# Euroopa Liidu C 388/13.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 388 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik13. november 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 388

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik13. november 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2018–201910.–13. detsembri 2018. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 92, 20.3.2020 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2018–201910.–13. detsembri 2018. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 92, 20.3.2020 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 92, 20.3.2020 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 11. detsember 2018 |
| 2020/C 388/01 | Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta resolutsioon hariduse kohta digiajastul ning ELi poliitikakujundamisega seotud probleemide, võimaluste ja õppetundide kohta (2018/2090(INI)) | 2 |
| 2020/C 388/02 | Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta resolutsioon soovituste kohta humanitaarviisade komisjonile (2018/2271(INL)) | 11 |
| 2020/C 388/03 | Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta resolutsioon Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Bulgaarias ja Rumeenias ning kontrolli kaotamise kohta sisepiiridel nii maal, merel kui ka õhuruumis (2018/2092(INI)) | 18 |
| 2020/C 388/04 | Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta resolutsioon sõjaväelise liikuvuse kohta (2018/2156(INI)) | 22 |
| 2020/C 388/05 | Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta resolutsioon Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskava kohta (2018/2091(INI)) | 30 |
| | Kolmapäev, 12. detsember 2018 |
| 2020/C 388/06 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon ühtse turu paketi kohta (2018/2903(RSP)) | 39 |
| 2020/C 388/07 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon terrorismi käsitleva erikomisjoni tähelepanekute ja soovituste kohta (2018/2044(INI)) | 42 |
| 2020/C 388/08 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2018/2097(INI)) | 84 |
| 2020/C 388/09 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2018/2099(INI)) | 91 |
| 2020/C 388/10 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon, milles käsitletakse aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2017. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (2018/2098(INI)) | 100 |
| 2020/C 388/11 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon ELi ja Ukraina assotsieerimislepingu rakendamise kohta (2017/2283(INI)) | 116 |
| | Neljapäev, 13. detsember 2018 |
| 2020/C 388/12 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon Iraani ja eelkõige Nasrin Sotoudehi juhtumi kohta (2018/2967(RSP)) | 127 |
| 2020/C 388/13 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon Egiptuse, eelkõige inimõiguste kaitsjate olukorra kohta (2018/2968(RSP)) | 131 |
| 2020/C 388/14 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon Tansaania kohta (2018/2969(RSP)) | 137 |
| 2020/C 388/15 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon plokiahela ja tulevikule orienteeritud kaubanduspoliitika kohta (2018/2085(INI)) | 141 |
| 2020/C 388/16 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon Jaapani pakutava isikuandmete kaitse piisavuse kohta (2018/2979(RSP)) | 150 |
| 2020/C 388/17 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon huvide konflikti ja ELi eelarve kaitsmise kohta Tšehhi Vabariigis (2018/2975(RSP)) | 157 |
| 2020/C 388/18 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2017. aasta tegevust käsitleva aastaaruande kohta (2018/2105(INI)) | 161 |
| 2020/C 388/19 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon 2017. aastal toimunud petitsioonikomisjoni arutelude kohta (2018/2104(INI)) | 169 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 11. detsember 2018

2020/C 388/01

Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta resolutsioon hariduse kohta digiajastul ning ELi poliitikakujundamisega seotud probleemide, võimaluste ja õppetundide kohta (2018/2090(INI))

2

2020/C 388/02

Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta resolutsioon soovituste kohta humanitaarviisade komisjonile (2018/2271(INL))

11

2020/C 388/03

Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta resolutsioon Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Bulgaarias ja Rumeenias ning kontrolli kaotamise kohta sisepiiridel nii maal, merel kui ka õhuruumis (2018/2092(INI))

acquis

18

2020/C 388/04

Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta resolutsioon sõjaväelise liikuvuse kohta (2018/2156(INI))

22

2020/C 388/05

Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta resolutsioon Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskava kohta (2018/2091(INI))

30

Kolmapäev, 12. detsember 2018

2020/C 388/06

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon ühtse turu paketi kohta (2018/2903(RSP))

39

2020/C 388/07

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon terrorismi käsitleva erikomisjoni tähelepanekute ja soovituste kohta (2018/2044(INI))

42

2020/C 388/08

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2018/2097(INI))

84

2020/C 388/09

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2018/2099(INI))

91

2020/C 388/10

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon, milles käsitletakse aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2017. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (2018/2098(INI))

100

2020/C 388/11

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon ELi ja Ukraina assotsieerimislepingu rakendamise kohta (2017/2283(INI))

116

Neljapäev, 13. detsember 2018

2020/C 388/12

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon Iraani ja eelkõige Nasrin Sotoudehi juhtumi kohta (2018/2967(RSP))

127

2020/C 388/13

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon Egiptuse, eelkõige inimõiguste kaitsjate olukorra kohta (2018/2968(RSP))

131

2020/C 388/14

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon Tansaania kohta (2018/2969(RSP))

137

2020/C 388/15

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon plokiahela ja tulevikule orienteeritud kaubanduspoliitika kohta (2018/2085(INI))

141

2020/C 388/16

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon Jaapani pakutava isikuandmete kaitse piisavuse kohta (2018/2979(RSP))

150

2020/C 388/17

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon huvide konflikti ja ELi eelarve kaitsmise kohta Tšehhi Vabariigis (2018/2975(RSP))

157

2020/C 388/18

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2017. aasta tegevust käsitleva aastaaruande kohta (2018/2105(INI))

161

2020/C 388/19

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon 2017. aastal toimunud petitsioonikomisjoni arutelude kohta (2018/2104(INI))

169

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 11. detsember 2018 |
| 2020/C 388/20 | P8_TA(2018)0486Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond: ülejäänud summade uuesti sidumine kulukohustustega ***IEuroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 516/2014 seoses nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 rakendamise toetamiseks määratud ülejäänud summade uuesti sidumisega kulukohustustega või nende summade eraldamisega muude meetmete jaoks riiklike programmide raames (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))P8_TC1-COD(2018)0371Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. detsembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 516/2014 nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 rakendamise toetamiseks meetmega seotud, kuid kasutamata jäänud summade uuesti sidumiseks meetmega või nimetatud summade eraldamiseks riikliku programmi muudele meetmetele | 177 |
| 2020/C 388/21 | Euroopa Parlamendi 11. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD)) | 179 |
| 2020/C 388/22 | P8_TA(2018)0488Töötajate kaitse tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest ***IEuroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))P8_TC1-COD(2017)0004Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. detsembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/..., millega muudetakse direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest | 216 |
| 2020/C 388/23 | Euroopa Parlamendi 11. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus toidutarneahela ELi tasandi riskihindamise läbipaistvuse ja kestlikkuse kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 178/2002 (üldiste toidualaste õigusnormide kohta), direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta), määrust (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta), määrust (EÜ) nr 1831/2003 (söödalisandite kohta), määrust (EÜ) nr 2065/2003 (suitsutuspreparaatide kohta), määrust (EÜ) nr 1935/2004 (toiduga kokkupuutuvate materjalide kohta), määrust (EÜ) nr 1331/2008 (toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtse menetluse kohta), määrust (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite kohta) ja määrust (EL) 2015/2283 (uuendtoidu kohta) (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD)) | 217 |
| 2020/C 388/24 | P8_TA(2018)0490Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) ***IEuroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))P8_TC1-COD(2016)0257Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. detsembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega asutatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 337/75 | 274 |
| 2020/C 388/25 | P8_TA(2018)0491Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA) ***IEuroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))P8_TC1-COD(2016)0254Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. detsembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega asutatakse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94 | 275 |
| 2020/C 388/26 | P8_TA(2018)0492Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound) ***IEuroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75 (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))P8_TC1-COD(2016)0256Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. detsembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega asutatakse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75 | 276 |
| 2020/C 388/27 | P8_TA(2018)0493ELi tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide täiendamine seoses Ühendkuningriigi lahkumisega liidust ***IEuroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ELi tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide täiendamise kohta seoses Ühendkuningriigi lahkumisega liidust (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))P8_TC1-COD(2018)0220Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. detsembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega täiendatakse liidu tüübikinnitust käsitlevaid õigusakte seoses Ühendkuningriigi lahkumisega liidust | 277 |
| 2020/C 388/28 | Euroopa Parlamendi 11. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD)) | 278 |
| 2020/C 388/29 | Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) teatavat künnist ületava kaupade tarnimise ja teenuste osutamise suhtes ajutiselt kohaldatava üldise pöördmaksustamise mehhanismi osas (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS)) | 310 |
| | Kolmapäev, 12. detsember 2018 |
| 2020/C 388/30 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2018. aasta paranduseelarve projekti nr 6/2018 kohta: maksete ja kulukohustuste assigneeringute vähendamine vastavalt ajakohastatud kuluprognoosidele ning tulu (omavahendid) ajakohastamine (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD)) | 319 |
| 2020/C 388/31 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta praeguste rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks võetavate kiireloomuliste meetmete rahastamiseks eelarvest (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD)) | 321 |
| 2020/C 388/32 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et võimaldada ettemaksete tegemist liidu 2019. aasta üldeelarvest (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD)) | 324 |
| 2020/C 388/33 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2019. aasta teise üldeelarve projekti kohta (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD)) | 326 |
| 2020/C 388/34 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimise kohta (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE)) | 334 |
| 2020/C 388/35 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon ettepanekuga, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimise kohta (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE)) | 335 |
| 2020/C 388/36 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jaapani vahelise strateegilise partnerluse lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimist (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE)) | 341 |
| 2020/C 388/37 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jaapani vahelise strateegilise partnerluse lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimist (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE)) | 342 |
| 2020/C 388/38 | Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu muutmise protokolli liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE)) | 347 |
| 2020/C 388/39 | Euroopa Parlamendi 12. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Euroopa horisont ning kehtestatakse selle osalemis- ja levitamiseeskirjad (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD)) | 348 |
| 2020/C 388/40 | Euroopa Parlamendi 12. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Euroopa horisont rakendamise eriprogramm (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD)) | 459 |
| 2020/C 388/41 | Euroopa Parlamendi 12. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Kaitsefond (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD))[Muudatusettepanek 1, kui ei ole märgitud teisiti] | 623 |
| 2020/C 388/42 | Euroopa Parlamendi 12. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 (COM(2018)0438 – C8-0255/2018 – 2018/0228(COD))[Muudatusettepanek 1, kui ei ole märgitud teisiti] | 648 |
| | Neljapäev, 13. detsember 2018 |
| 2020/C 388/43 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon soovitustega Euroopa Komisjonile kaubandusvaidluste lahendamise kiirendatud korra kohta (2018/2079(INL)) | 692 |
| 2020/C 388/44 | Euroopa Parlamendi 13. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu kosmoseprogramm ja Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 912/2010, (EL) nr 1285/2013 ja (EL) nr 377/2014 ning otsus nr 541/2014/EL (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD)) | 698 |
| 2020/C 388/45 | Euroopa Parlamendi 13. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2021–2027 digitaalse Euroopa programm (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD)) | 775 |
| 2020/C 388/46 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu muudatuse Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE)) | 846 |
| 2020/C 388/47 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, milles käsitletakse teatavate digiteenuste osutamisest saadud tuludelt võetava digiteenuste maksu ühist süsteemi (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS)) | 847 |
| 2020/C 388/48 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse märkimisväärse digitaalse kohalolu äriühingu tulumaksuga maksustamise eeskirjad (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS)) | 868 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 11. detsember 2018

2020/C 388/20

P8_TA(2018)0486Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond: ülejäänud summade uuesti sidumine kulukohustustega ***IEuroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 516/2014 seoses nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 rakendamise toetamiseks määratud ülejäänud summade uuesti sidumisega kulukohustustega või nende summade eraldamisega muude meetmete jaoks riiklike programmide raames (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))P8_TC1-COD(2018)0371Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. detsembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 516/2014 nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 rakendamise toetamiseks meetmega seotud, kuid kasutamata jäänud summade uuesti sidumiseks meetmega või nimetatud summade eraldamiseks riikliku programmi muudele meetmetele

177

2020/C 388/21

Euroopa Parlamendi 11. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD))

179

2020/C 388/22

P8_TA(2018)0488Töötajate kaitse tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest ***IEuroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))P8_TC1-COD(2017)0004Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. detsembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/..., millega muudetakse direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest

216

2020/C 388/23

Euroopa Parlamendi 11. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus toidutarneahela ELi tasandi riskihindamise läbipaistvuse ja kestlikkuse kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 178/2002 (üldiste toidualaste õigusnormide kohta), direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta), määrust (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta), määrust (EÜ) nr 1831/2003 (söödalisandite kohta), määrust (EÜ) nr 2065/2003 (suitsutuspreparaatide kohta), määrust (EÜ) nr 1935/2004 (toiduga kokkupuutuvate materjalide kohta), määrust (EÜ) nr 1331/2008 (toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtse menetluse kohta), määrust (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite kohta) ja määrust (EL) 2015/2283 (uuendtoidu kohta) (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD))

217

2020/C 388/24

P8_TA(2018)0490Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) ***IEuroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))P8_TC1-COD(2016)0257Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. detsembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega asutatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 337/75

274

2020/C 388/25

P8_TA(2018)0491Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA) ***IEuroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))P8_TC1-COD(2016)0254Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. detsembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega asutatakse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94

275

2020/C 388/26

P8_TA(2018)0492Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound) ***IEuroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75 (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))P8_TC1-COD(2016)0256Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. detsembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega asutatakse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75

276

2020/C 388/27

P8_TA(2018)0493ELi tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide täiendamine seoses Ühendkuningriigi lahkumisega liidust ***IEuroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ELi tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide täiendamise kohta seoses Ühendkuningriigi lahkumisega liidust (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))P8_TC1-COD(2018)0220Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. detsembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega täiendatakse liidu tüübikinnitust käsitlevaid õigusakte seoses Ühendkuningriigi lahkumisega liidust

277

2020/C 388/28

Euroopa Parlamendi 11. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD))

278

2020/C 388/29

Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) teatavat künnist ületava kaupade tarnimise ja teenuste osutamise suhtes ajutiselt kohaldatava üldise pöördmaksustamise mehhanismi osas (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS))

310

Kolmapäev, 12. detsember 2018

2020/C 388/30

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2018. aasta paranduseelarve projekti nr 6/2018 kohta: maksete ja kulukohustuste assigneeringute vähendamine vastavalt ajakohastatud kuluprognoosidele ning tulu (omavahendid) ajakohastamine (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD))

319

2020/C 388/31

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta praeguste rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks võetavate kiireloomuliste meetmete rahastamiseks eelarvest (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD))

321

2020/C 388/32

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et võimaldada ettemaksete tegemist liidu 2019. aasta üldeelarvest (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD))

324

2020/C 388/33

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2019. aasta teise üldeelarve projekti kohta (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD))

326

2020/C 388/34

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimise kohta (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE))

334

2020/C 388/35

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon ettepanekuga, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimise kohta (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE))

335

2020/C 388/36

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jaapani vahelise strateegilise partnerluse lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimist (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE))

341

2020/C 388/37

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jaapani vahelise strateegilise partnerluse lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimist (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE))

342

2020/C 388/38

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu muutmise protokolli liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE))

347

2020/C 388/39

Euroopa Parlamendi 12. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Euroopa horisont ning kehtestatakse selle osalemis- ja levitamiseeskirjad (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD))

348

2020/C 388/40

Euroopa Parlamendi 12. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi Euroopa horisont rakendamise eriprogramm (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD))

459

2020/C 388/41

Euroopa Parlamendi 12. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Kaitsefond (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD))[Muudatusettepanek 1, kui ei ole märgitud teisiti]

623

2020/C 388/42

Euroopa Parlamendi 12. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 (COM(2018)0438 – C8-0255/2018 – 2018/0228(COD))[Muudatusettepanek 1, kui ei ole märgitud teisiti]

648

Neljapäev, 13. detsember 2018

2020/C 388/43

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon soovitustega Euroopa Komisjonile kaubandusvaidluste lahendamise kiirendatud korra kohta (2018/2079(INL))

692

2020/C 388/44

Euroopa Parlamendi 13. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu kosmoseprogramm ja Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 912/2010, (EL) nr 1285/2013 ja (EL) nr 377/2014 ning otsus nr 541/2014/EL (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD))

698

2020/C 388/45

Euroopa Parlamendi 13. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2021–2027 digitaalse Euroopa programm (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD))

775

2020/C 388/46

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu muudatuse Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE))

846

2020/C 388/47

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, milles käsitletakse teatavate digiteenuste osutamisest saadud tuludelt võetava digiteenuste maksu ühist süsteemi (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS))

847

2020/C 388/48

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse märkimisväärse digitaalse kohalolu äriühingu tulumaksuga maksustamise eeskirjad (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS))

868

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

13.11.2020

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2018–2019

10.–13. detsembri 2018. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 92, 20.3.2020.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 11. detsember 2018

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/2

---

P8_TA(2018)0485

Haridus digiajastul ning ELi poliitikakujundamisega seotud probleemid, võimalused ja õppetunnid

Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta resolutsioon hariduse kohta digiajastul ning ELi poliitikakujundamisega seotud probleemide, võimaluste ja õppetundide kohta (2018/2090(INI))

(2020/C 388/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165 ja 166, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 165 ja 166,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 14,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli artiklit 2, milles käsitletakse õigust haridusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli artiklit 2, milles käsitletakse õigust haridusele,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. aprilli 2018. aasta otsust (EL) 2018/646, milles käsitletakse oskuste ja kvalifikatsioonidega seotud paremate teenuste pakkumise ühist raamistikku (Europass) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2241/2004/EÜ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. aprilli 2018. aasta otsust (EL) 2018/646, milles käsitletakse oskuste ja kvalifikatsioonidega seotud paremate teenuste pakkumise ühist raamistikku (Europass) ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2241/2004/EÜ (1),

| — | võttes arvesse oma 12. juuni 2018. aasta resolutsiooni hariduse ajakohastamise kohta ELis (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. juuni 2018. aasta resolutsiooni hariduse ajakohastamise kohta ELis (2),

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni Euroopa uue oskuste tegevuskava kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni oskuste arendamise poliitika kohta noorte töötuse vastu võitlemiseks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni oskuste arendamise poliitika kohta noorte töötuse vastu võitlemiseks (4),

| — | võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni hariduse abil tütarlaste mõjuvõimu suurendamise kohta ELis (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni hariduse abil tütarlaste mõjuvõimu suurendamise kohta ELis (5),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni noorte ettevõtluse edendamise kohta hariduse ja koolituse kaudu (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni noorte ettevõtluse edendamise kohta hariduse ja koolituse kaudu (6),

| — | võttes arvesse oma 15. aprilli 2014. aasta resolutsiooni uute tehnoloogiate ja avatud õppematerjalide kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. aprilli 2014. aasta resolutsiooni uute tehnoloogiate ja avatud õppematerjalide kohta (7),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (8),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. mai 2018. aasta järeldusi Euroopa haridusruumi visiooni suunas liikumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2018. aasta järeldusi Euroopa haridusruumi visiooni suunas liikumise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. mai 2017. aasta soovitust, milles käsitletakse elukestva õppe Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2017. aasta soovitust, milles käsitletakse elukestva õppe Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitus Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas (9),

| — | võttes arvesse nõukogu 30. mai 2016. aasta järeldusi meediapädevuse ja kriitilise mõtlemise arendamise kohta hariduse ja koolituse kaudu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 30. mai 2016. aasta järeldusi meediapädevuse ja kriitilise mõtlemise arendamise kohta hariduse ja koolituse kaudu,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitust „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2016. aasta soovitust „Oskuste täiendamise meetmed: uued võimalused täiskasvanutele“ (10),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. mai 2015. aasta järeldusi alushariduse ja põhihariduse rolli kohta loovuse, innovatsiooni ja digipädevuse edendamisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2015. aasta järeldusi alushariduse ja põhihariduse rolli kohta loovuse, innovatsiooni ja digipädevuse edendamisel,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldusi tõhusa õpetajahariduse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. mai 2014. aasta järeldusi tõhusa õpetajahariduse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (11). |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2012. aasta soovitust mitteformaalse ja informaalse õppe valideerimise kohta (11).

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2011. aasta resolutsiooni täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2011. aasta resolutsiooni täiskasvanuhariduse uuendatud Euroopa tegevuskava kohta (12),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta teatist digiõppe tegevuskava kohta (COM(2018)0022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta teatist digiõppe tegevuskava kohta (COM(2018)0022),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. mai 2017. aasta teatist „Koolide arendamine ja õpetamise täiustamine, et anda noortele edasiseks eluks hea stardipositsioon“ (COM(2017)0248), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. mai 2017. aasta teatist „Koolide arendamine ja õpetamise täiustamine, et anda noortele edasiseks eluks hea stardipositsioon“ (COM(2017)0248),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. mai 2012. aasta teatist „Lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia“ (COM(2012)0196), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. mai 2012. aasta teatist „Lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia“ (COM(2012)0196),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa uus oskuste tegevuskava“ (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa uus oskuste tegevuskava“ (COM(2016)0381),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2016. aasta teatist „Hariduse täiustamine ja moderniseerimine“ (COM(2016)0941), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2016. aasta teatist „Hariduse täiustamine ja moderniseerimine“ (COM(2016)0941),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 30. novembri 2017. aasta arvamust „Kooli- ja kõrghariduse ajakohastamine“ (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 30. novembri 2017. aasta arvamust „Kooli- ja kõrghariduse ajakohastamine“ (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 9. märtsi 2018. aasta aruannet „Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation“ (Oskusi on vaja prognoosida: süsteemid ja lähenemisviisid. Oskustealaste vajaduste hindamist ja prognoosimist käsitleva sidusrühmade uuringu analüüs), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse 9. märtsi 2018. aasta aruannet „Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation“ (Oskusi on vaja prognoosida: süsteemid ja lähenemisviisid. Oskustealaste vajaduste hindamist ja prognoosimist käsitleva sidusrühmade uuringu analüüs),

| — | võttes arvesse komisjoni 2017. aasta poliitikaaruannet „DigComp 2.1: The digital competence framework for citizens: With eight proficiency levels and examples of use“ (DigComp 2.1: digipädevuse raamistik kodanikele: kaheksa oskustaset ja näited kasutuse kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2017. aasta poliitikaaruannet „DigComp 2.1: The digital competence framework for citizens: With eight proficiency levels and examples of use“ (DigComp 2.1: digipädevuse raamistik kodanikele: kaheksa oskustaset ja näited kasutuse kohta),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A8-0400/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A8-0400/2018),

| A. | arvestades, et tehnoloogia areneb üha kiiremas tempos ning digitaalne ühiskond ja majandus on nüüd igapäevane reaalsus, mis tähendab, et digioskused on kõigi kodanike edukaks kutsealaseks ja isiklikuks arenguks hädavajalikud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tehnoloogia areneb üha kiiremas tempos ning digitaalne ühiskond ja majandus on nüüd igapäevane reaalsus, mis tähendab, et digioskused on kõigi kodanike edukaks kutsealaseks ja isiklikuks arenguks hädavajalikud;

| B. | arvestades, et digipädevus on elukestva õppe põhipädevus, nagu on sätestatud nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitusele lisatud võrdlusraamistikus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et digipädevus on elukestva õppe põhipädevus, nagu on sätestatud nõukogu 22. mai 2018. aasta soovitusele lisatud võrdlusraamistikus;

| C. | arvestades, et tehnoloogia uuendusvõime sõltub muu hulgas kriitilisest mõtlemisest, inimeste digi- ja loomeoskuste tasemest ning internetiühenduse kvaliteedist ja ulatusest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tehnoloogia uuendusvõime sõltub muu hulgas kriitilisest mõtlemisest, inimeste digi- ja loomeoskuste tasemest ning internetiühenduse kvaliteedist ja ulatusest;

| D. | arvestades, et põhiteadmised digitehnoloogiast on peamiste haldus- ja igapäevaste toimingute tegemiseks eluliselt vajalikud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et põhiteadmised digitehnoloogiast on peamiste haldus- ja igapäevaste toimingute tegemiseks eluliselt vajalikud;

| E. | arvestades, et hinnanguliselt kaob järgmise 25 aasta jooksul ligi pool kogu maailma praegustest töökohtadest (ja 30 % Euroopa Liidu töökohtadest) (14) ning tekivad uued töökohad, milleks on vaja kõrgtasemel digioskusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et hinnanguliselt kaob järgmise 25 aasta jooksul ligi pool kogu maailma praegustest töökohtadest (ja 30 % Euroopa Liidu töökohtadest) (14) ning tekivad uued töökohad, milleks on vaja kõrgtasemel digioskusi;

| F. | arvestades, et digioskused, mis ületavad kaugelt tööturu vajadusi, parandavad praeguseid ja tulevasi osalemisvõimalusi, hõlbustavad teabe ja kultuuri vahetust ning annavad inimestele suurema võimaluse osaleda poliitiliste otsuste tegemises; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et digioskused, mis ületavad kaugelt tööturu vajadusi, parandavad praeguseid ja tulevasi osalemisvõimalusi, hõlbustavad teabe ja kultuuri vahetust ning annavad inimestele suurema võimaluse osaleda poliitiliste otsuste tegemises;

| G. | arvestades, et on oluline pidada internetti taas ühiseks hüveks ja edendada aktiivset e-kodakondsust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et on oluline pidada internetti taas ühiseks hüveks ja edendada aktiivset e-kodakondsust;

| H. | arvestades, et kõigis tööstusharudes toimuvate tehnoloogiliste ümberkorralduste tõttu kasutatakse isegi traditsiooniliselt mittetehnilisi oskusi nõudvate elukutsete puhul digitaalseid vahendeid ning hinnanguliselt nõuab lähiajal või vahetus tulevikus üheksa töökohta kümnest digioskusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kõigis tööstusharudes toimuvate tehnoloogiliste ümberkorralduste tõttu kasutatakse isegi traditsiooniliselt mittetehnilisi oskusi nõudvate elukutsete puhul digitaalseid vahendeid ning hinnanguliselt nõuab lähiajal või vahetus tulevikus üheksa töökohta kümnest digioskusi;

| I. | arvestades, et praegu puuduvad põhilised digioskused 44 %-l ELi elanikest vanuses 16–74, 19 %-l elanikest ei ole üldse digioskusi ning liikmesriikide lõikes on oskuste tase väga ebaühtlane, mis võib tekitada uue sotsiaalse lõhe; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et praegu puuduvad põhilised digioskused 44 %-l ELi elanikest vanuses 16–74, 19 %-l elanikest ei ole üldse digioskusi ning liikmesriikide lõikes on oskuste tase väga ebaühtlane, mis võib tekitada uue sotsiaalse lõhe;

| J. | arvestades, et digioskuste tähtsuse, oskuste lõhe (mis on eriti suur meeste ja naiste vahel, eri põlvkondade ja erinevate sotsiaalsete rühmade vahel) ning digioskuste suurte erinevuste tõttu liikmesriikides on vaja võtta ühiseid poliitikameetmeid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et digioskuste tähtsuse, oskuste lõhe (mis on eriti suur meeste ja naiste vahel, eri põlvkondade ja erinevate sotsiaalsete rühmade vahel) ning digioskuste suurte erinevuste tõttu liikmesriikides on vaja võtta ühiseid poliitikameetmeid;

| K. | arvestades, et on hädavajalik, et haridusasutused valmistaksid õpilasi ja üliõpilasi ette astuma vastu ühiskondlikele ja majanduslikele probleemidele, mille on kutsunud esile tehnoloogia kiire areng ja kiired sotsiaalsed muutused, varustades nad digimaailmaga kohanemiseks sobivate oskustega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et on hädavajalik, et haridusasutused valmistaksid õpilasi ja üliõpilasi ette astuma vastu ühiskondlikele ja majanduslikele probleemidele, mille on kutsunud esile tehnoloogia kiire areng ja kiired sotsiaalsed muutused, varustades nad digimaailmaga kohanemiseks sobivate oskustega;

| L. | arvestades, et juurdepääs internetile ja tehnoloogilistele ja digitaalseadmetele ning nende kasutamine on muutnud sotsiaalset käitumist ja sotsiaalseid sidemeid, eelkõige ühiskonna nooremates kihtides; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et juurdepääs internetile ja tehnoloogilistele ja digitaalseadmetele ning nende kasutamine on muutnud sotsiaalset käitumist ja sotsiaalseid sidemeid, eelkõige ühiskonna nooremates kihtides;

| M. | arvestades, et veel on saavutamata eesmärk tagada, et kõigil ELi koolidel oleks 2025. aastaks juurdepääs internetiühendusele alla- ja üleslaadimise kiirusega 1 GB sekundis; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et veel on saavutamata eesmärk tagada, et kõigil ELi koolidel oleks 2025. aastaks juurdepääs internetiühendusele alla- ja üleslaadimise kiirusega 1 GB sekundis;

| N. | arvestades, et tehnoloogiliste ja digitaalsete seadmete (nt arvutid ja tahvelarvutid) ülemäärane kasutamine võib tuua kaasa tervise- ja heaoluprobleeme, kaasa arvatud unevaeguse, istuva eluviisi ja sõltuvuse; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tehnoloogiliste ja digitaalsete seadmete (nt arvutid ja tahvelarvutid) ülemäärane kasutamine võib tuua kaasa tervise- ja heaoluprobleeme, kaasa arvatud unevaeguse, istuva eluviisi ja sõltuvuse;

| O. | arvestades, et digiõppe strateegiates tuleb arvesse võtta ka uuringuid digitehnoloogia varajase kasutamise kahjuliku mõju kohta väikelaste aju arengule; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et digiõppe strateegiates tuleb arvesse võtta ka uuringuid digitehnoloogia varajase kasutamise kahjuliku mõju kohta väikelaste aju arengule;

| P. | arvestades, et digitehnoloogia peaks olema hariduse õppijakeskse, vanusest lähtuva lähenemisviisi lahutamatu osa ja see võib pakkuda uusi ja uuenduslikke õpetamis- ja õppimisviise; arvestades, et ülimalt oluline on säilitada õpilaste ja õpetajate vaheline kontakt ning seada esikohale laste ja täiskasvanud õppijate heaolu ja tervislik areng; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et digitehnoloogia peaks olema hariduse õppijakeskse, vanusest lähtuva lähenemisviisi lahutamatu osa ja see võib pakkuda uusi ja uuenduslikke õpetamis- ja õppimisviise; arvestades, et ülimalt oluline on säilitada õpilaste ja õpetajate vaheline kontakt ning seada esikohale laste ja täiskasvanud õppijate heaolu ja tervislik areng;

| Q. | arvestades, et tehnoloogialahendusi tuleks paremini kasutada uute pedagoogiliste meetodite toetamiseks, mis keskenduvad õppijatele kui aktiivsetele osalejatele ning mis hõlmavad uurimusliku õppe vahendeid ja koostöökeskkondi; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et tehnoloogialahendusi tuleks paremini kasutada uute pedagoogiliste meetodite toetamiseks, mis keskenduvad õppijatele kui aktiivsetele osalejatele ning mis hõlmavad uurimusliku õppe vahendeid ja koostöökeskkondi;

| R. | arvestades, et küberhügieeni-, küberturvalisuse-, andmekaitse- ja meediapädevusealane põhiharidus peab olema vanuse- ja arengukeskne, et aidata lastel saada kriitiliselt mõtlevateks õppijateks, aktiivseteks kodanikeks, internetikasutajateks ja demokraatliku digiühiskonna kujundajateks, teha teavitatud otsuseid ning olla teadlik internetiga kaasnevatest riskidest, nagu veebis leviv väärinfo, ahistamine ja isikuandmetega seotud rikkumised, ja osata nendega toime tulla; arvestades, et küberturvalisuse õppeprogrammid tuleks lisada akadeemilistesse ja kutseõppe õppekavadesse; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et küberhügieeni-, küberturvalisuse-, andmekaitse- ja meediapädevusealane põhiharidus peab olema vanuse- ja arengukeskne, et aidata lastel saada kriitiliselt mõtlevateks õppijateks, aktiivseteks kodanikeks, internetikasutajateks ja demokraatliku digiühiskonna kujundajateks, teha teavitatud otsuseid ning olla teadlik internetiga kaasnevatest riskidest, nagu veebis leviv väärinfo, ahistamine ja isikuandmetega seotud rikkumised, ja osata nendega toime tulla; arvestades, et küberturvalisuse õppeprogrammid tuleks lisada akadeemilistesse ja kutseõppe õppekavadesse;

| S. | arvestades, et kvaliteetne ja uuenduslik digiõpe võib olla põnev ja interaktiivne, täiendades seega loengute vormis õpet ning pakkudes võimalusi koostööks ja teadmiste loomiseks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kvaliteetne ja uuenduslik digiõpe võib olla põnev ja interaktiivne, täiendades seega loengute vormis õpet ning pakkudes võimalusi koostööks ja teadmiste loomiseks;

| T. | arvestades, et oleme tunnistajaks hariduse kasvavale kommertskasutusele suurte digiettevõtete poolt, kes püüavad mõjutada õpetamistavasid seadmete, tarkvara ja hariduslike vahendite kasutuselevõtu või õpetajate koolitamisega; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et oleme tunnistajaks hariduse kasvavale kommertskasutusele suurte digiettevõtete poolt, kes püüavad mõjutada õpetamistavasid seadmete, tarkvara ja hariduslike vahendite kasutuselevõtu või õpetajate koolitamisega;

| U. | arvestades, et tehnoloogia potentsiaali tõhusamaks kasutamiseks peavad liikmesriigid koostama tõhusad strateegiad õpetajate võimete suurendamiseks ning poliitikakujundajad peavad sellele kavale toetuse kindlustamiseks rohkem tegema; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et tehnoloogia potentsiaali tõhusamaks kasutamiseks peavad liikmesriigid koostama tõhusad strateegiad õpetajate võimete suurendamiseks ning poliitikakujundajad peavad sellele kavale toetuse kindlustamiseks rohkem tegema;

| V. | arvestades, et avalikud raamatukogud osalevad kodanikele digitaalsete oskuste tutvustamisel, pakkudes avatud teenuseid digitaalseks toeks sotsiaalses ja abistavas keskkonnas; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et avalikud raamatukogud osalevad kodanikele digitaalsete oskuste tutvustamisel, pakkudes avatud teenuseid digitaalseks toeks sotsiaalses ja abistavas keskkonnas;

| W. | arvestades, et täiskasvanud, kellel ei ole tööd või kelle töö ei nõua digioskusi, jäävad sageli kiiresti maha paremate digioskustega eakaaslastest, mis kahjustab nende tööalaseid väljavaateid ning suurendab sotsiaalseid ja majanduslikke erinevusi; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et täiskasvanud, kellel ei ole tööd või kelle töö ei nõua digioskusi, jäävad sageli kiiresti maha paremate digioskustega eakaaslastest, mis kahjustab nende tööalaseid väljavaateid ning suurendab sotsiaalseid ja majanduslikke erinevusi;

| X. | arvestades, et töö järkjärguline digiteerimine toob kaasa paljude kutsealade kadumise ja tööpuuduse suurenemise; arvestades, et digiteerimise tõttu tekkivad uued töökohad võivad mõningaid kaduvaid töökohti kompenseerida; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et töö järkjärguline digiteerimine toob kaasa paljude kutsealade kadumise ja tööpuuduse suurenemise; arvestades, et digiteerimise tõttu tekkivad uued töökohad võivad mõningaid kaduvaid töökohti kompenseerida;

| Y. | arvestades, et digitehnoloogia võib hõlbustada juurdepääsu teadmistele ja õppimisele ning selle kasutamine muudab eri tasandite koolitusvõimalused kergesti ligipääsetavaks ja kaasavaks; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et digitehnoloogia võib hõlbustada juurdepääsu teadmistele ja õppimisele ning selle kasutamine muudab eri tasandite koolitusvõimalused kergesti ligipääsetavaks ja kaasavaks;

| Z. | arvestades, et asjakohase ja sihipärase poliitika puudumisel saavad digiülemineku tõttu tõenäoliselt kõige rohkem kannatada eakad ja puuetega inimesed; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et asjakohase ja sihipärase poliitika puudumisel saavad digiülemineku tõttu tõenäoliselt kõige rohkem kannatada eakad ja puuetega inimesed;

| AA. | arvestades, et naisi on teadusvaldkonna spetsialistide seas vaid kuni 20 %, inseneriteaduste eriala lõpetanutest ainult 27 % (15) ja informaatika eriala lõpetanutest kõigest 20 % (16); arvestades, et digitaalsektoris töötavate meeste osakaal on 3,1 korda suurem kui naiste osakaal; arvestades, et vaid 19 %-l IKT valdkonna töötajatel on naisülemus, võrreldes 45 % töötajatega muudes sektorites; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et naisi on teadusvaldkonna spetsialistide seas vaid kuni 20 %, inseneriteaduste eriala lõpetanutest ainult 27 % (15) ja informaatika eriala lõpetanutest kõigest 20 % (16); arvestades, et digitaalsektoris töötavate meeste osakaal on 3,1 korda suurem kui naiste osakaal; arvestades, et vaid 19 %-l IKT valdkonna töötajatel on naisülemus, võrreldes 45 % töötajatega muudes sektorites;

| AB. | arvestades, et elukestvale õppele on tavaliselt palju parem juurdepääs töötajatel, kelle oskuste tase on juba kõrge (17); |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et elukestvale õppele on tavaliselt palju parem juurdepääs töötajatel, kelle oskuste tase on juba kõrge (17);

| AC. | arvestades, et poliitikaeesmärkide tõhusa täitmise eeltingimus on organisatsioonide ja üksikisikute digioskuste taseme pidev jälgimine ja hindamine; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et poliitikaeesmärkide tõhusa täitmise eeltingimus on organisatsioonide ja üksikisikute digioskuste taseme pidev jälgimine ja hindamine;

| AD. | arvestades, et digioskuste ja digipädevuse omandamise üks peamine eeltingimus on valdkonnaüleste põhioskuste omandamine, nagu arvutusoskus, kriitiline mõtlemine ja sotsiaalse suhtlemise oskused; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et digioskuste ja digipädevuse omandamise üks peamine eeltingimus on valdkonnaüleste põhioskuste omandamine, nagu arvutusoskus, kriitiline mõtlemine ja sotsiaalse suhtlemise oskused;

| 1. | rõhutab, et digioskuste omandamiseks on vaja järjepidevat elukestva õppe lähenemisviisi, mis põhineb formaalsel, mitteformaalsel ja informaalsel haridusel ning poliitilistel meetmetel ja sihipärasel sekkumisel vastavalt eri vanuserühmade ja õppijate vajadustele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab digitehnoloogia potentsiaali, et toetada üleminekut õppijakesksematele pedagoogilistele meetoditele, kui see on kavandatult ja eesmärgipäraselt kaasatud õppeprotsessi; usub, et tõeliste haridusalaste muutuste esilekutsumiseks tuleb õppijaid suunata teadmiste omandamise uuenduslike, alt-üles suunatud viiside poole; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et kõigi tasandite haridus- ja koolitussüsteemide ümberkujundamiseks on vaja täielikult ära kasutada info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ja meedia pakutavaid võimalusi ning arendada tulevase ühiskonna ja tööturu nõudmiste täitmiseks vajalikke oskusi ja pädevusi; kordab, et sellisel ümberkujundamisel tuleb jätkuvalt tagada õigus eneseteostusele, luua õige tasakaal asjaomaste digioskuste ja eluks vajalike oskuste vahel ning toetada isiklikku toimetulekuvõimet, kriitilist mõtlemist ja innovatsioonipotentsiaali; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on veendunud, et haridusasutused ei tohiks tähelepanuta jätta oma õpilaste terviklikku haridust, mis hõlmab kriitilise ja tervikliku mõtlemise arendamist, mis võimaldab neil saada aktiivseteks kodanikeks; mõistab, et kriitilist mõtlemist ei saa tugevdada vaid digioskuste õpetamise abil, vaid on vaja ka terviklikku haridust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et kuigi on oluline suurendada õppijate põhilisi ja kõrgetasemelisi digioskusi, tuleks traditsioonilisi ja humanistlikke oskusi siiski jätkuvalt edasi arendada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et nagu komisjon oma 2018. aasta jaanuari digiõppe tegevuskavas tunnistab, ei tohiks haridusasutuste vajalikku kohandamist uute tehnoloogiate ja uuenduslike pedagoogiliste meetoditega kunagi näha omaette eesmärgina, vaid pigem hariduse kvaliteedi ja kaasavuse parandamise vahendina; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, tunnistades küll vajadust enamate digioskuste järele, et digitehnoloogia mõju haridusele ei ole praegu lihtne hinnata, mis tähendab, et ülimalt oluline on arvesse võtta neuroloogilisi uuringuid, mis käsitlevad digitehnoloogia mõju arenevale ajule; nõuab seepärast investeeringuid erapooletutesse ja valdkonnaülestesse teadusuuringutesse, mis käsitlevad digitehnoloogia erinevaid mõjusid haridusele, ühendades haridusteaduse, pedagoogika, psühholoogia, sotsioloogia, neuroteaduse ja informaatika, et võimaldada võimalikult põhjalikult mõista, kuidas laste ja täiskasvanute psüühika digitaalkeskkonnale reageerib, eesmärgiga maksimeerida digitehnoloogia kasutamisest saadavat kasu hariduses ja viia miinimumini selle riskid; rõhutab vajadust edendada digitaalsete vahendite vastutustundlikku kasutamist, millega kaitstakse õppijate füsioloogilist, neurosensoorset ja käitumuslikku arengut, eriti lapsepõlves, ning luuakse õige tasakaal tehnoloogiliste ja digitaalseadmete igapäevases kasutamises nii haridusasutustes kui ka eraelus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab kahetsusväärseks, et kuigi interneti- ja mobiilirakenduste ning uute tehnoloogiate, nagu asjade internet, kasutamine on muutunud ulatuslikumaks kui kunagi varem, ei ole kodanikud, eelkõige alaealised, sageli teadlikud interneti ja IKT-vahendite kasutamisega seotud riskidest, nagu isikuandmetega seotud rikkumised, lõppkasutajate laialt levinud jälgimine ja küberkuritegevus; palub seetõttu liikmesriikidel näha koolide õppekavades ette asjakohane roll andmekaitsele ja elementaarsele küberhügieenile; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub liikmesriike, komisjoni ja haridusasutusi üles parandama laste ohutust internetis ja tegelema küberkiusamise, kahjuliku ja häiriva sisu ning muude küberohtudega, arendades ja rakendades ennetusprogramme ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid; innustab liikmesriike kampaaniat „#SafeInternet4EU“ veelgi rohkem propageerima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et paremate õpikogemuste ja tulemuste saavutamiseks tuleb digitaalvahendeid kohandada õpilaste vajadustele, et nendest saaksid aktiivsed kodanikud ja mitte üksnes passiivsed tehnoloogia tarbijad; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab kahetsusväärseks, et kuigi digiüleminek võib erinevaid ja individuaalseid õppemeetodeid edendada ja soodustada, on digitehnoloogia mõju haridusele olnud piiratud; väljendab muret eelkõige selle pärast, et investeeringud info ja kommunikatsioonitehnoloogiasse koolides ja koolituskeskustes ei ole veel kutsunud esile loodetud murrangut haridustavades; tuletab meelde, et koolid ja muud õppekeskkonnad peavad toetama kõiki õpilasi ja õppijaid ning vastama nende konkreetsetele vajadustele, töötades välja sobivad ja tõhusad meetmed digioskuste edendamiseks, eelkõige puuetega õpilaste, vähemusrühmade, rändajate kogukondade, madala haridustasemega noorte, pikaajaliste töötute ja eakate hulgas; usub, et sellist toetust on võimalik hõlbustada uute tehnoloogiate kasutamise kaudu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib ära kasvava lõhe meeste ja naiste osalemise vahel digitaalsektoris hariduse, karjäärivõimaluste ja ettevõtluse valdkonnas; rõhutab, et IKT- ja digitaalvaldkonna karjäärivõimaluste edendamisel sooliselt tasakaalustatud lähenemisviisi tagamine on esmatähtis ning toetada tuleks seda, et rohkem naissoost üliõpilasi ja naisi teeks karjääri digitaalvaldkonnas; rõhutab, et oluline on tagada digikirjaoskus ning naiste ja tüdrukute osalemine IKT-alases hariduses ja koolituses; ergutab liikmesriike võtma kooli esimestes klassides kasutusele eakohase IKT-hariduse, pöörates erilist tähelepanu digitaalsest soolisest lõhest ülesaamise meetmetele, ja pakkuma tüdrukutele alternatiivseid võimalusi juurdepääsuks loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste, kunsti ja matemaatika (STEAM) õppeainetele, sest neid aineid ümbritsevad soolised stereotüübid ja naiste eeskuju vähesus kipub tüdrukute juurdepääsu takistama; on seisukohal, et täpsustatud strateegia „Women in Digital“ (Naised digitaalvaldkonnas), millele lisandub komisjoni tulevane tegevuskava soolise lõhe vähendamiseks tehnoloogia valdkonnas, võib selles valdkonnas tehtavaid jõupingutusi tõhustada; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et digitaalseadmete ja ühenduvuse puudumine liikmesriikide koolides mõjub halvasti õpilaste digioskuste arendamisele ning digitaalsete õpetamisvahendite kättesaadavusele; kutsub liikmesriike üles tegema suuri riiklikke investeeringuid, et tagada kõigile koolidele väga suure läbilaskevõimega lairibavõrk, ja kasutama selleks olemasolevaid ELi programme, eelkõige Euroopa ühendamise rahastut, millest võib toetada väga suure läbilaskevõimega lairibavõrkude füüsilist taristut, ning WiFi4EU vautšerite süsteemi; rõhutab, et ühenduvuse valdkonnas tehtavad jõupingutused ja rahastamine tuleks keskendada eelkõige maa- ja ebasoodsatele piirkondadele ning äärepoolseimatele ja mägipiirkondadele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | juhib tähelepanu asjaolule, et keerukal üleminekul digitaalsemale õpikeskkonnale vajavad haridus- ja koolitusasutused liidu ja liikmesriikide abi, aga ka kõigi sidusrühmade, tööstuse, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, kogukondade ja kodanikuühiskonna tihedat koostööd, et arendada nende konkreetse pedagoogilise meetodi kohaselt välja nende IKT- ja meediaharidus; rõhutab sellega seoses, et digitaalsete muutuste kohta hariduses on vaja terviklikku ja valdkondadevahelist koolikäsitlust; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et õpetajad ja koolitajad peaksid olema digiülemineku keskmes ja seega vajavad nad ise asjakohast esialgset ettevalmistust ja pidevat koolitust, mis peab hõlmama vanuse- ja arengupõhiste õpetamismeetoditega seotud mooduleid; rõhutab, et nimetatud koolitus võtab aega ning see ei tohiks kujutada endast lisakoormust õpetajate igapäevaste tööülesannete kõrval; rõhutab, et võrreldes selliste põhioskustega nagu arvutus- ja kirjaoskus on digioskuste õpetamise puhul veelgi vajalikum, et õpetajad ajakohastaksid pidevalt oma teadmisi ja oskusi; väidab seega, et õpetajad vajavad sobivat, paindlikku ja kvaliteetset pidevat kutsealast arendamist, mis vastab nende vajadustele; peab positiivseks liidu veebiplatvormide kasutamist kutsealase arengu võimaluste suurendamiseks ja parimate tavade vahetamise soodustamiseks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et digirakenduste rohkema kasutamise tõttu koolitöös on haridustöötajatel nüüd suurem vastutus; leiab, et ka haridustöötajad peavad osalema õppeprotsessis ja tehnoloogia kasutamises, sest kui neil puuduvad vajalikud digioskused, on neil õpilasi raskem õppeprotsessi kaasata, mille tagajärjeks võib olla suurem sotsiaalne tõrjutus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toetab ja ergutab selliste meetmete rakendamist, mis on seotud koolide haldusprotsesside digiteerimisega, et veelgi vähendada halduskoormust kõikidel tasanditel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ergutab liikmesriike edendama ja rahastama piirkondlikke ja kohalikke algatusi, mis toetavad kvaliteetset õpetamispraktikat, mille eesmärk on võimendada innovatsiooni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab koolide autonoomia väärtust hariduses innovatsiooni saavutamisel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma asjakohaseid juhiseid autoriõiguse erandite õiguspäraseks kohaldamiseks hariduse valdkonnas ning formaalse ja informaalse hariduse mittetulunduslikele riigiasutustele lihtsat juurdepääsu litsentsidele; on seisukohal, et õpetajad ja õpilased vajavad digitaalselt juurdepääsetavate vahendite kasutamisel ning oskuste õpetamisel ja õppimisel turvalisust; soovitab seepärast, et komisjon annaks haridusasutustele, haridustöötajatele ja õpilastele sellekohased juhised; |
| --- | --- |

20.

| 21. | juhib tähelepanu sellele, et digitaalsete vahendite nappus liikuvuses osalevate üliõpilaste jaoks võib kahjustada hariduskogemuse kvaliteeti Euroopas; ergutab komisjoni jätkama Euroopa üliõpilaste kaardi ja paberivaba Erasmuse programmi katsealgatusi eesmärgiga käivitada need järgmise mitmeaastase programmitöö perioodi jooksul; kutsub liikmesriike üles kasutama liidu rahalist toetust vastutustundlikult ja tulemuslikult ning tutvustama rahastamisvõimalusi laiemale üldsusele ja haridusasutustele, et tagada kõigile tegelik juurdepääs digitaalsetele õppematerjalidele, -vahenditele ja -lahendustele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | juhib tähelepanu asjaolule, et digioskuste omandamiseks vajaliku elukestva õppe puhul peaksid valitsused koostöös sidusrühmadega, nagu ettevõtjad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, ning formaalsete ja mitteformaalsete asutuste kaudu tagama jätkusuutliku digiülemineku, mille käigus keegi arengus maha ei jää; |
| --- | --- |

22.

| 23. | juhib tähelepanu sellele, et kaasatus ja innovatsioon peaksid olema digitaalajastul haridus- ja koolitusvaldkonna juhtpõhimõtted; usub, et digitehnoloogia ei tohiks olemasolevat ebavõrdsust suurendada, vaid seda tuleks kasutada hoopis erineva sotsiaal-majandusliku taustaga ja ELi eri piirkondadest pärit õpilaste vahelise digilõhe kaotamiseks; rõhutab, et kaasamisepõhises lähenemisviisis tuleb kasutada uute digitehnoloogiate pakutavate vahendite, sealhulgas individualiseeritud hariduse ja haridusasutuste partnerluste täit potentsiaali, võimaldades seda tehes ebasoodsas olukorras olevatest rühmadest pärit inimestele ja piiratud võimalustega inimestele juurdepääsu kvaliteetsele haridusele ja koolitusele ning toetades rändajate ja pagulaste lõimimist; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et digitaalse juurdepääsu edendamine hariduses ei tähenda tingimata võrdset juurdepääsu õppimisvõimalustele ning et kuigi tehnoloogia muutub üha kättesaadavamaks, jääb põhioskuste omandamine tõkkeks ja digilõhe püsib; juhib tähelepanu asjaolule, et Eurostati andmete kohaselt ei ole digilõhe vähenemas ning 44 % Euroopa Liidu elanikest ei oma põhilisi digioskusi (18); |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib, et IKT tõhusaks kasutamiseks vajalikud komplekssed digioskused sõltuvad põhioskuste omandamisest, et mitte kõik ei ole võrdsetel alustel, kusjuures suured lüngad on jäänud algtasemetel ja need mõjutavad eelkõige ebasoodsas olukorras olevaid rühmi ja paljusid täiskasvanuid, et kõrgemalt haritud inimesed kasutavad internetti uute oskuste omandamiseks ja uute võimaluste loomiseks kolm korda suurema tõenäosusega kui madalama haridustasemega inimesed (19) ning et me riskime sellega, et tehnoloogia muutub pigem privilegeeritute koolitusvahendiks kui võimaluseks kõigi jaoks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab vajadust muuta koolide institutsioonilisi ja pedagoogilisi tavasid ja muud õpikeskkonda, sealhulgas mitteformaalset õpikeskkonda, et muuta need õiglasemaks, pakkudes oluliselt mitmekülgseid ja põhjalikke tugistruktuure kõigile, eelkõige tõrjutuse ohus olevatesse rühmadesse kuuluvatele inimestele, nagu töötud, rändajad, madala kvalifikatsiooniga isikud, puuetega inimesed ja eakad; |
| --- | --- |

26.

| 27. | soovitab liikmesriikidel arendada digitaalse kirjaoskuse programme Euroopa vähemus- ja piirkondlikes keeltes ning võtta oma koolide, ülikoolide ja kutseõppeasutuste õppekavades kasutusele keeletehnoloogia alased koolitused ja vahendid; rõhutab veel kord asjaolu, et kirjaoskus on endiselt oluline tegur ja absoluutne eeltingimus kogukondade digitaalse kaasamise alal edu saavutamiseks; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et liikmesriigid peaksid pakkuma toetust, mida haridusasutused vajavad, et parandada keelte digiteerimist ELis; soovitab, et kogu ELi koolid kasutaksid digitehnoloogiaid, et suurendada piiriüleste haridusvahetuste kasutamist, kasutades selleks videokonverentse ja virtuaalkoolitust; rõhutab, et koolid kogu ELis saaksid kasu piiriülesest juurdepääsust digitaalsele infosisule; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toonitab raamatukogude olulist rolli digitaalteenuste osutamisel kodanikele ning e-õppe ja e-teenuste kättesaadavaks tegemisel turvalises ja kõigile avatud keskkonnas; soovitab seetõttu, et neid jõupingutusi rahastataks nõuetekohaselt Euroopa, riiklike, piirkondlike ja kohalike kavade alusel üksteist täiendades ning et tunnustataks laiemalt raamatukogude olulist rolli meediapädevuse arendamisel; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab üleminekut mitteformaalse hariduse ja töökohal toimuva koolituse võimalustele ning rõhutab vajadust kvaliteetsete, kaasavate ja hästi varustatud haridus- ja koolitussüsteemide järele; usub, et ümberõppe- ja täienduskoolituste võimalused on hädavajalikud ning asjakohased digioskused tuleks integreerida kõigisse töökohtade koolitusprogrammidesse ning väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes töötavate inimeste jaoks mõeldud koolituse erilahendustesse; rõhutab hariduse ja tööhõive vaheliste seoste tugevdamise tähtsust ning elukestva karjääri alase juhendamise ja nõustamise rolli, et toetada juurdepääsu sobivatele, paindlikele ja kvaliteetsetele koolitus- ja karjäärivõimalustele; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et tööpraktika digitaalsektoris võib aidata õpilastel ja noortel omandada praktilisi digioskusi töökohal; väljendab sellega seoses heameelt uue katseprojekti üle, millega võetakse kasutusele programmide „Erasmus +“ ja „Horisont 2020“ alla kuuluvad digitaalsed praktikavõimalused; nõuab uue mitmeaastase finantsraamistiku programmide raames uut tõuget selles suunas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | soovitab liikmesriikidel anda tihedas koostöös kohalike kogukondade ning haridus- ja koolitusasutustega väheste digioskustega täiskasvanutele juurdepääs oskuste täiendamise viisidele, mis annaks neile võimaluse omandada minimaalsel tasemel digipädevus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub liikmesriike üles tegema koostöös ettevõtjate, kohalike ja piirkondlike kogukondade, haridus- ja koolituskeskuste ja kodanikuühiskonna sidusrühmadega kindlaks olemasolevad puudujäägid oskustes, laiendama digi- ja internetioskuste levikut, suurendama meediapädevust, eriti alaealiste hulgas, ning saavutama kõrge digitaalse ühenduvuse ja kaasatuse taseme; |
| --- | --- |

33.

| 34. | väljendab heameelt ettevõtjate osalemise üle koolide asutamises ja rahastamises; |
| --- | --- |

34.

| 35. | avaldab heameelt akadeemiliste ja teadusasutuste ning avaliku ja erasektori partnerite strateegiliste partnerluste loomise üle programmi „Erasmus+“ 2. põhimeetme osana, eesmärgiga luua IKT tippkeskusi ja edendada tehnoloogiliste idufirmade arengut; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuletab meelde, et digioskuste asjakohane hindamine ja jälgimine on edu saavutamiseks hädavajalik; väljendab heameelt ELi tasandil organisatsioonidele (näiteks digipädevuse raamistik ja võtmepädevusi elukestvas õppes käsitlev lähteraamistik) ja üksikisikutele (näiteks SELFIE-vahend) mõeldud vahendite väljatöötamise üle; rõhutab aga, et tõhusad digioskuste hindamise meetodid peavad olema dünaamilised, paindlikud, pidevalt ajakohastatud ja kohandatud õppijate vajadustele ning ühtlasi tuleb need liidus riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ulatuslikumalt kasutusele võtta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub liikmesriike üles tegema komisjoniga koostööd, et tagada SELFIE eneseanalüüsi vahendi kättesaadavus liikmesriikide piirkondlikes ja vähemuskeeltes; |
| --- | --- |

37.

| 38. | väljendab heameelt, et liit keskendub poliitikameetmetes üha rohkem digioskustele ja -haridusele, nagu tõendab eelkõige digiõppe tegevuskava, milles arendatakse edasi mitmeid väikesemahulisi poliitikaalgatusi, nagu ELi programmeerimisnädal (EU Code Week) ning digioskuste ja töökohtade koalitsioon ja Sofia üleskutse digioskuste ja hariduse tegevuskava kohta; leiab, et programmeerimise õpetamine peaks olema osa laiemast hariduskäsitlusest infotehnoloogia alal ning kriitilisest ja arvutuslikust mõtlemisest; |
| --- | --- |

38.

| 39. | märgib aga, et liidu algatused on sageli loodud komisjoni eri peadirektoraatides, mis pärsib digioskuste poliitika koordineeritud käsitlust; |
| --- | --- |

39.

| 40. | toetab digioskustele suuremate vahendite eraldamist mitmeaastase finantsraamistiku järgmise põlvkonna programmidest; kinnitab vajadust, et komisjon edendaks programmide, sealhulgas programmi „Erasmus+“, „Euroopa horisont“, InvestEU ja digitaalse Euroopa programmi koostoimet ning nende programmide vahelist kooskõlastamist, et kvaliteetsete digioskuste arendamiseks eraldatud toetused oleksid võimalikult tõhusad ning annaksid püsivaid tulemusi igas vanuses ja igasuguse taustaga õppijate jaoks; rõhutab lisaks vajadust eraldada nende programmide ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kaudu rahalisi vahendeid raamatukogude, arhiivide ja muuseumide digiteerimiseks, et suurendada ja parandada nende kasutamist hariduses ja kultuuris; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et liidul on vaja arendada suutlikkust sellistes valdkondades nagu tehisintellekt, suurandmed, tarkvaraarendus, kvantarvutus ja veebidisain; väljendab selles kontekstis heameelt digitaalse Euroopa programmi digioskuste komponendi üle; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ergutab liikmesriikide ja laiema maailma vahelist suuremat koostoimet internetihariduse ja aktiivse e-kodakondsuse valdkonnas erinevate ELi välistegevuse mehhanismide ja programmide, sealhulgas Erasmus Munduse kaudu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab, et avatud andmed ja digitehnoloogiapõhised koostöövahendid ja -meetodid võimaldavad innovatsiooni hariduses ja arendada edasi avatud teadust, aidates sellega kaasa Euroopa majanduse õitsengule ja ettevõtlikule vaimule; juhib lisaks tähelepanu sellele, et andmete kogumine digiteerimise kohta haridus- ja koolitusasutustes ning digitehnoloogia kasutamise kohta õppimise eesmärgil on poliitika kujundamisel ülioluline; soovitab seetõttu, et komisjon ja liikmesriigid koguksid andmeid haridus- ja koolitusasutuste ühenduvustaseme ning digitaalselt sertifitseeritud kvalifikatsioonide väljastamise ja digitaalselt omandatud oskuste kinnitamise korra kohta, mis on digiõppe tegevuskava eesmärk; |
| --- | --- |

43.

| 44. | peab kahetsusväärseks, et ELi tasandil ei ole välja töötatud üldist digioskuste strateegiat, kuigi digiülemineku mõju ELi siseturule on selge; on seisukohal, et liikmesriikidevahelised erinevused näitavad ilmekalt vajadust sellise strateegia järele; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, et tuleb koostada soovitused digipädevuse miinimumtaseme kohta, mida õpilased peaksid oma õpingute ajal omandama; nõuab seepärast, et kõigis liikmesriikides võetaks kasutusele IKT-erimoodul, mis põhineb näiteks PISA IKT-moodulil, ning et õpetajad kaasataks selle väljatöötamisse ja rakendamisse; rõhutab, et IKT-moodul tuleks kavandada nii, et see tagaks, et liikmesriikide haridusasutused seaksid eesmärgiks digipädevuse sama taseme pideva hindamise, mitte katsepõhise meetodi abil, ning et kõik probleemid tehtaks kiiresti kindlaks; ergutab liikmesriike jagama kogemusi ja parimaid tavasid, eriti pedagoogilise innovatsiooni valdkonnas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | on seisukohal, et digiõppe tegevuskava tuleks pidada esimeseks sammuks elukestva õppe lähenemisviisil põhineva täieulatusliku digihariduse ja -oskuste alase ELi strateegia suunas, mis võib kujutada endast paremini koordineeritud poliitikaraamistikku ja mida on ühtlasi võimalik kohandada muutuvate oludega; palub seetõttu komisjonil hinnata kriitiliselt tegevuskava 11 algatust, sealhulgas nende sotsiaalset kaasavust, et valmistuda 2020. aasta vahehindamiseks; tuletab meelde, et nõuetekohase hindamisega peaks kaasnema soov keskenduda vaid kõige tulemuslikematele meetmetele ning heita kõrvale meetmed, mis ei anna tulemusi, ning töötada vastavalt vajadusele välja uued meetmed; rõhutab, et olemasolevas tegevuskavas on suur puudujääk selles osas, kuidas parandada digioskusi koostöö kaudu mitteformaalse hariduse pakkujatega ja täiskasvanute seas, kellega on raskem kontakti leida; |
| --- | --- |

46.

| 47. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

47.

---

(1)  ELT L 112, 2.5.2018, lk 42.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0247.

(3)  ELT C 337, 20.9.2018, lk 135.

(4)  ELT C 11, 12.1.2018, lk 44.

(5)  ELT C 316, 22.9.2017, lk 182.

(6)  ELT C 316, 22.9.2017, lk 76.

(7)  ELT C 443, 22.12.2017, lk 31.

(8)  ELT C 189, 4.6.2018, lk 1.

(9)  ELT C 189, 15.6.2017, lk 15.

(10)  ELT C 484, 24.12.2016, lk 1.

(11)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 1.

(12)  ELT C 372, 20.12.2011, lk 1.

(13)  ELT C 164, 8.5.2018, lk 24.

(14)  http://eskills-scale.eu/fileadmin/eskills_scale/all_final_deliverables/scale_ digitalisation_report.pdf .

(15)  Euroopa Komisjoni hariduse ja koolituse valdkonna 2017. aasta ülevaade.

(16)  Euroopa Komisjoni uuring „Women in the Digital Age“ (Naised digiajastul), Luxembourg 2018.

(17)  Euroopa Komisjon, ühine tööhõivearuanne 2018.

(18)  Eurostat, 2016.

(19)  Komisjoni talituste 9. oktoobri 2008. aasta töödokument „The use of ICT to support innovation and lifelong learning for all – A report on progress“ (IKT kasutamine innovatsiooni ja elukestva õppe toetamiseks kõigi jaoks – eduaruanne) (SEC(2008)2629).

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/11

---

P8_TA(2018)0494

Humanitaarviisad

Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta resolutsioon soovituste kohta humanitaarviisade komisjonile (2018/2271(INL))

(2020/C 388/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 4, 18 ja 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 4, 18 ja 19,

| — | võttes arvesse 28. juulil 1951 allkirjastatud Genfi pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. juulil 1951 allkirjastatud Genfi pagulasseisundi konventsiooni ja selle 1967. aasta protokolli,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri) (1),

| — | võttes arvesse ÜRO ülemaailmset turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkulepet ning ÜRO üleilmset pagulasi käsitlevat kokkulepet, mis järgnesid 19. septembril 2016 ÜRO Peaassamblees ühehäälselt vastu võetud pagulasi ja rändajaid käsitlevale New Yorgi deklaratsioonile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ülemaailmset turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkulepet ning ÜRO üleilmset pagulasi käsitlevat kokkulepet, mis järgnesid 19. septembril 2016 ÜRO Peaassamblees ühehäälselt vastu võetud pagulasi ja rändajaid käsitlevale New Yorgi deklaratsioonile,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse koostatud hinnangut humanitaarviisade Euroopa lisaväärtuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse koostatud hinnangut humanitaarviisade Euroopa lisaväärtuse kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 46 ja 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 46 ja 52,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A8-0423/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A8-0423/2018),

| A. | arvestades, et hoolimata arvukatest teadetest rahvusvahelist kaitset taotlevatele isikutele turvaliste ja seaduslike Euroopa territooriumile pääsu võimaluste loomise kohta ja sellekohastest nõudmistest, ei ole kaitstud sisenemise korda liidu tasandil ühtlustatud ja puudub ka Euroopa tasandi õigusraamistik humanitaarviisade, st viisade kohta, mis väljastatakse eesmärgiga, et viisa saajad jõuaksid rahvusvahelise kaitse taotlemiseks liikmesriikide territooriumile; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et hoolimata arvukatest teadetest rahvusvahelist kaitset taotlevatele isikutele turvaliste ja seaduslike Euroopa territooriumile pääsu võimaluste loomise kohta ja sellekohastest nõudmistest, ei ole kaitstud sisenemise korda liidu tasandil ühtlustatud ja puudub ka Euroopa tasandi õigusraamistik humanitaarviisade, st viisade kohta, mis väljastatakse eesmärgiga, et viisa saajad jõuaksid rahvusvahelise kaitse taotlemiseks liikmesriikide territooriumile;

| B. | arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu Kohtu 7. märtsil 2017 kohtuasjas C-638/16, X. ja X. vs. Belgia riik, tehtud kohtuotsusele (2) ei pea liikmesriigid liidu õiguse kohaselt andma humanitaarviisat isikutele, kes soovivad saabuda nende territooriumile kavatsusega taotleda varjupaika, kuid neil on vabadus anda see viisa oma riigisisese õiguse alusel; arvestades, et selle kohtuotsusega tõlgendatakse kehtivaid liidu õigusnorme, mida võidakse muuta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt Euroopa Liidu Kohtu 7. märtsil 2017 kohtuasjas C-638/16, X. ja X. vs. Belgia riik, tehtud kohtuotsusele (2) ei pea liikmesriigid liidu õiguse kohaselt andma humanitaarviisat isikutele, kes soovivad saabuda nende territooriumile kavatsusega taotleda varjupaika, kuid neil on vabadus anda see viisa oma riigisisese õiguse alusel; arvestades, et selle kohtuotsusega tõlgendatakse kehtivaid liidu õigusnorme, mida võidakse muuta;

| C. | arvestades, et mitmes liikmesriigis kehtivad praegu või kehtisid varem oma humanitaarviisade ja elamislubade väljastamise süsteemid, et tagada kaitset vajavate inimeste kaitstud sisenemine riiki; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mitmes liikmesriigis kehtivad praegu või kehtisid varem oma humanitaarviisade ja elamislubade väljastamise süsteemid, et tagada kaitset vajavate inimeste kaitstud sisenemine riiki;

| D. | arvestades, et humanitaarkaitse saamiseks riiki sisenemise korra alusel või ümberasustamise kaudu liikmesriikidesse lubatud isikute arv on üleilmsete vajadustega võrreldes endiselt väike ning liikmesriikide vahel on selles suhtes märkimisväärseid erinevusi; arvestades, et humanitaarkaitse saamiseks ja ümberasustamise kaudu riiki sisenemise korra kohaldamisala on kitsalt piiritletud ning ümberasustamise korral on see rangelt seotud kaitsetuse ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametis pagulasena registreerimise kriteeriumidega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et humanitaarkaitse saamiseks riiki sisenemise korra alusel või ümberasustamise kaudu liikmesriikidesse lubatud isikute arv on üleilmsete vajadustega võrreldes endiselt väike ning liikmesriikide vahel on selles suhtes märkimisväärseid erinevusi; arvestades, et humanitaarkaitse saamiseks ja ümberasustamise kaudu riiki sisenemise korra kohaldamisala on kitsalt piiritletud ning ümberasustamise korral on see rangelt seotud kaitsetuse ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ametis pagulasena registreerimise kriteeriumidega;

| E. | arvestades, et selle tõttu on hinnanguliselt 90 % rahvusvahelise kaitse saanud isikutest jõudnud liitu ebaseaduslikul viisil, mille pärast neid häbimärgistatakse veel enne, kui nad liikmesriikide välispiiridele saabuvad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et selle tõttu on hinnanguliselt 90 % rahvusvahelise kaitse saanud isikutest jõudnud liitu ebaseaduslikul viisil, mille pärast neid häbimärgistatakse veel enne, kui nad liikmesriikide välispiiridele saabuvad;

| F. | arvestades, et Euroopat läbivatel rändeteedel on eriti kaitsetud üksi või lastega reisivad naised, naissoost perekonnapead, rasedad ja imetavad naised, puuetega inimesed, teismelised tütarlapsed ja eakad naised, ning neil on eriti suur oht langeda soolise vägivalla ohvriks, olgu tegemist vägistamise, vägivallatsemise või inimsmugeldajate ja -kaubitsejate poolt seksuaalse ja majandusliku ärakasutamisega; arvestades, et naisi ja tütarlapsi ähvardab liitu suunduvatel rändeteedel suurem ärakasutamise, sealhulgas tööalase ja seksuaalse ärakasutamise, oht ning sageli lastakse neil teekonda jätkata vaid sunniviisilise seksi hinnaga; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopat läbivatel rändeteedel on eriti kaitsetud üksi või lastega reisivad naised, naissoost perekonnapead, rasedad ja imetavad naised, puuetega inimesed, teismelised tütarlapsed ja eakad naised, ning neil on eriti suur oht langeda soolise vägivalla ohvriks, olgu tegemist vägistamise, vägivallatsemise või inimsmugeldajate ja -kaubitsejate poolt seksuaalse ja majandusliku ärakasutamisega; arvestades, et naisi ja tütarlapsi ähvardab liitu suunduvatel rändeteedel suurem ärakasutamise, sealhulgas tööalase ja seksuaalse ärakasutamise, oht ning sageli lastakse neil teekonda jätkata vaid sunniviisilise seksi hinnaga;

| G. | arvestades, et nimetatud poliitika on alates 2000. aastast liidu piiridel põhjustanud vähemalt 30 000 inimese surma; arvestades, et talumatult suure hulga inimeste hukkumise vähendamiseksVahemerel ja liitu suunduvatel rändeteedel on ühe vahendina kiiresti vaja vastu võtta liidu õigusraamistik, mis aitaks võidelda inimsmugeldamise, inimkaubanduse, tööalase ärakasutamise ja vägivalla vastu, korraldada varjupaigataotlejate korrastatud saabumist, väärikat vastuvõtmist ja taotluste õiglast läbivaatamist, optimeerida liikmesriikide ja liidu eelarvet varjupaigamenetluste ning otsingu- ja päästetööde valdkonnas ning saavutada liidu varjupaigaalases õigustikus ühtsed tavad; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nimetatud poliitika on alates 2000. aastast liidu piiridel põhjustanud vähemalt 30 000 inimese surma; arvestades, et talumatult suure hulga inimeste hukkumise vähendamiseksVahemerel ja liitu suunduvatel rändeteedel on ühe vahendina kiiresti vaja vastu võtta liidu õigusraamistik, mis aitaks võidelda inimsmugeldamise, inimkaubanduse, tööalase ärakasutamise ja vägivalla vastu, korraldada varjupaigataotlejate korrastatud saabumist, väärikat vastuvõtmist ja taotluste õiglast läbivaatamist, optimeerida liikmesriikide ja liidu eelarvet varjupaigamenetluste ning otsingu- ja päästetööde valdkonnas ning saavutada liidu varjupaigaalases õigustikus ühtsed tavad;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlament on püüdnud sellekohaseid sätteid lisada oma muudatusettepanekutena määrusesse (EÜ) nr 810/2009; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlament on püüdnud sellekohaseid sätteid lisada oma muudatusettepanekutena määrusesse (EÜ) nr 810/2009;

| I. | arvestades, et nii nõukogu kui ka komisjon on nimetatud muudatusettepanekud tagasi lükanud, muu hulgas põhjendusega, et selliseid sätteid ei tohiks määrusse (EÜ) nr 810/2009 lisada, kuna selle kohaldamisalasse kuuluvad üksnes lühiajalised viisad; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nii nõukogu kui ka komisjon on nimetatud muudatusettepanekud tagasi lükanud, muu hulgas põhjendusega, et selliseid sätteid ei tohiks määrusse (EÜ) nr 810/2009 lisada, kuna selle kohaldamisalasse kuuluvad üksnes lühiajalised viisad;

| J. | arvestades, et parlament on komisjoni tegevusetuse tõttu seetõttu otsustanud humanitaarviisade küsimuses koostada käesoleva resolutsiooni; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et parlament on komisjoni tegevusetuse tõttu seetõttu otsustanud humanitaarviisade küsimuses koostada käesoleva resolutsiooni;

| K. | arvestades käesolevale resolutsioonile lisatud soovituste koostamiseks tehtud intensiivset tööd, sh ekspertide kaasabil tehtud tööd; |
| --- | --- |

K.

arvestades käesolevale resolutsioonile lisatud soovituste koostamiseks tehtud intensiivset tööd, sh ekspertide kaasabil tehtud tööd;

| 1. | palub komisjonil esitada 31. märtsiks 2019 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punkti a alusel ning käesoleva resolutsiooni lisas toodud soovitusi järgides ettepaneku võtta vastu määrus, millega võetakse kasutusele Euroopa humanitaarviisa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et liikmesriikidel peaks olema võimalik väljastada rahvusvahelist kaitset taotlevatele isikutele Euroopa humanitaarviisa, et lubada neil isikutel viisa väljastanud liikmesriigi territooriumile siseneda ainult selleks, et nad saaksid selles liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotluse esitada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et Euroopa humanitaarviisa peaks täiendama kehtivat humanitaarkaitse saamiseks riiki sisenemise korda, ümberasustamismenetlusi ja rahvusvahelise pagulasõiguse kohaseid omaalgatuslikke taotlusi, mitte neid asendama, ning et otsus väljastada Euroopa humanitaarviisa peaks kuuluma liikmesriikide ainupädevusse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et Euroopa humanitaarviisaga seonduvad algatused ei tohiks piirata teisi rändepoliitilisi algatusi, sealhulgas algatusi, mis keskenduvad rände algpõhjuste käsitlemisele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et eriti vajalikud on turvalised ja seaduslikud liitu sisenemise võimalused, millest üks võiks olla Euroopa humanitaarviisale tuginev, mis on eriti oluline ka soolises perspektiivis, kuna naised on eriti kaitsetud ja seetõttu on neil suurem oht langeda rändeteedel ja vastuvõtukeskustes seksuaalse ja soolise vägivalla ohvriks; rõhutab, et majandusliku ja muud liiki sõltuvuse tõttu on naised ja tütarlapsed kolmandates riikides sageli olukorras, kus neil on veel raskem turvaliselt varjupaika taotleda kui meestel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on seisukohal, et taotletava ettepaneku finantsmõju tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 80 – solidaarsuse ja vastutuse, sealhulgas finantskoormuse liikmesriikide vahel õiglase jagamise põhimõtte praktilise väljendusena – osaliselt katta liidu eelarvest; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja sellele lisatud soovitused komisjonile ja nõukogule ning liikmesriikide parlamentidele, Euroopa Liidu Kohtule, Euroopa välisteenistusele, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametile, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametile ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  ELT L 243, 15.9.2009, lk 1.

(2)  Euroopa Liidu Kohtu otsus, 7. märts 2017, X. ja X. vs. Belgia riik, C-638/16 PPU, ECLI:EU:C:173:173.

---

RESOLUTSIOONI LISA

SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

Euroopa Parlament on seisukohal, et vastuvõtmisele kuuluv õigusakt peaks

1.   VASTUVÕETAVA ÕIGUSAKTI VORM JA PEALKIRI

| — | olema eraldi määrusena vastuvõtmisele kuuluv õigusakt, mille pealkiri on „Määrus, millega võetakse kasutusele Euroopa humanitaarviisa“; |
| --- | --- |

—

olema eraldi määrusena vastuvõtmisele kuuluv õigusakt, mille pealkiri on „Määrus, millega võetakse kasutusele Euroopa humanitaarviisa“;

2.   ÕIGUSLIK ALUS

| — | tuginema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a; |
| --- | --- |

—

tuginema Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a;

3.   PÕHJENDUS

| — | olema põhjendatud järgmiste asjaoludega: |
| --- | --- |

—

olema põhjendatud järgmiste asjaoludega:

| — | liidu õiguses on praegu lünk: lisaks kaitsetute pagulaste suhtes kohaldatavate ümberasustamismenetlustele ei nähta kaitset taotlevate isikute liikmesriikide territooriumile vastu võtmiseks konkreetseid menetlusi ette ei viisa- ja piiridealases õigustikus ega varjupaigaõigustikus, kusjuures hinnanguliselt 90 % isikutest, kellele antakse hiljem pagulase staatus ja kes saavad täiendava kaitse, jõuavad liikmesriikide territooriumile ebaseaduslikult (1) ja tihti eluohtlikke teid pidi; |
| --- | --- |

—

liidu õiguses on praegu lünk: lisaks kaitsetute pagulaste suhtes kohaldatavate ümberasustamismenetlustele ei nähta kaitset taotlevate isikute liikmesriikide territooriumile vastu võtmiseks konkreetseid menetlusi ette ei viisa- ja piiridealases õigustikus ega varjupaigaõigustikus, kusjuures hinnanguliselt 90 % isikutest, kellele antakse hiljem pagulase staatus ja kes saavad täiendava kaitse, jõuavad liikmesriikide territooriumile ebaseaduslikult (1) ja tihti eluohtlikke teid pidi;

| — | killustumise oht, sest liikmesriigid loovad humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmiseks järjest enam omaenda programme ja menetlusi, mis on vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõike 1 üldise eesmärgiga luua ühine varjupaiga-, täiendava ja ajutise kaitse poliitika ning millega kaasneb oht, et need erinevad süsteemid õõnestavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 810/2009 (2) ja (EL) 2016/399 (3) kolmandate riikide kodanike liikmesriikide territooriumile sisenemise kohta sätestatud ühiste sätete ühetaolist kohaldamist; |
| --- | --- |

—

killustumise oht, sest liikmesriigid loovad humanitaarsetel põhjustel vastuvõtmiseks järjest enam omaenda programme ja menetlusi, mis on vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 78 lõike 1 üldise eesmärgiga luua ühine varjupaiga-, täiendava ja ajutise kaitse poliitika ning millega kaasneb oht, et need erinevad süsteemid õõnestavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustes (EÜ) nr 810/2009 (2) ja (EL) 2016/399 (3) kolmandate riikide kodanike liikmesriikide territooriumile sisenemise kohta sätestatud ühiste sätete ühetaolist kohaldamist;

| — | asjaomaste kolmandate riikide kodanike olukorraga kaasnevad kulud (smugeldajate tasud, inimkaubanduse ja ärakasutamise oht, tagakiusamise oht, hukkumise ja väärkohtlemise ohvriks langemise oht jne) ning liikmesriikide ja liidu kulutused (pääste- ja otsinguoperatsioonide suur eelarve, sh kulutused eralaevadele, piirivalvele, koostööle kolmandate riikidega, varjupaigamenetlustele ja rahvusvahelise kaitse taotluse tagasilükkamisel vajaduse korral tagasisaatmisele ning samuti organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse ja smugeldamise vastu võitlemisele) on suured nii inimressursside osas kui ka sotsiaalses, majanduslikkus ja eelarve mõttes; |
| --- | --- |

—

asjaomaste kolmandate riikide kodanike olukorraga kaasnevad kulud (smugeldajate tasud, inimkaubanduse ja ärakasutamise oht, tagakiusamise oht, hukkumise ja väärkohtlemise ohvriks langemise oht jne) ning liikmesriikide ja liidu kulutused (pääste- ja otsinguoperatsioonide suur eelarve, sh kulutused eralaevadele, piirivalvele, koostööle kolmandate riikidega, varjupaigamenetlustele ja rahvusvahelise kaitse taotluse tagasilükkamisel vajaduse korral tagasisaatmisele ning samuti organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse ja smugeldamise vastu võitlemisele) on suured nii inimressursside osas kui ka sotsiaalses, majanduslikkus ja eelarve mõttes;

| — | liidu tegevuse lisaväärtus liidu väärtuste järgimise tagamisel, sh põhiõigused, liikmesriikidevaheline usaldus ning varjupaigataotlejate usk süsteemi, õiguskindlus, prognoositavus ning eeskirjade ühtne kohaldamine ja rakendamine, mastaabisäästu saavutamine ning eespool osutatud olukorraga kaasnevate kulude vähendamine; |
| --- | --- |

—

liidu tegevuse lisaväärtus liidu väärtuste järgimise tagamisel, sh põhiõigused, liikmesriikidevaheline usaldus ning varjupaigataotlejate usk süsteemi, õiguskindlus, prognoositavus ning eeskirjade ühtne kohaldamine ja rakendamine, mastaabisäästu saavutamine ning eespool osutatud olukorraga kaasnevate kulude vähendamine;

| — | tuletama meelde, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 604/2013 (5) kohaldatakse vaid liikmesriikide territooriumil, varjupaigataotlejatel ei ole aga praegu piisavalt seaduslikke võimalusi sellele territooriumile jõuda; |
| --- | --- |

—

tuletama meelde, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/32/EL (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 604/2013 (5) kohaldatakse vaid liikmesriikide territooriumil, varjupaigataotlejatel ei ole aga praegu piisavalt seaduslikke võimalusi sellele territooriumile jõuda;

| — | tuletama meelde, et pärast liikmesriigis varjupaigataotluse esitamist kohaldatakse Euroopa ühist varjupaigasüsteemi tingimusi; |
| --- | --- |

—

tuletama meelde, et pärast liikmesriigis varjupaigataotluse esitamist kohaldatakse Euroopa ühist varjupaigasüsteemi tingimusi;

| — | rõhutama, et Euroopa humanitaarviisa taotluse tagasilükkamine ei mõjuta mingil viisil õigust taotleda varjupaika liidus ega takista taotlejal ühinemast muude olemasolevate kaitsesüsteemidega; |
| --- | --- |

—

rõhutama, et Euroopa humanitaarviisa taotluse tagasilükkamine ei mõjuta mingil viisil õigust taotleda varjupaika liidus ega takista taotlejal ühinemast muude olemasolevate kaitsesüsteemidega;

4.   ÜLDSÄTTED

| — | sisaldama sätteid liikmesriikide poolt rahvusvahelise kaitse taotlejatele Euroopa humanitaarviisa väljastamise menetluste ja tingimuste kohta, et nendel isikutel oleks võimalik liikmesriigi territooriumile siseneda, kusjuures viisa väljastamise ainus eesmärk on selles liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotluse esitamine; |
| --- | --- |

—

sisaldama sätteid liikmesriikide poolt rahvusvahelise kaitse taotlejatele Euroopa humanitaarviisa väljastamise menetluste ja tingimuste kohta, et nendel isikutel oleks võimalik liikmesriigi territooriumile siseneda, kusjuures viisa väljastamise ainus eesmärk on selles liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotluse esitamine;

| — | kohaldamisalas hõlmama kolmandate riikide kodanikke, kellel peab määruse (EÜ) nr 539/2001 (6) kohaselt olema liikmesriikide välispiiri ületamisel viisa ning kelle väited Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/95/EL (7) määratletud tagakiusamise ohu kohta on ilmselgelt põhjendatud, kuid kes ei osale veel ümberasustamisprotsessis, mis on määratletud riiklikes ümberasustamissüsteemides või kavandatavas määruses, millega luuakse liidu ümberasustamisraamistik ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 516/2014 (8), või nõukogu direktiivis 2001/55/EÜ (9); |
| --- | --- |

—

kohaldamisalas hõlmama kolmandate riikide kodanikke, kellel peab määruse (EÜ) nr 539/2001 (6) kohaselt olema liikmesriikide välispiiri ületamisel viisa ning kelle väited Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/95/EL (7) määratletud tagakiusamise ohu kohta on ilmselgelt põhjendatud, kuid kes ei osale veel ümberasustamisprotsessis, mis on määratletud riiklikes ümberasustamissüsteemides või kavandatavas määruses, millega luuakse liidu ümberasustamisraamistik ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 516/2014 (8), või nõukogu direktiivis 2001/55/EÜ (9);

| — | kohaldamisalast välja jätma pereliikmed, kellel muidu oleks vastavalt liidu või riigisisese õiguse muudele õigusaktidele õigus ühineda õigeaegselt oma liikmesriigis asuva perekonnaga; |
| --- | --- |

—

kohaldamisalast välja jätma pereliikmed, kellel muidu oleks vastavalt liidu või riigisisese õiguse muudele õigusaktidele õigus ühineda õigeaegselt oma liikmesriigis asuva perekonnaga;

5.   HUMANITAARVIISADE VÄLJASTAMISE KORD

| — | sätestama, et nimetatud viisataotlused tuleks esitada elektrooniliselt või paberkandjal otse ükskõik millise liikmesriigi konsulaati või saatkonda; |
| --- | --- |

—

sätestama, et nimetatud viisataotlused tuleks esitada elektrooniliselt või paberkandjal otse ükskõik millise liikmesriigi konsulaati või saatkonda;

| — | sätestama viisataotluste esitamise praktilise korra, mis hõlmab muu hulgas taotlusvormi täitmist, taotleja isikuandmete esitamist, sh biomeetrilised tunnused, ning võimaluste piires dokumenteeritud põhjuste esitamist tagakiusamise või raske kahju saamise ohu kohta; |
| --- | --- |

—

sätestama viisataotluste esitamise praktilise korra, mis hõlmab muu hulgas taotlusvormi täitmist, taotleja isikuandmete esitamist, sh biomeetrilised tunnused, ning võimaluste piires dokumenteeritud põhjuste esitamist tagakiusamise või raske kahju saamise ohu kohta;

| — | sätestama, et viisa taotleja kutsutakse vestlusele (vajadusel tõlgi abil), mille võib viia läbi ka audio- ja videoside kaudu, millega tagatakse piisav ohutuse, turvalisuse ja konfidentsiaalsuse tase; |
| --- | --- |

—

sätestama, et viisa taotleja kutsutakse vestlusele (vajadusel tõlgi abil), mille võib viia läbi ka audio- ja videoside kaudu, millega tagatakse piisav ohutuse, turvalisuse ja konfidentsiaalsuse tase;

| — | sätestama, et esitatud dokumente, sh nende autentsust, hindab sõltumatu ja erapooletu pädev asutus, kellel on rahvusvahelise kaitse valdkonnas piisavalt teadmisi ja kogemusi; |
| --- | --- |

—

sätestama, et esitatud dokumente, sh nende autentsust, hindab sõltumatu ja erapooletu pädev asutus, kellel on rahvusvahelise kaitse valdkonnas piisavalt teadmisi ja kogemusi;

| — | sätestama, et viisataotlusi hinnatakse taotleja avalduse ja vestluse ning võimaluse korral tõendavate dokumentide alusel, ilma täieliku seisundi kindlaksmääramise menetluseta; |
| --- | --- |

—

sätestama, et viisataotlusi hinnatakse taotleja avalduse ja vestluse ning võimaluse korral tõendavate dokumentide alusel, ilma täieliku seisundi kindlaksmääramise menetluseta;

| — | sätestama, et enne nimetatud viisa väljastamist tuleb kõigile taotlejatele teha liikmesriikide ja liidu asjaomaste andmebaaside kaudu julgeolekukontroll, järgides kohaldatavaid andmekaitsenõudeid veendumaks, et taotleja ei kujuta endast julgeolekuohtu; |
| --- | --- |

—

sätestama, et enne nimetatud viisa väljastamist tuleb kõigile taotlejatele teha liikmesriikide ja liidu asjaomaste andmebaaside kaudu julgeolekukontroll, järgides kohaldatavaid andmekaitsenõudeid veendumaks, et taotleja ei kujuta endast julgeolekuohtu;

| — | sätestama, et viisataotluste kohta tehakse otsus 15 kalendripäeva jooksul alates taotluse esitamisest; |
| --- | --- |

—

sätestama, et viisataotluste kohta tehakse otsus 15 kalendripäeva jooksul alates taotluse esitamisest;

| — | sätestama, et taotlejat teavitatakse taotluse kohta tehtud otsusest, mis on individuaalne, kirjalik ja põhjendatud; |
| --- | --- |

—

sätestama, et taotlejat teavitatakse taotluse kohta tehtud otsusest, mis on individuaalne, kirjalik ja põhjendatud;

| — | sätestama, et kolmanda riigi kodanikul, kellele viisat ei anta, on võimalus otsus edasi kaevata, nagu on praegu ette nähtud lühiajalise viisa andmisest keeldumise või riiki sisenemise keelu juhtudel; |
| --- | --- |

—

sätestama, et kolmanda riigi kodanikul, kellele viisat ei anta, on võimalus otsus edasi kaevata, nagu on praegu ette nähtud lühiajalise viisa andmisest keeldumise või riiki sisenemise keelu juhtudel;

6.   HUMANITAARVIISA VÄLJASTAMINE

| — | sätestama, et nimetatud viisad väljastatakse ühtse kleebise kujul ja sisestatakse viisainfosüsteemi; |
| --- | --- |

—

sätestama, et nimetatud viisad väljastatakse ühtse kleebise kujul ja sisestatakse viisainfosüsteemi;

| — | sätestama, et pärast väljastamist võimaldab humanitaarviisa selle omanikul siseneda viisa väljastanud liikmesriigi territooriumile üksnes selles liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotluse esitamiseks; |
| --- | --- |

—

sätestama, et pärast väljastamist võimaldab humanitaarviisa selle omanikul siseneda viisa väljastanud liikmesriigi territooriumile üksnes selles liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotluse esitamiseks;

7.   HALDUSKORRALDUS

| — | sätestama, et viisataotlusi peavad hindama vastava väljaõppega töötajad; |
| --- | --- |

—

sätestama, et viisataotlusi peavad hindama vastava väljaõppega töötajad;

| — | sätestama, et sellised töötajad võivad olla lähetatud saatkondadesse või konsulaatidesse või asuda liikmesriigis, viimasel juhul edastatakse taotlused elektrooniliselt ja vestlused viiakse läbi sidevahendite abil; |
| --- | --- |

—

sätestama, et sellised töötajad võivad olla lähetatud saatkondadesse või konsulaatidesse või asuda liikmesriigis, viimasel juhul edastatakse taotlused elektrooniliselt ja vestlused viiakse läbi sidevahendite abil;

| — | sätestama, et teatud menetluse aspekte, mis ei hõlma juhtumite eelvalikut, hindamist ega otsuseid, võivad osutada välised teenusepakkujad, sh teavitamine, vestluste aegade haldamine ning biomeetriliste tunnuste kogumine; |
| --- | --- |

—

sätestama, et teatud menetluse aspekte, mis ei hõlma juhtumite eelvalikut, hindamist ega otsuseid, võivad osutada välised teenusepakkujad, sh teavitamine, vestluste aegade haldamine ning biomeetriliste tunnuste kogumine;

| — | sätestama, et andmete kaitsmiseks ning andmete turvalisuse ja side konfidentsiaalsuse tagamiseks tuleb kehtestada asjakohased meetmed; |
| --- | --- |

—

sätestama, et andmete kaitsmiseks ning andmete turvalisuse ja side konfidentsiaalsuse tagamiseks tuleb kehtestada asjakohased meetmed;

| — | sätestama, et liikmesriigid teevad määruse ühtlustatud kohaldamise tagamiseks koostööd üksteisega, liidu ametitega, rahvusvaheliste organisatsioonidega, valitsusasutuste ja valitsusväliste organisatsioonidega ning muude asjakohaste sidusrühmadega; |
| --- | --- |

—

sätestama, et liikmesriigid teevad määruse ühtlustatud kohaldamise tagamiseks koostööd üksteisega, liidu ametitega, rahvusvaheliste organisatsioonidega, valitsusasutuste ja valitsusväliste organisatsioonidega ning muude asjakohaste sidusrühmadega;

| — | sätestama, et teave nimetatud viisa menetluste ja tingimuste ning liikmesriigi territooriumil rahvusvahelise kaitse saamise tingimuste ja menetluste kohta tehakse laialdaselt kättesaadavaks, sh liikmesriikide saatkondade ja konsulaatide veebilehtedel ning Euroopa välisteenistuse kaudu; |
| --- | --- |

—

sätestama, et teave nimetatud viisa menetluste ja tingimuste ning liikmesriigi territooriumil rahvusvahelise kaitse saamise tingimuste ja menetluste kohta tehakse laialdaselt kättesaadavaks, sh liikmesriikide saatkondade ja konsulaatide veebilehtedel ning Euroopa välisteenistuse kaudu;

8.   LÕPPSÄTTED

| — | sätestama, et liikmesriikidele võimaldatakse integreeritud piirihalduse fondist määruse rakendamiseks märkimisväärset rahalist toetust; |
| --- | --- |

—

sätestama, et liikmesriikidele võimaldatakse integreeritud piirihalduse fondist määruse rakendamiseks märkimisväärset rahalist toetust;

| — | sätestama, et viisat väljastava liikmesriigi jaoks on kättesaadav samasugune Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi hüvitis nagu juhul, kui liikmesriik võtab vastu pagulase Euroopa ümberasustamisraamistiku kaudu; |
| --- | --- |

—

sätestama, et viisat väljastava liikmesriigi jaoks on kättesaadav samasugune Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi hüvitis nagu juhul, kui liikmesriik võtab vastu pagulase Euroopa ümberasustamisraamistiku kaudu;

9.   TEISTE ÕIGUSAKTIDE MUUTMINE

| — | muutma järgmisi õigusakte: |
| --- | --- |

—

muutma järgmisi õigusakte:

| — | määrus (EÜ) nr 810/2009 selgitamaks, et rahvusvahelise kaitse taotlejate suhtes kohaldatakse määrust, millega võetakse kasutusele Euroopa humanitaarviisa; |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 810/2009 selgitamaks, et rahvusvahelise kaitse taotlejate suhtes kohaldatakse määrust, millega võetakse kasutusele Euroopa humanitaarviisa;

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008 (10), et tagada Euroopa humanitaarviisa taotluste sisestamine viisainfosüsteemi; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 767/2008 (10), et tagada Euroopa humanitaarviisa taotluste sisestamine viisainfosüsteemi;

| — | määrus (EL) 2016/399, et kohandada sisenemistingimusi Euroopa humanitaarviisa saanud isikutele; |
| --- | --- |

—

määrus (EL) 2016/399, et kohandada sisenemistingimusi Euroopa humanitaarviisa saanud isikutele;

| — | integreeritud piirihalduse fond, et võimaldada liikmesriikidele Euroopa humanitaarviisa kasutuselevõttu käsitleva määruse rakendamiseks rahastust; |
| --- | --- |

—

integreeritud piirihalduse fond, et võimaldada liikmesriikidele Euroopa humanitaarviisa kasutuselevõttu käsitleva määruse rakendamiseks rahastust;

| — | 14. juunil 1985 Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel sõlmitud Schengeni lepingu (nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) (11) artikkel 26 ning nõukogu direktiiv 2001/51/EÜ (12), et vabastada kolmandate riikide kodanikke transportivad transpordiettevõtjad vastutusest, kohustustest ja sanktsioonidest, kui asjaomased kolmandate riikide kodanikud teatavad, et kavatsevad liikmesriikide territooriumil taotleda rahvusvahelist või humanitaarkaitset. |
| --- | --- |

—

14. juunil 1985 Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel sõlmitud Schengeni lepingu (nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta) (11) artikkel 26 ning nõukogu direktiiv 2001/51/EÜ (12), et vabastada kolmandate riikide kodanikke transportivad transpordiettevõtjad vastutusest, kohustustest ja sanktsioonidest, kui asjaomased kolmandate riikide kodanikud teatavad, et kavatsevad liikmesriikide territooriumil taotleda rahvusvahelist või humanitaarkaitset.

---

(1)  HEIN / DONATO (CIR), 2012: „Exploring avenues for protected entry in Europe“, lk 17.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri) (ELT L 243, 15.9.2009, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 77, 23.3.2016, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT L 180, 29.6.2013, lk 60).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31).

(6)  Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81, 21.3.2001, lk 1).

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/95/EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule (ELT L 337, 20.12.2011, lk 9).

(8)  2016/0225(COD).

(9)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (ELT L 218, 13.8.2008, lk 60).

(11)  ELT L 239, 22.9.2000, lk 19.

(12)  Nõukogu 28. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/51/EÜ, millega täiendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 26 sätteid (EÜT L 187, 10.7.2001, lk 45).

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/18

---

P8_TA(2018)0497

Schengeni acquis’ sätete täielik kohaldamine Bulgaarias ja Rumeenias

Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta resolutsioon Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Bulgaarias ja Rumeenias ning kontrolli kaotamise kohta sisepiiridel nii maal, merel kui ka õhuruumis (2018/2092(INI))

(2020/C 388/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Schengeni acquis’ Euroopa Liidu raamistikku integreerimise protokolli (11997D/PRO/02), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Schengeni acquis’ Euroopa Liidu raamistikku integreerimise protokolli (11997D/PRO/02),

| — | võttes arvesse 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõiget 2,

| — | võttes arvesse 29. septembri 2010. aasta ja 8. juuli 2011. aasta nõukogu otsuse eelnõusid 14142/2010 ja 14142/1/2010 Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29. septembri 2010. aasta ja 8. juuli 2011. aasta nõukogu otsuse eelnõusid 14142/2010 ja 14142/1/2010 Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias,

| — | võttes arvesse 7. detsembri 2011. aasta nõukogu otsuse eelnõud 14302/3/11 Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise raamistiku kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. detsembri 2011. aasta nõukogu otsuse eelnõud 14302/3/11 Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise raamistiku kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias,

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta seadusandlikku resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõud Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2011. aasta seadusandlikku resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõud Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (1),

| — | võttes arvesse justiits- ja siseküsimuste nõukogu 9. ja 10. juuni 2011. aasta, 22. ja 23. septembri 2011. aasta, 25. ja 26. oktoobri 2012. aasta, 7. ja 9. märtsi 2013. aasta ning 5. ja 6. detsembri 2013. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse justiits- ja siseküsimuste nõukogu 9. ja 10. juuni 2011. aasta, 22. ja 23. septembri 2011. aasta, 25. ja 26. oktoobri 2012. aasta, 7. ja 9. märtsi 2013. aasta ning 5. ja 6. detsembri 2013. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse oma 13. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta Schengeni alaga (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise kohta Schengeni alaga (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2015. aasta Schengeni ala toimimist käsitlevat kaheksandat poolaastaaruannet (COM(2015)0675), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2015. aasta Schengeni ala toimimist käsitlevat kaheksandat poolaastaaruannet (COM(2015)0675),

| — | võttes arvesse oma 30. mai 2018. aasta resolutsiooni Schengeni ala toimimist käsitleva aastaaruande kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. mai 2018. aasta resolutsiooni Schengeni ala toimimist käsitleva aastaaruande kohta (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta otsust (EL) 2017/1908, mis käsitleb viisainfosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ teatavate sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta otsust (EL) 2017/1908, mis käsitleb viisainfosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ teatavate sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (4),

| — | võttes arvesse 18. aprilli 2018. aasta nõukogu otsuse eelnõud, mis käsitleb Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ ülejäänud sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (15820/1/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. aprilli 2018. aasta nõukogu otsuse eelnõud, mis käsitleb Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ ülejäänud sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (15820/1/2017),

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2018. aasta seadusandlikku resolutsiooni nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ ülejäänud sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2018. aasta seadusandlikku resolutsiooni nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ ülejäänud sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0365/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0365/2018),

| A. | arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia võtsid Schengeni acquis’ vastu Euroopa Liiduga ühinemisel 2007. aastal; arvestades, et Bulgaaria teatas 2008. aastal valmisolekust Schengeni ala liikmesriikide ekspertidest koosneva Schengeni hindamise töörühma (SCH-EVAL) läbiviidava hindamise alustamiseks; arvestades, et Rumeenia teatas 2007. ja 2008. aastal valmisolekust alustada SCH-EVALi teostatavaid hindamisi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia võtsid Schengeni acquis’ vastu Euroopa Liiduga ühinemisel 2007. aastal; arvestades, et Bulgaaria teatas 2008. aastal valmisolekust Schengeni ala liikmesriikide ekspertidest koosneva Schengeni hindamise töörühma (SCH-EVAL) läbiviidava hindamise alustamiseks; arvestades, et Rumeenia teatas 2007. ja 2008. aastal valmisolekust alustada SCH-EVALi teostatavaid hindamisi;

| B. | arvestades, et SCH-EVALi ekspertide tasandil ja nõukogu 9. ja 10. juuni 2011. aasta järeldustes kinnitati Schengeni hindamisprotsessi lõpuleviimist Bulgaarias ja Rumeenias ning nende kahe riigi valmisolekut Schengeni acquis’ kõigi sätete rakendamiseks; arvestades, et nõukogu kinnitas oma 8. juuli 2011. aasta otsuse eelnõus, et Schengeni acquis’ kohaldamiseks vajalikud tingimused on täidetud kõikides valdkondades, nimelt andmekaitse, õhupiiride, maismaapiiride, politseikoostöö, Schengeni infosüsteemi, merepiiride ja viisade vallas; arvestades, et lisaks Euroopa Liidu välispiiride haldamise probleemile tähendas Schengeni hindamisprotsess seda, et mõlemad riigid restruktureerivad põhjalikult oma piirivalvesüsteemid ja investeerivad õiguskaitsealase võimekuse suurendamisse; arvestades, et 2005. aasta ühinemisakti kohaselt on Schengeni hindamisprotsessi edukas läbiviimine ainuke eeltingimus Schengeni acquis’ täiemahuliseks kohaldamiseks, sealhulgas kontrolli kaotamiseks sisepiiridel nii maal, merel kui ka õhuruumis; arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia valmisolekut Schengeni acquis’ täiemahuliseks kohaldamiseks on korduvalt tunnustanud nii nõukogus esindatud riigipead ja valitsusjuhid kui ka komisjon ja Euroopa Parlament, viimati 27. septembri 2017. aasta komisjoni teatises ja Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioonis; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et SCH-EVALi ekspertide tasandil ja nõukogu 9. ja 10. juuni 2011. aasta järeldustes kinnitati Schengeni hindamisprotsessi lõpuleviimist Bulgaarias ja Rumeenias ning nende kahe riigi valmisolekut Schengeni acquis’ kõigi sätete rakendamiseks; arvestades, et nõukogu kinnitas oma 8. juuli 2011. aasta otsuse eelnõus, et Schengeni acquis’ kohaldamiseks vajalikud tingimused on täidetud kõikides valdkondades, nimelt andmekaitse, õhupiiride, maismaapiiride, politseikoostöö, Schengeni infosüsteemi, merepiiride ja viisade vallas; arvestades, et lisaks Euroopa Liidu välispiiride haldamise probleemile tähendas Schengeni hindamisprotsess seda, et mõlemad riigid restruktureerivad põhjalikult oma piirivalvesüsteemid ja investeerivad õiguskaitsealase võimekuse suurendamisse; arvestades, et 2005. aasta ühinemisakti kohaselt on Schengeni hindamisprotsessi edukas läbiviimine ainuke eeltingimus Schengeni acquis’ täiemahuliseks kohaldamiseks, sealhulgas kontrolli kaotamiseks sisepiiridel nii maal, merel kui ka õhuruumis; arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia valmisolekut Schengeni acquis’ täiemahuliseks kohaldamiseks on korduvalt tunnustanud nii nõukogus esindatud riigipead ja valitsusjuhid kui ka komisjon ja Euroopa Parlament, viimati 27. septembri 2017. aasta komisjoni teatises ja Euroopa Parlamendi 30. mai 2018. aasta resolutsioonis;

| C. | arvestades, et oma 29. septembri 2010. aasta otsuse eelnõus tegi nõukogu ettepaneku Bulgaarias ja Rumeenias täielikult kohaldada Schengeni acquis’d ning kaotada kontroll sisepiiridel nii maal, merel kui ka õhuruumis; arvestades, et oma 8. juuni 2011. aasta seadusandlikus resolutsioonis kiitis Euroopa Parlament selle otsuse heaks ja palus nõukogul parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb oma eelnõud oluliselt muuta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et oma 29. septembri 2010. aasta otsuse eelnõus tegi nõukogu ettepaneku Bulgaarias ja Rumeenias täielikult kohaldada Schengeni acquis’d ning kaotada kontroll sisepiiridel nii maal, merel kui ka õhuruumis; arvestades, et oma 8. juuni 2011. aasta seadusandlikus resolutsioonis kiitis Euroopa Parlament selle otsuse heaks ja palus nõukogul parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb oma eelnõud oluliselt muuta;

| D. | arvestades, et 2011. aasta septembris tutvustas nõukogu eesistujariik ettepanekut kohaldada Bulgaarias ja Rumeenias osaliselt Schengeni acquis’ sätteid, nimelt kaotada kontroll nende riikide sisepiiridel üksnes merel ja õhuruumis ning näha ette hilisem eraldi otsus maismaapiiride kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2011. aasta septembris tutvustas nõukogu eesistujariik ettepanekut kohaldada Bulgaarias ja Rumeenias osaliselt Schengeni acquis’ sätteid, nimelt kaotada kontroll nende riikide sisepiiridel üksnes merel ja õhuruumis ning näha ette hilisem eraldi otsus maismaapiiride kohta;

| E. | arvestades, et justiits- ja siseküsimuste nõukogu järeldustes kinnitatakse korduvalt nõukogu kohustust võtta tulevikus mis tahes otsused, mis käsitlevad Bulgaaria ja Rumeenia liidusisestel piiridel kontrolli kaotamist, vastu kaheetapilist lähenemisviisi kasutades; arvestades, et nimetatud otsuse vastuvõtmist justiits- ja siseküsimuste nõukogus on korduvalt edasi lükatud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et justiits- ja siseküsimuste nõukogu järeldustes kinnitatakse korduvalt nõukogu kohustust võtta tulevikus mis tahes otsused, mis käsitlevad Bulgaaria ja Rumeenia liidusisestel piiridel kontrolli kaotamist, vastu kaheetapilist lähenemisviisi kasutades; arvestades, et nimetatud otsuse vastuvõtmist justiits- ja siseküsimuste nõukogus on korduvalt edasi lükatud;

| F. | arvestades, et nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta otsusega anti Bulgaariale ja Rumeeniale passiivne juurdepääs viisainfosüsteemile; arvestades, et nõukogu 18. aprilli 2018. aasta otsuse eelnõus tehti ettepanek Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ ülejäänud sätete täielikuks kohaldamiseks mõlemas liikmesriigis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta otsusega anti Bulgaariale ja Rumeeniale passiivne juurdepääs viisainfosüsteemile; arvestades, et nõukogu 18. aprilli 2018. aasta otsuse eelnõus tehti ettepanek Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ ülejäänud sätete täielikuks kohaldamiseks mõlemas liikmesriigis;

| G. | arvestades, et ei 2005. aasta ühinemisaktis ega Schengeni hindamismehhanismis ei tehta ettepanekut kaotada kontroll sisepiiridel maal, merel ja õhuruumis eri aegadel; arvestades, et kõik varasemad Schengeni ala laienemised kinnitati üheainsa õigusaktiga; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ei 2005. aasta ühinemisaktis ega Schengeni hindamismehhanismis ei tehta ettepanekut kaotada kontroll sisepiiridel maal, merel ja õhuruumis eri aegadel; arvestades, et kõik varasemad Schengeni ala laienemised kinnitati üheainsa õigusaktiga;

| H. | arvestades, et Schengeni ala kehtiv korraldus on ainulaadne ja üks Euroopa Liidu suurimaid saavutusi, mis võimaldab isikute vaba liikumist üle Schengeni ala sisepiiride; arvestades, et see on saanud võimalikuks tänu sellistele eri kompensatsioonimeetmetele nagu Schengeni infosüsteemi rajamine teabevahetuse parandamiseks ja hindamismehhanismi loomine, et kontrollida Schengeni acquis’ rakendamist liikmesriikides ja suurendada vastastikust usaldust Schengeni ala toimimise suhtes; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Schengeni ala kehtiv korraldus on ainulaadne ja üks Euroopa Liidu suurimaid saavutusi, mis võimaldab isikute vaba liikumist üle Schengeni ala sisepiiride; arvestades, et see on saanud võimalikuks tänu sellistele eri kompensatsioonimeetmetele nagu Schengeni infosüsteemi rajamine teabevahetuse parandamiseks ja hindamismehhanismi loomine, et kontrollida Schengeni acquis’ rakendamist liikmesriikides ja suurendada vastastikust usaldust Schengeni ala toimimise suhtes;

| I. | arvestades, et Schengeni alal liidu sisepiiridel piirikontrolli säilitamine või taaskehtestamine mõjutab oluliselt Euroopa kodanike ja kõigi nende elu, kes saavad kasu ELi-sisese vaba liikumise põhimõttest, ja õõnestab tõsiselt nende usaldust Euroopa institutsioonide ja integratsiooni vastu; arvestades, et see toob kaasa otsesed tegevus- ja investeerimiskulud piiriüleste töötajate, turistide, maanteeveofirmade ja avaliku sektori haldusasutuste jaoks, mis avaldaks halvavat mõju liikmesriikide majandusele ja ELi siseturu toimimisele; arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia suhtes sisepiiridel toimuva kontrolli säilitamine kahjustab mõlema liikmesriigi eksporti ja importi ning vedusid mõningatesse Euroopa lõunaosa suurimatesse tsiviil- ja kaubasadamatesse ja neist sadamatest välja ning see tähendab kasumite kaotamist ja kulude kasvu; arvestades, et piirikontrolli taaskehtestamisega seotud kulud Euroopa Liidu jaoks on hinnanguliselt 0,05–20 miljardit eurot ühekordsete kuludena ja 2 miljardit eurot iga-aastaste tegevuskuludena (6); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Schengeni alal liidu sisepiiridel piirikontrolli säilitamine või taaskehtestamine mõjutab oluliselt Euroopa kodanike ja kõigi nende elu, kes saavad kasu ELi-sisese vaba liikumise põhimõttest, ja õõnestab tõsiselt nende usaldust Euroopa institutsioonide ja integratsiooni vastu; arvestades, et see toob kaasa otsesed tegevus- ja investeerimiskulud piiriüleste töötajate, turistide, maanteeveofirmade ja avaliku sektori haldusasutuste jaoks, mis avaldaks halvavat mõju liikmesriikide majandusele ja ELi siseturu toimimisele; arvestades, et Bulgaaria ja Rumeenia suhtes sisepiiridel toimuva kontrolli säilitamine kahjustab mõlema liikmesriigi eksporti ja importi ning vedusid mõningatesse Euroopa lõunaosa suurimatesse tsiviil- ja kaubasadamatesse ja neist sadamatest välja ning see tähendab kasumite kaotamist ja kulude kasvu; arvestades, et piirikontrolli taaskehtestamisega seotud kulud Euroopa Liidu jaoks on hinnanguliselt 0,05–20 miljardit eurot ühekordsete kuludena ja 2 miljardit eurot iga-aastaste tegevuskuludena (6);

| J. | arvestades, et Schengeni alas liidu sisepiiridel piirikontrolli säilitamist või taaskehtestamine näib ajendavat pigem ettekujutus ohust avalikule korrale ja sisejulgeolekule kui kindlad tõendid reaalse tõsise ohu esinemisest; arvestades, et varem ühinenud liikmesriikides Schengeni acquis’ täieliku rakendamise tulemusena toimunud kontrolli kaotamine sisepiiridel ei ole toonud kaasa kuritegevuse kasvu; arvestades, et Schengeni ala laienemisega 2007. aastal seondub varavastaste kuritegude määra vähenemine nii Schengeni alaga äsja ühinenud liikmesriikides kui ka Schengeni alaga varem ühinenud liikmesriikides ning see ei ole vähendanud ELi kodanike turvatunnet (7); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Schengeni alas liidu sisepiiridel piirikontrolli säilitamist või taaskehtestamine näib ajendavat pigem ettekujutus ohust avalikule korrale ja sisejulgeolekule kui kindlad tõendid reaalse tõsise ohu esinemisest; arvestades, et varem ühinenud liikmesriikides Schengeni acquis’ täieliku rakendamise tulemusena toimunud kontrolli kaotamine sisepiiridel ei ole toonud kaasa kuritegevuse kasvu; arvestades, et Schengeni ala laienemisega 2007. aastal seondub varavastaste kuritegude määra vähenemine nii Schengeni alaga äsja ühinenud liikmesriikides kui ka Schengeni alaga varem ühinenud liikmesriikides ning see ei ole vähendanud ELi kodanike turvatunnet (7);

| 1. | tuletab meelde, et kõik vajalikud tingimused Schengeni acquis’ täielikuks kohaldamiseks olid Bulgaarias ja Rumeenias täidetud juba 2011. aastal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | avaldab kahetsust selle üle, et nõukogu ei ole seitsme aasta jooksul võtnud vastu otsust Schengeni acquis’ täieliku kohaldamise kohta Bulgaarias ja Rumeenias, vaatamata komisjoni ja Euroopa Parlamendi korduvatele selleteemalistele pöördumistele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et ettepanek jagada sisepiiridel kontrolli kaotamine kaheks õigusaktiks, eesmärgiga kehtestada maismaa-, mere- ja õhupiiridel kontrolli kaotamiseks erinevad tähtajad, on märkimisväärselt erinev 29. septembri 2010. aasta nõukogu otsuse eelnõust, mille Euroopa Parlament heaks kiitis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et nõukogu võib teha otsuse Schengeni acquis’ sätete kohaldamise kohta Bulgaarias ja Rumeenias alles pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga – see kohustus tuleneb 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõikest 2; kordab oma palvet, et nõukogu teavitaks Euroopa Parlamenti, kui ta kavatseb parlamendi poolt tema 8. juuni 2011. aasta seadusandlikus resolutsioonis heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab muret seoses asjaoluga, et kaheetapilise lähenemisviisi kasutuselevõtt võib negatiivselt mõjutada Schengeni ala edasist laienemist; rõhutab, et kui nõukogus üksmeelt ei saavutata, seab see kahtluse alla ELi aluslepingute sätete ühetaolise kohaldamise ja ELi usaldatavuse ning see õõnestab jätkuvalt üldsuse toetust ELi ühistele poliitikavaldkondadele, kuna annab tunnistust liikmesriikide ja nende kodanike ebavõrdsest kohtlemisest ja tekitab liidus kunstlikke eraldusjooni; väljendab muret, et selline tegevus soodustab kogu Euroopas populismi ja natsionalismi tõusu, mis ohustab tõsiselt ELi toimimist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toonitab asjaolu, et inimeste vaba liikumine üle liidu sisepiiride tänu Schengeni acquis’ lisamisele ELi õigusraamistikku on üks ELi peamisi saavutusi; rõhutab, et muude poliitikavaldkondade, näiteks Euroopa ühise varjupaigasüsteemi puudused ei tohiks Schengeni ala toimimist ega laienemist negatiivselt mõjutada; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab heameelt nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta otsuse vastuvõtmise üle, millega anti Bulgaariale ja Rumeeniale passiivne juurdepääs viisainfosüsteemile, ja nõukogu ettepaneku üle Schengeni infosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ ülejäänud sätete täielikuks kohaldamiseks mõlemas liikmesriigis; väljendab kahetsust asjaolu üle, et nende otsuste vastuvõtmine ei järgnenud vahetult 2011. aastal toimunud Schengeni hindamisprotsessi edukale lõpuleviimisele, vaid see algatati ajutise meetmena, et täita eeltingimused riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi rakendamiseks, mis eeldatavasti võetakse kasutusele 2020. aastaks; on seisukohal, et kõnealused õigusaktid on samm edasi selle poole, et kaotada teabelüngad Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate ja osaliselt kohaldavate liikmesriikide vahel; nõuab tungivalt, et nende õigusaktide vastuvõtmine ei tohiks kontrolli kaotamist sisepiiridel nii maal, merel kui ka õhuruumis veelgi edasi lükata; märgib, et nende otsuste vastuvõtmisega hakkavad Bulgaaria ja Rumeenia jagama kõiki täieõigusliku Schengeni ala liikmesusega kaasnevaid ülesandeid ja kohustusi, kuid mitte kõiki hüvesid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et Schengeni acquis ei olnud kavandatud hõlmama erineva õigusliku seisundiga liikmesriike; juhib tähelepanu asjaolule, et nõukogu pikaajaline tegevusetus on tekitanud vajaduse eristada teabe- ja piirihaldussüsteemidega seotud ELi õigusaktides selgelt neid liikmesriike, kes kohaldavad Schengeni acquis’d täielikult, nendest, kes teevad seda osaliselt; väljendab muret selle üle, et sellega kodifitseeritakse õiguslikult vaba liikumist võimaldava Schengeni ala ja seda mittevõimaldava Schengeni ala tegelik samaaegne olemasolu, mis võib tekitada lünki teabevahetuses ja seadusandluses ning isoleerida teineteisest õigus- ja siseasjade valdkonnad; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et seoses Schengeni acquis’ täieliku kohaldamisega ei tohiks kasutusele võtta ühtegi lisakriteeriumi ega seost teiste liidu mehhanismide ja poliitikameetmetega, mis ei ole hõlmatud 2005. aasta ühinemisaktis sätestatud eeltingimustega; see hõlmab ka koostöö- ja kontrollimehhanismi, piiramata nimetatud mehhanismi kohaldamist; kutsub liikmesriike üles tegema Schengeni ala laiendamise otsust üksnes selle põhjal, kas kandidaat täidab pärast Schengeni hindamisprotsessi lõpuleviimist Schengeni acquis’ kohaldamiseks nõutavaid tingimusi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et nõukogu esitaks oma 29. septembri 2010. aasta (14142/2010) otsuse eelnõu põhjal võimalikult kiiresti uue otsuse eelnõu Schengeni acquis’ sätete täieliku kohaldamise kohta Bulgaarias ja Rumeenias ning võtaks viivitamatult ühe õigusaktina vastu otsuse kontrolli kaotamise kohta sisepiiridel nii maal, merel kui ka õhuruumis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub nõukogu üles kasutama sama lähenemisviisi Horvaatia puhul ja kinnitama tema täielikku ühinemist Schengeni alaga kohe, kui Horvaatia on viinud edukalt lõpule Schengeni hindamismenetluse ning vajalikud kriteeriumid on täidetud; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 160.

(2)  ELT C 94 E, 3.4.2013, lk 13.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0228.

(4)  ELT L 269, 19.10.2017, lk 39.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0253.

(6)  van Ballegooij, W. „The Cost of Non-Schengen: Civil Liberties, Justice and Home Affairs aspects“. (Schengeni mõõtme puudumisest tulenevad kulud. Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade aspektid.) Euroopa mõõtme puudumisest tulenevate kulude aruanne. Euroopa lisaväärtuse üksus, 2016, lk 32.

(7)  Samas, lk 28 ja 31.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/22

---

P8_TA(2018)0498

Sõjaväeline liikuvus

Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta resolutsioon sõjaväelise liikuvuse kohta (2018/2156(INI))

(2020/C 388/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. juunil 2016. aastal esitatud dokumenti „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa. Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. juunil 2016. aastal esitatud dokumenti „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa. Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. detsembri 2013. aasta, 26. juuni 2015. aasta, 15. detsembri 2016. aasta, 9. märtsi 2017. aasta, 22. juuni 2017. aasta, 20. novembri 2017. aasta, 14. detsembri 2017. aasta ja 28. juuni 2018. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. detsembri 2013. aasta, 26. juuni 2015. aasta, 15. detsembri 2016. aasta, 9. märtsi 2017. aasta, 22. juuni 2017. aasta, 20. novembri 2017. aasta, 14. detsembri 2017. aasta ja 28. juuni 2018. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 13. novembri 2017. aasta ja 25. juuni 2018. aasta järeldusi julgeoleku ja kaitse kohta ELi üldise strateegia raames, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. novembri 2017. aasta ja 25. juuni 2018. aasta järeldusi julgeoleku ja kaitse kohta ELi üldise strateegia raames,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2017. aasta teatist „Aruteludokument Euroopa kaitse tuleviku kohta“ (COM(2017)0315), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2017. aasta teatist „Aruteludokument Euroopa kaitse tuleviku kohta“ (COM(2017)0315),

| — | võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. novembri 2017. aasta ühisteatist „Sõjaväelise liikuvuse parandamine Euroopa Liidus“ (JOIN(2017)0041), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. novembri 2017. aasta ühisteatist „Sõjaväelise liikuvuse parandamine Euroopa Liidus“ (JOIN(2017)0041),

| — | võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. märtsi 2018. aasta ühisteatist sõjaväelise liikuvuse tegevuskava kohta (JOIN(2018)0005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. märtsi 2018. aasta ühisteatist sõjaväelise liikuvuse tegevuskava kohta (JOIN(2018)0005),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/2315, millega luuakse alaline struktureeritud koostöö ning määratakse kindlaks selles osalevate liikmesriikide nimekiri (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/2315, millega luuakse alaline struktureeritud koostöö ning määratakse kindlaks selles osalevate liikmesriikide nimekiri (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. märtsi 2018. aasta soovitust alalise struktureeritud koostöö rakendamise tegevuskava kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. märtsi 2018. aasta soovitust alalise struktureeritud koostöö rakendamise tegevuskava kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. märtsi 2018. aasta otsust (ÜVJP) 2018/340, millega koostatakse alalise struktureeritud koostöö raamistikus arendatavate projektide nimekiri (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. märtsi 2018. aasta otsust (ÜVJP) 2018/340, millega koostatakse alalise struktureeritud koostöö raamistikus arendatavate projektide nimekiri (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja ja Euroopa Komisjoni presidendi ning NATO peasekretäri 8. juuli 2016. aasta ja 10. juuli 2018. aasta ühisdeklaratsioone, Euroopa Liidu Nõukogu ja NATO nõukogu 6. detsembril 2016. aastal ja 5. detsembril 2017. aastal heaks kiidetud ühiseid ettepanekuid ühisdeklaratsioonide rakendamiseks ning 14. juunil ja 5. detsembril 2017. aastal ja 6. juunil 2018. aastal esitatud eduaruandeid nende rakendamise kohta, sealhulgas asjaomaseid nõukogu järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja ja Euroopa Komisjoni presidendi ning NATO peasekretäri 8. juuli 2016. aasta ja 10. juuli 2018. aasta ühisdeklaratsioone, Euroopa Liidu Nõukogu ja NATO nõukogu 6. detsembril 2016. aastal ja 5. detsembril 2017. aastal heaks kiidetud ühiseid ettepanekuid ühisdeklaratsioonide rakendamiseks ning 14. juunil ja 5. detsembril 2017. aastal ja 6. juunil 2018. aastal esitatud eduaruandeid nende rakendamise kohta, sealhulgas asjaomaseid nõukogu järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 5. detsembri 2017. aasta ja 25. juuni 2018. aasta järeldusi ühisdeklaratsioonide rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. detsembri 2017. aasta ja 25. juuni 2018. aasta järeldusi ühisdeklaratsioonide rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse 11. juuli 2018. aasta Brüsseli deklaratsiooni Atlandi-ülese julgeoleku ja solidaarsuse kohta ning samal kuupäeval vastu võetud NATO Brüsseli tippkohtumise deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. juuli 2018. aasta Brüsseli deklaratsiooni Atlandi-ülese julgeoleku ja solidaarsuse kohta ning samal kuupäeval vastu võetud NATO Brüsseli tippkohtumise deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa kaitsekoostöö liidu kohta (4) ja oma 13. juuni 2018. aasta resolutsiooni ELi ja NATO suhete kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa kaitsekoostöö liidu kohta (4) ja oma 13. juuni 2018. aasta resolutsiooni ELi ja NATO suhete kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) rakendamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) rakendamise kohta (6),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A8-0372/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A8-0372/2018),

| A. | arvestades, et ajal, mil valitseb geopoliitiline ebastabiilsus ja strateegiline keskkond muutub ebasoodsamaks, pannakse üha enam proovile liidu aluseks olevad põhiväärtused – demokraatia, inimõiguste austamine ja õigusriik, nagu ka kindlatel reeglitel põhinev rahvusvaheline süsteem ja Euroopa ühtsus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ajal, mil valitseb geopoliitiline ebastabiilsus ja strateegiline keskkond muutub ebasoodsamaks, pannakse üha enam proovile liidu aluseks olevad põhiväärtused – demokraatia, inimõiguste austamine ja õigusriik, nagu ka kindlatel reeglitel põhinev rahvusvaheline süsteem ja Euroopa ühtsus;

| B. | arvestades, et usutav heidutus ning kriisilahenduse ja Mandri-Euroopa kaitsmise planeerimine sõltub suutlikkusest väed koos väljaspoolsete liitlasjõududega kiiresti ja tõhusalt liikvele viia; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et usutav heidutus ning kriisilahenduse ja Mandri-Euroopa kaitsmise planeerimine sõltub suutlikkusest väed koos väljaspoolsete liitlasjõududega kiiresti ja tõhusalt liikvele viia;

| C. | arvestades, et 1989. aasta järgse „rahudividendi“ nautimise ajal on kaitsevajaduste rahuldamine relvajõudude liikuvuse ja taristute osas kogu Euroopas järk-järgult kahanenud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 1989. aasta järgse „rahudividendi“ nautimise ajal on kaitsevajaduste rahuldamine relvajõudude liikuvuse ja taristute osas kogu Euroopas järk-järgult kahanenud;

| D. | arvestades, et EL püüab täielikus koostöös NATOga toimida ülemaailmselt julgeoleku tagajana, kel lasub vastutus rahu ja stabiilsuse tagamise eest nii liidu sees kui ka väljaspool seda ning kohustus tagada oma kodanike ja territooriumi julgeolek, kasutades selleks ulatuslikku ja ainulaadset valikut poliitikameetmetest, instrumentidest ja vahenditest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL püüab täielikus koostöös NATOga toimida ülemaailmselt julgeoleku tagajana, kel lasub vastutus rahu ja stabiilsuse tagamise eest nii liidu sees kui ka väljaspool seda ning kohustus tagada oma kodanike ja territooriumi julgeolek, kasutades selleks ulatuslikku ja ainulaadset valikut poliitikameetmetest, instrumentidest ja vahenditest;

| E. | arvestades, et vastavalt oma ülemaailmse strateegia eesmärkidele võtab Euroopa Liit rohkem vastutust omaenda kaitse ja julgeoleku tagamise eest ja partnerina rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamisel, eelkõige oma naabruses, kuid ka kaugemal, ning tugevdab ühisele välis- ja julgeolekupoliitikale tuginedes oma strateegilist sõltumatust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vastavalt oma ülemaailmse strateegia eesmärkidele võtab Euroopa Liit rohkem vastutust omaenda kaitse ja julgeoleku tagamise eest ja partnerina rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamisel, eelkõige oma naabruses, kuid ka kaugemal, ning tugevdab ühisele välis- ja julgeolekupoliitikale tuginedes oma strateegilist sõltumatust;

| F. | arvestades, et liit peab tõhusa välis- ja julgeolekupoliitika abil tugevdama oma strateegilist sõltumatust, et säilitada rahu, ennetada konflikte ja tugevdada rahvusvahelist julgeolekut, tagades samas nii oma kodanike kui ka ÜJKP missioonidega seotud isikute turvalisuse, et kaitsta oma huve ja alusväärtusi üheaegselt tulemusliku mitmepoolsuse edendamisega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liit peab tõhusa välis- ja julgeolekupoliitika abil tugevdama oma strateegilist sõltumatust, et säilitada rahu, ennetada konflikte ja tugevdada rahvusvahelist julgeolekut, tagades samas nii oma kodanike kui ka ÜJKP missioonidega seotud isikute turvalisuse, et kaitsta oma huve ja alusväärtusi üheaegselt tulemusliku mitmepoolsuse edendamisega;

| G. | arvestades, et kui EL tahab saada vastupanuvõimeliseks ning tugevdada oma strateegilist sõltumatust kaitse-, terrorismivastase võitluse ja küberturvalisuse valdkonnas, peab ta suutma otsustada ja tegutseda kolmandate osapoolte suutlikkusest sõltumata; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kui EL tahab saada vastupanuvõimeliseks ning tugevdada oma strateegilist sõltumatust kaitse-, terrorismivastase võitluse ja küberturvalisuse valdkonnas, peab ta suutma otsustada ja tegutseda kolmandate osapoolte suutlikkusest sõltumata;

| H. | arvestades, et standardimine ja koostegutsemisvõime taristute ja riigihangete tasandil on strateegilise sõltumatuse, kaitsekoostöö liidu ja tõhusa sõjaväelise liikuvuse saavutamise peamised eeldused; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et standardimine ja koostegutsemisvõime taristute ja riigihangete tasandil on strateegilise sõltumatuse, kaitsekoostöö liidu ja tõhusa sõjaväelise liikuvuse saavutamise peamised eeldused;

| I. | arvestades, et hästitoimiv sõjaväeline liikuvus on saavutatav vaid juhul, kui kõik liikmesriigid on täiel määral kaasatud ja pühendunud ning teevad kõigi liikmesriikide vahendeid, vajadusi ja piirkondlikke erisusi arvestades mõjusalt koostööd NATOga kooskõlas asjakohaste ELi tasandi algatustega, et luua sidusate ja üksteist täiendavate projektide abil julgeolekuvajadustele vastav tõhus üleeuroopaline taristu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hästitoimiv sõjaväeline liikuvus on saavutatav vaid juhul, kui kõik liikmesriigid on täiel määral kaasatud ja pühendunud ning teevad kõigi liikmesriikide vahendeid, vajadusi ja piirkondlikke erisusi arvestades mõjusalt koostööd NATOga kooskõlas asjakohaste ELi tasandi algatustega, et luua sidusate ja üksteist täiendavate projektide abil julgeolekuvajadustele vastav tõhus üleeuroopaline taristu;

| J. | arvestades, et sõjaväeline liikuvus on sõjalise tegevuse strateegiline ja operatiivne tugi, mis suurendab liidu strateegilist sõltumatust ning hõlbustab liidu sõjaliste eesmärkide saavutamiseks liikmesriikide jõudude kasutamist, ümberpaigutamist ja toetamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sõjaväeline liikuvus on sõjalise tegevuse strateegiline ja operatiivne tugi, mis suurendab liidu strateegilist sõltumatust ning hõlbustab liidu sõjaliste eesmärkide saavutamiseks liikmesriikide jõudude kasutamist, ümberpaigutamist ja toetamist;

| K. | arvestades, et Euroopa Liidu ees seisvad hübriidsed ja erisuunalised probleemid tulevad eeskätt Kaug-Põhjast, Idast, Balkani poolsaarelt ja Lõuna-/Vahemere piirkonnast; arvestades, et neil suundadel (põhja-lõuna, ida-lääne suund) vahendite ja kaupade kiiremal ja ladusamal kasutuselevõtmisel võiks olla arvestatava vastutegutsemise võimaldamiseks määrav tähtsus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Liidu ees seisvad hübriidsed ja erisuunalised probleemid tulevad eeskätt Kaug-Põhjast, Idast, Balkani poolsaarelt ja Lõuna-/Vahemere piirkonnast; arvestades, et neil suundadel (põhja-lõuna, ida-lääne suund) vahendite ja kaupade kiiremal ja ladusamal kasutuselevõtmisel võiks olla arvestatava vastutegutsemise võimaldamiseks määrav tähtsus;

| L. | arvestades, et 2016. aastal leppisid liitlased NATO Varssavi tippkohtumisel kokku alliansi heidutus- ja kaitsepositsiooni (Deterrence and Defence Posture) tugevdamises ning on suurendanud reageerimisjõudude valmisolekut, olles nende eesmärkide täitmiseks käivitanud tugevdatud ja olukorrale kohandatud kohaloleku; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2016. aastal leppisid liitlased NATO Varssavi tippkohtumisel kokku alliansi heidutus- ja kaitsepositsiooni (Deterrence and Defence Posture) tugevdamises ning on suurendanud reageerimisjõudude valmisolekut, olles nende eesmärkide täitmiseks käivitanud tugevdatud ja olukorrale kohandatud kohaloleku;

| M. | arvestades, et sõjaväeline liikuvus on konkreetne meede, mis peab rahuldama liidu konkreetsed julgeoleku- ja kaitsevajadused ning mis on osa ÜJKPst; arvestades, et ELi liikmesriikide kollektiivne kaitse ja julgeolek ning võime välisriikides kriisiolukorras sekkuda sõltub suurel määral võimest liitlaste vägesid ning kriisiohjamise tsiviilpersonali, materjale ja varustust vabalt ja kiiresti läbi üksteise territooriumi ja liidu piiridest väljapoole transportida; arvestades, et 22 ELi liikmesriiki on ka NATO liikmed, nad on ühinenud kollektiivkaitse kohustusega ning neil on ühtne relvajõudude ja transpordi taristu; arvestades, et transporditaristusse kavandatud investeeringud tuleb julgeoleku- ja kaitsevajadustega paremini ühtlustada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sõjaväeline liikuvus on konkreetne meede, mis peab rahuldama liidu konkreetsed julgeoleku- ja kaitsevajadused ning mis on osa ÜJKPst; arvestades, et ELi liikmesriikide kollektiivne kaitse ja julgeolek ning võime välisriikides kriisiolukorras sekkuda sõltub suurel määral võimest liitlaste vägesid ning kriisiohjamise tsiviilpersonali, materjale ja varustust vabalt ja kiiresti läbi üksteise territooriumi ja liidu piiridest väljapoole transportida; arvestades, et 22 ELi liikmesriiki on ka NATO liikmed, nad on ühinenud kollektiivkaitse kohustusega ning neil on ühtne relvajõudude ja transpordi taristu; arvestades, et transporditaristusse kavandatud investeeringud tuleb julgeoleku- ja kaitsevajadustega paremini ühtlustada;

| N. | arvestades, et arvukad füüsilised, juriidilised ja regulatiivsed takistused raskendavad sageli selliseid liikumisi, põhjustades olulisi viivitusi ja ähvardades seeläbi kahjustada tegevuse eesmärki, eriti kriisiolukordades; arvestades, et NATO raames viimastel aastatel korraldatud üleeuroopalised sõjalised õppused on näidanud, kui äärmiselt tähtis on sõjaliste eesmärkide saavutamiseks sobiv transporditaristu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et arvukad füüsilised, juriidilised ja regulatiivsed takistused raskendavad sageli selliseid liikumisi, põhjustades olulisi viivitusi ja ähvardades seeläbi kahjustada tegevuse eesmärki, eriti kriisiolukordades; arvestades, et NATO raames viimastel aastatel korraldatud üleeuroopalised sõjalised õppused on näidanud, kui äärmiselt tähtis on sõjaliste eesmärkide saavutamiseks sobiv transporditaristu;

| O. | arvestades, et ELi käsutuses on tugevad poliitikameetmed ja vahendid, millega saab aidata liikmesriikidel täita nende sõjaväelise liikuvuse vajadusi ja rahvusvahelisi kohustusi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELi käsutuses on tugevad poliitikameetmed ja vahendid, millega saab aidata liikmesriikidel täita nende sõjaväelise liikuvuse vajadusi ja rahvusvahelisi kohustusi;

| P. | arvestades, et 28. märtsil 2018. aastal esitasid komisjon ja komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja sõjaväelise liikuvuse tegevuskava, mis sisaldab ELi ja selle liikmesriikide võetavate meetmete ajakava; arvestades, et tegevuskava rakendamist on alustatud sõjaväelise liikuvuse alaste ühiste sõjaliste vajaduste väljaselgitamisega ELis ja väljaspool seda ning ettepanekuga rahastada sõjaväelist liikuvust järgmises mitmeaastases finantsraamistikus Euroopa ühendamise rahastu kaudu, mis võimaldab rahastada transporditaristu kahesuguse, st nii tsiviil- kui ka sõjalisel otstarbel kasutamisega seotud projekte; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 28. märtsil 2018. aastal esitasid komisjon ja komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja sõjaväelise liikuvuse tegevuskava, mis sisaldab ELi ja selle liikmesriikide võetavate meetmete ajakava; arvestades, et tegevuskava rakendamist on alustatud sõjaväelise liikuvuse alaste ühiste sõjaliste vajaduste väljaselgitamisega ELis ja väljaspool seda ning ettepanekuga rahastada sõjaväelist liikuvust järgmises mitmeaastases finantsraamistikus Euroopa ühendamise rahastu kaudu, mis võimaldab rahastada transporditaristu kahesuguse, st nii tsiviil- kui ka sõjalisel otstarbel kasutamisega seotud projekte;

| Q. | arvestades, et nõukogu 25. juuni 2018. aasta järeldustes kutsutakse liikmesriike üles viivitamata ja hiljemalt 2024. aastaks võtma riiklikul tasandil meetmeid sõjaväelise liikuvuse tõhustamiseks ning liikmesriikide õigusakte järgides lihtsustama asjaomaseid norme ja menetlusi kooskõlas tegevuskavaga ning liidus ja liiduväliselt sõjaväelisele liikuvusele kohaldatavate sõjaliste nõuetega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et nõukogu 25. juuni 2018. aasta järeldustes kutsutakse liikmesriike üles viivitamata ja hiljemalt 2024. aastaks võtma riiklikul tasandil meetmeid sõjaväelise liikuvuse tõhustamiseks ning liikmesriikide õigusakte järgides lihtsustama asjaomaseid norme ja menetlusi kooskõlas tegevuskavaga ning liidus ja liiduväliselt sõjaväelisele liikuvusele kohaldatavate sõjaliste nõuetega;

| R. | arvestades, et komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegevuse täiendamiseks on alalise struktureeritud koostöö raames algust tehtud sõjaväelise liikuvuse projektiga; arvestades, et sellele tegevusele peaks lisanduma veel üks alalise struktureeritud koostöö projekt, milles keskendutaks logistikakeskustele Euroopas ja operatsioonide toetamisele; arvestades, et niisuguste logistiliste vajaduste seisukohalt on äärmiselt tähtis eesmärk võimaldada taristute kahesugust kasutust; arvestades, et lisaks sellele on liikmesriigid võtnud sõjaväelise liikuvusega seotud kohustusi osana siduvamatest kohustustest, mille täitmist nõutakse struktureeritud koostöö protokollis; arvestades, et alalise struktureeritud koostöö projekte tuleks välja töötada koostöös NATOga; arvestades, et vaja oleks alalise struktureeritud koostöö projekti, mis lahendaks Euroopa Liidu lepingu artikli 43 lõikes 1 sätestatud sõjaliste ülesannetega seotud liikuvuse, eriti meritsi ja õhuteed pidi varustamisega seotud raskused; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tegevuse täiendamiseks on alalise struktureeritud koostöö raames algust tehtud sõjaväelise liikuvuse projektiga; arvestades, et sellele tegevusele peaks lisanduma veel üks alalise struktureeritud koostöö projekt, milles keskendutaks logistikakeskustele Euroopas ja operatsioonide toetamisele; arvestades, et niisuguste logistiliste vajaduste seisukohalt on äärmiselt tähtis eesmärk võimaldada taristute kahesugust kasutust; arvestades, et lisaks sellele on liikmesriigid võtnud sõjaväelise liikuvusega seotud kohustusi osana siduvamatest kohustustest, mille täitmist nõutakse struktureeritud koostöö protokollis; arvestades, et alalise struktureeritud koostöö projekte tuleks välja töötada koostöös NATOga; arvestades, et vaja oleks alalise struktureeritud koostöö projekti, mis lahendaks Euroopa Liidu lepingu artikli 43 lõikes 1 sätestatud sõjaliste ülesannetega seotud liikuvuse, eriti meritsi ja õhuteed pidi varustamisega seotud raskused;

| S. | arvestades, et Euroopa ühendamise rahastu on ühine ja keskselt juhitav rahastamisprogramm, mille eesmärk on edendada transpordi, energeetika ja digitaalteenuste valdkonnas hästitoimiva, kestliku ja sidusa üleeuroopalise võrgu (TEN) arendamist, mille juures tuleks keskenduda piiriülese ühenduse hõlbustamisele, kitsaskohtade kõrvaldamisele ning rahvusvahelise koostöö ja kooskõlastamise kaudu selge ELi lisaväärtuse pakkumisele; arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku ettepanek aastateks 2021–2027 sisaldab Euroopa ühendamise rahastu transpordisektori eelarverea all uut rahastamispaketti sõjaväelise liikuvuse vajaduste katmiseks; arvestades, et ülimalt soovitav on säilitada ja suurendada veelgi Euroopa ühendamise rahastu tõhusust; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa ühendamise rahastu on ühine ja keskselt juhitav rahastamisprogramm, mille eesmärk on edendada transpordi, energeetika ja digitaalteenuste valdkonnas hästitoimiva, kestliku ja sidusa üleeuroopalise võrgu (TEN) arendamist, mille juures tuleks keskenduda piiriülese ühenduse hõlbustamisele, kitsaskohtade kõrvaldamisele ning rahvusvahelise koostöö ja kooskõlastamise kaudu selge ELi lisaväärtuse pakkumisele; arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku ettepanek aastateks 2021–2027 sisaldab Euroopa ühendamise rahastu transpordisektori eelarverea all uut rahastamispaketti sõjaväelise liikuvuse vajaduste katmiseks; arvestades, et ülimalt soovitav on säilitada ja suurendada veelgi Euroopa ühendamise rahastu tõhusust;

| T. | arvestades, et Euroopa Kaitseagentuur juhib sõjaväelise liikuvuse valdkonnas mitut projekti seoses diplomaatiliste lubade ja ELi mitmeliigilise transpordi keskustega, samuti hiljuti algatatud sihtotstarbelisi programme seoses piiriülese liikumise lubade väljastamise menetluste ja tolliga seotud sõjaliste nõuete ühtlustamisega; arvestades, et Euroopa Kaitseagentuuri ja komisjoni töö peab olema selgelt ja sidusalt kooskõlastatud, et aidata liikmesriikidel teatavad tegevuskava aspektid lõplikult välja töötada; arvestades, et konsultatsiooniprotsessis tuleb arvesse võtta liikmesriikide vajadusi, prioriteete ja sõjalisi nõudeid; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa Kaitseagentuur juhib sõjaväelise liikuvuse valdkonnas mitut projekti seoses diplomaatiliste lubade ja ELi mitmeliigilise transpordi keskustega, samuti hiljuti algatatud sihtotstarbelisi programme seoses piiriülese liikumise lubade väljastamise menetluste ja tolliga seotud sõjaliste nõuete ühtlustamisega; arvestades, et Euroopa Kaitseagentuuri ja komisjoni töö peab olema selgelt ja sidusalt kooskõlastatud, et aidata liikmesriikidel teatavad tegevuskava aspektid lõplikult välja töötada; arvestades, et konsultatsiooniprotsessis tuleb arvesse võtta liikmesriikide vajadusi, prioriteete ja sõjalisi nõudeid;

| U. | arvestades, et sõjaväeline liikuvus nimetati ühisdeklaratsioonide rakendamist käsitlevates ühistes ettepanekutes hiljuti ELi ja NATO koostöö seisukohast esmatähtsaks valdkonnaks ning selle prioriteetsust kinnitati veel kord uues ühisdeklaratsioonis ja Brüsseli deklaratsioonis Atlandi-ülese julgeoleku ja solidaarsuse kohta; arvestades, et EL on võtnud üle NATO sõjaväelise liikuvuse standardid, sealhulgas NATO üldised transporditaristu parameetrid; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et sõjaväeline liikuvus nimetati ühisdeklaratsioonide rakendamist käsitlevates ühistes ettepanekutes hiljuti ELi ja NATO koostöö seisukohast esmatähtsaks valdkonnaks ning selle prioriteetsust kinnitati veel kord uues ühisdeklaratsioonis ja Brüsseli deklaratsioonis Atlandi-ülese julgeoleku ja solidaarsuse kohta; arvestades, et EL on võtnud üle NATO sõjaväelise liikuvuse standardid, sealhulgas NATO üldised transporditaristu parameetrid;

| V. | arvestades, et NATO keskendub oma Euroopa vägede kõrgema ülemjuhataja (SACEUR) vastutusala edenduskavaga ka enda logistilise võimekuse parandamisele, eelkõige kohandades õigusakte ja menetlusi, täiustades juhtimist ja kontrolli, suurendades transpordivõimekust ja ajakohastades taristut; märgib sellega seoses, et loodud on kaks uut väejuhatust, ühendvägede juhatus Norfolkis ja toetava tegevuse ühendväejuhatus Ulmis; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et NATO keskendub oma Euroopa vägede kõrgema ülemjuhataja (SACEUR) vastutusala edenduskavaga ka enda logistilise võimekuse parandamisele, eelkõige kohandades õigusakte ja menetlusi, täiustades juhtimist ja kontrolli, suurendades transpordivõimekust ja ajakohastades taristut; märgib sellega seoses, et loodud on kaks uut väejuhatust, ühendvägede juhatus Norfolkis ja toetava tegevuse ühendväejuhatus Ulmis;

| W. | arvestades, et alates 2019. aastast on kolm neljast raamistikus osalevast riigis, kes NATO tugevdatud kohalolekus idasuunal vägesid rakendavad, pärit väljastpoolt ELi; arvestades, et USA, Kanada ja Ühendkuningriigi püsiv kohalolek Euroopas ja nende lisajõudude kohaletoimetamine on Euroopa julgeoleku jaoks määrava tähtsusega; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et alates 2019. aastast on kolm neljast raamistikus osalevast riigis, kes NATO tugevdatud kohalolekus idasuunal vägesid rakendavad, pärit väljastpoolt ELi; arvestades, et USA, Kanada ja Ühendkuningriigi püsiv kohalolek Euroopas ja nende lisajõudude kohaletoimetamine on Euroopa julgeoleku jaoks määrava tähtsusega;

| X. | arvestades, et sõjaväeliste logistiliste varude, sealhulgas laskemoona ja kütuse tõhusam eelpaigutamine aitab liikuvusega seotud pingeid mõneti leevendada; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et sõjaväeliste logistiliste varude, sealhulgas laskemoona ja kütuse tõhusam eelpaigutamine aitab liikuvusega seotud pingeid mõneti leevendada;

| Y. | arvestades, et kõikidest nimetatud institutsioonilistest meetmetest hoolimata peab paranema eelkõige ELi liikmesriikide sõjaväelise liikuvuse võime ning nad peavad kohandama oma riiklikke taristuid ja regulatiivset keskkonda; arvestades, et arvukate lahendamist vajavate küsimuste tõttu nõuab see kogu valitsemist hõlmavat lähenemisviisi; arvestades, et selle ühise jõupingutuse elluviimisel tuleb täiel määral järgida ELi liikmesriikide otsustusprotseduure ja põhiseaduslikke nõudeid ning samas arvestada ka ELi ja NATO koostöös tuvastatud sõjaväelise liikuvuse nõudeid; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kõikidest nimetatud institutsioonilistest meetmetest hoolimata peab paranema eelkõige ELi liikmesriikide sõjaväelise liikuvuse võime ning nad peavad kohandama oma riiklikke taristuid ja regulatiivset keskkonda; arvestades, et arvukate lahendamist vajavate küsimuste tõttu nõuab see kogu valitsemist hõlmavat lähenemisviisi; arvestades, et selle ühise jõupingutuse elluviimisel tuleb täiel määral järgida ELi liikmesriikide otsustusprotseduure ja põhiseaduslikke nõudeid ning samas arvestada ka ELi ja NATO koostöös tuvastatud sõjaväelise liikuvuse nõudeid;

| Z. | arvestades, et sõjaväelise liikuvuse tegevuskava kohaselt ja nagu näitas Eesti eesistumise ajal 2017. aastal algatatud üleeuroopalise transpordivõrgu Põhjamere-Balti koridori riikide katseanalüüs, ei ole paljude maanteesildade maksimaalne kõrgus maapinnast ja kandevõime sõjaväemasinate jaoks piisav ning suuremõõdulise sõjaväevarustuse vedamiseks raudteel ei jätku laadimisvõimsusi; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et sõjaväelise liikuvuse tegevuskava kohaselt ja nagu näitas Eesti eesistumise ajal 2017. aastal algatatud üleeuroopalise transpordivõrgu Põhjamere-Balti koridori riikide katseanalüüs, ei ole paljude maanteesildade maksimaalne kõrgus maapinnast ja kandevõime sõjaväemasinate jaoks piisav ning suuremõõdulise sõjaväevarustuse vedamiseks raudteel ei jätku laadimisvõimsusi;

| 1. | rõhutab, et sõjaväeline liikuvus on oluline strateegiline vahend, mis võimaldab ELil järgida oma julgeoleku- ja kaitsevaldkonna huvisid tulemuslikult ja vastastikku täiendaval viisil teiste selliste organisatsioonidega nagu NATO, ning see ei peaks piirduma vaid füüsiliste, juriidiliste ja taristust tingitud takistuste kõrvaldamisega; rõhutab vajadust parandada NATO kiirreageerimisvõimekuse huvides sõjaväelist liikuvust, sest see tugevdaks meie kollektiivset julgeolekut ja võiks suurendada ELi panust rahvusvahelisse stabiilsusse ja julgeolekusse; väljendab heameelt asjaolu üle, et sõjaväeline liikuvus on viimasel ajal pälvinud kõigilt asjaomastelt osalejatelt suurt tähelepanu; märgib, et see parandab Euroopa valmisolekut ja suurendab meie heidutusjõudu võimalike vastaste ja kriisiolukordade suhtes ning aitab saavutada kaitse- ja julgeolekupoliitikas ELi seatud eesmärke, sealhulgas poliitilist, operatiivset ja tööstuslikku strateegilist sõltumatust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et liidus sõjaväelise liikuvuse tegevuskava kehtestamine on osa suuremast eesmärgist parandada ELis liikuvust ning üksiti lahendada ÜJKPs välja toodud logistilised ja liikuvusalased probleemid; selleks on väga tähtis ühtlustada piiriülesed nõuded ja tollieeskirjad ning haldus- ja õigusmenetlused; ELi ühisettevõtetel on oluline roll haldus- ja õigusmenetluste ühtlustamisel nii Euroopa ühendamise rahastu kui ka sõjaväelise liikuvuse tegevuskava tarvis; tuleb loota, et kahesugune (tsiviil- ja kaitsealane) liikuvus mõjub positiivselt Euroopa ühendamise rahastu arengule, aitab lahendada eelarveküsimusi ning rahuldada uusi ja tulevasi vajadusi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et Euroopa kaitsekoostöö liidu edendamine ning strateegilise sõltumatuse ja iseseisva vastupanuvõime arendamine ei tohiks suurendada pingeid ELi suhetes strateegilise tähtsusega piirkondlike osalistega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et sõjaväelise liikuvuse saavutamine Euroopas sõltub ennekõike liikmesriikide võetavatest kohustustest ja poliitilisest tahtest, ning ELi osa selles peaks olema protsessi juhtimine: nõuete raamistiku loomine, rahastuse võimaldamine, protokollide koostamine tehnika ja inimeste tõhusa liikumise hõlbustamiseks, koostöö edendamine ja foorumite loomine parimate tavade, teabe ja kogemuste vahetamiseks, milles osaleksid nii tsiviil- kui ka sõjaväeasutused; toonitab, et hästitoimiv sõjaväeline liikuvus toob kasu kõikidele liikmesriikidele, tõhustades nende ühendatust nii sõjalises kui ka tsiviilvaldkonnas; rõhutab vajadust austada kõigi liikmesriikide otsustusmenetlusi ja põhiseaduslikke norme; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, kui oluline on edendada liikmesriikide vahel valdkondadevahelist koostööd (koostoimet), et arendada tõhusat, koostalitlusvõimelist, turvalist, mitmeliigilist, arukat ja säästvat kahesugust (tsiviil- ja kaitsealast) liikuvust, mis vastab uutele, transpordi digiteerimisega (automatiseerimine ja ühendatus) seotud probleemidele ning vajadusele täita usaldusväärselt ELi kui üleilmse tähtsusega osaleja ülesandeid ja kohustusi kahesuguse (tsiviil- ja kaitsealase) logistika valdkonnas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toetab kindlalt nõukogu nõudmist, et liikmesriigid koostaksid 2019. aasta lõpuks riiklikud sõjaväelise liikuvuse kavad ja näeksid nende rakendamist prioriteedina; tunnustab nõukogu järeldustes esitatud muid meetmeid seoses 25. juuni 2018. aasta ELi üldstrateegiaga ja nõuab liikmesriikidelt selles sätestatud tähtaegadest kinnipidamist; rõhutab, et edukad jõupingutused sõjaväelise liikuvuse edendamiseks võimaldaksid liikmesriikidel tulemuslikult kavandada nii riiklikku kui ka ühist Euroopa kaitsealast planeerimist ning tõhusalt osaleda ühisõppustel, väljaõppes ja ÜJKP missioonidel ja operatsioonides; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab liikuvuse tähtsust kriisidele reageerimisel, s.t vajadust vahendid missioonide ja operatsioonide tarvis kiiresti kohale toimetada, tagamaks et säilib ELi kui usaldusväärse üleilmse julgeoleku ja rahu tagaja maine ning et ta suudab tõhusalt toimida näidisstsenaariumites kirjeldatud loodusõnnetuste, humanitaarkriiside ja ELi lepingu artikli 43 lõikes 1 osutatud sõjaliste ülesannete korral ning järgida vastastikuse abistamise ja solidaarsuse klausleid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on veendunud, et tõhus sõjaväelise liikuvuse poliitika tugevdab ELi ÜJKP missioone, pidades silmas nende rahvusvahelist mõõdet ja rahuvalve eesmärki, suurendades kaitsevajaduste vahelist koostoimet, ja tugevdades ELi suutlikkust toimida hädaolukorras, ning et paremast sõjaväelisest liikuvusest peaks olema kasu ka ELi piires humanitaarmissioonide korraldamisel ja loodusõnnetuste tagajärgede likvideerimisel; märgib, et suuremast sõjaväelisest liikuvusest oleks ELis ja väljaspool seda kõige rohkem abi kollektiivkaitse valdkonna missioonidel ning riigisisestel või üleeuroopalistel kriisihaldusmissioonidel ja -operatsioonidel; rõhutab siinkohal, et nimetatud valdkonnas toimuv areng aitab neil ELi liikmesriikidel, kes on ka NATO liikmed, täita oma artiklist 5 tulenevaid kohustusi; rõhutab neutraalsete liikmesriikide erilist rolli; tõdeb sellegipoolest, et vastavalt ELi lepingu artikli 42 lõikele 7 ja kooskõlas enda kui NATO liikme kohustustega on liikmesriikidel üheselt mõistetav kohustus anda kõigi nende käsutuses olevate vahenditega abi liikmesriigile, kes langeb oma territooriumil relvastatud kallaletungi ohvriks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunnistab, et tähtis on põhjalikult analüüsida, millised ELi osad või millised liikmesriigid vajavad rohkem sõjaväelise liikuvuse investeeringuid ning kus valitseb suurem väline julgeolekuoht; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunnistab ettevõtmise keerukust, kuna see hõlmab muu hulgas taristute väljaehitamist, ühiseid standardeid, transpordikorraldust, tolliküsimusi, makse ja liikumislubasid ning kõiki valitsustasandeid kohalikest omavalitsustest kuni rahvusvaheliste organisatsioonideni; kutsub sellega seoses üles looma raamistikke kõigi tasandite nii sõjaväeliste kui ka tsiviilosaliste, sealhulgas NATO ja NATO partnerite kokkuviimiseks, et arutada asjakohaseid küsimusi ja tagada seeläbi lisaväärtuse loomine ning tulemuslik koordineerimine ja rakendamine, ning juhib tähelepanu sellele, et optimaalsete tulemuste saamiseks tuleb liikmesriikidel investeerida haldusasutuste ja institutsioonide töötajate ühiskoolitustesse; väljendab heameelt, et Euroopa Komisjon on lubanud kaaluda võimalusi tollimenetluste ühtlustamiseks ja lihtsustamiseks 2018. aasta lõpuks; juhib tähelepanu sellele, et õigusnormide ühtlustamiseks ELis on äärmiselt oluline institutsiooniline koostöö asjaomaste liikmesriikide, organisatsioonide ja asutuste vahel; rõhutab asjaolu, et taristute kahesuguse kasutamise korral ohtlike kaupade veoks tuleks ette näha erikooskõlastamine ja kogemuste vahetamine, et vältida õnnetusi ja samas optimeerida ohutust kogu võrgustikus tervikuna; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et raskevarustuse ja -sõidukite lühikese etteteatamisega transportimiseks sobiliku raudteeveeremi, eriti lamedapõhjaliste mootorvagunite arv on tublisti vähenenud; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mõistab, et sellises keerukas keskkonnas tegutsemine toob kaasa mitmeid raskusi seoses dubleerimise ja koordineerimisega, samuti kulude tõttu, mis võivad kogu projekti ohtu seada, kui neid piisavalt ei hallata; tunnistab, et ELi transpordisektoris on juba kahesuguse koostöö kogemusi, näiteks ühtne Euroopa taevas (Single Sky); palub liikmesriikidel ja komisjonil tagada tõhusam koostööraamistik; rõhutab, et sõjaväeliste liikuvusprojektide elluviimiseks on vaja liikmesriikide tihedamat koostööd ning on vaja õhutada koostööd tsiviil- ja sõjalise valdkonna vahel; rõhutab vajadust tegevuse kooskõlastamiseks püsiva struktureeritud koostöö raames välja töötatud sõjaväelise liikuvuse projektidega ning Euroopa Kaitsefondiga seotud projektidega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab seetõttu, et ühise strateegilise eesmärgi mõistmine ja ühise kava väljatöötamine ning koostöö liikmesriikide vahel on edu saavutamiseks vältimatult vajalik; juhib tähelepanu sellele, et tulemusliku strateegilise sõltumatuse saavutamiseks on vältimatu sidus sõjaline planeerimine, mis tugineb varustuse ja relvastuse standardimisele ja koostalitlusvõimele, strateegilisele doktriinile ja juhtimisprotsessidele; väljendab sellega seoses heameelt sõjaväelise liikuvuse tegevuskava üle, milles nähakse ette konkreetsed sammud erinevatele institutsioonidele ja ELi liikmesriikidele ning tunnistatakse üleeuroopalise transpordivõrgu strateegilist tähtsust; väljendab heameelt liikmesriikide võetud kohustuste üle; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab kahetsust, et tegevuskavas kirjeldatakse põhimõtteliselt nn alt üles lähenemisviisi ning esitatakse vaid piiratud strateegiline nägemus sellest, milliseid konkreetseid kaitsealaseid eesmärke EL soovib tegevuskavas kirjeldatud eri tegevustega saavutada; peab sellega seoses taunitavaks, et ikka veel ei ole avaldatud ELi kaitseküsimuste valget raamatut, mis oleks võinud sellise üldise eesmärgitunnetuse tagada; on sellegipoolest veendunud, et praegusel käsitlusel on olulisi plusse ning et see vastab kõigi, nii neutraalsete kui ka NATOsse kuuluvate ELi liikmesriikide huvidele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et nii ELi institutsioonid kui ka liikmesriigid peaksid tegevuskavas esitatud ambitsioonikast ajakavast kinni pidama, et kindlustada liikuvuse valdkonnas praegu esinevate puuduste võimalikult kiire likvideerimine ning kaitse- ja julgeolekupoliitika ambitsioonide realiseerimine; kiidab heaks tegevuskavas esitatud üleskutsed võtta sõjaväelise liikuvuse parandamiseks arvesse nn hübriidohte, eriti transpordi ja elutähtsate taristute puhul, ning parandada transporditaristute vastupanuvõimet hübriidohtudele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib ära ELis ja väljaspool ELi sõjaväelise liikuvuse saavutamiseks vajalike sõjaliste nõuete väljaarendamisel saavutatu, eelkõige kahesuguse kasutusega taristute osas, ning väljendab heameelt liikmesriikide aktiivse kaasamise üle selle protsessi kõigis etappides, Hollandi liidrirolli üle püsiva struktureeritud koostöö projektis ning NATO antud panuse üle; |
| --- | --- |

16.

| 17. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle kasutada Euroopa ühendamise rahastut ja kahesuguse kasutusega sõjaväelise liikuvuse projektide jaoks ette nähtud märkimisväärseid rahalisi vahendeid selleks, et tagada taristute kohandamine vastavalt sõjaväelise liikuvuse vajadustele; on veendunud, et taristute kahesugune kasutus on eeltingimus tsiviiltranspordivõrgu jaoks, mis saab kasu tegevuskavast ja sõjaväelise liikuvuse rahastamispaketist; näeb tegevuskava rakendamist kui võimalust lasta tsiviiltranspordivõrgul saada kasu võrgu kasvanud läbilaskevõimest ja edendada mitmeliigilisi ühendusi; tervitab üleskutseid viia läbi üleeuroopalise transpordivõrgu hindamine ja kohandada seda kindlakstehtud sõjaväelistele vajadustele, ning teha sama ka uute tsiviiltranspordiprojektide, eelkõige peamistes koridorides mitmeliigilise transpordi sõlmedena toimivate sadamate, lennujaamade ning raudteede ja maanteedega; juhib seetõttu tähelepanu vajadusele koostada koostöös liikmesriikidega nimekiri riiklikest taristutest ja transpordikoridoridest, võttes arvesse liikmesriikide sõjaväelisi erisusi; märgib, et kahesuguse kasutusega projektide arendamine peaks toimuma kestlikult ja kooskõlas keskkonnanormidega; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on seisukohal, et ELi vahendite kasutuse optimeerimiseks tuleks igasse Euroopa ühendamise rahastust rahastatavasse ühist huvi pakkuvasse transpordiprojekti vajaduse korral lõimida sõjaväelise liikuvuse nõuded juba kavandamisjärgus, et vältida taristu hilisemat täiustamist ja sellega rahastamise ebamajanduslikku kasutamist; leiab, et iga Euroopa ühendamise rahastu sõjaväelise liikuvuse rahastamispaketist saadud toetuse puhul tuleks võimaluse korral pöörata esmajärjekorras tähelepanu mitmeliigilise transpordi projektidele, sest need pakuvad kõige rohkem kahesuguse kasutuse võimalusi, ja piiriülestele projektidele, kuna need aitavad kõrvaldada puuduvad lülid ja kitsaskohad, mis praegu suuresti füüsiliselt takistavad nii tsiviilelanike kui ka vägede ja raske sõjavarustuse kiiret ja sujuvat liikuvust; rõhutab, et sõjaväelise transpordi jaoks sobivate üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) osade väljaselgitamisel tuleb tingimata maksimeerida tsiviil- ja sõjaväelise valdkonna koostoimet ja järgida kahesuguse kasutuse põhimõtet; on veendunud selles, et võrku tehtud täiendavad investeeringud võiksid oluliselt edendada sõjaväelist liikuvust ning aidata ka TEN-T põhivõrgu 2030. aastaks ja üldvõrgu 2050. aastaks lõpuni välja ehitada; rõhutab, et transporditaristu kohandamisel nii TEN-T põhi- kui ka üldvõrgu raames peaks olema võimalik kasutada sõjaväelise liikuvuse rahastamispaketti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toetab otsust anda sõjaväelise liikuvuse rahastamispakett Euroopa ühendamise rahastu programmi tsentraliseeritud haldamise alla ja järgida rangelt kahesuguse kasutusega liikuvuse eesmärki; võtab teadmiseks tegevuskavas kehtestatud esialgsed meetmed; palub komisjonil võtta 31. detsembriks 2019 vastu delegeeritud õigusaktid sõjaliste nõuete põhjalikumaks täpsustamiseks, loetledes sõjalisteks vedudeks sobivad TEN-T võrgu osad, loetledes esmatähtsad kahesuguse kasutusega taristuprojektid ning kehtestades sõjaväelise liikuvuse ja lepingu sõlmimise kriteeriumidega seotud meetmete abikõlblikkuse hindamise menetlused; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et mitmed kaitsevaldkonnas kasutatavad tehnoloogiad on tsiviilvaldkonnas edukalt kasutusele võetud; juhib tähelepanu sellele, et telemaatiliste rakenduste süsteemidele (nt ERTMS ja SESAR) toetuva aruka transpordisüsteemi ja Galileo/EGNOSe/GOVSATCOMiga seotud tehnoloogiate kasutuselevõtmine on üks tsiviiltranspordisektori jaoks kõige paljutõotavamaid võimalusi; leiab seetõttu, et tegevuskava tulevaste läbivaatamiste käigus tuleks lõppkokkuvõttes uurida võimalust kasutada tsiviiltranspordi probleemide lahendamiseks, näiteks küberturvalisuse ja turvatud side valdkonnas, sõjaväelaste väljatöötatud lahendusi; nõuab lisameetmeid küberturvalisuse ja kaitse valdkonna osaliste vahelise koostöö ja usalduse tugevdamiseks ja alalise struktureeritud koostöö intensiivistamiseks; rõhutab vajadust jätkata hübriidohtude tõrjumise ühise võrgustiku arendamist, et tagada ELi sõjaväelise liikuvuse parandamise valdkonnas tehtava töö seisukohast strateegilise tähtsusega taristute vastupidavus; rõhutab, kui tähtis on ELi institutsioonide käimasolev töö kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli määruse ajakohastamiseks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunnistab, et väärtuslikud on võimalikud ettepanekud sõjaliseks otstarbeks mõeldud ohtlike kaupade veo reguleerimise kohta ning ELi tolliseadustiku kaasajastamiseks ja käibemaksueeskirjade kohandamiseks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab heameelt sellealase teabe ja parimate tavade vahetamise üle sõjaväeliste ja tsiviilosaliste vahel ning rõhutab vajadust koostöös välja töötada ühised alused sõjaliseks otstarbeks mõeldud ohtlike kaupade veo reguleerimiseks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et tegevuskavas esitatakse hulk ülesandeid, mis tuleb täita liikmesriikide tasandil ning mistõttu Euroopa Kaitseagentuur ja komisjon peavad toetama ja juhendama nende kiiret ja tõhusat täitmist; tuletab meelde tollide ja maksude, eeskätt käibemaksu reguleeriva raamistiku vajalikkust; rõhutab eelkõige, et tähtis on ühtlustada piiriüleseks liikumiseks lubade väljastamise korda, mille puudumine takistab tõsiselt kiiret liikumist; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et maksimeerida piiriülese kahesuguse kasutuse tulemuslikkust ja vähendada halduskulusid; toetab seetõttu soovi kiirendada 2019. aastaks piiriületusi, anda selleks viie päevaga välja diplomaatilised load liikumiseks maal, merel ja õhus ning lühendada seda tähtaega veelgi kiirreageerimisüksuste jaoks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | toetab püsivas struktureeritud koostöös osalevate liikmesriikide otsust lisada sõjaväeline liikuvus nende 17 esmatähtsa projekti esialgsesse nimekirja, mida tuleks püsiva struktureeritud koostöö raames arendada; rõhutab sellega seoses, et alalise struktureeritud koostöö sõjaväelise liikuvuse projekt võib olla kasulik vahend liikmesriikide tegevuskavas ette nähtud tegevuste ja muude, ELi otseste pädevuste hulka mittekuuluvate tegevuste kooskõlastamiseks; on veendunud, et selline tööjaotus koos asjakohase koordineerimisega on alalise struktureeritud koostöö projektist lisaväärtuse saamiseks määrava tähtsusega; väljendab ka heameelt alalise struktureeritud koostöö teadaandes esitatud siduvamate kohustuste üle, mis puudutavad piiriülese sõjaväetranspordi lihtsustamist; kutsub liikmesriike üles alalise struktureeritud koostöö sõjaväelise liikuvuse projektis aktiivselt osalema; |
| --- | --- |

24.

| 25. | toonitab, kui tähtis on kohalike kogukondade põhjalik teavitamine ja kaasamine seoses sõjaväelise liikuvuse peamiste taristute kavandamise ja mõjuga; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et kokkuvõttes saab EL liikmesriikide jõupingutusi üksnes täiendada; rõhutab, et edukus sõltub täielikult liikmesriikide soovist ja võimest rakendada asjaomaste probleemide lahendamiseks kogu valitsemist hõlmavat lähenemisviisi; toonitab liikmesriikide võetud poliitiliste kohustuste olulisust, selleks et muuta hästitoimiv sõjaväeline liikuvus ELis ja väljaspool seda tegelikkuseks; toonitab, et sõjaväelise liikuvuse edukas toimimine eeldab koostööd ja koordineerimist kõikide NATO liitlastega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | väljendab heameelt ELi ja NATO koostööd käsitleva uue ühisdeklaratsiooni ning Atlandi-ülese julgeoleku ja solidaarsuse Brüsseli deklaratsiooni üle ja selle üle, et mõlemas deklaratsioonis pannakse rõhku sõjaväelise liikuvuse küsimustele; väljendab heameelt ka NATO uute algatuste, eelkõige NATO Euroopa vägede kõrgema ülemjuhataja vastutusala edenduskava üle; tunnustab sellega seoses NATO tööd sõjaväelise liikuvuse tagamisel ning nõuab tungivalt, et nii EL kui ka NATO väldiksid tegevuse asjatut dubleerimist; toonitab sadamate kui ELi tema NATO-liitlastega ühendavate objektide, ning samuti Euroopa-siseste lähimereühenduste tähtsust; rõhutab, et arusaamatuste vältimiseks on tähtis läbipaistvus ning Ameerika Ühendriikide ja teiste NATO liitlaste teavitamine ELi kaitsealgatustest, sealhulgas püsivast struktureeritud koostööst, ning väljendab heameelt ELi kaitsealgatuste üle, mis tugevdavad Euroopa sammast NATO alliansis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab seepärast, et EL, tema liikmesriigid ja NATO tõhustaksid oma koostööd ja tegevuse koordineerimist muu hulgas rahastamisvahendite kasutamisega ühisprojektide tarbeks, poliitilise paindlikkuse suurendamisega, ELi ja NATO suhete ametlikuks muutmisega, koostöövaldkondade laiendamisega ning ulatuslikuma teabevahetusega, et tagada koostoime saavutamine; väljendab lootust, et sellise tihedama koostöö võimaldamiseks kõrvaldatakse võimalikult kiiresti kahe organi vahel salastatud teabe jagamist pidurdavad takistused; |
| --- | --- |

28.

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi kaitsevaldkonna asutustele, NATO peasekretärile ning ELi ja NATO liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  ELT L 331, 14.12.2017, lk 57.

(2)  ELT C 88, 8.3.2018, lk 1.

(3)  ELT L 65, 8.3.2018, lk 24.

(4)  ELT C 224, 27.6.2018, lk 18.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0257.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0492.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/30 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/30

---

P8_TA(2018)0499

Euroopa kultuurivaldkonna uus tegevuskava

Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta resolutsioon Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskava kohta (2018/2091(INI))

(2020/C 388/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Göteborgis 17. novembril 2017. aastal peetud õiglase töö ja majanduskasvu teemalist sotsiaaltippkohtumist, 2017. aasta novembri hariduse ja kultuuri teemalist juhtide tegevuskava ning Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2017. aasta järeldusi liidu sotsiaalse mõõtme, hariduse ja kultuuri kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Göteborgis 17. novembril 2017. aastal peetud õiglase töö ja majanduskasvu teemalist sotsiaaltippkohtumist, 2017. aasta novembri hariduse ja kultuuri teemalist juhtide tegevuskava ning Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2017. aasta järeldusi liidu sotsiaalse mõõtme, hariduse ja kultuuri kohta,

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa loome- ja kultuurisektori kui majanduskasvu ja töökohtade allika edendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa loome- ja kultuurisektori kui majanduskasvu ja töökohtade allika edendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2016. aasta resolutsiooni ELi sidusa kultuuri- ja loomemajanduse poliitika kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2016. aasta resolutsiooni ELi sidusa kultuuri- ja loomemajanduse poliitika kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni kultuuritööstuse kohta Euroopas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni kultuuritööstuse kohta Euroopas (4),

| — | võttes arvesse oma 7. juuni 2007. aasta resolutsiooni kunstnike sotsiaalse staatuse kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuni 2007. aasta resolutsiooni kunstnike sotsiaalse staatuse kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi välistegevuse kultuurilise mõõtme kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni ELi välistegevuse kultuurilise mõõtme kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa kultuuripärandi ühtse lähenemisviisi väljatöötamise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. septembri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa kultuuripärandi ühtse lähenemisviisi väljatöötamise kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise mitmekesisuse ja hariduse rolli kohta ELi põhiväärtuste edendamisel (8),

| — | võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi käsitleva õppe kohta koolides (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. aprilli 2016. aasta resolutsiooni ELi käsitleva õppe kohta koolides (9),

| — | võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta üleilmastuvas maailmas (10),

| — | võttes arvesse oma 14. juuni 2018. aasta resolutsiooni kultuurile juurdepääsu struktuuriliste ja rahaliste takistuste kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. juuni 2018. aasta resolutsiooni kultuurile juurdepääsu struktuuriliste ja rahaliste takistuste kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 2. märtsi 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1295/2013 (millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ) rakendamise kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. märtsi 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1295/2013 (millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ) rakendamise kohta (12),

| — | võttes arvesse ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) 20. oktoobri 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni (UNESCO) 20. oktoobri 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 27. oktoobri 2005. aasta raamkonventsiooni, mis käsitleb kultuuripärandi väärtust ühiskonnas (Faro konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 27. oktoobri 2005. aasta raamkonventsiooni, mis käsitleb kultuuripärandi väärtust ühiskonnas (Faro konventsioon),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1295/2013, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2014–2020) ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1718/2006/EÜ, nr 1855/2006/EÜ ja nr 1041/2009/EÜ (13),

| — | võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. novembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta (14),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. detsembri 2014. aasta järeldusi kultuurivaldkonna töökava (2015–2018) kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. detsembri 2014. aasta järeldusi kultuurivaldkonna töökava (2015–2018) kohta (15),

| — | võttes arvesse ELi kultuurivaldkonna töökava ajavahemikuks 2015–2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kultuurivaldkonna töökava ajavahemikuks 2015–2018,

| — | võttes arvesse nõukogu 27. mai 2015. aasta järeldusi, milles käsitletakse kultuuri- ja loomevaldkonna koostoimet muude valdkondadega (cultural and creative crossovers) stimuleerimaks innovatsiooni, majanduslikku jätkusuutlikkust ja sotsiaalset kaasatust (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2015. aasta järeldusi, milles käsitletakse kultuuri- ja loomevaldkonna koostoimet muude valdkondadega (cultural and creative crossovers) stimuleerimaks innovatsiooni, majanduslikku jätkusuutlikkust ja sotsiaalset kaasatust (16),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 8. juuni 2016. aasta ühisteatist „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 8. juuni 2016. aasta ühisteatist „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ (JOIN(2016)0029),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava rakendamise kohta (COM(2010)0390), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava rakendamise kohta (COM(2010)0390),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2010. aasta rohelist raamatut kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. aprilli 2010. aasta rohelist raamatut kultuuri- ja loomemajanduse potentsiaali rakendamise kohta (COM(2010)0183),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa kultuuripärandiaasta (2018) kohta (COM(2016)0543), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa kultuuripärandiaasta (2018) kohta (COM(2016)0543),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. septembri 2012. aasta teatist „Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaks“ (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. septembri 2012. aasta teatist „Kultuuri- ja loomesektori edendamine ELi majanduskasvu ja töökohtade heaks“ (COM(2012)0537),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2012. aasta teatist infosisu kohta digitaalsel ühtsel turul (COM(2012)0789), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. detsembri 2012. aasta teatist infosisu kohta digitaalsel ühtsel turul (COM(2012)0789),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. juuli 2014. aasta teatist „Euroopa kultuuripärand – ühtse lähenemisviisi suunas“ (COM(2014)0477), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. juuli 2014. aasta teatist „Euroopa kultuuripärand – ühtse lähenemisviisi suunas“ (COM(2014)0477),

| — | võttes arvesse liikmesriikide ekspertide töörühma 2012. aasta aruannet kultuurile juurdepääsu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide ekspertide töörühma 2012. aasta aruannet kultuurile juurdepääsu kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2010. aasta teatist „Piiriüleste maksutõkete kõrvaldamine ELi kodanike hüvanguks“ (COM(2010)0769), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. detsembri 2010. aasta teatist „Piiriüleste maksutõkete kõrvaldamine ELi kodanike hüvanguks“ (COM(2010)0769),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. novembri 2011. aasta teatist topeltmaksustamise kohta ühtsel turul (COM(2011)0712), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. novembri 2011. aasta teatist topeltmaksustamise kohta ühtsel turul (COM(2011)0712),

| — | võttes arvesse komisjoni eksperdirühma 2015. aasta aruannet „Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU“ (Võimalused võidelda piiriüleste maksutõketega, millega inimesed peavad ELis toime tulema), milles käsitletakse ELis piiriüleselt aktiivselt tegutsevate üksikisikute maksuprobleemide kõrvaldamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni eksperdirühma 2015. aasta aruannet „Ways to tackle cross-border tax obstacles facing individuals within the EU“ (Võimalused võidelda piiriüleste maksutõketega, millega inimesed peavad ELis toime tulema), milles käsitletakse ELis piiriüleselt aktiivselt tegutsevate üksikisikute maksuprobleemide kõrvaldamist,

| — | võttes arvesse liikmesriikide ekspertide töörühma 2017. aasta aruannet avatud koordinatsiooni meetodi raames peetava kultuuridevahelise dialoogi kohta pealkirjaga „Kuidas saavad kultuur ja kunst edendada kultuuridevahelist dialoogi rände- ja pagulaskriisi kontekstis“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide ekspertide töörühma 2017. aasta aruannet avatud koordinatsiooni meetodi raames peetava kultuuridevahelise dialoogi kohta pealkirjaga „Kuidas saavad kultuur ja kunst edendada kultuuridevahelist dialoogi rände- ja pagulaskriisi kontekstis“,

| — | võttes arvesse 25. märtsi 2017. aasta Rooma deklaratsiooni, milles ELi 27 liikmesriigi ja ELi institutsioonide juhid teatasid soovist ambitsioonika liidu järele, „mille kodanikel on uusi võimalusi kultuuriliseks ja sotsiaalseks arenguks ning majanduskasvuks“, „liit, mis hoiab alal meie kultuuripärandit ja edendab kultuurilist mitmekesisust“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. märtsi 2017. aasta Rooma deklaratsiooni, milles ELi 27 liikmesriigi ja ELi institutsioonide juhid teatasid soovist ambitsioonika liidu järele, „mille kodanikel on uusi võimalusi kultuuriliseks ja sotsiaalseks arenguks ning majanduskasvuks“, „liit, mis hoiab alal meie kultuuripärandit ja edendab kultuurilist mitmekesisust“,

| — | võttes arvesse 22. jaanuari 2018. aasta Davosi deklaratsiooni kvaliteetse ehituskultuuri (Baukultur) kohta Euroopas, milles Euroopa kultuuriministrid toonitasid, et „tungivalt on vaja [...] töötada välja uued meetodid Euroopa tehiskeskkonna kultuuriväärtuste kaitsmiseks ja täiustamiseks“ ning „tehiskeskkonna terviklikku, kultuurikeskset käsitlusviisi“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. jaanuari 2018. aasta Davosi deklaratsiooni kvaliteetse ehituskultuuri (Baukultur) kohta Euroopas, milles Euroopa kultuuriministrid toonitasid, et „tungivalt on vaja [...] töötada välja uued meetodid Euroopa tehiskeskkonna kultuuriväärtuste kaitsmiseks ja täiustamiseks“ ning „tehiskeskkonna terviklikku, kultuurikeskset käsitlusviisi“,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A8-0388/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A8-0388/2018),

| A. | arvestades, et uue tegevuskava ja sektoripõhise lähenemisviisi prioriteedid on teretulnud; arvestades, et võrdset ja vajadustele vastavat toetust, milles keskendutakse sektorile omastele probleemidele, tuleks anda igale kultuuri- ja loomesektorile, ning arvestades, et kultuuriline mitmekesisus ja kultuuridevaheline dialoog peaksid jääma valdkondadevahelisteks prioriteetideks; arvestades, et kultuur on avalik hüve ning kultuurivaldkonna uue tegevuskavaga tuleks püüda säilitada, laiendada ja levitada elavat ja mitmekesist kultuurimaastikku, tagades juurdepääsu kõigi jaoks ning soodustades osalemist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et uue tegevuskava ja sektoripõhise lähenemisviisi prioriteedid on teretulnud; arvestades, et võrdset ja vajadustele vastavat toetust, milles keskendutakse sektorile omastele probleemidele, tuleks anda igale kultuuri- ja loomesektorile, ning arvestades, et kultuuriline mitmekesisus ja kultuuridevaheline dialoog peaksid jääma valdkondadevahelisteks prioriteetideks; arvestades, et kultuur on avalik hüve ning kultuurivaldkonna uue tegevuskavaga tuleks püüda säilitada, laiendada ja levitada elavat ja mitmekesist kultuurimaastikku, tagades juurdepääsu kõigi jaoks ning soodustades osalemist;

| B. | arvestades, et kultuurivaldkonna uue tegevuskavaga tuleks tagada paindlik raamistik muutuvate kultuuriökosüsteemide jaoks ning sektoritevahelise koostoime edendamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kultuurivaldkonna uue tegevuskavaga tuleks tagada paindlik raamistik muutuvate kultuuriökosüsteemide jaoks ning sektoritevahelise koostoime edendamiseks;

| C. | arvestades, et Euroopa toibub tõsisest finantskriisist, mille jooksul tehti kahjuks sageli esimeste seas kärpeid just riikide ja piirkondade kultuurieelarvetest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa toibub tõsisest finantskriisist, mille jooksul tehti kahjuks sageli esimeste seas kärpeid just riikide ja piirkondade kultuurieelarvetest;

| D. | arvestades, et Euroopa kogeb kasvavat sotsiaalset ebavõrdsust ja noorte töötust, populismi ja radikaliseerumist ning selle elanikkond mitmekesistub üha enam; arvestades, et kultuur on seetõttu olulisem kui kunagi varem, saavutades sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kultuuridevahelise dialoogi ning tagades kodanike vabaduse ja väljendusvormide mitmekesisuse, suhtlemise ja loomise ning lähendades inimesi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa kogeb kasvavat sotsiaalset ebavõrdsust ja noorte töötust, populismi ja radikaliseerumist ning selle elanikkond mitmekesistub üha enam; arvestades, et kultuur on seetõttu olulisem kui kunagi varem, saavutades sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kultuuridevahelise dialoogi ning tagades kodanike vabaduse ja väljendusvormide mitmekesisuse, suhtlemise ja loomise ning lähendades inimesi;

| E. | arvestades, et Euroopa loome- ja kultuurisektorid on ELi kindlaim vara; arvestades, et need moodustavad 4,2 % ELi SKPst, loovad 8,4 miljonit töökohta, mis moodustab 3,7 % ELi tööhõivest ning on majanduslikult vastupanuvõimelised isegi kriisiajal; arvestades, et need sektorid julgustavad loovust, mis annab panuse kõikidesse tegevusvaldkondadesse ning noorte ja naiste tööhõive on seal suurem kui muudes sektorites; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa loome- ja kultuurisektorid on ELi kindlaim vara; arvestades, et need moodustavad 4,2 % ELi SKPst, loovad 8,4 miljonit töökohta, mis moodustab 3,7 % ELi tööhõivest ning on majanduslikult vastupanuvõimelised isegi kriisiajal; arvestades, et need sektorid julgustavad loovust, mis annab panuse kõikidesse tegevusvaldkondadesse ning noorte ja naiste tööhõive on seal suurem kui muudes sektorites;

| F. | arvestades, et Euroopa muusikasektor on väga dünaamiline, olles loonud miljon töökohta ja omades 25 miljardi euro suurust käivet; arvestades, et sellegipoolest on see jätkuvalt väga alarahastatud, eelkõige võttes arvesse uusi võrgupõhiseid levitamismudeleid; arvestades, et programmi „Loov Euroopa“1,46 miljardi euro suurusest eelarvest on 2018. aasta juuli seisuga muusikaprojektidesse, peamiselt klassikalisele muusikale suunatud vaid 51 miljonit eurot; arvestades, et see ei kajasta Euroopa muusikasektori mitmekesisust ega selle majanduslikku, sotsiaalset ja kultuurilist panust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa muusikasektor on väga dünaamiline, olles loonud miljon töökohta ja omades 25 miljardi euro suurust käivet; arvestades, et sellegipoolest on see jätkuvalt väga alarahastatud, eelkõige võttes arvesse uusi võrgupõhiseid levitamismudeleid; arvestades, et programmi „Loov Euroopa“1,46 miljardi euro suurusest eelarvest on 2018. aasta juuli seisuga muusikaprojektidesse, peamiselt klassikalisele muusikale suunatud vaid 51 miljonit eurot; arvestades, et see ei kajasta Euroopa muusikasektori mitmekesisust ega selle majanduslikku, sotsiaalset ja kultuurilist panust;

| G. | arvestades, et kultuuril on sotsiaalse ühtekuuluvuse ja integratsiooni valdkonnas suur tähtsus, eeskätt vähemuste, ebasoodsas olukorras rühmade, marginaliseeritud kogukondade, rändajate ja pagulaste osalemise kaudu kultuuri- ja ühiskonnaelus, ning arvestades, et programmi „Loov Euroopa“ eriline üleskutse rändajate integreerimiseks on olnud tõhus, kuid taotlusi saabus liiga palju ja programm on alarahastatud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kultuuril on sotsiaalse ühtekuuluvuse ja integratsiooni valdkonnas suur tähtsus, eeskätt vähemuste, ebasoodsas olukorras rühmade, marginaliseeritud kogukondade, rändajate ja pagulaste osalemise kaudu kultuuri- ja ühiskonnaelus, ning arvestades, et programmi „Loov Euroopa“ eriline üleskutse rändajate integreerimiseks on olnud tõhus, kuid taotlusi saabus liiga palju ja programm on alarahastatud;

| H. | arvestades, et kunstnikud ja kultuurieksperdid võivad sageli sattuda ebakindlasse ja ebastabiilsesse olukorda kus nende sotsiaalkindlustus on nõrk ja sissetulekud prognoosimatud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kunstnikud ja kultuurieksperdid võivad sageli sattuda ebakindlasse ja ebastabiilsesse olukorda kus nende sotsiaalkindlustus on nõrk ja sissetulekud prognoosimatud;

| I. | arvestades, et kultuurilist teadlikkust ja väljendusvabadust on ELi tasandil tunnustatud elukestva õppe võtmepädevusi käsitlevas muudetud soovituses; arvestades, et kunstivaldkonnad ja humanitaarteadused tuleks lisada täies mahus haridussüsteemidesse, et aidata kujundada Euroopat, mis on koostööpõhine, loov ja mobiliseeritud, et edendada kestlikkust, integratsiooni ja ühiskondlikku ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kultuurilist teadlikkust ja väljendusvabadust on ELi tasandil tunnustatud elukestva õppe võtmepädevusi käsitlevas muudetud soovituses; arvestades, et kunstivaldkonnad ja humanitaarteadused tuleks lisada täies mahus haridussüsteemidesse, et aidata kujundada Euroopat, mis on koostööpõhine, loov ja mobiliseeritud, et edendada kestlikkust, integratsiooni ja ühiskondlikku ühtekuuluvust;

| J. | arvestades, et kultuurivõrgustikud on inimestevaheliste suhete ja kauaaegsete rahumeelsete piiriüleste sidemete ja dialoogi loomise ja seega üleilmse reguleerimise keskmes olevate rahvusvaheliste kultuurisidemete ja Euroopa kultuuriruumi esiletõusu edendamise mõjukas vahend; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kultuurivõrgustikud on inimestevaheliste suhete ja kauaaegsete rahumeelsete piiriüleste sidemete ja dialoogi loomise ja seega üleilmse reguleerimise keskmes olevate rahvusvaheliste kultuurisidemete ja Euroopa kultuuriruumi esiletõusu edendamise mõjukas vahend;

Üldised märkused

| 1. | kiidab heaks kultuurivaldkonna uue tegevuskava ja rõhutab, et see annab suurepärase võimaluse võtta Euroopa tasandil vastu kõikehõlmav ja sidus kultuuripoliitika, mida tunnustavad kodanikud nii Euroopas kui ka väljaspool ELi; rõhutab siiski, et tegevuskava saab olla edukas vaid juhul, kui seda toetab programmi „Loov Euroopa“ eelarve märkimisväärne suurenemine ning sünergia ja koostoime arendamine teiste ELi rahastatud programmidega, et luua terviklik, valdkonnaülene kultuurikäsitlus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kinnitab veel kord kultuuri ning kultuuri- ja loomesektori rolli kui liikumapanevat jõudu ühtekuuluvuspoliitika ja sotsiaalse kaasatuse eesmärkide täitmisel kogu Euroopa Liidus, ning nõuab, et seda võetaks struktuuri- ja ühtekuuluvusvaldkonna rahastamise määramisel arvesse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunnistab, et Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 kujutab endast võimalust suurendada teadlikkust ELi kultuuri ja kultuuripärandi erakordsest tugevusest, mitmekesisusest ja sisemisest väärtusest ning sellest, kui olulist rolli need täidavad meie ühiskonnas ja majanduses, luues ühtekuuluvustunnet, edendades kodanikuaktiivsust ning määratledes meie identiteeti ning vabaduse, mitmekesisuse, võrdsuse, solidaarsuse ja sotsiaalse õigluse põhiväärtusi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse esitleda kultuuripärandi tegevuskava ja rõhutab vajadust keskenduda nii Euroopa kultuuripärandi materiaalsetele kui ka mittemateriaalsetele aspektidele ning sidemetele, mis sel on kaasaegsete kunsti- ja loomeprojektide ja eneseväljendusega; lisaks toonitab vajadust luua sidusrühmadega teadmiste kogumise, suutlikkuse suurendamise ja koordineerimise toetamise eesmärgil Euroopa kultuuripärandi jaoks alaline struktureeritud dialoog kui viis tugevdada Euroopa kultuuripärandiaasta järelmõju ja aidata viia tegevuskava ellu; toonitab, et see struktureeritud dialoog peaks hõlmama kõiki kultuuri-, loome- ja pärandisektoreid; lisaks palub liikmesriikidel koostada riigi tasandil täiendavad tegevuskavad ning peab tegevuskava võimaluseks käsitleda kõiki kümne Euroopa algatuse raames arutatud küsimusi väljaspool Euroopa kultuuripärandiaastat 2018 ning tuua välja Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 vältel esitatud soovitused; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles tagama, et vajadus reageerida uutele ettenägematutele olukordadele ei takistaks kultuurivaldkonna jaoks juba kokkulepitud eesmärkide saavutamist; tuletab meelde, et uusi algatusi tuleks rahastada uue eelarve uutest allikatest, mitte olemasolevate summade ümberjaotamise kaudu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles looma ühtse ELi portaali, mis on pühendatud kultuuripärandile ning mis koondab teavet kõikidest kultuuripärandit rahastavatest ELi programmidest ja mis on jaotatud kolmeks põhiosaks: kultuuripärandi rahastamisvõimalused, andmebaas, mis sisaldab näiteid kultuuripärandi valdkonna parimate tavade ja tippsaavutuste kohta ja asjakohaseid viiteid, ning uudised ja lingid kultuuripärandiga seotud poliitika arengusuundade, meetmete ja sündmuste kohta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama süsteemse andmekogumise uusi käsitusi igas kultuuri- ja loomesektoris ning tagama tõhusate statistiliste koodide ja kvalitatiivsemate näitajate kasutamise, et kaotada lõhe üha andmevaesema avaliku sektori ja andmerikaste digioperaatorite (kes kasutavad seda teavet turuosa omandamiseks ja turuosaliste destabiliseerimiseks) vahel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles võtma kasutusele ELi tulemustabelid, millega mõõta kultuuri ja meedia pluralismi, töötama välja näitajad ja jälgima Euroopa tasandil kunstilise eneseväljenduse õigust ja mitmekesisust loovtööde loomisel, levitamisel ja pakkumisel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunnustab raamistiku „Muusika liigutab Euroopat“ (Music Moves Europe) käivitamist, kuna see on oluline esimene samm stimuleerimaks loovust, mitmekesisust ja innovatsiooni Euroopa muusikasektoris ning valdkondlikke meetmeid programmis „Loov Euroopa“; kutsub komisjoni üles keskenduma kunstnike liikuvusele ja repertuaarile Euroopas ja sellest väljaspool, levitamisele, VKEde rahastamisele, digiplatvormide läbipaistvusele ja vastutusele kunstnike jaoks, voogedastusteenuste mitmekesisusele, võrguteabe kättesaadavusele ning sektori kaardistamisele ELi muusikaalase tegevuse edasisel arendamisel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kiidab heaks Euroopa filmide veebikataloogi loomise ning ELi esimese filminädala käivitamise ning julgustab komisjoni ja liikmesriike tugevdama Euroopa kino nähtavust Euroopas ja maailma tasandil, eelkõige suurendades koostöös kunstnike loomemajandusega Euroopa filmide kättesaadavust ja arendades Euroopa platvorme, mis võimaldaksid juurdepääsu ELis loa saanud filmidele, tasustades kunstnikke ja õiguste omajaid õiglaselt ning austades territoriaalsuse põhimõtet; toob lisaks esile filmiauhinna LUX positiivse kogemuse Euroopa filmide edendamisel ja nende levitamise hõlbustamisel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni üles tunnistama, kui oluline on ELi linnade tegevuskava, ning julgustama koostööd liikmesriikide ja linnade vahel, muude sidusrühmade seas, et ergutada Euroopa linnades majanduskasvu, elamiskõlblikkust ja innovatsiooni ning teha kindlaks ja lahendada edukalt ühiskonnaprobleemid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles nägema ette kunstiteoste liikuvust käsitlev sihtotstarbeline meede, mis võib vormilt olla ringreisi toetus, kuna see pikendaks paljude programmist „Loov Euroopa“ rahastatud projektide elutsüklit; |
| --- | --- |

12.

Kultuuriline ja kunstiline mõõde

| 13. | tunnistab kultuurilise, kunstilise ja loomingulise vaba väljenduse ning üldsuse võimalikult laia kultuurile juurdepääsu – sealhulgas erimeetmete kaudu – sisemist väärtust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub komisjonil tagada Euroopa festivalide toetamine, kuna need on oluline element, mis aitab tuua kodanikke kokku kõikjalt Euroopast ja kaugemalt, tugevdades samal ajal nendevahelisi sidemeid; toonitab, et festivalid on ühendav jõud, mis mõjutab ühiskonda, kodakondsust, majandust, kultuuripärandit ja välisarengut; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub komisjonil kaaluda Euroopa aasta kultuuriinimese nimetamist – see üritus hõlmaks mitmeid kõikjal Euroopas aset leidvaid tegevusi ja projekte, millega avaldataks austust asjaomase inimese elule ja tööle ning toodaks esile tema mõju Euroopa väärtuste ja identiteedi edendamisele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab, et kunstnike, autorite, kultuuriettevõtjate, reklaamikirjutajate ja audiovisuaalvaldkonna ettevõtjate kutsealast pädevust kasutataks kui Euroopa kultuurimõõtme, kultuuridevahelise dialoogi, kultuurilise ja kunstilise innovatsiooni, territoriaalse ühtekuuluvuse ja sotsiaalse kaasamise arendamise hädavajalikku tuge; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palub komisjonil tunnustada kultuuri pehme jõuna, mis võimaldab kodanikel ja annab neile mõjuvõimu olla ühiskonnas vastutustundlikud juhid, keda iseloomustab terviklikkus, entusiasm ja empaatia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub komisjonil võimestada Euroopat olema koht, kus elavad vastutustundlikud kodanikud, kes loovad suhteid enda kultuurist väljaspool, avardavad mõtlemist ja soodustavad innovatsiooni ning arendavad ja kaasavad teisi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni üles ergutama kultuurilist mitmekesisust, rändajate integreerimist ja kodakondsuse kvaliteeti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub komisjonil soodustada kultuuriekspertide, haridustöötajate, kaasatud kodanike ja ettevõtjate vahelist kootööd, et ergutada inimeste uut huvi kultuuri vastu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palub komisjonil tagada, et kultuurivõrgustikke toetatakse kui kollektiivsete teadmiste, kogemuste ja mälu vahendit, mis tagab mitteametliku teabevahetuse, ergutab arutelu ja kultuuri arengut, et parandada edasisi liikuvus- ja koostöövõimalusi, ning aitab kaasa Euroopa integreeritud kultuuriruumile; |
| --- | --- |

21.

Sotsiaalne mõõde

| 22. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse võtta programmi „Loov Euroopa“ raames kasutusele sihtotstarbeline liikuvusalane meede, kuid rõhutab, et see nõuab asjakohast eelarvet ja lihtsustatud haldusmenetlusi, et vältida takistusi, näiteks viisadega seotud takistusi, eeskätt kolmandate riikide elanike puhul; toonitab, et vaja on konkreetseid meetmeid, et kõrvaldada sellised takistused ja raskused, mille tõttu maksustatakse kunstnikke ülemäära või topelt; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni üles seadma sisse ühtse portaali, mis sisaldab teavet kõigi saadaolevate residentuuriprogrammide ja liikuvusvõimaluste kohta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub liikmesriike üles kaaluma OECD näidislepingu artikli 17 eemaldamist ELi liikmesriikide vahelistest kahepoolsetest maksulepingutest; kutsub komisjoni üles kehtestama vahepealse lahendusena valdkonnapõhise kinnipeetavate maksude tegevusjuhendi, milles kirjeldatakse üksikasjalikult kulude vähendamise ja menetluste lihtsustamise võimalusi, esitades parimad tavad ja võimalikud erandid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab, et tagataks loome- ja kunstivaldkonna töötajate õigus õiglasele tasustamisele, lepingulistele kokkulepetele ja töötingimustele; viitab kultuuritöötajate projektipõhisele, ebakindlale ja ebatüüpilisele tööhõivele Euroopas; kutsub seepärast liikmesriike üles võtma kasutusele kõikehõlmavaid meetmeid halli tsooni vähendamiseks ühtlustamise teel ning ELi ja Euroopa tasandil kunstnike ja loovisikute lepingutingimuste parandamiseks kollektiivse esindatuse, sotsiaalkindlustuse ning otseste ja kaudsete maksude osas; nõuab kõikjal liidus turvasüsteeme, et võtta täiel määral arvesse mittestandardsete töövormide erijooni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et kultuuripärandil ja kultuuriruumil on linnade taaselustamises ja elanike ühtekuuluvuse edendamises oluline roll; julgustab seetõttu komisjoni ja Teadusuuringute Ühiskeskust, kelle töö annab linnade lugudele tähenduse ja suuna, arendama edasi seireprojekti Cultural and Creative Cities Monitor ning kutsub linnu ja omavalitsusi üles seda paremini kasutama; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunnistab naabruspõhise kultuuritegevuse lisaväärtust ühiskondliku, majandusliku ja tervisealase kasu pakkumisel kohalikele kogukondadele, eeskätt väikese sissetulekuga ja marginaliseeritud piirkondades, nagu äärelinnad ja maapiirkonnad; palub liikmesriikidel, linnadel ja omavalitsustel toetada seepärast neid tegevusi konkreetsete meetmetega, nagu kohandatud üldplaneeringu eeskirjad, rahastamisalgatused ja mahajäetud rajatiste taaskasutamine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toonitab, et kultuuril on tõendatud mõju sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisele ning eluga rahulolu ja heaolu suurendamisele ning et seega täidab see üliolulist rolli selle surve leevendamisel, millega peab toime tulema Euroopa kui kultuuriliselt aina mitmekesisemaks muutuva elanikkonna elukoht; toonitab rolli, mida kultuur ja kultuuridevaheline dialoog võivad täita rändajate võimestamisel ja nende integreerumise hõlbustamisel; |
| --- | --- |

28.

| 29. | peab kahetsusväärseks, et 2017. aasta Eurobaromeetri uuringu kohaselt ei osalenud 36 % eurooplastest eelneval aastal üheski kultuuritegevuses; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama kultuuri, kunsti, loometegevuse, hariduse, innovatsiooni ja kunstialase teadustöö vahelisi sidemeid; lisaks kutsub neid üles investeerima publiku kaasamisse, kogukonna osalemisse ja kultuurialasesse võimekusse ning rakendama vajalikke meetmeid, et tagada juurdepääs kultuurielule ja selles osalemine, eeskätt kõige ebasoodsamas olukorras rühmade jaoks; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ergutab suuremat koostoimet kultuurisektori ja hariduse valdkonna vahel, näiteks soodustades õppetööväliseid tegevusi või kunstnike kaasamist koolidesse; tuletab sellega seoses meelde vajadust toetada avaliku sektori rahastusega piisavalt kunstnikke, juhte, õpetajaid, vahendajaid, sotsiaaltöötajaid ja muude kutsealade esindajaid neis valdkondades; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, kui olulised on tõhusad meetmed, millega edendada laste intellektuaalset ja kultuurilist arengut; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada oma vastavates pädevusvaldkondades piisav rahastus lastele suunatud kultuuritegevuse projektide toetamiseks; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab kunstivaldkondade, muusika ja humanitaarteaduste lisaväärtust koolide õppekavas, kuna need suurendavad loovust, tekitavad huvi kultuuri vastu ning soodustavad kriitilist mõtlemist; toonitab, et digitaalses keskkonnas on üha enam vaja kultuurilisi ja loovaid oskusi, ning kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles ületama distsipliinide range eraldatuse ning minema nii formaalses kui ka mitteformaalses hariduses teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika (STEM) valdkonnalt üle hariduse ja kunstiga seotud majandusvaldkondadele (STEAM) ning võtma kasutusele kultuuri-, loome- ja audiovisuaalvaldkonna töötajate pidevõppe mudeli; tunnustab muusika ja kunstivaldkondade olulist rolli koolide õppekavas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles uurima Euroopa kultuuriajaloo õpiku väljatöötamist; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et kultuuri õitsenguks on hädavajalik tagada õpilastele ja õpetajatele turvaline ja asjakohane õppekeskkond; sellega seoses palub liikmesriikidel teha kindlaid investeeringuid üldkasutatavate rajatiste hooldusesse, eriti koolidesse, et parandada seismilist ohutust ja kõrvaldada arhitektuurilised takistused; |
| --- | --- |

33.

| 34. | märgib, et tehnoloogilise muutuse tempo tõttu on hädavajalik võtta kasutusele kultuuriinimestele kättesaadav pidevõppe mudel ning edendada nii formaalses kui ka mitteformaalses hariduses kultuuri ja hariduse vahelist koostoimet; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tunnistab loominguliste keskuste, näiteks kultuuri- ja loomesektori ekspertidele ette nähtud koostööruumide potentsiaali; rõhutab sellegipoolest, et sektorid vajavad peamiselt suutlikkuse suurendamist digi- ja juhtimisoskuste näol, mitte pelgalt keskendumist uuele digitaalsele innovatsioonile; |
| --- | --- |

35.

| 36. | märgib, et demokraatlikud põhimõtted ja Euroopa väärtused, nagu väljendusvabadus, inimõiguste ja õigusriigi austamine, demokraatia ja solidaarsus, peavad nii Euroopas kui ka maailmas toimuva üha suurema polariseerumise tõttu tulema toime üha suuremate raskustega; kutsub seepärast komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja strateegilist käsitust kultuuriliste õiguste, kunstilise eneseväljenduse, meedia mitmekesisuse ning kultuurielus vaba osalemise õiguse kaitse kohta, sealhulgas toetades näitajate ja jälgimissüsteemide väljatöötamist Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõustub seisukohaga, et kultuuris osalemine ja igapäevane loovus aitab suurel määral edendada kultuuridevahelist dialoogi ja luua terveid ühiskondi; rõhutab siiski vajadust tagada, et ELi rahastamisvahendites on piisavalt ruumi kunstnike töö sisemise ja unikaalse väärtuse tunnustamisele; |
| --- | --- |

37.

| 38. | juhib tähelepanu vajadusele edendada naiste juurdepääsu kõigile kunsti-, kultuuri- ja loomevaldkonna kutsealadele ning julgustab liikmesriike kõrvaldama takistusi, mis tõkestavad naiste juurdepääsu kultuuriasutuste ja sihtasutuste, akadeemiate ja ülikoolide juhtivatele ametikohtadele; |
| --- | --- |

38.

Majanduslik mõõde

| 39. | rõhutab, et komisjon ja liikmesriigid peaksid aitama kaasa kultuuriorganisatsioonide arendamisele, pakkudes stabiilset, usaldusväärset ja järjepidevat rahalist toetust; peab kahetsusväärseks, et vaatamata kultuuriinvesteeringute ELi lisaväärtusele moodustab programm „Loov Euroopa“ vaid 0,15 % ELi kogueelarvest ning ainult 31 % selle programmi eelarvest on eraldatud kultuurile; märgib, et laiendatakse programmi „Loov Euroopa“ poliitikavaldkondi; võtab teadmiseks uue mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku ning tunnustab rahastamise suurendamise ettepanekut kui tublit esimest sammu, kuid nõuab uue programmi „Loov Euroopa“ eelarve kahekordistamist ning seda, et programm muudetaks väiksematele organisatsioonidele kättesaadavamaks; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et programmi „Loov Euroopa“ populaarsus koos selle alarahastamise ja haldusliku keerukusega andis tulemuslikkuseks üksnes 16,2 % ning tõi kaasa toetust saanud projektide märkimisväärse piirkondliku ja geograafilise tasakaalustamatuse; märgib, et see koos haldusliku keerukusega on heidutav tegur, mis tekitab frustratsiooni programmi ja ELi kultuuritegevuse suhtes ja takistab paljusid kultuuri- ja loomesektori osalejaid taotlust esitamast; nõuab seetõttu, et vahehindamise aruandes tuvastatud puuduste alusel vaadataks valikuprotsess läbi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | toonitab, kui oluline on hõlbustada ja lihtsustada väikeste kultuurivaldkonnas tegutsejate ja VKEde juurdepääsu programmile „Loov Euroopa“; rõhutab sellega seoses vajadust kehtestada sihtotstarbeline meede, mis on ette nähtud asjaomastele kultuurivaldkonnas tegutsejatele ja ettevõtjatele, eeskätt neile, kes on pärit loodusõnnetustest mõjutatud piirkondadest; |
| --- | --- |

41.

| 42. | peab kahetsusväärseks, et komisjoni mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekus ei ole nimetatud kultuuri ja kunsti enamikus poliitikavaldkondades, millele need kaasa aitavad, ning kutsub komisjoni seetõttu üles looma koostöös kultuuri- ja loomesektoriga terviklikke ja kooskõlastatud strateegiaid kultuuri ja kunsti integreerimiseks muudesse poliitikavaldkondadesse, keskendudes eeskätt rahastuse kättesaadavusele väiksemate organisatsioonide jaoks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab kultuuri koostoime mõju muude valdkondadega ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles andma aru selle kohta, kui palju vahendeid on igas rahastamisprogrammis kultuurile eraldatud, ning tagama, et see moodustaks järgmisest mitmeaastasest finantsraamistikust vähemalt 1 %; kutsub ELi piirkondi üles määrama kultuuri, kultuuripärandi ning kultuuri- ja loomesektori struktuurifondide prioriteediks ning julgustama liikmesriike lisama oma rakenduskavade strateegilistesse eesmärkidesse kultuurimõõtme; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub komisjoni üles arendama välja ühe akna süsteemi portaali, kus on kasutajasõbralikul, kõikehõlmaval, uuenduslikul ja tõhusal viisil loetletud kõik ELi rahastamisvahendid ning mis sisaldaks selgeid taotlemisjuhiseid ja abi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et ELi rahastamisvahenditest eraldataks kunsti- ja loovprojektide sisemise väärtuse põhjal piisavalt ressursse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu kultuurivaldkondadele, mis on rahastamise või tähelepanu puudumise tõttu ohustatud; üks selline valdkond on luule; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vastu iga sektori jaoks kohandatud lähenemisviisi; rõhutab, et kultuuriökosüsteemi vaatlemiseks tervikuna, mittemateriaalsete varade õigeks väärtustamiseks ning uuenduslike kunsti- ja kultuuritavade toetamiseks on hädavajalikud just toetused; rõhutab, et kui sellised rahalised vahendid nagu tagatised, laenud ja omakapital sobivad kasumlike projektide jaoks, peaksid eelkõige väiksematele üksustele jääma peamiseks rahastamisallikaks toetused; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub komisjoni üles kultuuri- ja loomesektori finantstagatissüsteemi rakendamisest aru andma; avaldab kahetsust selle piiratud geograafilise ulatuse pärast ja soovitab, et väga väikeste ettevõtjate puhul kasutataks mikrorahastamist, kuna kultuuri- ja loomesektor koosneb peamiselt VKEdest, kellest 95 % on mikroettevõtjad; rõhutab vajadust tagada, et pangad väärtustaksid autoriõigust ja mittemateriaalseid varasid rohkem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | julgustab arendama edasi Euroopa kultuuripealinnade algatust ja kestlikku kultuuriturismi, nimelt koostöös kultuurisektorite, kogukondade ja kodanikega, samuti UNESCOga kultuuripärandi määramisel ja koostöös Euroopa Nõukoguga kultuuriradade arendamisel; kutsub üles edendama ELi piirkondi kui Euroopa parimaid turismisihtkohti; |
| --- | --- |

49.

Digital4Culture

| 50. | märgib, et digipööre on kunsti ja kultuuri loomise, levitamise ja nautimise viise radikaalselt muutnud, pakkudes võimalusi, ent samas ka takistusi kunstnike ja loovisikute niigi pingeliste töötingimuste seisukohalt ning ohustades nende majanduslikku püsimajäämist; palub seepärast komisjonil ja liikmesriikidel edendada õiglast tasustamist, inimväärseid töötingimusi ja sotsiaalhoolekande süsteemide uuendamist kultuuri- ja loomesektori puhul ning tunnustada kunstnike staatust; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tunnistab digitehnoloogiate positiivset panust kultuurilise, kunstilise, loomingulise ja audiovisuaalse sisu ja teenuste säilitamise hõlbustamisse ja selle ulatuse laiendamisse ning kättesaadavuse parandamisse, näiteks täiustatud ja virtuaalreaalsuse ning inimene-masin kasutajaliideste, aga ka hariduslike ja narratiivsete videomängude ning kultuuripärandi pilve loomise kaudu; kutsub komisjoni ja liikmesriike siinkohal üles ergutama koostoimet selles valdkonnas, eelkõige digitaalse Euroopa programmi ja programmiga „Euroopa horisont“; |
| --- | --- |

51.

| 52. | on seisukohal, et autoriõiguse kaitse on kultuuri- ja loomesektori tulu jaoks määrav, ning kiidab heaks uue autoriõiguse direktiivi ettepaneku ja selle meetmed uudistekirjastajate kaitseks, loometööstuse ja digiplatvormide väärtuslõhe kaotamiseks ning autorite ja esitajate lepinguliste suhete läbipaistvuse ja tasakaalu suurendamiseks ja kaitseks intellektuaalomandi arestimise vastu; rõhutab, et on ülioluline luua õiglane internetipõhine kauplemiskoht, kus loovisikuid õiglaselt tasustatakse; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et digiplatvormidel, mis tegelevad autoriõigusega kaitstud sisu aktiivse levitamise, edendamise ja rahaks muutmisega, oleks selge kohustus saada õiguste omajatelt litsentsid ning kunstnikke, autoreid, uudistekirjastajaid, produtsente, ajakirjanikke ja loovisikuid nende töö digitaalse kasutuse eest õiglaselt tasustada; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab vajadust säilitada seos Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava ja digitaalse tegevuskava vahel, kui tõhustatakse olemasolevaid sünergiaid; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tuletab meelde, kui oluline on edendada, eeskätt alaealiste seas, andmekaitset, digikirjaoskust ja meediapädevust, kuna see on kõige tõhusam vahend, et võidelda muude probleemide hulgas manipuleerimisega veebis ja mikrotasandil edastamisega; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, et on ülioluline tagada kultuuritöötajatele asjakohased digioskused ja -pädevused, et soodustada kultuuripärandi edendamist ja nautimist; |
| --- | --- |

56.

Välismõõde

| 57. | avaldab kahetsust selle pärast, et kultuuri kaitsmist ja edendamist ei kaasatud eesmärgina kestliku arengu tegevuskavva 2030; rõhutab, et kultuur on kestliku arengu ja kultuuridevahelise dialoogi tõukejõud ning seda sünergiat võiks kasutada, arvestades programmi „Loov Euroopa“ naabruse ning rahvusvahelist mõõdet; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kutsub komisjoni üles andma parlamendile rahvusvaheliste kultuurisidemete strateegia rakendamise kohta korrapäraselt aru ja suurendama ELi delegatsioonide rahalisi vahendeid kultuuri edendamise algatuste ja projektide jaoks, ka koostöös Euroopa Liidu riiklike kultuuriinstituutide võrgustikuga (EUNIC); |
| --- | --- |

58.

| 59. | toetab nõukogu algatust luua rahvusvaheliste kultuurisidemete kõikehõlmav käsitus ja nõuab, et kõigis ELi delegatsioonides loodaks kultuurikeskused, koolitataks nõuetekohaselt ametnikke ning kaasataks kohalikke ja rohujuuretasandi osalejaid, kodanikuühiskonda ja rahvusvahelisi kultuurivõrgustikke, muu hulgas ka Euroopa majade ettevalmistavasse tegevusse; kordab oma nõudmist, et komisjon ja Euroopa välisteenistus annaksid rahvusvaheliste kultuurisidemete rakendamise seisu kohta iga kahe aasta tagant aru; |
| --- | --- |

59.

o

o o

| 60. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

60.

---

(1)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 142.

(2)  ELT C 93, 9.3.2016, lk 95.

(3)  ELT C 238, 6.7.2018, lk 28.

(4)  ELT C 247 E, 15.10.2009, lk 25.

(5)  ELT C 125 E, 22.5.2008, lk 223.

(6)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 135.

(7)  ELT C 316, 22.9.2017, lk 88.

(8)  ELT C 11, 12.1.2018, lk 16.

(9)  ELT C 58, 15.2.2018, lk 57.

(10)  ELT C 247 E, 15.10.2009, lk 32.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0262.

(12)  ELT C 263, 25.7.2018, lk 19.

(13)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 221.

(14)  ELT C 287, 29.11.2007, lk 1.

(15)  ELT C 463, 23.12.2014, lk 4.

(16)  ELT C 172, 27.5.2015, lk 13.

---

Kolmapäev, 12. detsember 2018

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/39 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/39

---

P8_TA(2018)0511

Ühtse turu pakett

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon ühtse turu paketi kohta (2018/2903(RSP))

(2020/C 388/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2015. aasta teatist „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ (COM(2015)0550), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2015. aasta teatist „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ (COM(2015)0550),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 28. oktoobri 2015. aasta töödokumenti „Report on single market integration and competitiveness in the EU and its Member States“ ühtse turu integratsiooni ja konkurentsivõime kohta ELis ja selle liikmesriikides (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 28. oktoobri 2015. aasta töödokumenti „Report on single market integration and competitiveness in the EU and its Member States“ ühtse turu integratsiooni ja konkurentsivõime kohta ELis ja selle liikmesriikides (SWD(2015)0203),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. mai 2015. aasta teatist „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. mai 2015. aasta teatist „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt: kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks – üheskoos uue majanduskasvu eest“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt: kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks – üheskoos uue majanduskasvu eest“ (COM(2011)0206),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta teatist „Ühtse turu akt II – üheskoos uue majanduskasvu eest“ (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta teatist „Ühtse turu akt II – üheskoos uue majanduskasvu eest“ (COM(2012)0573),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendile esitatud Mario Monti 9. mai 2010. aasta aruannet „A New Strategy for the Single Market – At the Service of Europe’s Economy and Society“ ühtse turu uue strateegia kohta Euroopa majanduse ja ühiskonna teenistuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni presidendile esitatud Mario Monti 9. mai 2010. aasta aruannet „A New Strategy for the Single Market – At the Service of Europe’s Economy and Society“ ühtse turu uue strateegia kohta Euroopa majanduse ja ühiskonna teenistuses,

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni ühtse turu juhtimise kohta 2015. aasta Euroopa poolaasta raames (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni ühtse turu juhtimise kohta 2015. aasta Euroopa poolaasta raames (1),

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tellimusel 2014. aasta septembris valminud uuringut „The cost of non-Europe in the single market“ ühtse turu Euroopa mõõtme puudumise hinna kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tellimusel 2014. aasta septembris valminud uuringut „The cost of non-Europe in the single market“ ühtse turu Euroopa mõõtme puudumise hinna kohta,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tellimusel 2016. aasta jaanuaris valminud uuringut „A strategy for completing the Single Market: the trillion euro bonus“ ühtse turu lõpuleviimise strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tellimusel 2016. aasta jaanuaris valminud uuringut „A strategy for completing the Single Market: the trillion euro bonus“ ühtse turu lõpuleviimise strateegia kohta,

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni mittetariifsete tõkete kohta ühtsel turul (2), mis põhineb siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni mittetariifsete tõkete kohta ühtsel turul (2), mis põhineb siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportil,

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni ühtse turu strateegia kohta (3), mis põhineb siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni ühtse turu strateegia kohta (3), mis põhineb siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportil,

| — | võttes arvesse komisjoni 10. mai 2017. aasta teatist digitaalse ühtse turu strateegia rakendamise vahekokkuvõtte kohta – ühendatud digitaalne ühtne turg kõigile (COM(2017)0228), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. mai 2017. aasta teatist digitaalse ühtse turu strateegia rakendamise vahekokkuvõtte kohta – ühendatud digitaalne ühtne turg kõigile (COM(2017)0228),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2018. aasta teatist „Ühtne turg muutuvas maailmas: ainulaadne väärtus, mis vajab poliitilise tahte kinnitamist“ (COM(2018)0772), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2018. aasta teatist „Ühtne turg muutuvas maailmas: ainulaadne väärtus, mis vajab poliitilise tahte kinnitamist“ (COM(2018)0772),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et ühtne turg on olnud ja ka jääb Euroopa integratsiooni ja äärmiselt konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse nurgakiviks ning majanduskasvu ja töökohtade loomise mootoriks; arvestades, et see on eriti selgeks saanud hiljutistel läbirääkimistel Ühendkuningriigi EList lahkumise üle; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühtne turg on olnud ja ka jääb Euroopa integratsiooni ja äärmiselt konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse nurgakiviks ning majanduskasvu ja töökohtade loomise mootoriks; arvestades, et see on eriti selgeks saanud hiljutistel läbirääkimistel Ühendkuningriigi EList lahkumise üle;

| B. | arvestades, et maailm muutub kiiresti ja märgatavalt ning see mõjutab ka ELi ühtset turgu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et maailm muutub kiiresti ja märgatavalt ning see mõjutab ka ELi ühtset turgu;

| C. | arvestades, et ühtse turu kogu potentsiaali ei kasutata praegu ära; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühtse turu kogu potentsiaali ei kasutata praegu ära;

| D. | arvestades, et ühtset turgu ei saa käsitleda üksnes majanduslikus mõttes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühtset turgu ei saa käsitleda üksnes majanduslikus mõttes;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlamendi enda uuringu kohaselt suurendab ühtse turu väljakujundamine kogu liidu SKPd eeldatavasti ühe triljoni euro võrra ja toob märkimisväärset kasu ka teenuste sektorile; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlamendi enda uuringu kohaselt suurendab ühtse turu väljakujundamine kogu liidu SKPd eeldatavasti ühe triljoni euro võrra ja toob märkimisväärset kasu ka teenuste sektorile;

| F. | arvestades, et vaja on strateegilist ja terviklikku lähenemisviisi ning probleemidele tuleks reageerida nii poliitiliselt kui ka tehniliselt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vaja on strateegilist ja terviklikku lähenemisviisi ning probleemidele tuleks reageerida nii poliitiliselt kui ka tehniliselt;

| G. | arvestades, et hiljutised tähelepanekud ülevõtmise asjus ei ole julgustavad; arvestades, et ühtset turgu ja muutuvat maailma käsitleva komisjoni teatise kohaselt oli 16 direktiivi puhul, mille ülevõtmise kuupäevad jäid 2017. aasta detsembri ja 2018. aasta mai vahele, ülevõtmata jätmise määr 2018. aasta juunis 25 %; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et hiljutised tähelepanekud ülevõtmise asjus ei ole julgustavad; arvestades, et ühtset turgu ja muutuvat maailma käsitleva komisjoni teatise kohaselt oli 16 direktiivi puhul, mille ülevõtmise kuupäevad jäid 2017. aasta detsembri ja 2018. aasta mai vahele, ülevõtmata jätmise määr 2018. aasta juunis 25 %;

| 1. | peab kiiduväärseks ühtset turgu ja muutuvat maailma käsitleva komisjoni teatise üldisi eesmärke ajal, mil Euroopa Parlamendi 2019. aasta valimisteni on jäänud vaid mõni kuu ja ühtne turg tähistab 25. aastapäeva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et hästi toimiv ühtne turg on üks Euroopa Liidu alustala ning seetõttu tuleks ühtse turu süvendamine poliitilises tegevuskavas uuesti prioriteediks seada, sest see aitab tagada Euroopas vabaduse, võimalusterohkuse ja heaolu, lisaks antakse sellega kodanikele, töötajatele, tarbijatele, ettevõtjatele ja ettevõtetele teatavad õigused (millega kaasnevad ka kohustused) ning tuuakse kasu rohkem kui 500 miljonile eurooplasele ja enam kui 21 miljonile VKE-le; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab tungivat vajadust kõrvaldada ühtse turu väljakujundamise teelt järelejäänud põhjendamatud tõkked, et saavutada majanduskasvu, innovatsiooni, töökohtade loomise, tarbijate valikuvõimaluste ja uute ärimudelite valdkonnas kiiresti ja nähtavaid tulemusi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et liit peab pingutama, et tagada ühtsel turul teenuste vaba liikumise tähtsustamine võrdväärselt kaupade vaba liikumisega; toonitab, et teenuste vaba liikumine on tunduvalt vähem arenenud valdkond kui kaupade vaba liikumine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et kuigi tariifsed tõkked on ühtsel turul kaotatud, on ikka veel järel suur hulk põhjendamatuid mittetariifseid tõkkeid; rõhutab, et ühtse turu tugevdamiseks peavad nii EL kui ka riigid viivitamatult tegutsema, et need põhjendamatud tõkked kaotada; |
| --- | --- |

5.

| 6. | usub, et ühtse turu sügavam integratsioon eeldab rohkem julgeid poliitilisi otsuseid ja suuremat pühendumist kui 25 aastat tagasi ning samuti on vaja teha suuremaid jõupingutusi, et tulemused vastaksid lubadustele ning ühtse turu nõrgad kohad kaotataks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | usub, et suurema integratsiooni saavutamiseks on oluline, et kõigil osalejatel oleks kõigis liikmesriikides võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et ainult 7 % VKEdest pakuvad veebipõhiselt kaupu ja teenuseid teistest liikmesriikidest pärit tarbijatele ja ainult 15 % tarbijatest kasutavad seda võimalust ära, ning juhib tähelepanu sellele, et digitaalse ühtse turu väljakujundamise kaudu oleks selles valdkonnas võimalik tekitada rohkem kui 415 miljardit eurot tulu ja luua uusi töökohti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | juhib tähelepanu nendest andmetest nähtuvale selgele tõsiasjale, et viivitamatult tuleb jätkata tööd digitaalse sfääri kodanikele ja ettevõtjatele täielikult kättesaadavaks muutmiseks ning tarbijate usalduse parandamiseks digitaalse mõõtme vastu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et digitaalse ühtse turu ja veebivälise ühtse turu aegunud eristamine lõpetataks, sest digitaalsed lahendused on tänapäeva majanduse ning selles pakutavate toodete ja teenuste lahutamatu osa ning ühtse turu iga osa peaks olema digitaalse maailmaga kooskõlas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub, et komisjon jätkaks tööd digitaalse ühtse turu väljakujundamise nimel edasipüüdlike ettepanekutega, et koostada tänapäevased ja tõhusad ühised reeglid, mille abil kaitsta tarbijaid, aidata avalikke haldusasutusi, suurendada Euroopa ettevõtjate ja VKEde konkurentsivõimet ja luua aus konkurents; |
| --- | --- |

11.

| 12. | usub, et ühtse turu kaitsmiseks ja süvendamiseks on vaja kindlalt kaitsta nelja vabadust, st inimeste, teenuste, kaupade ja kapitali vaba liikumist, nii füüsiliselt kui ka veebis, ning rõhutab, et kõik ELi toimijad peavad järgima ühiselt kokkulepitud eeskirju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | juhib tähelepanu sellele, et uutes õigusaktides tuleks järjepidevalt kajastada turu integreerimise eesmärki, vajadust kaotada põhjendamatud regulatiivsed ja haldustõkked ning vajadust valmistuda tulevikuks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | juhib tähelepanu asjaolule, et ühtse turu aluspõhimõtetega vastuolus olevad riigisisesed normid, eeskätt need, mis mõjutavad kaupade ja teenuste vaba liikumist, avaldavad sellele üha suuremat survet; tunnistab, et põhjendamatud ja ebaproportsionaalsed riigisisesed meetmed ja kooskõlastamata tegevus võivad seada ohtu ühtse turu ühtsuse ja tõhususe; tuletab sellegipoolest meelde, et teatavad meetmed võivad olla õiguspärased ja vajalikud avalike huvidega seotud eesmärkide kaitsmiseks, nagu on sätestatud aluslepingutes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab vajadust tagada, et eeskirjad oleksid ka tulemuslikud – kodanikud ja ettevõtjad saavad ühtsest turust palju kasu ainult siis, kui ühiselt kokku lepitud eeskirjad ka tegelikult toimivad ning kodanikele ja ettevõtjatele kasu toovad; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks paremini ära olemasolevaid vahendeid, et võtta meetmeid ühtse turu õigusaktidega vastuolus olevate riiklike eeskirjade suhtes; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib, et ühtse turu juhtimise struktuuri tuleb tingimata tugevdada, et tagada tõhusad järelevalvemehhanismid ja suutlikkus tuvastada ühtset turgu käsitlevate õigusaktide ebapiisava ülevõtmise, rakendamise ja kohaldamise juhud, et kohaldada vajaduse korral rikkumismenetlusi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toetab jõuliselt komisjoni üleskutset Euroopa Ülemkogule pidada ühtse turu kõigi mõõtmete üle riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil põhjalik arutelu, et määrata kindlaks ühised tegevusprioriteedid ja asjakohased mehhanismid ning leida ühtse turu asjus hädavajalik uus poliitiline tahe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab tungivalt, et komisjoni järgmine koosseis kavandaks järgmisel ametiajal, st aastatel 2019–2024 ühtse turu meetmeid võimalikult ambitsioonikalt; peab kahetsusväärseks, et komisjon esitas mitu seadusandlikku ettepanekut liiga hilja selleks, et kaasseadusandjad oleksid saanud need nõuetekohaselt läbi töötada ja enne ametiaja lõppu vastu võtta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab, et Euroopa Ülemkogu võtaks uueks eesmärgiks ühtse turu lõpliku väljakujundamise 2025. aastaks ning määraks muu hulgas kindlaks meetmete võtmise uue avaliku ajakava, nagu seda tegid Euroopa juhid 1985. aastal; tunneb siiski suurt muret asjaolu pärast, et mitu seadusandlikku ettepanekut on nõukogus blokeeritud, sest nõukogu ei ole suutnud nende suhtes seisukohta vastu võtta; palub, et nõukogu teeks lõpu olukorrale, mis kahjustab nii kodanikke kui ka ettevõtjaid; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab komisjonile ja nõukogule meelde nende ühtse turuga seotud kohustusi, eriti Euroopa kodanike ja ettevõtjate ees; |
| --- | --- |

21.

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  ELT C 316, 30.8.2016, lk 98.

(2)  ELT C 76, 28.2.2018, lk 105.

(3)  ELT C 76, 28.2.2018, lk 112.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/42 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/42

---

P8_TA(2018)0512

Terrorismi käsitleva erikomisjoni leiud ja soovitused

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon terrorismi käsitleva erikomisjoni tähelepanekute ja soovituste kohta (2018/2044(INI))

(2020/C 388/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2017. aasta otsust terrorismi käsitleva erikomisjoni moodustamise, selle ülesannete, suuruse ja ametiaja kohta (1), mis võeti vastu vastavalt kodukorra artiklile 197, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2017. aasta otsust terrorismi käsitleva erikomisjoni moodustamise, selle ülesannete, suuruse ja ametiaja kohta (1), mis võeti vastu vastavalt kodukorra artiklile 197,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse terrorismi käsitleva erikomisjoni raportit (A8-0374/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse terrorismi käsitleva erikomisjoni raportit (A8-0374/2018),

Preambul

| A. | arvestades, et liit on rajatud sellistele väärtustele nagu inimväärikus, vabadus, võrdsus ja solidaarsus, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ning demokraatia ja õigusriik; arvestades, et terroriaktid on selliste universaalsete väärtuste ja põhimõtete üks rängemaid rikkumisi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on rajatud sellistele väärtustele nagu inimväärikus, vabadus, võrdsus ja solidaarsus, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ning demokraatia ja õigusriik; arvestades, et terroriaktid on selliste universaalsete väärtuste ja põhimõtete üks rängemaid rikkumisi;

| B. | arvestades, et EL peaks andma endast parima, et tagada füüsiline ja vaimne puutumatus oma kodanikele, keda ohustavad terroristid; arvestades, et terrorismivastases võitluses tuleb rohkem tähelepanu pöörata ohvritele; arvestades, et ühiskond peab terrorismiohvreid kaitsma, tunnustama, toetama ja neile kahju hüvitama; arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 6 sätestatakse nii õigus vabadusele kui ka õigus julgeolekule, mis täiendavad teineteist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL peaks andma endast parima, et tagada füüsiline ja vaimne puutumatus oma kodanikele, keda ohustavad terroristid; arvestades, et terrorismivastases võitluses tuleb rohkem tähelepanu pöörata ohvritele; arvestades, et ühiskond peab terrorismiohvreid kaitsma, tunnustama, toetama ja neile kahju hüvitama; arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 6 sätestatakse nii õigus vabadusele kui ka õigus julgeolekule, mis täiendavad teineteist;

| C. | arvestades, et terrorismiohule reageerimine peaks alati olema täielikult kooskõlas põhimõtetega, mida tunnustatakse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 2, ning järgima põhiõigusi ja -vabadusi ning eelkõige põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, pidades silmas võimalikku mõju süütutele inimestele, kes moodustavad valdava osa elanikkonnast; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et terrorismiohule reageerimine peaks alati olema täielikult kooskõlas põhimõtetega, mida tunnustatakse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 2, ning järgima põhiõigusi ja -vabadusi ning eelkõige põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, pidades silmas võimalikku mõju süütutele inimestele, kes moodustavad valdava osa elanikkonnast;

| D. | arvestades, et terrorism tuleb hukka mõista kõigis selle vormides ja ilmingutes, olenemata terrorismiakti toimepanijast, toimepaneku kohast ja eesmärgist, kuna see on üks tõsisemaid ohte rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et terrorism tuleb hukka mõista kõigis selle vormides ja ilmingutes, olenemata terrorismiakti toimepanijast, toimepaneku kohast ja eesmärgist, kuna see on üks tõsisemaid ohte rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule;

| E. | arvestades, et terrorismioht on viimastel aastatel kiiresti suurenenud ja laienenud; arvestades, et terrorirünnakud on meid kõiki tõsiselt mõjutanud ning nõudnud paljude süütute inimeste elu ja tekitanud neile vigastusi; arvestades, et terrorismi piiriülene olemus nõuab tugevat koordineeritud reageerimist ning koostööd liikmesriikides ja liikmesriikide vahel, samuti pädevate liidu ametite ja asutustega ja nende vahel ning asjassepuutuvate kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et terrorismioht on viimastel aastatel kiiresti suurenenud ja laienenud; arvestades, et terrorirünnakud on meid kõiki tõsiselt mõjutanud ning nõudnud paljude süütute inimeste elu ja tekitanud neile vigastusi; arvestades, et terrorismi piiriülene olemus nõuab tugevat koordineeritud reageerimist ning koostööd liikmesriikides ja liikmesriikide vahel, samuti pädevate liidu ametite ja asutustega ja nende vahel ning asjassepuutuvate kolmandate riikidega;

Institutsiooniline raamistik

| F. | arvestades, et ühe liikmesriigi julgeolek on kogu liidu julgeolek; arvestades, et terrorismist tulenevad ohud nõuavad terviklikku lähenemist, mis ühendab sise- ja välisjulgeoleku ning tagab riikliku ja Euroopa tasandi koordineerimise; arvestades, et EL ja liikmesriigid on teinud nende ohtudega võitlemisel edusamme, kuid kahjuks on see edasiminek toimunud pigem sündmuste survel kui ennetavate meetmetena ning edasiminek erineb liikmesriigiti; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ühe liikmesriigi julgeolek on kogu liidu julgeolek; arvestades, et terrorismist tulenevad ohud nõuavad terviklikku lähenemist, mis ühendab sise- ja välisjulgeoleku ning tagab riikliku ja Euroopa tasandi koordineerimise; arvestades, et EL ja liikmesriigid on teinud nende ohtudega võitlemisel edusamme, kuid kahjuks on see edasiminek toimunud pigem sündmuste survel kui ennetavate meetmetena ning edasiminek erineb liikmesriigiti;

| G. | arvestades, et riiklik julgeolek on iga liikmesriigi ainuvastutuses, nagu on sätestatud ELi lepingu artikli 4 lõikes 2 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 73, samas kui vastavalt ELi lepingu artikli 4 lõikele 3 ja artiklile 42 abistavad liit ja liikmesriigid üksteist aluslepingutest tulenevate ülesannete täitmisel; arvestades, et riiklik julgeolek sõltub üha enam selle laiemast Euroopa mõõtmest; arvestades, et riiklik julgeolek ei ole ELi tasandil määratletud, jättes liikmesriikidele suure kaalutlusruumi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et riiklik julgeolek on iga liikmesriigi ainuvastutuses, nagu on sätestatud ELi lepingu artikli 4 lõikes 2 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 73, samas kui vastavalt ELi lepingu artikli 4 lõikele 3 ja artiklile 42 abistavad liit ja liikmesriigid üksteist aluslepingutest tulenevate ülesannete täitmisel; arvestades, et riiklik julgeolek sõltub üha enam selle laiemast Euroopa mõõtmest; arvestades, et riiklik julgeolek ei ole ELi tasandil määratletud, jättes liikmesriikidele suure kaalutlusruumi;

| H. | arvestades, et samas sätestatakse ELi toimimise lepingu artikli 4 lõikes 2, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kuulub liidu ja liikmesriikide jagatud pädevusse; arvestades, et liikmesriikide vahelise koordineerimise ja koostöö hõlbustamine ja julgustamine, samuti õigusnormide ja tavade ühtlustamine liikmesriikide vahel on ELi eripädevus; arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 67 sätestatakse volitus ELi tegevusele, milleks on tagada „kõrge turvalisuse tase kuritegevuse vältimise ja [selle] vastu võitlemise meetmetega“; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et samas sätestatakse ELi toimimise lepingu artikli 4 lõikes 2, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kuulub liidu ja liikmesriikide jagatud pädevusse; arvestades, et liikmesriikide vahelise koordineerimise ja koostöö hõlbustamine ja julgustamine, samuti õigusnormide ja tavade ühtlustamine liikmesriikide vahel on ELi eripädevus; arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 67 sätestatakse volitus ELi tegevusele, milleks on tagada „kõrge turvalisuse tase kuritegevuse vältimise ja [selle] vastu võitlemise meetmetega“;

| I. | arvestades, et ELi liikmesriikide ja teatavate kolmandate riikide riiklikud julgeoleku- ja luureagentuurid teevad terrorismivastase võitluse rühma kaudu, mis on ELi-väline mitteametlik organ, ning kahepoolselt ja mitmepoolselt tõhusalt koostööd; arvestades, et terrorismivastase võitluse rühmal on platvorm luure operatiivandmete vahetamiseks, mis on parandanud luureteabe jagamise kiirust ja kvaliteeti; arvestades, et EL on üles ehitanud keeruka struktuuri, mis tegeleb täielikult või osaliselt terrorismiga, eelkõige Europoli Euroopa terrorismivastase võitluse keskus, mis on terrorismivastase võitluse valdkonna õiguskaitsealase teabevahetuse ja koostöö keskus ELi tasandil, ning ELi luure- ja situatsioonikeskus (INTCEN), mis on ELi luure- ja julgeolekuteenistuste strateegilise luure portaal, mille kaudu terrorismivastase võitluse rühma teave jõuab Euroopa poliitika kujundajateni, ning seda hõlbustab Euroopa terrorismivastase võitluse koordinaator; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi liikmesriikide ja teatavate kolmandate riikide riiklikud julgeoleku- ja luureagentuurid teevad terrorismivastase võitluse rühma kaudu, mis on ELi-väline mitteametlik organ, ning kahepoolselt ja mitmepoolselt tõhusalt koostööd; arvestades, et terrorismivastase võitluse rühmal on platvorm luure operatiivandmete vahetamiseks, mis on parandanud luureteabe jagamise kiirust ja kvaliteeti; arvestades, et EL on üles ehitanud keeruka struktuuri, mis tegeleb täielikult või osaliselt terrorismiga, eelkõige Europoli Euroopa terrorismivastase võitluse keskus, mis on terrorismivastase võitluse valdkonna õiguskaitsealase teabevahetuse ja koostöö keskus ELi tasandil, ning ELi luure- ja situatsioonikeskus (INTCEN), mis on ELi luure- ja julgeolekuteenistuste strateegilise luure portaal, mille kaudu terrorismivastase võitluse rühma teave jõuab Euroopa poliitika kujundajateni, ning seda hõlbustab Euroopa terrorismivastase võitluse koordinaator;

| J. | arvestades, et erineva laadi ja geograafiliste eesõiguste tõttu ei ole ELi ja liikmesriikide pädevuse vaheline piir alati selge, mis toob esile kahe valitsemistasandi koostöö tähtsuse; arvestades, et piirkondliku, riigi, ELi ja rahvusvahelise tasandi terrorismivastases võitluses osalejate erinevused, nende kattuvad pädevused ja piisavalt piiritlemata volitused, ametlike ja mitteametlike koostöö- ja teabevahetusfoorumite rohkus ning pädevuste jaotus eri piirkondlike ja riiklike asutuste, õiguskaitseteenistuste ja luureteenistuste ning ELi ja liikmesriikide vahel annavad tunnistust sellest, kui keerukas on koordineerida terrorismiohule reageerimist, reageerida tõhusalt ja sidusalt, ning võivad nimetatud valdkonnas probleeme põhjustada; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et erineva laadi ja geograafiliste eesõiguste tõttu ei ole ELi ja liikmesriikide pädevuse vaheline piir alati selge, mis toob esile kahe valitsemistasandi koostöö tähtsuse; arvestades, et piirkondliku, riigi, ELi ja rahvusvahelise tasandi terrorismivastases võitluses osalejate erinevused, nende kattuvad pädevused ja piisavalt piiritlemata volitused, ametlike ja mitteametlike koostöö- ja teabevahetusfoorumite rohkus ning pädevuste jaotus eri piirkondlike ja riiklike asutuste, õiguskaitseteenistuste ja luureteenistuste ning ELi ja liikmesriikide vahel annavad tunnistust sellest, kui keerukas on koordineerida terrorismiohule reageerimist, reageerida tõhusalt ja sidusalt, ning võivad nimetatud valdkonnas probleeme põhjustada;

| K. | arvestades, et julgeolekuliidu volinik on komisjoni poliitika väljatöötamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise ühendamisel hinnatud osaleja; arvestades, et julgeolekuliidu voliniku ametikoha loomine näitab, et EL on pühendunud liikmesriikide vahelise sisejulgeoleku alase koostöö julgustamisele ja toetamisele, samuti terrorismivastaste õigusaktide ühtlustamisele ning õiguskaitse- ja õigusasutuste vahelise parema koostöö tagamisele, austades samas täielikult seda, et need valdkonnad kuuluvad aluslepingute kohaselt riikide pädevusse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et julgeolekuliidu volinik on komisjoni poliitika väljatöötamise, rakendamise, järelevalve ja hindamise ühendamisel hinnatud osaleja; arvestades, et julgeolekuliidu voliniku ametikoha loomine näitab, et EL on pühendunud liikmesriikide vahelise sisejulgeoleku alase koostöö julgustamisele ja toetamisele, samuti terrorismivastaste õigusaktide ühtlustamisele ning õiguskaitse- ja õigusasutuste vahelise parema koostöö tagamisele, austades samas täielikult seda, et need valdkonnad kuuluvad aluslepingute kohaselt riikide pädevusse;

| L. | arvestades, et Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse koordinaator on oluline osaleja ELi terrorismivastase võitluse strateegia elluviimise järelevalves; arvestades, et ELi terrorismivastase võitluse koordinaator kooskõlas oma volitustega, mille on määranud kindlaks Euroopa Ülemkogu, tagab strateegia rakendamise ja hindamise ning töö koordineerimise liidus, ning lihtsustab suhtlemist liidu ja kolmandate riikide vahel; arvestades, et ELi terrorismivastase võitluse koordinaator annab väärtuslikku nõu ELi institutsioonidele, ametitele ja liikmesriikidele, säilitab nendega kontakti ning aitab parandada nendevahelist koordineerimist; arvestades, et tema volitused ja staatus on siiski halvasti määratletud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse koordinaator on oluline osaleja ELi terrorismivastase võitluse strateegia elluviimise järelevalves; arvestades, et ELi terrorismivastase võitluse koordinaator kooskõlas oma volitustega, mille on määranud kindlaks Euroopa Ülemkogu, tagab strateegia rakendamise ja hindamise ning töö koordineerimise liidus, ning lihtsustab suhtlemist liidu ja kolmandate riikide vahel; arvestades, et ELi terrorismivastase võitluse koordinaator annab väärtuslikku nõu ELi institutsioonidele, ametitele ja liikmesriikidele, säilitab nendega kontakti ning aitab parandada nendevahelist koordineerimist; arvestades, et tema volitused ja staatus on siiski halvasti määratletud;

| M. | arvestades, et parlament moodustas 6. juulil 2017. aastal ajutise terrorismi käsitleva erikomisjoni eesmärgiga esitada parlamendi arvamus praeguse terrorismivastase võitluse režiimi praktiliste ja õiguslike lünkade kohta, mis on võimaldanud ELi hiljutistel terrorirünnakutel toimuda, ning koostada soovitusi, mis aitaksid ELi tasandil terrorismiohu vastu võidelda; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et parlament moodustas 6. juulil 2017. aastal ajutise terrorismi käsitleva erikomisjoni eesmärgiga esitada parlamendi arvamus praeguse terrorismivastase võitluse režiimi praktiliste ja õiguslike lünkade kohta, mis on võimaldanud ELi hiljutistel terrorirünnakutel toimuda, ning koostada soovitusi, mis aitaksid ELi tasandil terrorismiohu vastu võidelda;

| N. | arvestades, et nõukogu määruse (EL) nr 2017/1939 alusel loodava Euroopa Prokuratuuri tähtis ülesanne on liidu finantshuve kahjustavate kuritegude uurimine ja nende eest süüdistuse esitamine; arvestades, et selle asutuse loomine ja talle rahaliste vahendite eraldamine ei tohiks negatiivselt mõjutada olemasolevate struktuuride, näiteks Eurojusti võimet hõlbustada liikmesriikide jõupingutusi terrorismivastases võitluses; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et nõukogu määruse (EL) nr 2017/1939 alusel loodava Euroopa Prokuratuuri tähtis ülesanne on liidu finantshuve kahjustavate kuritegude uurimine ja nende eest süüdistuse esitamine; arvestades, et selle asutuse loomine ja talle rahaliste vahendite eraldamine ei tohiks negatiivselt mõjutada olemasolevate struktuuride, näiteks Eurojusti võimet hõlbustada liikmesriikide jõupingutusi terrorismivastases võitluses;

| O. | arvestades, et 2001. aasta septembrist kuni 2013. aasta suveni õiguslikult siduvate terrorismivastaste meetmete kohta tehtud 88 ettepanekust vaid veerandi kohta koostati mõjuhinnang ning ainult kolme ettepaneku kohta toimus avalik konsultatsioon (2); arvestades, et see määr on viimaste aastate jooksul tõusnud ning et viimastele komisjoni algatustele, mis esitati 2017. ja 2018. aastal, lisati vajalikud põhjendused; arvestades, et 2015. aastal vastu võetud parema õigusloome tegevuskavaga tugevdas komisjon ka sidusrühmadega konsulteerimise poliitikat; arvestades, et terrorismivastased meetmed oleksid tõhusamad ja sidusamad, kui konsulteeritaks asjakohaste sidusrühmadega ja viiakse läbi mõju hindamisi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2001. aasta septembrist kuni 2013. aasta suveni õiguslikult siduvate terrorismivastaste meetmete kohta tehtud 88 ettepanekust vaid veerandi kohta koostati mõjuhinnang ning ainult kolme ettepaneku kohta toimus avalik konsultatsioon (2); arvestades, et see määr on viimaste aastate jooksul tõusnud ning et viimastele komisjoni algatustele, mis esitati 2017. ja 2018. aastal, lisati vajalikud põhjendused; arvestades, et 2015. aastal vastu võetud parema õigusloome tegevuskavaga tugevdas komisjon ka sidusrühmadega konsulteerimise poliitikat; arvestades, et terrorismivastased meetmed oleksid tõhusamad ja sidusamad, kui konsulteeritaks asjakohaste sidusrühmadega ja viiakse läbi mõju hindamisi;

| P. | arvestades, et komisjoni koostatud ELi julgeolekupoliitika põhjalikus hindamises nimetati ühe julgeolekuliidu probleemina puudulikku rakendamist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et komisjoni koostatud ELi julgeolekupoliitika põhjalikus hindamises nimetati ühe julgeolekuliidu probleemina puudulikku rakendamist;

| Q. | arvestades, et terrorismivastaste meetmete hindamine on väga oluline nende tõhususe, asjakohasuse, sidususe ja põhiõiguste järgimise hindamiseks ja selleks, et teha kindlaks, kas puuduste kõrvaldamiseks tuleb astuda täiendavaid samme; arvestades, et rakendamise ulatuse järelevalve ning rakendatud meetmete tegelik tõhusus on erinevad asjad; arvestades, et aastatel 2001–2016 koostati 17 järelevalve rakendamise ja hindamise aruannet, samas kui terrorismivastase võitluse strateegiaid koostati 10 ning võeti 55 seadusandlikku ja mittesiduvat meedet; arvestades, et on oluline, et liikmesriigid rakendaksid kiiresti ELi õigusakte julgeoleku valdkonnas, et vältida lünkade ilmnemist ELi terrorismivastaste meetmete terviklikus kogumis; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et terrorismivastaste meetmete hindamine on väga oluline nende tõhususe, asjakohasuse, sidususe ja põhiõiguste järgimise hindamiseks ja selleks, et teha kindlaks, kas puuduste kõrvaldamiseks tuleb astuda täiendavaid samme; arvestades, et rakendamise ulatuse järelevalve ning rakendatud meetmete tegelik tõhusus on erinevad asjad; arvestades, et aastatel 2001–2016 koostati 17 järelevalve rakendamise ja hindamise aruannet, samas kui terrorismivastase võitluse strateegiaid koostati 10 ning võeti 55 seadusandlikku ja mittesiduvat meedet; arvestades, et on oluline, et liikmesriigid rakendaksid kiiresti ELi õigusakte julgeoleku valdkonnas, et vältida lünkade ilmnemist ELi terrorismivastaste meetmete terviklikus kogumis;

Terrorismioht

| R. | arvestades, et viimastel aastatel on ELi liikmesriikides toimunud suured terrorirünnakud; arvestades, et kõige hukatuslikumate rünnakute toimepanijad või inspireerijad on olnud džihaadivõitlejate rühmitused, nagu Daesh või Al-Qaeda; arvestades, et teatavad riigid hõlbustavad mõnikord neid terrorirühmitusi (3) ja nende tegevust; arvestades, et endiselt põhjustavad muret paremäärmuslus, vasakäärmuslus ja etnilis-natsionalistlik separatistlik vägivaldne äärmuslus, mille eesmärk on vägivalla ebaseadusliku kasutamisega lükata kõrvale demokraatlikud väärtused ja kukutada õigusriigil rajanev süsteem ELis; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et viimastel aastatel on ELi liikmesriikides toimunud suured terrorirünnakud; arvestades, et kõige hukatuslikumate rünnakute toimepanijad või inspireerijad on olnud džihaadivõitlejate rühmitused, nagu Daesh või Al-Qaeda; arvestades, et teatavad riigid hõlbustavad mõnikord neid terrorirühmitusi (3) ja nende tegevust; arvestades, et endiselt põhjustavad muret paremäärmuslus, vasakäärmuslus ja etnilis-natsionalistlik separatistlik vägivaldne äärmuslus, mille eesmärk on vägivalla ebaseadusliku kasutamisega lükata kõrvale demokraatlikud väärtused ja kukutada õigusriigil rajanev süsteem ELis;

| S. | arvestades, et liikmesriigid seisavad silmitsi üha kasvava paremäärmusliku vägivaldse ekstremismi ohuga ning neofašistliku ja neonatsliku vägivallaga, mis on suunatud poliitiliste vastaste, pagulaste ja sisserändajate, etnilistesse ja usuvähemustesse kuuluvate inimeste, LGBTQI-inimeste, inimõiguste kaitsjate, aktivistide ja õiguskaitseasutuste liikmete vastu; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et liikmesriigid seisavad silmitsi üha kasvava paremäärmusliku vägivaldse ekstremismi ohuga ning neofašistliku ja neonatsliku vägivallaga, mis on suunatud poliitiliste vastaste, pagulaste ja sisserändajate, etnilistesse ja usuvähemustesse kuuluvate inimeste, LGBTQI-inimeste, inimõiguste kaitsjate, aktivistide ja õiguskaitseasutuste liikmete vastu;

| T. | arvestades, et sellal kui enamik ELis 2017. aastal toime pandud terrorirünnakutest liigitati separatistlikeks (137 rünnakut 205-st), väidetakse Europoli 2018. aasta aruandes terrorismi olukorra ja suundumuse kohta (TE-SAT) kindlalt, et mitte ükski teatatud tegevus mis tahes terrorismi kategoorias pole olnud nii ohvriterohke ja tervet ühiskonda niivõrd mõjutav kui need, mis on toime pandud džihaadivõitlejatest terroristide poolt; arvestades, et kättemaksuterrorismi kasvav oht on tõsine probleem, mida ei tohiks alahinnata; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et sellal kui enamik ELis 2017. aastal toime pandud terrorirünnakutest liigitati separatistlikeks (137 rünnakut 205-st), väidetakse Europoli 2018. aasta aruandes terrorismi olukorra ja suundumuse kohta (TE-SAT) kindlalt, et mitte ükski teatatud tegevus mis tahes terrorismi kategoorias pole olnud nii ohvriterohke ja tervet ühiskonda niivõrd mõjutav kui need, mis on toime pandud džihaadivõitlejatest terroristide poolt; arvestades, et kättemaksuterrorismi kasvav oht on tõsine probleem, mida ei tohiks alahinnata;

| U. | arvestades, et nii kaua, kui terrorirünnak on ulatuslik või süstemaatiline rünnak tsiviilelanikkonna vastu, peaks terroristlike mõrvade suhtes kehtima 17. juuli 1998. aasta Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi artikkel 7 ja need mõrvad peaksid kuuluma selle artikli kohaldamisalasse; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et nii kaua, kui terrorirünnak on ulatuslik või süstemaatiline rünnak tsiviilelanikkonna vastu, peaks terroristlike mõrvade suhtes kehtima 17. juuli 1998. aasta Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi artikkel 7 ja need mõrvad peaksid kuuluma selle artikli kohaldamisalasse;

| V. | arvestades, et muudatused ja ebastabiilsus Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas on võimaldanud Daeshil ja teistel terrorirühmitustel kanda kinnitada ELi piiri äärde jäävates riikides ja värvata enneolematul hulgal ELi riikidest pärit võitlejaid; arvestades, et selle tulemusena on sise- ja välisjulgeoleku vaheline seos muutunud nähtavamaks; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et muudatused ja ebastabiilsus Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas on võimaldanud Daeshil ja teistel terrorirühmitustel kanda kinnitada ELi piiri äärde jäävates riikides ja värvata enneolematul hulgal ELi riikidest pärit võitlejaid; arvestades, et selle tulemusena on sise- ja välisjulgeoleku vaheline seos muutunud nähtavamaks;

| W. | arvestades, et tuhanded Euroopas sündinud või elavad inimesed ühinesid Daeshiga Süüria ja Iraagi terrorismiaktides, kuid pärast Daeshi sõjalist lagunemist on strateegia muutunud, neisse kahte riiki reisib terroristlikel eesmärkidel vähem inimesi ning ELis asuvaid terroristlikke džihaadivõitlejaid ja varjatud üksusi julgustatakse korraldama rünnakuid oma kodu- või elukohariikides; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et tuhanded Euroopas sündinud või elavad inimesed ühinesid Daeshiga Süüria ja Iraagi terrorismiaktides, kuid pärast Daeshi sõjalist lagunemist on strateegia muutunud, neisse kahte riiki reisib terroristlikel eesmärkidel vähem inimesi ning ELis asuvaid terroristlikke džihaadivõitlejaid ja varjatud üksusi julgustatakse korraldama rünnakuid oma kodu- või elukohariikides;

| X. | arvestades, et hiljutised rünnakud on näidanud, et terroristlikud rühmitused kasutavad endiselt traditsiooniliste vahenditena tulirelvi ja lõhkeaineid; arvestades, et inimesed kasutavad siiski üha rohkem muid, palju vähem keerukaid ja raskemini avastatavaid relvi ja meetodeid, mille eesmärk on tekitada tsiviilisikute hulgas võimalikult palju juhuslikke ohvreid; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et hiljutised rünnakud on näidanud, et terroristlikud rühmitused kasutavad endiselt traditsiooniliste vahenditena tulirelvi ja lõhkeaineid; arvestades, et inimesed kasutavad siiski üha rohkem muid, palju vähem keerukaid ja raskemini avastatavaid relvi ja meetodeid, mille eesmärk on tekitada tsiviilisikute hulgas võimalikult palju juhuslikke ohvreid;

| Y. | arvestades, et terroristidest välisvõitlejate ja nende perekondade tagasipöördumine tekitab erilisi julgeoleku ja radikaliseerumisega seotud probleeme, eelkõige tagasipöörduvad lapsed, sest nad võivad samal ajal olla nii kaitset vajavad ohvrid kui ka potentsiaalsed kurjategijad; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et terroristidest välisvõitlejate ja nende perekondade tagasipöördumine tekitab erilisi julgeoleku ja radikaliseerumisega seotud probleeme, eelkõige tagasipöörduvad lapsed, sest nad võivad samal ajal olla nii kaitset vajavad ohvrid kui ka potentsiaalsed kurjategijad;

| Z. | arvestades, et mõnesid tagasipöördujaid on kaua ideoloogiliselt mõjutatud ja neile on antud sõjaline väljaõpe relvade ja lõhkeainete, samuti erinevate varjumis-, rünnaku- ja lahingutaktikate kasutamise kohta, ning et teatud juhtudel on nad loonud sidemeid teiste terroristidega, kes võivad olla endised välisvõitlejad, kellega nad moodustavad riikidevahelisi võrgustikke (4); |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et mõnesid tagasipöördujaid on kaua ideoloogiliselt mõjutatud ja neile on antud sõjaline väljaõpe relvade ja lõhkeainete, samuti erinevate varjumis-, rünnaku- ja lahingutaktikate kasutamise kohta, ning et teatud juhtudel on nad loonud sidemeid teiste terroristidega, kes võivad olla endised välisvõitlejad, kellega nad moodustavad riikidevahelisi võrgustikke (4);

| AA. | arvestades, et väga tihti on ELis terrorirünnakute toimepanijate seas ELi kodanikke, kes on sageli teise või kolmanda põlve rändajad, üles kasvanud liikmesriigis, mille vastu on rünnak suunatud, ning välismaalasi, kes võivad mõnel juhul olla sihtmärgiks võetud liikmesriigis kaua elanud; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et väga tihti on ELis terrorirünnakute toimepanijate seas ELi kodanikke, kes on sageli teise või kolmanda põlve rändajad, üles kasvanud liikmesriigis, mille vastu on rünnak suunatud, ning välismaalasi, kes võivad mõnel juhul olla sihtmärgiks võetud liikmesriigis kaua elanud;

| AB. | arvestades, et meie avatud ühiskond ja piirid on vähekaitstud ning terrorirühmitused kasutavad seda ära; arvestades, et terroristid on kasutanud Euroopa riikidesse pääsemiseks rändajate ja varjupaigataotlejate marsruute, kasutades ära üleeuroopalist liikumisvabadust; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et meie avatud ühiskond ja piirid on vähekaitstud ning terrorirühmitused kasutavad seda ära; arvestades, et terroristid on kasutanud Euroopa riikidesse pääsemiseks rändajate ja varjupaigataotlejate marsruute, kasutades ära üleeuroopalist liikumisvabadust;

| AC. | arvestades, et on esinenud dokumenteeritud juhtumeid (5), kus Daeshi terroristide Süüria ja Iraagi territooriumil toime pandud raskete kuritegude ohvrid, arvates, et nad on väljaspool ohtu, on uuesti kohtunud oma piinajatega ELi pinnal, kus mõlemad on kaitset palunud; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et on esinenud dokumenteeritud juhtumeid (5), kus Daeshi terroristide Süüria ja Iraagi territooriumil toime pandud raskete kuritegude ohvrid, arvates, et nad on väljaspool ohtu, on uuesti kohtunud oma piinajatega ELi pinnal, kus mõlemad on kaitset palunud;

| AD. | arvestades, et ebaseaduslike rändajate ja pagulaste voog tekitab probleeme nende integreerimisel Euroopa ühiskonda ning nõuab tugevdatud ja konkreetseid investeeringuid, mis on suunatud sotsiaalsele ja kultuurilisele kaasamisele; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et ebaseaduslike rändajate ja pagulaste voog tekitab probleeme nende integreerimisel Euroopa ühiskonda ning nõuab tugevdatud ja konkreetseid investeeringuid, mis on suunatud sotsiaalsele ja kultuurilisele kaasamisele;

| AE. | arvestades, et ründamiseks võidakse kasutada uusi terrorismivorme, sh küberterrorismi ja massihävitusrelvi, võimaluse korral koos uue tehnilise varustusega, nagu droonid; arvestades, et nurjati rünnak, kus kavatseti kasutada väga mürgist bioloogilist mõjurit ritsiini; arvestades, et on juhtumeid, kus terrorirühmitused on kasutanud või plaaninud kasutada keemilist, bioloogilist, radioloogilist või tuumaainet (KBRT) ning jaganud sotsiaalmeedias võimalikke sihtmärke ja ründamise taktikaid ja meetodeid; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et ründamiseks võidakse kasutada uusi terrorismivorme, sh küberterrorismi ja massihävitusrelvi, võimaluse korral koos uue tehnilise varustusega, nagu droonid; arvestades, et nurjati rünnak, kus kavatseti kasutada väga mürgist bioloogilist mõjurit ritsiini; arvestades, et on juhtumeid, kus terrorirühmitused on kasutanud või plaaninud kasutada keemilist, bioloogilist, radioloogilist või tuumaainet (KBRT) ning jaganud sotsiaalmeedias võimalikke sihtmärke ja ründamise taktikaid ja meetodeid;

| AF. | arvestades, et liikmesriikidel on hübriid- ning keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumaohtudega tegelemiseks erinevad strateegiad ning seetõttu erinevad valmisoleku tasemed; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et liikmesriikidel on hübriid- ning keemiliste, bioloogiliste, kiirgus- ja tuumaohtudega tegelemiseks erinevad strateegiad ning seetõttu erinevad valmisoleku tasemed;

| AG. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu tervitas 28. juunil 2018. aastal ühisteatist, mis käsitleb Euroopa vastupidavust hübriid- ning keemilistele, bioloogilistele, kiirgus- ja tuumaohtudele, et määratleda valdkonnad, kus tuleb ELi olulist panust nende ohtudega tegelemiseks veelgi suurendada ja tugevdada, ning kutsuda liikmesriike ja komisjoni üles tegema koostööd, et KBRT-julgeoleku tegevuskava kiiremas korras täielikult rakendada; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu tervitas 28. juunil 2018. aastal ühisteatist, mis käsitleb Euroopa vastupidavust hübriid- ning keemilistele, bioloogilistele, kiirgus- ja tuumaohtudele, et määratleda valdkonnad, kus tuleb ELi olulist panust nende ohtudega tegelemiseks veelgi suurendada ja tugevdada, ning kutsuda liikmesriike ja komisjoni üles tegema koostööd, et KBRT-julgeoleku tegevuskava kiiremas korras täielikult rakendada;

| AH. | arvestades, et tuleb olla ettevaatlik poliitilise diskursusega, mida kasutavad nii vasak- kui ka parempoolsed agiteerijad terroriohu kohta või sellele tuginedes, et vältida ühiskondade polariseerumist ja mitte õõnestada demokraatiat, sotsiaalset ühtekuuluvust ja inimõigusi, mis annaks eelised terroriorganisatsioonidele ja täidaks nende eesmärke; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et tuleb olla ettevaatlik poliitilise diskursusega, mida kasutavad nii vasak- kui ka parempoolsed agiteerijad terroriohu kohta või sellele tuginedes, et vältida ühiskondade polariseerumist ja mitte õõnestada demokraatiat, sotsiaalset ühtekuuluvust ja inimõigusi, mis annaks eelised terroriorganisatsioonidele ja täidaks nende eesmärke;

| AI. | arvestades, et 2015. aasta aprillis vastu võetud Euroopa julgeoleku tegevuskavas rõhutati, et vaja on võidelda terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vaheliste sidemete vastu, toonitades, et organiseeritud kuritegevus toetab terrorismi mitmesuguste eri kanalite kaudu, muu hulgas relvadega varustamise, uimastite salakaubaveost saadava rahastamise ja finantsturgudele imbumise kaudu; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et 2015. aasta aprillis vastu võetud Euroopa julgeoleku tegevuskavas rõhutati, et vaja on võidelda terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vaheliste sidemete vastu, toonitades, et organiseeritud kuritegevus toetab terrorismi mitmesuguste eri kanalite kaudu, muu hulgas relvadega varustamise, uimastite salakaubaveost saadava rahastamise ja finantsturgudele imbumise kaudu;

| AJ. | arvestades, et suured rahvusvahelised terroriorganisatsioonid nagu Daesh ja Al-Qaeda on majanduslikult iseseisvad, ning arvestades, et terroristlike rühmituste tuntud rahastamisvahendiks on ebaseaduslik kaubandus, sh kaupade, relvade, tooraine, kütuse, narkootikumide, sigarettide ja kultuuriväärtustega kauplemine, samuti inimkaubandus, orjandus, laste ärakasutamine, räkit ja raha väljapressimine; arvestades, et organiseeritud kuritegevuse ja terrorirühmituste vahelised seosed on suur julgeolekuoht; arvestades, et need allikad võimaldaksid jätkata nende tulevase kriminaalse tegevuse rahastamist; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et suured rahvusvahelised terroriorganisatsioonid nagu Daesh ja Al-Qaeda on majanduslikult iseseisvad, ning arvestades, et terroristlike rühmituste tuntud rahastamisvahendiks on ebaseaduslik kaubandus, sh kaupade, relvade, tooraine, kütuse, narkootikumide, sigarettide ja kultuuriväärtustega kauplemine, samuti inimkaubandus, orjandus, laste ärakasutamine, räkit ja raha väljapressimine; arvestades, et organiseeritud kuritegevuse ja terrorirühmituste vahelised seosed on suur julgeolekuoht; arvestades, et need allikad võimaldaksid jätkata nende tulevase kriminaalse tegevuse rahastamist;

| AK. | arvestades, et terroriorganisatsioonide ja organiseeritud kuritegelike rühmituste vaheline suhtlus kujutab endast suurt ohtu, sest suutlikkusele ELi liikmesriikide tsiviilelanike seas hulgaliselt inimohvreid põhjustada lisandub logistiline suutlikkus seda võimalikuks teha; arvestades, et organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vaheliste seoste kohta on liiga vähe õiguskaitse- ja luurearuandlust ja -analüüse; arvestades, et organiseeritud kuritegevusele keskendunud uurimis- ja õigusalane suutlikkus on paljudes liikmesriikides ja ELi tasandil sageli puudulik; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et terroriorganisatsioonide ja organiseeritud kuritegelike rühmituste vaheline suhtlus kujutab endast suurt ohtu, sest suutlikkusele ELi liikmesriikide tsiviilelanike seas hulgaliselt inimohvreid põhjustada lisandub logistiline suutlikkus seda võimalikuks teha; arvestades, et organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vaheliste seoste kohta on liiga vähe õiguskaitse- ja luurearuandlust ja -analüüse; arvestades, et organiseeritud kuritegevusele keskendunud uurimis- ja õigusalane suutlikkus on paljudes liikmesriikides ja ELi tasandil sageli puudulik;

| AL. | arvestades, et terrorismi eesmärk on demokraatlikke riike nõrgestada ja neid kukutada; arvestades, et meie demokraatlike süsteemide tõhusal kaitsel on ülioluline roll poliitikutel ja valitsustel, kelle ülesanne on saavutada ulatuslik üksmeel ja ühiskonna vastupanuvõime; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et terrorismi eesmärk on demokraatlikke riike nõrgestada ja neid kukutada; arvestades, et meie demokraatlike süsteemide tõhusal kaitsel on ülioluline roll poliitikutel ja valitsustel, kelle ülesanne on saavutada ulatuslik üksmeel ja ühiskonna vastupanuvõime;

Vägivaldse äärmusluseni viiva radikaliseerumise ennetamine ja selle vastu võitlemine

| AM. | arvestades, et radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku tippkeskus on oluline platvorm, kus praktikud, nende hulgas õiguskaitseasutused saavad parimaid tavasid vahetada, ja arvestades, et tippkeskus on aidanud koguda olulist teavet radikaliseerumise ennetamise ja selle vastu võitlemise kohta (6); |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku tippkeskus on oluline platvorm, kus praktikud, nende hulgas õiguskaitseasutused saavad parimaid tavasid vahetada, ja arvestades, et tippkeskus on aidanud koguda olulist teavet radikaliseerumise ennetamise ja selle vastu võitlemise kohta (6);

| AN. | arvestades, et olukord on igas liikmesriigis erinev ning vastselt läbi vaadatud radikaliseerumise vastane Euroopa strateegia võiks toetada riiklikke strateegiaid, mis on olulised selleks, et näha ette riikliku ja kohaliku tasandi programmide üldine raamistik; arvestades, et need strateegiad peavad olema sidusad ja tõhusad ning nõuavad kohalikele asutustele ja kodanikuühiskonna sidusrühmadele piisavat rahastust, et neid programme saaks rakendada; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et olukord on igas liikmesriigis erinev ning vastselt läbi vaadatud radikaliseerumise vastane Euroopa strateegia võiks toetada riiklikke strateegiaid, mis on olulised selleks, et näha ette riikliku ja kohaliku tasandi programmide üldine raamistik; arvestades, et need strateegiad peavad olema sidusad ja tõhusad ning nõuavad kohalikele asutustele ja kodanikuühiskonna sidusrühmadele piisavat rahastust, et neid programme saaks rakendada;

| AO. | arvestades, et on võimatu määratleda vaid üht radikaliseerumiseni viivat teed; arvestades, et tegurite ja ajendite seas on näiteks sotsiaalne ühtekuuluvus, poliitiline kontekst, majanduslikud tingimused, religioossed ja ideoloogilised ideaalid, isiklikud traumad ja psühholoogiline vähekaitstus, samuti ümbritsevad olud ja võrgustikud; arvestades, et sooline mõõde oli alles hiljuti alahinnatud ning naiste rolli kohta on käibel valearusaam; arvestades, et naised ei ole alati passiivsed subjektid, vaid tegutsevad ka mobiliseerijate, värbajate, annetuste kogujate ja isegi terroriaktide toimepanijatena; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et on võimatu määratleda vaid üht radikaliseerumiseni viivat teed; arvestades, et tegurite ja ajendite seas on näiteks sotsiaalne ühtekuuluvus, poliitiline kontekst, majanduslikud tingimused, religioossed ja ideoloogilised ideaalid, isiklikud traumad ja psühholoogiline vähekaitstus, samuti ümbritsevad olud ja võrgustikud; arvestades, et sooline mõõde oli alles hiljuti alahinnatud ning naiste rolli kohta on käibel valearusaam; arvestades, et naised ei ole alati passiivsed subjektid, vaid tegutsevad ka mobiliseerijate, värbajate, annetuste kogujate ja isegi terroriaktide toimepanijatena;

| AP. | arvestades, et mõned madala sissetulekuga linnaosad Euroopa linnades seisavad silmitsi massilise töötuse ja õigusriigi süstemaatilise kokkuvarisemisega, luues usulisele äärmuslusele ja terrorismile soodsa pinnase; arvestades, et sotsiaalse kaasatuse edendamine ning nende demokraatlike väärtuste aktiivne edendamine, mida kõik kodanikud peavad austama, võivad aidata vähendada tõrjutustunnet ja leevendada radikaliseerumisohtu; arvestades, et radikaliseerumise ja vägivaldse äärmusluse vastu võitlemine nõuab tihedat ja kooskõlastatud koostööd kõigi asjaosaliste vahel kõigil valitsustasanditel (kohalik, piirkondlik ja riiklik) ning samuti kodanikuühiskonna ja erasektoriga; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et mõned madala sissetulekuga linnaosad Euroopa linnades seisavad silmitsi massilise töötuse ja õigusriigi süstemaatilise kokkuvarisemisega, luues usulisele äärmuslusele ja terrorismile soodsa pinnase; arvestades, et sotsiaalse kaasatuse edendamine ning nende demokraatlike väärtuste aktiivne edendamine, mida kõik kodanikud peavad austama, võivad aidata vähendada tõrjutustunnet ja leevendada radikaliseerumisohtu; arvestades, et radikaliseerumise ja vägivaldse äärmusluse vastu võitlemine nõuab tihedat ja kooskõlastatud koostööd kõigi asjaosaliste vahel kõigil valitsustasanditel (kohalik, piirkondlik ja riiklik) ning samuti kodanikuühiskonna ja erasektoriga;

| AQ. | arvestades, et eksperdid tõstavad esile positiivseid tulemusi, mida annab mitut asutust hõlmav lähenemine, milles keskendutakse taristu loomisele, mis võtab arvesse radikaliseerumiseni viivaid eri teid ja ohustatud demograafilisi rühmi ning millega tagatakse, et erinevad mitme tasandi asutused ja organisatsioonid toetatavad radikaliseerumisele vastuvõtlikke inimesi ja nende perekondi varajases staadiumis, ning milles rõhutatakse politsei toetavat rolli ja tugevdatakse seega suhet; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et eksperdid tõstavad esile positiivseid tulemusi, mida annab mitut asutust hõlmav lähenemine, milles keskendutakse taristu loomisele, mis võtab arvesse radikaliseerumiseni viivaid eri teid ja ohustatud demograafilisi rühmi ning millega tagatakse, et erinevad mitme tasandi asutused ja organisatsioonid toetatavad radikaliseerumisele vastuvõtlikke inimesi ja nende perekondi varajases staadiumis, ning milles rõhutatakse politsei toetavat rolli ja tugevdatakse seega suhet;

| AR. | arvestades, et kogukondlik korravalve täidab positiivset rolli, mis seisneb haavatavate isikute paremas tundmaõppimises ja nendega usalduslike suhete loomises, tuginedes vastastikusele austusele, et radikaliseerumist ennetada ja vältida usalduse kadumist riigi ja selle institutsioonide vastu; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et kogukondlik korravalve täidab positiivset rolli, mis seisneb haavatavate isikute paremas tundmaõppimises ja nendega usalduslike suhete loomises, tuginedes vastastikusele austusele, et radikaliseerumist ennetada ja vältida usalduse kadumist riigi ja selle institutsioonide vastu;

| AS. | arvestades, et siiani pole radikaliseerumise ennetamise ja radikaliseerumisevastase võitluse projektide tõhususe mõõtmiseks ühtegi konkreetset meetodit; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et siiani pole radikaliseerumise ennetamise ja radikaliseerumisevastase võitluse projektide tõhususe mõõtmiseks ühtegi konkreetset meetodit;

| AT. | arvestades, et radikaliseerumise vastu võitlemiseks ja radikaliseerumise ennetamiseks saab kasutada mitme Euroopa fondi ja programmi vahendeid nii Euroopa, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil; arvestades, et kuni 2020. aastani antakse ELi eelarvest radikaliseerumisvastastele projektidele 314 miljonit eurot (7); arvestades, et nimetatud programmide tõhusust on vaja pidevalt hinnata; arvestades, et ennetavate radikaliseerumisvastaste meetmete tõhusust on oma olemuse tõttu keeruline mõõta ning see nõuab komisjoni, liikmesriikide, üksikute sidusrühmade ja teadurite vahelist tihedat koostööd; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et radikaliseerumise vastu võitlemiseks ja radikaliseerumise ennetamiseks saab kasutada mitme Euroopa fondi ja programmi vahendeid nii Euroopa, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil; arvestades, et kuni 2020. aastani antakse ELi eelarvest radikaliseerumisvastastele projektidele 314 miljonit eurot (7); arvestades, et nimetatud programmide tõhusust on vaja pidevalt hinnata; arvestades, et ennetavate radikaliseerumisvastaste meetmete tõhusust on oma olemuse tõttu keeruline mõõta ning see nõuab komisjoni, liikmesriikide, üksikute sidusrühmade ja teadurite vahelist tihedat koostööd;

| AU. | arvestades, et Europoli hinnangul oli 2018. aastal ELis umbes 30 000 radikaliseerunud džihaadivõitlejat; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et Europoli hinnangul oli 2018. aastal ELis umbes 30 000 radikaliseerunud džihaadivõitlejat;

| AV. | arvestades, et ELi mitmes liikmesriigis esineb järjest rohkem vägivaldset radikaliseerunud äärmuslikku diskursust, mis esineb tihti trükiste või õpetuste või audiovisuaalse materjali kujul, sh sotsiaalvõrgustikes ja satelliittelevisiooni kanalitel; arvestades, et selline diskursus on vastuolus demokraatiaga, õigusriigi ja inimõigustega, õõnestab pluralismi, õhutab vägivalda ja sallimatust teiste uskude suhtes, on avalikult antisemiitlik, keeldub mehi ja naisi võrdseks pidamast ning edendab tagurlikke arusaamu kultuurist ja ühiskonnast; |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et ELi mitmes liikmesriigis esineb järjest rohkem vägivaldset radikaliseerunud äärmuslikku diskursust, mis esineb tihti trükiste või õpetuste või audiovisuaalse materjali kujul, sh sotsiaalvõrgustikes ja satelliittelevisiooni kanalitel; arvestades, et selline diskursus on vastuolus demokraatiaga, õigusriigi ja inimõigustega, õõnestab pluralismi, õhutab vägivalda ja sallimatust teiste uskude suhtes, on avalikult antisemiitlik, keeldub mehi ja naisi võrdseks pidamast ning edendab tagurlikke arusaamu kultuurist ja ühiskonnast;

| AW. | arvestades, et Euroopas on teatavates raamatupoodides ja Internetis ülekaalukalt palju just vahhabiitlikku ja salafi kirjandust, mis saab inspiratsiooni vihakõnest; arvestades, et see globaliseerunud ja lihtsustatud versioon islamiusust on vastuolus Euroopa moslemikogukondade tavadega, raskendades nende laiemat lõimimist; |
| --- | --- |

AW.

arvestades, et Euroopas on teatavates raamatupoodides ja Internetis ülekaalukalt palju just vahhabiitlikku ja salafi kirjandust, mis saab inspiratsiooni vihakõnest; arvestades, et see globaliseerunud ja lihtsustatud versioon islamiusust on vastuolus Euroopa moslemikogukondade tavadega, raskendades nende laiemat lõimimist;

| AX. | arvestades, et äärmuslik islamifundamentalism püüdleb selle poole, et religioon valitseks kõiki eluvaldkondi, nii isiklikke, poliitilisi kui ka sotsiaalseid, mille tagajärjeks võib olla kommunitarismi vorm, mis on vastuvõtlik džihaadivõitlejatest värbajate tegevusele; |
| --- | --- |

AX.

arvestades, et äärmuslik islamifundamentalism püüdleb selle poole, et religioon valitseks kõiki eluvaldkondi, nii isiklikke, poliitilisi kui ka sotsiaalseid, mille tagajärjeks võib olla kommunitarismi vorm, mis on vastuvõtlik džihaadivõitlejatest värbajate tegevusele;

| AY. | arvestades, et Euroopas on dokumenteeritud märkimisväärne arv radikaalseid vihajutlustajaid; arvestades, et vihajutlustajad on tihti pärit väljastpoolt ELi, samas kui mõned pühakojad saavad läbipaistmatut rahalist toetust kolmandatest riikidest, millest paljudes valitseb autoritaarne või usuline riigikord, mis ei ole kooskõlas demokraatia, õigusriigi ja inimõigustega; |
| --- | --- |

AY.

arvestades, et Euroopas on dokumenteeritud märkimisväärne arv radikaalseid vihajutlustajaid; arvestades, et vihajutlustajad on tihti pärit väljastpoolt ELi, samas kui mõned pühakojad saavad läbipaistmatut rahalist toetust kolmandatest riikidest, millest paljudes valitseb autoritaarne või usuline riigikord, mis ei ole kooskõlas demokraatia, õigusriigi ja inimõigustega;

| AZ. | arvestades, et ELis on isehakanud usuõpetuse keskusi, mis levitavad äärmuslikke ideid ja kus alaealised, sh lapsed, võivad kokku puutuda demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste vastaste, samuti vägivaldse sisuga õppematerjalidega; arvestades, et äärmuslikud organisatsioonid, mis panevad aluse terroristide värbamisele, kasutavad tihti ära noorte vähekaitstust, meelitades neid sotsiaalsete ja kultuuriliste pakkumistega; |
| --- | --- |

AZ.

arvestades, et ELis on isehakanud usuõpetuse keskusi, mis levitavad äärmuslikke ideid ja kus alaealised, sh lapsed, võivad kokku puutuda demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste vastaste, samuti vägivaldse sisuga õppematerjalidega; arvestades, et äärmuslikud organisatsioonid, mis panevad aluse terroristide värbamisele, kasutavad tihti ära noorte vähekaitstust, meelitades neid sotsiaalsete ja kultuuriliste pakkumistega;

| BA. | arvestades, et eelkõige Daeshi, aga ka teiste suurte rahvusvaheliste terrorirühmituste kasutatav keerukas veebipõhine kommunikatsioonistrateegia, mis turustab terrorismi seda ülistades, pakub ülemaailmsest noortekultuurist kopeeritud vahendeid, nagu internetipõhised mängud, mistõttu see pakub lastele ja noortele suurt huvi; arvestades, et see mudel meelitab neid ka sotsiaalsete ja kultuuriliste võimalustega; |
| --- | --- |

BA.

arvestades, et eelkõige Daeshi, aga ka teiste suurte rahvusvaheliste terrorirühmituste kasutatav keerukas veebipõhine kommunikatsioonistrateegia, mis turustab terrorismi seda ülistades, pakub ülemaailmsest noortekultuurist kopeeritud vahendeid, nagu internetipõhised mängud, mistõttu see pakub lastele ja noortele suurt huvi; arvestades, et see mudel meelitab neid ka sotsiaalsete ja kultuuriliste võimalustega;

| BB. | arvestades, et paljud hiljutised uurimised on näidanud, et internet ja eriti sotsiaalmeedia võivad olla vägivaldse äärmusluseni viiva radikaliseerumise ajendiks, samuti ksenofoobsete rühmituste tööriistaks, mille kaudu levitada vihakõnet ja ebaseaduslikku sisu eelkõige noorte seas; |
| --- | --- |

BB.

arvestades, et paljud hiljutised uurimised on näidanud, et internet ja eriti sotsiaalmeedia võivad olla vägivaldse äärmusluseni viiva radikaliseerumise ajendiks, samuti ksenofoobsete rühmituste tööriistaks, mille kaudu levitada vihakõnet ja ebaseaduslikku sisu eelkõige noorte seas;

| BC. | arvestades, et pärast korduvaid üleskutseid terrorismivastases võitluses rohkem osaleda on internetivaldkonna suurettevõtjad nüüd oma kohustust täitma asunud; arvestades, et 2015. aastal käivitatud ELi internetifoorumis teevad ettevõtjad koostööd, et oma veebilehtedelt terroristlik sisu vabatahtlikult eemaldada, kui nad leiavad, et see on vastuolus nende tingimustega; arvestades, et 2016. aasta mais koostati suurte infotehnoloogiaettevõtete tegevusjuhend, eesmärgiga võidelda ebaseadusliku vihakõnega internetis; arvestades, et selline vabatahtlik koostöö on sellegipoolest ebapiisav; |
| --- | --- |

BC.

arvestades, et pärast korduvaid üleskutseid terrorismivastases võitluses rohkem osaleda on internetivaldkonna suurettevõtjad nüüd oma kohustust täitma asunud; arvestades, et 2015. aastal käivitatud ELi internetifoorumis teevad ettevõtjad koostööd, et oma veebilehtedelt terroristlik sisu vabatahtlikult eemaldada, kui nad leiavad, et see on vastuolus nende tingimustega; arvestades, et 2016. aasta mais koostati suurte infotehnoloogiaettevõtete tegevusjuhend, eesmärgiga võidelda ebaseadusliku vihakõnega internetis; arvestades, et selline vabatahtlik koostöö on sellegipoolest ebapiisav;

| BD. | arvestades, et 2018. aasta teise kvartali lõpuks oli Europoli Euroopa internetisisust teavitamise üksus (EU IRU) juba hinnanud 54 752 kümnes eri keeles toodetud infosisu 170 veebiplatvormil, mille tulemusel väljastati 52 716 teavitust, mille alusel kuritarvitatud veebiteenuste pakkujad eemaldasid vabatahtlikult 89,5 % teavitatud infosisust (8); |
| --- | --- |

BD.

arvestades, et 2018. aasta teise kvartali lõpuks oli Europoli Euroopa internetisisust teavitamise üksus (EU IRU) juba hinnanud 54 752 kümnes eri keeles toodetud infosisu 170 veebiplatvormil, mille tulemusel väljastati 52 716 teavitust, mille alusel kuritarvitatud veebiteenuste pakkujad eemaldasid vabatahtlikult 89,5 % teavitatud infosisust (8);

| BE. | arvestades, et kuigi veebist terroristliku sisu eemaldamisel on tehtud mõningaid edusamme, tuleb ettevõtjate kaasatust suurendada; arvestades, et eemaldamine pole tihti täielik, õigesti ajastatud ega püsiv, sisu eemaldatakse ühelt ettevõtja veebisaidilt, kuid jäetakse alles teisele samale ettevõtjale kuuluvale veebilehele, või võimaldatakse kasutajakontol ka pärast ettevõtja tingimuste vastase sisu postitamist edasi eksisteerida ja/või seda uuesti avada; arvestades, et ettevõtjate ja õiguskaitseasutuste tõhusat, põhjalikku ja läbipaistvat aruandlust tuleb paremaks muuta; arvestades, et asjaomastel ettevõtjatel ja kasutajatel peaks olema võimalik pöörduda kohtusse; |
| --- | --- |

BE.

arvestades, et kuigi veebist terroristliku sisu eemaldamisel on tehtud mõningaid edusamme, tuleb ettevõtjate kaasatust suurendada; arvestades, et eemaldamine pole tihti täielik, õigesti ajastatud ega püsiv, sisu eemaldatakse ühelt ettevõtja veebisaidilt, kuid jäetakse alles teisele samale ettevõtjale kuuluvale veebilehele, või võimaldatakse kasutajakontol ka pärast ettevõtja tingimuste vastase sisu postitamist edasi eksisteerida ja/või seda uuesti avada; arvestades, et ettevõtjate ja õiguskaitseasutuste tõhusat, põhjalikku ja läbipaistvat aruandlust tuleb paremaks muuta; arvestades, et asjaomastel ettevõtjatel ja kasutajatel peaks olema võimalik pöörduda kohtusse;

| BF. | arvestades, et vastuseks sellele, et suuremad ettevõtjad eemaldavad rohkem sisu, kasutavad terrorirühmitused järjest enam uusi ja/või väikesi platvorme, mis terroristliku materjali kiireks eemaldamiseks nii hästi ei sobi; arvestades, et sellise väiksematele platvormidele ülemineku tõttu on väga vajalik täiendav tehniline tugi, et võtta kasutusele näiteks platvormist sõltumatud automaatsed vahendid, näiteks räsimistehnoloogia, mille abil on võimalik terroristlik sisu veebis eelnevalt väga täpselt kindlaks teha ja ennetada selle avaldamist; |
| --- | --- |

BF.

arvestades, et vastuseks sellele, et suuremad ettevõtjad eemaldavad rohkem sisu, kasutavad terrorirühmitused järjest enam uusi ja/või väikesi platvorme, mis terroristliku materjali kiireks eemaldamiseks nii hästi ei sobi; arvestades, et sellise väiksematele platvormidele ülemineku tõttu on väga vajalik täiendav tehniline tugi, et võtta kasutusele näiteks platvormist sõltumatud automaatsed vahendid, näiteks räsimistehnoloogia, mille abil on võimalik terroristlik sisu veebis eelnevalt väga täpselt kindlaks teha ja ennetada selle avaldamist;

| BG. | arvestades, et uue tehnoloogia arendamine ning tehisintellekti ja algoritmide kasutamine võib võimaldada terroristlikku veebisisu kiiresti tuvastada ja sellest teada anda; arvestades, et automaatsete vahendite kasutamisel esineb ka valede kokkulangevuste oht; |
| --- | --- |

BG.

arvestades, et uue tehnoloogia arendamine ning tehisintellekti ja algoritmide kasutamine võib võimaldada terroristlikku veebisisu kiiresti tuvastada ja sellest teada anda; arvestades, et automaatsete vahendite kasutamisel esineb ka valede kokkulangevuste oht;

| BH. | arvestades, et uuringud ja aruanded on näidanud, kuidas vanglatest võivad hõlpsalt saada kuritegevuse ja terrorismi ühendamise mikrokeskkonnad, kus leiab aset värbamine ja võrgustike loomine; arvestades, et paljude vanglate siseolukord kiirendab õigusrikkujate radikaliseerumise ohtu, olles terrorismi kasvulavaks ja võimaldajaks; arvestades, et paljud vanglas karistust kandvad isikud lastakse varsti oma kogukonda tagasi ning sellega kaasnevad kindlad taasintegreerimise alased probleemid ja suur õigusrikkumise kordumise risk; arvestades, et selliste endast suurt ohtu kujutavate õigusrikkujate jälgimine on liikmesriikide julgeolekuteenistuste jaoks äärmiselt ressursimahukas; arvestades, et vanglarežiimil ja riskijuhtimisel võib olla nende ohtude vähendamisel oluline roll; arvestades, et kuigi liikmesriigid on tunnistanud, et üha ulatuslikuma radikaliseerumisega vanglates on vaja tegeleda, on siiani võetud vähe tõhusaid meetmeid; |
| --- | --- |

BH.

arvestades, et uuringud ja aruanded on näidanud, kuidas vanglatest võivad hõlpsalt saada kuritegevuse ja terrorismi ühendamise mikrokeskkonnad, kus leiab aset värbamine ja võrgustike loomine; arvestades, et paljude vanglate siseolukord kiirendab õigusrikkujate radikaliseerumise ohtu, olles terrorismi kasvulavaks ja võimaldajaks; arvestades, et paljud vanglas karistust kandvad isikud lastakse varsti oma kogukonda tagasi ning sellega kaasnevad kindlad taasintegreerimise alased probleemid ja suur õigusrikkumise kordumise risk; arvestades, et selliste endast suurt ohtu kujutavate õigusrikkujate jälgimine on liikmesriikide julgeolekuteenistuste jaoks äärmiselt ressursimahukas; arvestades, et vanglarežiimil ja riskijuhtimisel võib olla nende ohtude vähendamisel oluline roll; arvestades, et kuigi liikmesriigid on tunnistanud, et üha ulatuslikuma radikaliseerumisega vanglates on vaja tegeleda, on siiani võetud vähe tõhusaid meetmeid;

Koostöö ja teabevahetus

Valdkonnaülesed küsimused

| BI. | arvestades, et andmete säilitamine, mille puhul võetakse arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat, on oluline uurimismenetluse osa; arvestades, et politsei- ja õigusasutused ja luureteenistused sõltuvad juhtumite edukal lahendamisel üldiselt suuresti sideandmetest; arvestades, et terrorismi käsitleva erikomisjoni töös tõstatati järjekindlalt küsimus sobiva andmete säilitamise korra vajalikkusest terrorismivastases võitluses; |
| --- | --- |

BI.

arvestades, et andmete säilitamine, mille puhul võetakse arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat, on oluline uurimismenetluse osa; arvestades, et politsei- ja õigusasutused ja luureteenistused sõltuvad juhtumite edukal lahendamisel üldiselt suuresti sideandmetest; arvestades, et terrorismi käsitleva erikomisjoni töös tõstatati järjekindlalt küsimus sobiva andmete säilitamise korra vajalikkusest terrorismivastases võitluses;

| BJ. | arvestades, et krüpteerimine annab ühelt poolt olulise panuse infotehnoloogia valdkonna turvalisusse, kuid teisalt võivad krüpteerimist kasutada ka terroristid oma suhtluse ja salvestatud andmete kaitseks, mis põhjustab märkimisväärseid probleeme õiguskaitse-, julgeoleku- ja luureteenistustele, sest neil ei pruugi olla võimalik pääseda ligi olulisele luureteabele ja asitõenditele; arvestades, et krüpteerimine muutub eriti kriitiliseks, kui isegi vastutavad veebiteenuste pakkujad ei ole nõus suhtlust lahti krüpteerima või ei suuda seda; |
| --- | --- |

BJ.

arvestades, et krüpteerimine annab ühelt poolt olulise panuse infotehnoloogia valdkonna turvalisusse, kuid teisalt võivad krüpteerimist kasutada ka terroristid oma suhtluse ja salvestatud andmete kaitseks, mis põhjustab märkimisväärseid probleeme õiguskaitse-, julgeoleku- ja luureteenistustele, sest neil ei pruugi olla võimalik pääseda ligi olulisele luureteabele ja asitõenditele; arvestades, et krüpteerimine muutub eriti kriitiliseks, kui isegi vastutavad veebiteenuste pakkujad ei ole nõus suhtlust lahti krüpteerima või ei suuda seda;

Teabesüsteemid

| BK. | arvestades, et olemasolevate süsteemide raamistik on killustunud, uusi süsteeme töötatakse parasjagu välja ning et uute süsteemide ettepanekuid ja reformiettepanekuid leitud lünkade ja tõkete kõrvaldamiseks alles arutatakse; arvestades, et killustunud raamistik tuleneb ajaloolistest teguritest ning reaktiivsest lähenemisest uute õigusaktide ettepanekute tegemisele ja nende vastuvõtmisele; |
| --- | --- |

BK.

| BL. | arvestades, et 2015. aastal Pariisis toimunud rünnakute järel on teabevahetus märgatavalt suurenenud, kuid teabevahetuse alane teave näitab, et suur osa ELi andmebaasides kättesaadavast sisust ja sooritatud otsingutest pärineb vähestest liikmesriikidest; |
| --- | --- |

BL.

| BM. | arvestades, et infosüsteemide nõuetekohasel toimimisel on mitu takistust, näiteks olematu või puudulik rakendamine, olemasolevate süsteemide kohta käivate teadmiste ja/või piisava väljaõppe puudumine, piisavate ressursside, sealhulgas inimressursside, või materiaalse baasi puudumine ning teabesüsteemide halb andmekvaliteet; |
| --- | --- |

BM.

| BN. | arvestades, et infosüsteemid on võimalik jagada tsentraliseeritud ja detsentraliseeritud süsteemideks, millest esimesi haldab EL ja selle ametid ning teisi liikmesriigid; arvestades, et tsentraliseeritud infosüsteemid on Schengeni infosüsteem (SIS), viisainfosüsteem (VIS), Eurodac, riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, kavandatav Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning kavandatav Euroopa karistusregistrite infosüsteem kolmandate riikide kodanike kohta (ECRIS-TCN); |
| --- | --- |

BN.

| BO. | arvestades, et teabevahetuse detsentraliseeritud süsteeme ja mehhanisme haldavad liikmesriikide asutused ja et need on Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS) riiklike karistusregistrite andmete vahetamiseks; ELi broneeringuinfo süsteem (PNR), mis kohustab lennuliine jagama reisijate andmeid riiklike asutustega kõigi kolmandate riikide ja ELi vahel toimuvate lendude korral; reisijate täiustatud infosüsteem (API), mis kogub reisijate kohta teavet enne ELi suunduvaid lende, ning Prümi raamistik DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete vahetamiseks; |
| --- | --- |

BO.

| BP. | arvestades, et Schengeni infosüsteem on Euroopa Liidu suurim, kõige laialdasemalt kasutatav ning kõige tõhusam infotehnoloogiline süsteem vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, mida toetab SIRENE büroode võrgustik, ning mis annab märkimisväärset lisaväärtust rahvusvahelise politseikoostöö ja piirikontrolli valdkonnas ja iseäranis võitluses terrorismi vastu; |
| --- | --- |

BP.

| BQ. | arvestades, et 2016. aastal toimunud viisainfosüsteemi hindamisel avastati, et liikmesriikides on sellele õiguskaitse eesmärgil ligipääsemine olnud piiratud ja killustatud; |
| --- | --- |

BQ.

| BR. | arvestades, et vaatamata korduvatele üleskutsetele reisijate andmete (PNR andmed) registreerimise ELi süsteemi loomiseks, ei ole kõik liikmesriigid teinud samaväärseid jõupingutusi ning suurem osa neist ei ole järginud selle õigusakti rakendamise tähtaega; arvestades, et liikmeriigid, kes on selle tähtaja ületanud, peaksid viivitamata võtma kõik vajalikud meetmed selle direktiivi täielikuks ja vahetuks rakendamiseks; |
| --- | --- |

BR.

| BS. | arvestades, et käivitatakse mitu pilootprojekti, mille eesmärk on kõrvaldada detsentraliseeritud ELi broneeringuinfo süsteemi puudused; arvestades, et teiste liikmesriikide broneeringuinfo üksuste taotlustele tuleb vastata kiiresti, mis võib olla keeruline, sest taotlusi töödeldakse käsitsi; |
| --- | --- |

BS.

| BT. | arvestades, et infohaldusstrateegia kuuenda tegevuste loetelu kontekstis on praegu käimas kaks katseprojekti, mille eesmärk on tagada detsentraliseeritud süsteemide seotus – tegu on projektiga ADEP (andmevahetusprotsessi automatiseerimine) ja projektiga QUEST (päringute tegemine Europoli süsteemides); arvestades, et kuus liikmesriiki juba löövad kaasa katseprojektis ADEP, mis tegeleb politseitoimikute automatiseeritud riikidevahelise edastamisega, ja see projekt toimib hästi; arvestades, et sellised projektid aitavad pakkuda tõelisi ja teostatavaid lahendusi probleemidele, mida põhjustab detsentraliseeritud infosüsteemide vastastikuse seotuse puudumine, ja aitavad suurendada liikmesriikide vahelist usaldust ja tihendada koostööd; |
| --- | --- |

BT.

Koostalitlusvõime

| BU. | arvestades, et komisjon tegi kaks ettepanekut määruse kohta, millega luuakse raamistik olemasolevate ja kavandatavate tsentraliseeritud infosüsteemide vaheliseks koostalitluseks politsei- ja õigusalase koostöö, varjupaiga- ja rändeküsimuste ning piiride ja viisade valdkonnas; silmas peetakse viisainfosüsteemi, Schengeni infosüsteem, riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ja Eurodaci, kuid ka ETIASt ja ECRIS-TCN-süsteemi, kui vastavad õiguslikud alused on vastu võetud; |
| --- | --- |

BU.

arvestades, et komisjon tegi kaks ettepanekut määruse kohta, millega luuakse raamistik olemasolevate ja kavandatavate tsentraliseeritud infosüsteemide vaheliseks koostalitluseks politsei- ja õigusalase koostöö, varjupaiga- ja rändeküsimuste ning piiride ja viisade valdkonnas; silmas peetakse viisainfosüsteemi, Schengeni infosüsteem, riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ja Eurodaci, kuid ka ETIASt ja ECRIS-TCN-süsteemi, kui vastavad õiguslikud alused on vastu võetud;

| BV. | arvestades, et kurjategijaid saab praegu endiselt dokumenteerida erinevates omavahel ühendamata andmebaasides eri varjunimede all; arvestades, et praegune ELi andmehalduse struktuuri tuleb seetõttu täiustada koostalitluse abil, et kõrvaldada lüngad ja arvukad valeidentiteedid ning pakkuda õigel ajal õiget teavet; |
| --- | --- |

BV.

arvestades, et kurjategijaid saab praegu endiselt dokumenteerida erinevates omavahel ühendamata andmebaasides eri varjunimede all; arvestades, et praegune ELi andmehalduse struktuuri tuleb seetõttu täiustada koostalitluse abil, et kõrvaldada lüngad ja arvukad valeidentiteedid ning pakkuda õigel ajal õiget teavet;

| BW. | arvestades, et ühe liikmesriigi territooriumil võib föderaalsel, piirkondlikul ja kohalikul tasandil olla mitu eraldi detsentraliseeritud andmebaasi, kus andmete sisendid võivad eri süsteemides erinevad olla ning kus eri tasandi asjaomaste asutuste andmete jagamise või kontrollimise menetlused on keerulised või puuduvad hoopis; |
| --- | --- |

BW.

arvestades, et ühe liikmesriigi territooriumil võib föderaalsel, piirkondlikul ja kohalikul tasandil olla mitu eraldi detsentraliseeritud andmebaasi, kus andmete sisendid võivad eri süsteemides erinevad olla ning kus eri tasandi asjaomaste asutuste andmete jagamise või kontrollimise menetlused on keerulised või puuduvad hoopis;

| BX. | arvestades, et ELi tasandil sõnumite ühtse formaadi, näiteks universaalse sõnumivormingu kasutamine muudab andmete ja teabe vahetamise osaliste ja koostalitlevate süsteemide vahel sujuvamaks; arvestades, et teatavate vahetuste korral konkreetsete universaalse sõnumivormingu väljade kasutamise kehtestamine võib aidata parandada andmekvaliteeti kõigis sõnumite vahetamisega seotud süsteemides; arvestades, et Europolis ja Interpolis tuleks samuti ergutada sellise ühtse sõnumivormingu kasutamist; |
| --- | --- |

BX.

arvestades, et ELi tasandil sõnumite ühtse formaadi, näiteks universaalse sõnumivormingu kasutamine muudab andmete ja teabe vahetamise osaliste ja koostalitlevate süsteemide vahel sujuvamaks; arvestades, et teatavate vahetuste korral konkreetsete universaalse sõnumivormingu väljade kasutamise kehtestamine võib aidata parandada andmekvaliteeti kõigis sõnumite vahetamisega seotud süsteemides; arvestades, et Europolis ja Interpolis tuleks samuti ergutada sellise ühtse sõnumivormingu kasutamist;

| BY. | arvestades, et eu-LISA peaks infosüsteemides säilitatavate andmete jaoks määrama kindlaks automaatsed andmekvaliteedi kontrolli mehhanismid ja menetlused ning ühtsed andmekvaliteedi näitajad ja kvaliteedi miinimumstandardid; arvestades, et ELi infosüsteemid ja koostalitluse komponendid peaksid tegema automaatselt kindlaks esitatud nähtavalt ebaõiged või vastuolulised andmed, nii et päritoluliikmesriik saaks andmeid kontrollida ja võtta vajalikud parandusmeetmed; |
| --- | --- |

BY.

arvestades, et eu-LISA peaks infosüsteemides säilitatavate andmete jaoks määrama kindlaks automaatsed andmekvaliteedi kontrolli mehhanismid ja menetlused ning ühtsed andmekvaliteedi näitajad ja kvaliteedi miinimumstandardid; arvestades, et ELi infosüsteemid ja koostalitluse komponendid peaksid tegema automaatselt kindlaks esitatud nähtavalt ebaõiged või vastuolulised andmed, nii et päritoluliikmesriik saaks andmeid kontrollida ja võtta vajalikud parandusmeetmed;

Liikmesriikide sisene ja vaheline koostöö ja teabevahetus

| BZ. | arvestades, et sujuvamat koostööd takistavad asjaolud tulenevad sageli korralduslikest ja õiguslikest probleemidest liikmesriikide erinevate riiklike, piirkondlike ja kohalike struktuuride vahel; näiteks võib tuua kattuvad pädevused ja piisavalt piiritlemata volitused; kõhklemine andmete jagamisel, sest see võib tuua kaasa vastutuse vähenemise või oluliste infovoogude kadumise; õiguslikud takistused erinevate asutuste vahelisel andmete jagamisel; teenistused peavad ressursside saamiseks üksteisega võistlema, ning tehnilised tõkked teabevahetuses; |
| --- | --- |

BZ.

arvestades, et sujuvamat koostööd takistavad asjaolud tulenevad sageli korralduslikest ja õiguslikest probleemidest liikmesriikide erinevate riiklike, piirkondlike ja kohalike struktuuride vahel; näiteks võib tuua kattuvad pädevused ja piisavalt piiritlemata volitused; kõhklemine andmete jagamisel, sest see võib tuua kaasa vastutuse vähenemise või oluliste infovoogude kadumise; õiguslikud takistused erinevate asutuste vahelisel andmete jagamisel; teenistused peavad ressursside saamiseks üksteisega võistlema, ning tehnilised tõkked teabevahetuses;

| CA. | kuna andmete omandiõiguse põhimõte on ülimalt oluline, et tagada terrorismivastase võitlusega tegelevate asutuste usaldus ELi andmebaaside kaudu teabe jagamisel liikmesriikide vahel ning Europoliga; |
| --- | --- |

CA.

kuna andmete omandiõiguse põhimõte on ülimalt oluline, et tagada terrorismivastase võitlusega tegelevate asutuste usaldus ELi andmebaaside kaudu teabe jagamisel liikmesriikide vahel ning Europoliga;

| CB. | arvestades, et luure- ja õiguskaitse teabe segamine toob kaasa tõsiseid õiguslikke probleeme ja riske kahte liiki teabele kehtivate erinevate aruandluskohustuse reeglite tõttu, sealhulgas ohustades kahtlusaluste põhiõigust õiglasele kohtumenetlusele, juhul kui luureandmeid kasutatakse kohtumenetlustes asitõendina; arvestades, et tuleb luua õiguslik raamistik teabe vahetamiseks luure- ja õiguskaitseasutuste vahel, eriti kuna luureandmed käivad sageli isikute kohta, kes ei ole veel kriminaaluurimises kahtlusalused, kuid võivad kuuluda terrorivõrgustikesse või võivad olla tagasipöörduvad terroristidest välisvõitlejad; arvestades, et see ei tohi viia õigusnormide taseme madaldamiseni; |
| --- | --- |

CB.

arvestades, et luure- ja õiguskaitse teabe segamine toob kaasa tõsiseid õiguslikke probleeme ja riske kahte liiki teabele kehtivate erinevate aruandluskohustuse reeglite tõttu, sealhulgas ohustades kahtlusaluste põhiõigust õiglasele kohtumenetlusele, juhul kui luureandmeid kasutatakse kohtumenetlustes asitõendina; arvestades, et tuleb luua õiguslik raamistik teabe vahetamiseks luure- ja õiguskaitseasutuste vahel, eriti kuna luureandmed käivad sageli isikute kohta, kes ei ole veel kriminaaluurimises kahtlusalused, kuid võivad kuuluda terrorivõrgustikesse või võivad olla tagasipöörduvad terroristidest välisvõitlejad; arvestades, et see ei tohi viia õigusnormide taseme madaldamiseni;

| CC. | arvestades, et politsei- ja luureteenistused võtavad vastu, töötlevad ja edastavad nii salastatud kui ka salastamata teavet, mistõttu on vaja kõikides teabe kasutamise etappides erinevaid režiime; arvestades, et lisaks tuleb tavapärasest teabest eristada luureteavet ehk teavet, mida spetsialistid töötlevad konkreetsel otstarbel; arvestades, et tuleb vähemalt eristada politsei kriminaalasjaga seotud kriminaalluureteavet julgeolekuteabest, mida käsitletakse halduskeskkonnas; |
| --- | --- |

CC.

arvestades, et politsei- ja luureteenistused võtavad vastu, töötlevad ja edastavad nii salastatud kui ka salastamata teavet, mistõttu on vaja kõikides teabe kasutamise etappides erinevaid režiime; arvestades, et lisaks tuleb tavapärasest teabest eristada luureteavet ehk teavet, mida spetsialistid töötlevad konkreetsel otstarbel; arvestades, et tuleb vähemalt eristada politsei kriminaalasjaga seotud kriminaalluureteavet julgeolekuteabest, mida käsitletakse halduskeskkonnas;

| CD. | arvestades, et luureandmetele tuleks anda spetsiaalne, veelgi kõrgem kaitsetase kui politseiandmetele, sest tegu on erinevate töömeetoditega, näiteks konfidentsiaalse teabe kogumine allikatelt ja informaatoritelt, kes peavad jääma anonüümseks, ning teiste, tundlikkust eeldavate eesmärkidega; |
| --- | --- |

CD.

arvestades, et luureandmetele tuleks anda spetsiaalne, veelgi kõrgem kaitsetase kui politseiandmetele, sest tegu on erinevate töömeetoditega, näiteks konfidentsiaalse teabe kogumine allikatelt ja informaatoritelt, kes peavad jääma anonüümseks, ning teiste, tundlikkust eeldavate eesmärkidega;

| CE. | arvestades, et üks võimalik lahendus võiks olla ka riigis terrorismivastase võitluse keskuste või üksuste loomine; arvestades, et sellised keskused annaksid erinevate teenistuste esindajatele võimaluse üksteisega regulaarselt suhelda ja arutada, kuidas oleks kõige parem koostööd teha ja teavet vahetada; arvestades, et see aitab teenistuste vahel usaldust tekitada ja parandada nende vastavate töömeetodite ja probleemide mõistmist; |
| --- | --- |

CE.

arvestades, et üks võimalik lahendus võiks olla ka riigis terrorismivastase võitluse keskuste või üksuste loomine; arvestades, et sellised keskused annaksid erinevate teenistuste esindajatele võimaluse üksteisega regulaarselt suhelda ja arutada, kuidas oleks kõige parem koostööd teha ja teavet vahetada; arvestades, et see aitab teenistuste vahel usaldust tekitada ja parandada nende vastavate töömeetodite ja probleemide mõistmist;

| CF. | arvestades, et julgeolekuteenistused teevad tavaliselt koostööd ja vahetavad teavet kas kahe- või mitmepoolselt – eelkõige terrorismivastase võitluse rühma kaudu ja ELi organitega ELi luure- ja situatsioonikeskuse kaudu –, jagades strateegilist teavet; arvestades, et tuleb leida praktiline lahendus õiguskaitse- ja luureasutuste paralleelse tegevuse ühendamiseks näiteks konkreetsete koostöövaldkondade kindlaks määramise abil, mis võimaldaks tõhusamat koostööd nii, et asutused jääksid ikkagi eraldiseisvateks; |
| --- | --- |

CF.

arvestades, et julgeolekuteenistused teevad tavaliselt koostööd ja vahetavad teavet kas kahe- või mitmepoolselt – eelkõige terrorismivastase võitluse rühma kaudu ja ELi organitega ELi luure- ja situatsioonikeskuse kaudu –, jagades strateegilist teavet; arvestades, et tuleb leida praktiline lahendus õiguskaitse- ja luureasutuste paralleelse tegevuse ühendamiseks näiteks konkreetsete koostöövaldkondade kindlaks määramise abil, mis võimaldaks tõhusamat koostööd nii, et asutused jääksid ikkagi eraldiseisvateks;

| CG. | arvestades, et terrorismivastase võitluse rühma ja ELi luure- ja situatsioonikeskuse struktuuride teabevahetuse eesmärgil kasutamise tõhusust on võimalik parandada; |
| --- | --- |

CG.

arvestades, et terrorismivastase võitluse rühma ja ELi luure- ja situatsioonikeskuse struktuuride teabevahetuse eesmärgil kasutamise tõhusust on võimalik parandada;

| CH. | arvestades, et liikmesriikide tsiviil- ja militaarjulgeoleku- ja luureagentuurid jagavad süstemaatiliselt oma luureandmeid, sealhulgas terrorismiga seotud teavet, Euroopa välisteenistuse koosseisu kuuluva ELi luure- ja situatsioonikeskusega, mis pakub erinevatele ELi otsuseid tegevatele organitele luureandmete analüüsi, varaseid hoiatusi ja olukorrateadlikkust; |
| --- | --- |

CH.

arvestades, et liikmesriikide tsiviil- ja militaarjulgeoleku- ja luureagentuurid jagavad süstemaatiliselt oma luureandmeid, sealhulgas terrorismiga seotud teavet, Euroopa välisteenistuse koosseisu kuuluva ELi luure- ja situatsioonikeskusega, mis pakub erinevatele ELi otsuseid tegevatele organitele luureandmete analüüsi, varaseid hoiatusi ja olukorrateadlikkust;

| CI. | arvestades, et päringutabamuse järgse teabe edastamine ainult artikli 36 alusel hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole ja mitte teistele liikmesriikidele on mõnikord ebapiisav, et jälgida terrorismiga seotud isikute liikumist või täiendada selliste isikutega seotud asjakohast teavet; arvestades, et teiste liikmesriikide, keda see võib puudutada, varane hoiatamine võib olla vajalik näiteks olukorras, kus isik ei naasnud otse päritoluliikmesriiki või kus teda saatsid teise/muu liikmesriigi kodanikud, kelle suhtes polnud antud ühtki hoiatust, kuna nad olid viimatinimetatud riigi pädevatele asutustele tundmatud; |
| --- | --- |

CI.

arvestades, et päringutabamuse järgse teabe edastamine ainult artikli 36 alusel hoiatusteate esitanud liikmesriigi SIRENE büroole ja mitte teistele liikmesriikidele on mõnikord ebapiisav, et jälgida terrorismiga seotud isikute liikumist või täiendada selliste isikutega seotud asjakohast teavet; arvestades, et teiste liikmesriikide, keda see võib puudutada, varane hoiatamine võib olla vajalik näiteks olukorras, kus isik ei naasnud otse päritoluliikmesriiki või kus teda saatsid teise/muu liikmesriigi kodanikud, kelle suhtes polnud antud ühtki hoiatust, kuna nad olid viimatinimetatud riigi pädevatele asutustele tundmatud;

| CJ. | arvestades, et Ühendkuningriigi valitsus on teatanud ELile oma kavatsusest liidust 29. märtsil 2019 välja astuda; arvestades, et Ühendkuningriik on siiski väljendanud soovi jätkata koostööd ELiga julgeoleku ja terrorismivastase võitluse valdkonnas; arvestades, et EL ja Ühendkuningriik sõltuvad julgeoleku ja terrorismivastase võitluse valdkonnas teineteisest väga, kusjuures Ühendkuningriik osaleb mitmes olulises ELi õigusvahendis kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas ning tal on juurdepääs paljudele ELi teabevahetuse süsteemidele ja andmebaasidele; arvestades, et kõigi käimasolevate menetluste puhul tuleks ELiga kokkuleppele jõuda; arvestades, et tulevase lepinguga tuleks ette näha, et Ühendkuningriik ja EL peaksid jätkuvalt saama jagada, koguda ja analüüsida olulist teavet võitluses raskete kuritegude vastu; arvestades, et väljaastumisleping peaks tagama sujuva üleminekurežiimi ja vältima niipalju kui võimalik mis tahes lünki või takistusi tegutsemisel, mis vähendavad ELi võimet tõhusalt võidelda organiseeritud kuritegevuse ja terrorismiga; |
| --- | --- |

CJ.

arvestades, et Ühendkuningriigi valitsus on teatanud ELile oma kavatsusest liidust 29. märtsil 2019 välja astuda; arvestades, et Ühendkuningriik on siiski väljendanud soovi jätkata koostööd ELiga julgeoleku ja terrorismivastase võitluse valdkonnas; arvestades, et EL ja Ühendkuningriik sõltuvad julgeoleku ja terrorismivastase võitluse valdkonnas teineteisest väga, kusjuures Ühendkuningriik osaleb mitmes olulises ELi õigusvahendis kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas ning tal on juurdepääs paljudele ELi teabevahetuse süsteemidele ja andmebaasidele; arvestades, et kõigi käimasolevate menetluste puhul tuleks ELiga kokkuleppele jõuda; arvestades, et tulevase lepinguga tuleks ette näha, et Ühendkuningriik ja EL peaksid jätkuvalt saama jagada, koguda ja analüüsida olulist teavet võitluses raskete kuritegude vastu; arvestades, et väljaastumisleping peaks tagama sujuva üleminekurežiimi ja vältima niipalju kui võimalik mis tahes lünki või takistusi tegutsemisel, mis vähendavad ELi võimet tõhusalt võidelda organiseeritud kuritegevuse ja terrorismiga;

Koostöö ja teabevahetus ELi ametitega

| CK. | arvestades, et tõhus ja süstemaatiline koostöö liikmesriikide ja ELi ametite vahel, kes tegutsevad oma õiguslike volituste kohaselt, ja terrorismivastase võitluse valdkonnas tegutsevate asutuste vahel on hädavajalik, eelkõige Europoli ja Eurojusti vaheline koostöö, et tõhusamalt toetada terrorirünnaku toimepanijate kindlakstegemist, nende tegevuse ennetamist ja uurimist ning toimepanijate üle kohtumõistmist; arvestades, et Eurojust on määranud terrorismivastase võitluse eriprokuröri, et luua ühendus Europoli Euroopa terrorismivastase võitluse keskusega kahe ameti vahelise koostöö ja teabevahetuse tihendamiseks; |
| --- | --- |

CK.

arvestades, et tõhus ja süstemaatiline koostöö liikmesriikide ja ELi ametite vahel, kes tegutsevad oma õiguslike volituste kohaselt, ja terrorismivastase võitluse valdkonnas tegutsevate asutuste vahel on hädavajalik, eelkõige Europoli ja Eurojusti vaheline koostöö, et tõhusamalt toetada terrorirünnaku toimepanijate kindlakstegemist, nende tegevuse ennetamist ja uurimist ning toimepanijate üle kohtumõistmist; arvestades, et Eurojust on määranud terrorismivastase võitluse eriprokuröri, et luua ühendus Europoli Euroopa terrorismivastase võitluse keskusega kahe ameti vahelise koostöö ja teabevahetuse tihendamiseks;

| CL. | arvestades, et teabevahetus ELi ametite vahel ei ole ideaalne erinevate turvaliste sidekanalite kasutamise tõttu; arvestades, et institutsioonidevahelise turvalise sidekanali loomine võiks hõlbustada ja parandada eri ametite nagu EU INTCENi, Europoli ja Frontexi teabevahetust; |
| --- | --- |

CL.

arvestades, et teabevahetus ELi ametite vahel ei ole ideaalne erinevate turvaliste sidekanalite kasutamise tõttu; arvestades, et institutsioonidevahelise turvalise sidekanali loomine võiks hõlbustada ja parandada eri ametite nagu EU INTCENi, Europoli ja Frontexi teabevahetust;

| CM. | arvestades, et terrorismivastase võitluse kontaktametnikud võivad pakkuda lisaväärtust nii ametite tööle kui enda liikmesriikidele; |
| --- | --- |

CM.

arvestades, et terrorismivastase võitluse kontaktametnikud võivad pakkuda lisaväärtust nii ametite tööle kui enda liikmesriikidele;

| CN. | arvestades, et liikmesriikides on erinev arv pädevaid asutusi, kellel on Europoli andmebaasidele ligipääs või kes saavad Europoliga ilma riikliku kontaktametniku vahendamiseta suhelda; arvestades, et teatud liikmesriikides puuduvad piirangutega ja turvalised riiklikud politsei sidevõrgud, mistõttu nende pädevatel asutustel puudub detsentraliseeritud ligipääs, eelkõige turvalisele teabevahetusvõrgule CT-SIENA; |
| --- | --- |

CN.

arvestades, et liikmesriikides on erinev arv pädevaid asutusi, kellel on Europoli andmebaasidele ligipääs või kes saavad Europoliga ilma riikliku kontaktametniku vahendamiseta suhelda; arvestades, et teatud liikmesriikides puuduvad piirangutega ja turvalised riiklikud politsei sidevõrgud, mistõttu nende pädevatel asutustel puudub detsentraliseeritud ligipääs, eelkõige turvalisele teabevahetusvõrgule CT-SIENA;

| CO. | arvestades, et mitmes ELi õigusaktis, näiteks otsuses 2005/671/JHA, terrorismivastase võitluse direktiivis ja Europoli määruses nõutakse, et liikmesriigid jagaksid terrorismialast teavet asjaomaste asutustega; arvestades, et suurem korrapärane, õigeaegne ja süstemaatiline teabevahetus Europoli ja Eurojustiga, sh taustteabe jagamine nende õiguslike volituste kohaselt lihtsustab nende tööd juhtumite vahel seoste leidmisel ning terroriaktide uurimise, nende eest kohtulikule vastutusele võtmise ja nende eest süüdi mõistmisega kaasnevatest probleemidest ja parimatest tavadest ülevaate andmisel; arvestades, et otsuse 2005/671/JSK raames ei vaheta liikmesriigid ikka veel omaalgatuslikult asjakohast teavet teiste liikmesriikidega, kui taolist teavet saaks kasutada terroriaktide ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks või nende eest kohtulikule vastutusele võtmiseks; arvestades, et Eurojustiga jagatakse viimastel aastatel rohkem teavet, kuid jagatava teabe hulk, liik ja ulatus erineb endiselt liikmesriigiti, mille tulemusel võib kättesaadav teave olla killustatud; |
| --- | --- |

CO.

arvestades, et mitmes ELi õigusaktis, näiteks otsuses 2005/671/JHA, terrorismivastase võitluse direktiivis ja Europoli määruses nõutakse, et liikmesriigid jagaksid terrorismialast teavet asjaomaste asutustega; arvestades, et suurem korrapärane, õigeaegne ja süstemaatiline teabevahetus Europoli ja Eurojustiga, sh taustteabe jagamine nende õiguslike volituste kohaselt lihtsustab nende tööd juhtumite vahel seoste leidmisel ning terroriaktide uurimise, nende eest kohtulikule vastutusele võtmise ja nende eest süüdi mõistmisega kaasnevatest probleemidest ja parimatest tavadest ülevaate andmisel; arvestades, et otsuse 2005/671/JSK raames ei vaheta liikmesriigid ikka veel omaalgatuslikult asjakohast teavet teiste liikmesriikidega, kui taolist teavet saaks kasutada terroriaktide ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks või nende eest kohtulikule vastutusele võtmiseks; arvestades, et Eurojustiga jagatakse viimastel aastatel rohkem teavet, kuid jagatava teabe hulk, liik ja ulatus erineb endiselt liikmesriigiti, mille tulemusel võib kättesaadav teave olla killustatud;

| CP. | arvestades, et Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) panustab olulisel määral liikmesriikide ja prioriteetsete kolmandate riikide õiguskaitseametnike terrorismivastase võitluse väljaõppesse; |
| --- | --- |

CP.

arvestades, et Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) panustab olulisel määral liikmesriikide ja prioriteetsete kolmandate riikide õiguskaitseametnike terrorismivastase võitluse väljaõppesse;

Vastastikune tunnustamine ja vastastikune õigusabi

| CQ. | arvestades, et vastastikuse õigusabi mehhanismid asendatakse järk-järgult vastastikuse tunnustamise vahenditega, sest need aitavad ELis pädevate asutuste vahelist piiriülest koostööd parandada, muutes menetlused kiiremaks ja sujuvamaks; arvestades, et Euroopa vahistamismääruse otsus ja Euroopa uurimismäärus on näited vastastikuse tunnustamise vahenditest, mida spetsialistid peavad kasulikuks; |
| --- | --- |

CQ.

arvestades, et vastastikuse õigusabi mehhanismid asendatakse järk-järgult vastastikuse tunnustamise vahenditega, sest need aitavad ELis pädevate asutuste vahelist piiriülest koostööd parandada, muutes menetlused kiiremaks ja sujuvamaks; arvestades, et Euroopa vahistamismääruse otsus ja Euroopa uurimismäärus on näited vastastikuse tunnustamise vahenditest, mida spetsialistid peavad kasulikuks;

| CR. | arvestades, et vastastikuse tunnustamise põhimõte sõltub ühest küljest liikmesriikide vahelise vastastikuse usalduse kõrgest tasemest ning teisest küljest aitab see vastastikust usaldust suurendada, võimaldades erinevate liikmesriikide asutustel terrorismivastases võitluses tõhusalt koos töötada; |
| --- | --- |

CR.

arvestades, et vastastikuse tunnustamise põhimõte sõltub ühest küljest liikmesriikide vahelise vastastikuse usalduse kõrgest tasemest ning teisest küljest aitab see vastastikust usaldust suurendada, võimaldades erinevate liikmesriikide asutustel terrorismivastases võitluses tõhusalt koos töötada;

| CS. | arvestades, et ühised uurimisrühmad lihtsustavad piiriüleste juhtumite korral uurimistegevuse ja süüdistuste esitamise koordineerimist ning võimaldavad reaalajas vahetada teavet/asitõendeid; arvestades, et ühiste uurimisrühmade praktiline kasu hõlmab paremat teabevahetust, parimate tavade vahetamist, tõhusamat asitõendite kogumist ning osapoolte tegevuse vastastikust tunnustamist; arvestades, et ühised uurimisrühmad vajavad tõhusaks töötamiseks asjakohast rahastamist; |
| --- | --- |

CS.

arvestades, et ühised uurimisrühmad lihtsustavad piiriüleste juhtumite korral uurimistegevuse ja süüdistuste esitamise koordineerimist ning võimaldavad reaalajas vahetada teavet/asitõendeid; arvestades, et ühiste uurimisrühmade praktiline kasu hõlmab paremat teabevahetust, parimate tavade vahetamist, tõhusamat asitõendite kogumist ning osapoolte tegevuse vastastikust tunnustamist; arvestades, et ühised uurimisrühmad vajavad tõhusaks töötamiseks asjakohast rahastamist;

| CT. | arvestades, et digitaalsete asitõendite tagamisel ja hankimisel vastutava õiguskaitseasutuse nõudel ja tuginedes nõuetekohasele menetlusele on vajalik veebiteenuste pakkujate vaheline tihe koostöö, sest sellised asitõendid on terroriaktide uurimisel olulised; |
| --- | --- |

CT.

arvestades, et digitaalsete asitõendite tagamisel ja hankimisel vastutava õiguskaitseasutuse nõudel ja tuginedes nõuetekohasele menetlusele on vajalik veebiteenuste pakkujate vaheline tihe koostöö, sest sellised asitõendid on terroriaktide uurimisel olulised;

| CU. | arvestades, et sisepiirideta Schengeni ala on ELi üks põhilisi saavutusi, mis on jätkusuutlik ainult siis, kui välispiiri tõhusalt turvatakse ja kaitstakse, piiride ebaseaduslik ületamine lõpeb ning raskete kuritegudega tegelemiseks võetakse sisejulgeoleku meetmed; arvestades, et on tehtud mitmeid ettepanekuid julgeolekukontrollide tõhustamiseks välispiiridel; arvestades, et mõned liikmesriigid on taotlenud suuremat paindlikkust sisepiirikontrollide ajutiseks taastamiseks, kui on tõsine oht avalikule korrale või julgeolekule, nagu tegi ettepaneku Euroopa Komisjon; |
| --- | --- |

CU.

arvestades, et sisepiirideta Schengeni ala on ELi üks põhilisi saavutusi, mis on jätkusuutlik ainult siis, kui välispiiri tõhusalt turvatakse ja kaitstakse, piiride ebaseaduslik ületamine lõpeb ning raskete kuritegudega tegelemiseks võetakse sisejulgeoleku meetmed; arvestades, et on tehtud mitmeid ettepanekuid julgeolekukontrollide tõhustamiseks välispiiridel; arvestades, et mõned liikmesriigid on taotlenud suuremat paindlikkust sisepiirikontrollide ajutiseks taastamiseks, kui on tõsine oht avalikule korrale või julgeolekule, nagu tegi ettepaneku Euroopa Komisjon;

| CV. | arvestades, et 7. aprillil 2017 jõustus uus määrus (EL) 2017/458 (9), millega muudeti Schengeni piirieeskirju eelkõige vastusena terrorismiohu suurenemisele, et tagada kõigi välispiire ületavate isikute, sealhulgas vaba liikumise õigust omavate isikute süstemaatiline kontrollimine asjakohaste andmebaaside põhjal; |
| --- | --- |

CV.

arvestades, et 7. aprillil 2017 jõustus uus määrus (EL) 2017/458 (9), millega muudeti Schengeni piirieeskirju eelkõige vastusena terrorismiohu suurenemisele, et tagada kõigi välispiire ületavate isikute, sealhulgas vaba liikumise õigust omavate isikute süstemaatiline kontrollimine asjakohaste andmebaaside põhjal;

| CW. | arvestades, et määruse mõningaid piirikontrolliga seotud aspekte ei ole veel rakendatud, näiteks andmebaaside süstemaatilist kasutamist piirikontrolli ajal ja nõutavate sisenemistingimuste põhjalikku kontrollimist; |
| --- | --- |

CW.

arvestades, et määruse mõningaid piirikontrolliga seotud aspekte ei ole veel rakendatud, näiteks andmebaaside süstemaatilist kasutamist piirikontrolli ajal ja nõutavate sisenemistingimuste põhjalikku kontrollimist;

| CX. | arvestades, et 21. augustil 2015. aastal Thalysi rongis nurjatud rünnak, 13. novembril 2015. aastal Pariisis toimunud rünnakud ja 22. märtsil 2016. aastal Brüsselis toimunud rünnakud näitasid, et mõnel juhul said terroristid ära kasutada piirihalduspoliitika puudusi ELis ja mitmes liikmesriigis, kes ei olnud massiliseks inimeste sissevooluks valmis; arvestades, et õiguskaitseasutused on teatanud, et vähemalt kaheksa nende rünnakute toimepanijatest saabusid ELi 2015. aasta juulis, augustis ja oktoobris Kreeka kaudu, koos ebaseaduslike rändevoogudega; arvestades, et ülejäänud juhtudel jäid tulevased kurjategijad liikmesriikidesse hoolimata sellest, et nad pidid sealt lahkuma või tagasi saadetud saama; arvestades, et see näitab teatavaid puudusi ELi piirihalduspoliitikas ja selle rakendamises liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

CX.

arvestades, et 21. augustil 2015. aastal Thalysi rongis nurjatud rünnak, 13. novembril 2015. aastal Pariisis toimunud rünnakud ja 22. märtsil 2016. aastal Brüsselis toimunud rünnakud näitasid, et mõnel juhul said terroristid ära kasutada piirihalduspoliitika puudusi ELis ja mitmes liikmesriigis, kes ei olnud massiliseks inimeste sissevooluks valmis; arvestades, et õiguskaitseasutused on teatanud, et vähemalt kaheksa nende rünnakute toimepanijatest saabusid ELi 2015. aasta juulis, augustis ja oktoobris Kreeka kaudu, koos ebaseaduslike rändevoogudega; arvestades, et ülejäänud juhtudel jäid tulevased kurjategijad liikmesriikidesse hoolimata sellest, et nad pidid sealt lahkuma või tagasi saadetud saama; arvestades, et see näitab teatavaid puudusi ELi piirihalduspoliitikas ja selle rakendamises liikmesriikide tasandil;

| CY. | arvestades, et nõukogu järeldustes 10152/17 soovitati liikmesriikidel vajadusel kasutada ebaseaduslike rändajate kontrollimiseks riiklikul tasandil pädevate asutuste koostatud ja nende kasutatavaid andmebaase ja riiklikku sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi, ning kontrollimiseks Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil Schengeni infosüsteemi, Europoli, viisainfosüsteemi, Eurodaci ja Interpoli andmebaase (I-24/7 võrgustik), ning konkreetsemalt nominaalandmete, varastatud ja kaotatud reisidokumentide andmebaasi (SLTD), terroristidest välisvõitlejaid, ning hoiatusteadetega seotud reisidokumentide andmebaasi (TDAWN); |
| --- | --- |

CY.

arvestades, et nõukogu järeldustes 10152/17 soovitati liikmesriikidel vajadusel kasutada ebaseaduslike rändajate kontrollimiseks riiklikul tasandil pädevate asutuste koostatud ja nende kasutatavaid andmebaase ja riiklikku sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi, ning kontrollimiseks Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil Schengeni infosüsteemi, Europoli, viisainfosüsteemi, Eurodaci ja Interpoli andmebaase (I-24/7 võrgustik), ning konkreetsemalt nominaalandmete, varastatud ja kaotatud reisidokumentide andmebaasi (SLTD), terroristidest välisvõitlejaid, ning hoiatusteadetega seotud reisidokumentide andmebaasi (TDAWN);

| CZ. | arvestades, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil lubatakse määruse (EL) nr 1168/2011 artikli 11 ja Euroopa Andmekaitseinspektori positiivse arvamuse põhjal isikuandmeid töödelda; arvestades siiski, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil esineb terrorismiseires probleeme, sest määruses (EL) 2016/1624 sätestatud ainult 90-päevane isikuandmete säilitamise aeg on lühike; arvestades, et Eurojusti ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti vahel on sõlmitud ainult vastastikuse mõistmise memorandum, milles käsitletakse üldise, strateegilise ja tehnilise teabe vahetamist, kuid mitte isikuandmete vahetamist; arvestades, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile on vaja konkreetset õigusraamistikku, et nad saaksid oma ülesannete täitmiseks isikuandmeid töödelda; |
| --- | --- |

CZ.

arvestades, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil lubatakse määruse (EL) nr 1168/2011 artikli 11 ja Euroopa Andmekaitseinspektori positiivse arvamuse põhjal isikuandmeid töödelda; arvestades siiski, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil esineb terrorismiseires probleeme, sest määruses (EL) 2016/1624 sätestatud ainult 90-päevane isikuandmete säilitamise aeg on lühike; arvestades, et Eurojusti ja Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti vahel on sõlmitud ainult vastastikuse mõistmise memorandum, milles käsitletakse üldise, strateegilise ja tehnilise teabe vahetamist, kuid mitte isikuandmete vahetamist; arvestades, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile on vaja konkreetset õigusraamistikku, et nad saaksid oma ülesannete täitmiseks isikuandmeid töödelda;

| DA. | arvestades, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametis töötavad ametnikel on vaja piiriületuspunktides kontrollide teostamiseks ligi pääseda Eurodaci, Schengeni infosüsteemi, riigist sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ja viisainfosüsteemi andmebaasidele; |
| --- | --- |

DA.

arvestades, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametis töötavad ametnikel on vaja piiriületuspunktides kontrollide teostamiseks ligi pääseda Eurodaci, Schengeni infosüsteemi, riigist sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi ja viisainfosüsteemi andmebaasidele;

| DB. | arvestades, et liidu kodanike isikutunnistustuste või vaba liikumise õigust omavate liidu kodanikele ning nende pereliikmetele antud elamislubade turvalisuse kohta ei ole praegu kehtestatud miinimumstandardeid ega ühiseid reegleid; |
| --- | --- |

DB.

arvestades, et liidu kodanike isikutunnistustuste või vaba liikumise õigust omavate liidu kodanikele ning nende pereliikmetele antud elamislubade turvalisuse kohta ei ole praegu kehtestatud miinimumstandardeid ega ühiseid reegleid;

| DC. | arvestades, et kolmveerand välispiiridel ja ELis tuvastatud võltsitud dokumentidest jäljendavad liikmesriikide või Schengeni alaga seotud riikide väljastatavaid isikut tõendavat dokumente; arvestades, et kõige enam tuvastatakse võltsitud dokumente madalama turvalisuseastmega riiklike isikutunnistuste hulgast; |
| --- | --- |

DC.

arvestades, et kolmveerand välispiiridel ja ELis tuvastatud võltsitud dokumentidest jäljendavad liikmesriikide või Schengeni alaga seotud riikide väljastatavaid isikut tõendavat dokumente; arvestades, et kõige enam tuvastatakse võltsitud dokumente madalama turvalisuseastmega riiklike isikutunnistuste hulgast;

| DD. | arvestades, et liikmesriigid ei kohusta nende territooriumil tegutsevaid lennuettevõtjaid kontrollima reisijate piletil esitatud isikuandmete vastavust isikutunnistuse või passi andmetele, mille tõttu on keeruline selgeks teha, kas tegemist on sama isikuga isik, kelle andmed on dokumendis kirjas; arvestades, et see on ELi siseste lendude jaoks äärmiselt oluline; arvestades siiski, et nõuetekohane isikusamasuse kindlakstegemine ja reisidokumentide autentimine peaks jääma politsei ülesannete hulka; |
| --- | --- |

DD.

arvestades, et liikmesriigid ei kohusta nende territooriumil tegutsevaid lennuettevõtjaid kontrollima reisijate piletil esitatud isikuandmete vastavust isikutunnistuse või passi andmetele, mille tõttu on keeruline selgeks teha, kas tegemist on sama isikuga isik, kelle andmed on dokumendis kirjas; arvestades, et see on ELi siseste lendude jaoks äärmiselt oluline; arvestades siiski, et nõuetekohane isikusamasuse kindlakstegemine ja reisidokumentide autentimine peaks jääma politsei ülesannete hulka;

| DE. | arvestades, et lahinguväljal kogutud tõendid on tihti hädavajalikud võimalike terroristidest välisvõitlejate ja ohvrite kindlakstegemiseks ja et need tuleb asjaomastesse andmebaasidesse lisada, et need reaalajas piirivalvuriteni jõuaks ja neid saaks uurimise ja süüdistuste esitamise eesmärgil jagada uurijate ja prokuröridega; |
| --- | --- |

DE.

arvestades, et lahinguväljal kogutud tõendid on tihti hädavajalikud võimalike terroristidest välisvõitlejate ja ohvrite kindlakstegemiseks ja et need tuleb asjaomastesse andmebaasidesse lisada, et need reaalajas piirivalvuriteni jõuaks ja neid saaks uurimise ja süüdistuste esitamise eesmärgil jagada uurijate ja prokuröridega;

Terrorismi rahastamine

| DF. | arvestades, et mitu liikmesriiki ei ole veel ratifitseerinud Euroopa Nõukogu 16. mai 2005. aasta konventsiooni rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise ning terrorismi rahastamise kohta (tuntud ka Varssavi konventsioonina), mis on kõige täielikum rahapesu ja terrorismi rahastamise teemaline rahvusvaheline konventsioon; arvestades, et kuritegevuse tulemusel saadud omandi konfiskeerimine on väga tõhus tööriist kuritegevuse ja terrorismiga võitlemisel, kuna see jätab kurjategijad ilma nende ebaseadusliku tegevuse tagajärjel saadud tulust ja takistab terroriste rünnakuid korraldamast; arvestades, et rahapesuvastane töökond sätestab üleilmsed standardid rahapesu ja terrorismi rahastamise vastasele tegevusele ning tuvastab kohtualluvused, kus rahapesu ja terrorismi rahastamisega võitlemiseks kehtestatud meetmed on nõrgad; |
| --- | --- |

DF.

arvestades, et mitu liikmesriiki ei ole veel ratifitseerinud Euroopa Nõukogu 16. mai 2005. aasta konventsiooni rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise ning terrorismi rahastamise kohta (tuntud ka Varssavi konventsioonina), mis on kõige täielikum rahapesu ja terrorismi rahastamise teemaline rahvusvaheline konventsioon; arvestades, et kuritegevuse tulemusel saadud omandi konfiskeerimine on väga tõhus tööriist kuritegevuse ja terrorismiga võitlemisel, kuna see jätab kurjategijad ilma nende ebaseadusliku tegevuse tagajärjel saadud tulust ja takistab terroriste rünnakuid korraldamast; arvestades, et rahapesuvastane töökond sätestab üleilmsed standardid rahapesu ja terrorismi rahastamise vastasele tegevusele ning tuvastab kohtualluvused, kus rahapesu ja terrorismi rahastamisega võitlemiseks kehtestatud meetmed on nõrgad;

| DG. | arvestades, et eesmärgiga kõrvaldada seoses terrorirünnakutega tuvastatud puudujäägid võttis EL rahapesuvastase töökonna soovituste rakendamiseks vastu kaks õigusakti, nimelt 4. ja 5. rahapesuvastase direktiivi; arvestades, et liikmesriikidel oli neljanda rahapesuvastase direktiivi ülevõtmiseks oma siseriiklikku õigusesse aega 26. juunini 2017, kuid kõik liikmesriigid ei ole seda veel teinud; arvestades, et mitu liikmesriiki lubavad usaldusfondide, fondide ja äriühingute tegelike tulusaavate omanike anonüümsust, ning samuti esitajaaktsiaid, mis hõlbustavad rahavoogude päritolu ja sihtpunkti ning majandustegevuse omaniku varjamist, millega peidetakse terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse rahastamist; arvestades, et rahapesu tõkestamise 5. direktiiv suurendab nendes küsimustes läbipaistvust; |
| --- | --- |

DG.

arvestades, et eesmärgiga kõrvaldada seoses terrorirünnakutega tuvastatud puudujäägid võttis EL rahapesuvastase töökonna soovituste rakendamiseks vastu kaks õigusakti, nimelt 4. ja 5. rahapesuvastase direktiivi; arvestades, et liikmesriikidel oli neljanda rahapesuvastase direktiivi ülevõtmiseks oma siseriiklikku õigusesse aega 26. juunini 2017, kuid kõik liikmesriigid ei ole seda veel teinud; arvestades, et mitu liikmesriiki lubavad usaldusfondide, fondide ja äriühingute tegelike tulusaavate omanike anonüümsust, ning samuti esitajaaktsiaid, mis hõlbustavad rahavoogude päritolu ja sihtpunkti ning majandustegevuse omaniku varjamist, millega peidetakse terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse rahastamist; arvestades, et rahapesu tõkestamise 5. direktiiv suurendab nendes küsimustes läbipaistvust;

| DH. | arvestades, et rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjon kinnitas, et maksupetturid loodavad kutseliste vahendajate aktiivsele abile, kes näiliselt täidavad vastavaid juriidilisi kohustusi; |
| --- | --- |

DH.

arvestades, et rahapesu, maksustamise vältimist ja maksudest kõrvalehoidumist käsitleva liidu õiguse kohaldamisel ilmnenud väidetavate rikkumiste ja haldusomavoli uurimise komisjon kinnitas, et maksupetturid loodavad kutseliste vahendajate aktiivsele abile, kes näiliselt täidavad vastavaid juriidilisi kohustusi;

| DI. | arvestades, et 2017. aasta juulis said Euroopa Komisjon ja Europol vaatleja staatuse Egmont Groupis, mis on 156 rahapesu andmebüroost koosnev ühendatud rahvusvaheline organ ja mille eesmärk on suurendada koostööd nii rahapesu andmebüroode kui ka muude pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

DI.

arvestades, et 2017. aasta juulis said Euroopa Komisjon ja Europol vaatleja staatuse Egmont Groupis, mis on 156 rahapesu andmebüroost koosnev ühendatud rahvusvaheline organ ja mille eesmärk on suurendada koostööd nii rahapesu andmebüroode kui ka muude pädevate asutuste vahel;

| DJ. | arvestades, et Daeshi ja muude terrorirühmituste rahastamiseks kasutatakse muu hulgas sotsiaalmeedias raha kogumise väär- ja kuritarvitamist, raha kogumist heategevus- ja mittetulundusühenduste kaudu, väikeste summade ülekandeid elektroonilisel teel ja ettemaksukaarte; arvestades, et kõigi nende variantide hõlbustamiseks kasutatakse mikrolaenude platvorme; |
| --- | --- |

DJ.

arvestades, et Daeshi ja muude terrorirühmituste rahastamiseks kasutatakse muu hulgas sotsiaalmeedias raha kogumise väär- ja kuritarvitamist, raha kogumist heategevus- ja mittetulundusühenduste kaudu, väikeste summade ülekandeid elektroonilisel teel ja ettemaksukaarte; arvestades, et kõigi nende variantide hõlbustamiseks kasutatakse mikrolaenude platvorme;

| DK. | arvestades, et koos tavapäraste terrorismi rahastamise meetoditega, nagu eraannetused, väljapressimine, inimrööv lunaraha saamiseks, mittetulundusühenduste kuri- ja väärtarvitamine, ametlikud ja mitteametlikud ülekandmise süsteemid, kuritegevusest saadud tulu kasutamine, sularaha või rahaliste vahendite ülekandmine pankade kaudu, on hiljutised terrorirünnakud näidanud ohtu, et terroriorganisatsioonid võivad oma tegevuse rahastamiseks kasutada ka uusi, arenevaid meetodeid, nt digitaalseid, internetipõhiseid maksemeetodeid, nagu krüptoraha, anonüümsed ettemaksukaardid ja mitteametlikud väärtuse ülekandesüsteemid; arvestades, et mõningaid krüptorahasid ümbritsev anonüümsus soodustab nende kasutamist ebaseaduslikes tegevustes; arvestades, et paari viimase aasta jooksul on kasvanud krüptoraha kasutamine organiseeritud kuritegelike rühmituste poolt kuritegevuse ja terrorismi rahastamiseks ning kuritegelike sissetulekute rahapesuks; arvestades, et Europol on teinud koostööd riikide ametiasutustega, et teha lõpp mitmele kuritegelikule operatsioonile, mis olid seotud krüptorahaga kauplemisega; |
| --- | --- |

DK.

arvestades, et koos tavapäraste terrorismi rahastamise meetoditega, nagu eraannetused, väljapressimine, inimrööv lunaraha saamiseks, mittetulundusühenduste kuri- ja väärtarvitamine, ametlikud ja mitteametlikud ülekandmise süsteemid, kuritegevusest saadud tulu kasutamine, sularaha või rahaliste vahendite ülekandmine pankade kaudu, on hiljutised terrorirünnakud näidanud ohtu, et terroriorganisatsioonid võivad oma tegevuse rahastamiseks kasutada ka uusi, arenevaid meetodeid, nt digitaalseid, internetipõhiseid maksemeetodeid, nagu krüptoraha, anonüümsed ettemaksukaardid ja mitteametlikud väärtuse ülekandesüsteemid; arvestades, et mõningaid krüptorahasid ümbritsev anonüümsus soodustab nende kasutamist ebaseaduslikes tegevustes; arvestades, et paari viimase aasta jooksul on kasvanud krüptoraha kasutamine organiseeritud kuritegelike rühmituste poolt kuritegevuse ja terrorismi rahastamiseks ning kuritegelike sissetulekute rahapesuks; arvestades, et Europol on teinud koostööd riikide ametiasutustega, et teha lõpp mitmele kuritegelikule operatsioonile, mis olid seotud krüptorahaga kauplemisega;

| DL. | arvestades, et teatud riikides, kus pangandussüsteem on vähem arenenud, muudab mobiilsete pangateenuste laiaulatuslik kasutamine rahaülekannete saajate kindlaks tegemise tihti keeruliseks; arvestades, et rahaliste vahendite ülekandmisega mobiilpanganduse kaudu kaasneb suur oht, et see võib olla seotud terrorismi rahastamisega ning arvestades, et seetõttu peab pädevatel asutustel olema õigus jälgida teatavaid terrorismi rahastamise tehinguid, ilma et enamikul juhtudel takistaks seda pangasaladus; arvestades, et terrorismi rahastamise oht on seotud ka rahaliste vahendite kasutamise ja nende ülekandmisega alternatiivsete ülekandesüsteemide kaudu; |
| --- | --- |

DL.

arvestades, et teatud riikides, kus pangandussüsteem on vähem arenenud, muudab mobiilsete pangateenuste laiaulatuslik kasutamine rahaülekannete saajate kindlaks tegemise tihti keeruliseks; arvestades, et rahaliste vahendite ülekandmisega mobiilpanganduse kaudu kaasneb suur oht, et see võib olla seotud terrorismi rahastamisega ning arvestades, et seetõttu peab pädevatel asutustel olema õigus jälgida teatavaid terrorismi rahastamise tehinguid, ilma et enamikul juhtudel takistaks seda pangasaladus; arvestades, et terrorismi rahastamise oht on seotud ka rahaliste vahendite kasutamise ja nende ülekandmisega alternatiivsete ülekandesüsteemide kaudu;

| DM. | arvestades, et koostöö ja teabevahetus kohustatud isikute, rahapesu andmebüroode ja pädevate asutuste vahel on terrorismi rahastamise vastases võitluses keskse tähtsusega; arvestades, et rahapesu andmebüroodel peaks oma ülesannete täitmisel olema juurdepääs teabele ning nad peaks olema suutelised seda vahetama, sh õiguskaitseasutusega tehtava asjakohase koostöö kaudu; arvestades, et on ülimalt oluline veelgi parandada nende tulemuslikkust ja tõhusust, tehes liikmesriikidele ülesandeks sätestada täpsemalt, millised on rahapesu andmebüroode volitused ja kuidas toimub koostöö; |
| --- | --- |

DM.

arvestades, et koostöö ja teabevahetus kohustatud isikute, rahapesu andmebüroode ja pädevate asutuste vahel on terrorismi rahastamise vastases võitluses keskse tähtsusega; arvestades, et rahapesu andmebüroodel peaks oma ülesannete täitmisel olema juurdepääs teabele ning nad peaks olema suutelised seda vahetama, sh õiguskaitseasutusega tehtava asjakohase koostöö kaudu; arvestades, et on ülimalt oluline veelgi parandada nende tulemuslikkust ja tõhusust, tehes liikmesriikidele ülesandeks sätestada täpsemalt, millised on rahapesu andmebüroode volitused ja kuidas toimub koostöö;

| DN. | arvestades, et terrorismi rahastamise jälgimise programm on kasulik terrorismi rahastamise vastane vahend; arvestades, et see ei võimalda jälgida terrorismi rahastamist SEPA tehingute kaudu, mis põhjustab olulisi teabelünki; arvestades, et olemasolevat terrorismi rahastamise jälgimise programmi lepingut täiendav terrorismi rahastamise jälgimise süsteem suurendaks ELi suutlikkust ennetada ja uurida terrorirünnakuid, pakkudes terrorismi rahastamise kohta olulist täiendavat teavet, ning et see oleks tõhusam ja efektiivsem kui kahtlaste tehingute alase finantsteabe jälgimine kahepoolsete või mitmepoolsete teabe- ja/või õigusabitaotluste kaudu; arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt üles kutsunud seda süsteemi kehtestama, eeskätt oma 25. novembri 2015. aasta resolutsioonis ELi kodanike radikaliseerumise ja terroriorganisatsioonide poolt värbamise ennetamise kohta (10); |
| --- | --- |

DN.

arvestades, et terrorismi rahastamise jälgimise programm on kasulik terrorismi rahastamise vastane vahend; arvestades, et see ei võimalda jälgida terrorismi rahastamist SEPA tehingute kaudu, mis põhjustab olulisi teabelünki; arvestades, et olemasolevat terrorismi rahastamise jälgimise programmi lepingut täiendav terrorismi rahastamise jälgimise süsteem suurendaks ELi suutlikkust ennetada ja uurida terrorirünnakuid, pakkudes terrorismi rahastamise kohta olulist täiendavat teavet, ning et see oleks tõhusam ja efektiivsem kui kahtlaste tehingute alase finantsteabe jälgimine kahepoolsete või mitmepoolsete teabe- ja/või õigusabitaotluste kaudu; arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt üles kutsunud seda süsteemi kehtestama, eeskätt oma 25. novembri 2015. aasta resolutsioonis ELi kodanike radikaliseerumise ja terroriorganisatsioonide poolt värbamise ennetamise kohta (10);

Elutähtsa infrastruktuuri kaitse

| DO. | arvestades, et elutähtsat infrastruktuuri hõlmavatel hädaolukordadel, eelkõige seoses terrorirünnakute või rünnakukatsega võib olla Euroopa kodanike ja liikmesriikide julgeolekule tõsised piiriülesed tagajärjed; |
| --- | --- |

DO.

arvestades, et elutähtsat infrastruktuuri hõlmavatel hädaolukordadel, eelkõige seoses terrorirünnakute või rünnakukatsega võib olla Euroopa kodanike ja liikmesriikide julgeolekule tõsised piiriülesed tagajärjed;

| DP. | arvestades, et kuna teenuseid pakutakse üha keerukamate süsteemide kaudu, on praegune sektoripõhine lähenemisviis Euroopa elutähtsatele infrastruktuuridele iganenud; |
| --- | --- |

DP.

arvestades, et kuna teenuseid pakutakse üha keerukamate süsteemide kaudu, on praegune sektoripõhine lähenemisviis Euroopa elutähtsatele infrastruktuuridele iganenud;

| DQ. | arvestades, et küberrünnakud e-teenustele või omavahel ühendatud süsteemidele on hübriidohtude põhiline element; arvestades, et kasvaval arvul küberrünnakutel on või võib olla füüsiline mõju elutähtsale infrastruktuurile ja selle kasutajatele; arvestades, et olemas on vajadus suurendada valmisolekut küberterrorismi ohtudega võitlemiseks; |
| --- | --- |

DQ.

arvestades, et küberrünnakud e-teenustele või omavahel ühendatud süsteemidele on hübriidohtude põhiline element; arvestades, et kasvaval arvul küberrünnakutel on või võib olla füüsiline mõju elutähtsale infrastruktuurile ja selle kasutajatele; arvestades, et olemas on vajadus suurendada valmisolekut küberterrorismi ohtudega võitlemiseks;

| DR. | arvestades, et komisjoni koostatud ELi julgeolekupoliitika põhjalik hindamine ja direktiivi 2008/114/EÜ hindamisuuring näitavad, et oht elutähtsatele infrastruktuuridele tõenäoliselt kasvab jätkuvalt, ettevalmistuse ja reageerimise suutlikkust tuleb parandada, et direktiiv 2008/114/EÜ tuleb läbi vaadata ja et on asjakohane rakendada meetmeid seoses transporditaristuga; arvestades, et on vaja paremat raamistikku raudteede turvalisuse parandamiseks ja transporditaristu avalike osade, näiteks lennujaamade, sadamate ja meretranspordirajatiste, samuti rongijaamade ning ka energiatootmisrajatiste, eriti tuumaelektrijaamade kaitsmiseks; |
| --- | --- |

DR.

arvestades, et komisjoni koostatud ELi julgeolekupoliitika põhjalik hindamine ja direktiivi 2008/114/EÜ hindamisuuring näitavad, et oht elutähtsatele infrastruktuuridele tõenäoliselt kasvab jätkuvalt, ettevalmistuse ja reageerimise suutlikkust tuleb parandada, et direktiiv 2008/114/EÜ tuleb läbi vaadata ja et on asjakohane rakendada meetmeid seoses transporditaristuga; arvestades, et on vaja paremat raamistikku raudteede turvalisuse parandamiseks ja transporditaristu avalike osade, näiteks lennujaamade, sadamate ja meretranspordirajatiste, samuti rongijaamade ning ka energiatootmisrajatiste, eriti tuumaelektrijaamade kaitsmiseks;

| DS. | arvestades, et rünnakutel elutähtsa infrastruktuuri vastu võivad olla katastroofilised tagajärjed; arvestades, et liikmesriigid peavad tagama nende rajatiste nõuetekohase ja kindla kaitse; |
| --- | --- |

DS.

arvestades, et rünnakutel elutähtsa infrastruktuuri vastu võivad olla katastroofilised tagajärjed; arvestades, et liikmesriigid peavad tagama nende rajatiste nõuetekohase ja kindla kaitse;

| DT. | arvestades, et vahejuhtumitest teatamine on hädavajalik, et teha kindlaks puudused, parandada olemasolevate meetmete tõhusust, hinnata elutähtsa infrastruktuuri toimivust häirete korral, tõsta teadlikkust olemasolevate turvaplaanide läbivaatamise vajalikkuse kohta ning tuvastada uued ilmnevad ohud; |
| --- | --- |

DT.

arvestades, et vahejuhtumitest teatamine on hädavajalik, et teha kindlaks puudused, parandada olemasolevate meetmete tõhusust, hinnata elutähtsa infrastruktuuri toimivust häirete korral, tõsta teadlikkust olemasolevate turvaplaanide läbivaatamise vajalikkuse kohta ning tuvastada uued ilmnevad ohud;

| DU. | arvestades, et liikmesriigid peavad korraldama rohkem kriisidele reageerimise õppusi, sh kolmandates riikides, püüdes teha nendega koostööd ja suurendades suutlikkust; |
| --- | --- |

DU.

arvestades, et liikmesriigid peavad korraldama rohkem kriisidele reageerimise õppusi, sh kolmandates riikides, püüdes teha nendega koostööd ja suurendades suutlikkust;

| DV. | arvestades, et elutähtsa infrastruktuuri ja pehmete sihtmärkide kaitse ja kindlustamine nõuab avaliku ja erasektori, sh kübervaldkonna tihedat koostööd; |
| --- | --- |

DV.

arvestades, et elutähtsa infrastruktuuri ja pehmete sihtmärkide kaitse ja kindlustamine nõuab avaliku ja erasektori, sh kübervaldkonna tihedat koostööd;

| DW. | arvestades, et kuna eraturvateenustel on roll vastupidavate turvaahelate tagamisel, peaks nende teenuste avalik hange seetõttu vastama konkreetsetele kvaliteedikriteeriumitele sellistes aspektides nagu töötajate väljaõpe, tausta- ja pisteline kontroll, kvaliteedikontroll, nõuetele vastavuse tagamine, tehniliste arengute kasutuselevõtt ja lepingute haldamine; |
| --- | --- |

DW.

arvestades, et kuna eraturvateenustel on roll vastupidavate turvaahelate tagamisel, peaks nende teenuste avalik hange seetõttu vastama konkreetsetele kvaliteedikriteeriumitele sellistes aspektides nagu töötajate väljaõpe, tausta- ja pisteline kontroll, kvaliteedikontroll, nõuetele vastavuse tagamine, tehniliste arengute kasutuselevõtt ja lepingute haldamine;

| DX. | arvestades, et pärast direktiivi 2008/114/EÜ hindamist 2012. aastal käivitas komisjon katseetapi, mis hõlmas nelja elutähtsat Euroopa tasandi infrastruktuuri (Eurocontrol, Galileo, elektrienergia ülekandevõrk ja gaasi ülekandevõrk); |
| --- | --- |

DX.

arvestades, et pärast direktiivi 2008/114/EÜ hindamist 2012. aastal käivitas komisjon katseetapi, mis hõlmas nelja elutähtsat Euroopa tasandi infrastruktuuri (Eurocontrol, Galileo, elektrienergia ülekandevõrk ja gaasi ülekandevõrk);

| DY. | arvestades, et komisjon teeb uut mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas teatises ettepaneku suurendada märkimisväärselt ELi rahastust julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas, sh ELi sisejulgeoleku valdkonnas; |
| --- | --- |

DY.

arvestades, et komisjon teeb uut mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas teatises ettepaneku suurendada märkimisväärselt ELi rahastust julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas, sh ELi sisejulgeoleku valdkonnas;

| DZ. | arvestades, et mitme ELis toimunud terrorirünnaku toimepanijad olid ametivõimudele teada olevad isikud; arvestades, et sõidukeid rentivatel ettevõtetel puudub võimalus vahetada õiguskaitseasutustega sellist teavet nagu broneerimis- või reserveerimisandmed, mis võimaldaks võrrelda andmeid ametlike järelevalvenimekirjade ja politseiandmebaasidega; |
| --- | --- |

DZ.

arvestades, et mitme ELis toimunud terrorirünnaku toimepanijad olid ametivõimudele teada olevad isikud; arvestades, et sõidukeid rentivatel ettevõtetel puudub võimalus vahetada õiguskaitseasutustega sellist teavet nagu broneerimis- või reserveerimisandmed, mis võimaldaks võrrelda andmeid ametlike järelevalvenimekirjade ja politseiandmebaasidega;

Lõhkeainete lähteained

| EA. | arvestades, et 2015. ja 2016. aastal kasutati 40 % ELis toime pandud terrorirünnakute puhul lõhkeaineid (11); |
| --- | --- |

EA.

arvestades, et 2015. ja 2016. aastal kasutati 40 % ELis toime pandud terrorirünnakute puhul lõhkeaineid (11);

| EB. | arvestades, et enamikus rünnakutes kasutati lõhkeainena isevalmistatud lõhkeainet triatsetoontriperoksiidi (12), mis on endiselt terroristide esimene valik; arvestades, et triatsetoontriperoksiidi on üsna lihtne toota ja et selleks on vaja ainult paari ainet; arvestades, et paljud neid aineid kasutavad tsiviiltehased ja asutused jäävad kurjategijatele, sh terroristidele kättesaadavaks, kuna liikmesriigid ei ole hoolimata ELi keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumaalase (KBRT) julgeoleku tegevuskavast kehtestanud täidesaatvaid kontrollimeetmeid; |
| --- | --- |

EB.

arvestades, et enamikus rünnakutes kasutati lõhkeainena isevalmistatud lõhkeainet triatsetoontriperoksiidi (12), mis on endiselt terroristide esimene valik; arvestades, et triatsetoontriperoksiidi on üsna lihtne toota ja et selleks on vaja ainult paari ainet; arvestades, et paljud neid aineid kasutavad tsiviiltehased ja asutused jäävad kurjategijatele, sh terroristidele kättesaadavaks, kuna liikmesriigid ei ole hoolimata ELi keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumaalase (KBRT) julgeoleku tegevuskavast kehtestanud täidesaatvaid kontrollimeetmeid;

| EC. | arvestades, et hoolimata määrusest (EL) nr 98/2013 saavad mõned terroristid endiselt kätte lõhkeainete lähteaineid, eelkõige triatsetoontriperoksiidi valmistamiseks; arvestades, et I lisas nimetatud aineid on endiselt võimalik hankida; arvestades, et määrus (EL) nr 98/2013 ei taga piisavaid piiranguid ja kontrollimeetmeid, kuna seal on näiteks nõutud ainult tehingute registreerimist; arvestades, et rangemate kontrollide tagamine on keskne prioriteet; |
| --- | --- |

EC.

arvestades, et hoolimata määrusest (EL) nr 98/2013 saavad mõned terroristid endiselt kätte lõhkeainete lähteaineid, eelkõige triatsetoontriperoksiidi valmistamiseks; arvestades, et I lisas nimetatud aineid on endiselt võimalik hankida; arvestades, et määrus (EL) nr 98/2013 ei taga piisavaid piiranguid ja kontrollimeetmeid, kuna seal on näiteks nõutud ainult tehingute registreerimist; arvestades, et rangemate kontrollide tagamine on keskne prioriteet;

| ED. | arvestades, et kõige tõsisemad rakendusprobleemid on kogu tarneahelat hõlmav vähene teadlikkus kehtivate õigusaktide kohta, mida põhjustab ettevõtjate (majapidamistoodete jaemüüjad) arvukus, ning samuti piirangute jõustamine veebipõhise müügile, importimisele ja ELi-sisesele liikumisele; |
| --- | --- |

ED.

arvestades, et kõige tõsisemad rakendusprobleemid on kogu tarneahelat hõlmav vähene teadlikkus kehtivate õigusaktide kohta, mida põhjustab ettevõtjate (majapidamistoodete jaemüüjad) arvukus, ning samuti piirangute jõustamine veebipõhise müügile, importimisele ja ELi-sisesele liikumisele;

| EE. | arvestades komisjoni 17. aprilli 2018. aasta ettepanekut (COM(2018)0209) võtta vastu uus määrus lõhkeainete lähteainete kohta, mis pakub rangemaid ja ühtlustatumaid reegleid seoses selliste ainete ja segude kättesaadavaks tegemise, importimise, omamise ja kasutamisega, mida võidakse väärkasutada lõhkeainete ebaseaduslikuks valmistamiseks, eesmärgiga piirata nende kättesaadavust üldsusele ning tagada asjakohane teatamine kahtlust äratavatest tehingutest kogu tarneahelas; |
| --- | --- |

EE.

arvestades komisjoni 17. aprilli 2018. aasta ettepanekut (COM(2018)0209) võtta vastu uus määrus lõhkeainete lähteainete kohta, mis pakub rangemaid ja ühtlustatumaid reegleid seoses selliste ainete ja segude kättesaadavaks tegemise, importimise, omamise ja kasutamisega, mida võidakse väärkasutada lõhkeainete ebaseaduslikuks valmistamiseks, eesmärgiga piirata nende kättesaadavust üldsusele ning tagada asjakohane teatamine kahtlust äratavatest tehingutest kogu tarneahelas;

| EF. | arvestades, et internetipõhistes kauplemiskohtades saab kemikaale leida nende nimetuse, valemi või Chemical Abstracts Service’i (CAS) registrinumbri järgi, kuid paljudel juhtudel on kirjas ainult aine tavanimetus; arvestades, et nimetustel on nii palju variatsioone, et konkreetsete ainete nimekirjas esinemist oleks lihtsam kindlaks määrata, kui nõutud oleks ka otsimist võimaldava CASi numbri lisamine; |
| --- | --- |

EF.

arvestades, et internetipõhistes kauplemiskohtades saab kemikaale leida nende nimetuse, valemi või Chemical Abstracts Service’i (CAS) registrinumbri järgi, kuid paljudel juhtudel on kirjas ainult aine tavanimetus; arvestades, et nimetustel on nii palju variatsioone, et konkreetsete ainete nimekirjas esinemist oleks lihtsam kindlaks määrata, kui nõutud oleks ka otsimist võimaldava CASi numbri lisamine;

| EG. | arvestades, et määruses käsitletakse ainult müüki üldsusele, kuid mitte müüki kutselistele kasutajatele, keda määruses ei määratleta; arvestades, et kutselise kasutaja määratlemise kriteeriumid on kogu siseturul erinevad; |
| --- | --- |

EG.

arvestades, et määruses käsitletakse ainult müüki üldsusele, kuid mitte müüki kutselistele kasutajatele, keda määruses ei määratleta; arvestades, et kutselise kasutaja määratlemise kriteeriumid on kogu siseturul erinevad;

| EH. | arvestades, et 17. aprilli 2018. aasta mõjuhinnangu (SWD(2018)0104) ja sellega seonduva määruse (COM(2018)0209) ettepaneku kohaselt tuleks laiendada tolliametite koolitamist lõhkeainete ja lõhkeainete lähteainete tuvastamiseks oma ülesannete täitmise käigus välispiiril; |
| --- | --- |

EH.

arvestades, et 17. aprilli 2018. aasta mõjuhinnangu (SWD(2018)0104) ja sellega seonduva määruse (COM(2018)0209) ettepaneku kohaselt tuleks laiendada tolliametite koolitamist lõhkeainete ja lõhkeainete lähteainete tuvastamiseks oma ülesannete täitmise käigus välispiiril;

Ebaseaduslikud relvad

| EI. | arvestades, et juurdepääs tulirelvadele ja lõhkeseadete komponentidele on terrorirünnakute võimaldamisel on väga oluline roll; arvestades, et ELis peavad vägivaldsed äärmusrühmitused relvade saamiseks tihti kuritegelike võrgustike poole pöörduma; arvestades, et Europoli 2018. aasta TE-SAT-aruande kohaselt kasutati tulirelvi 41 % puhul kõigist rünnakutest, mis on võrreldes 2016. aastaga veidi rohkem (38 %) (13); |
| --- | --- |

EI.

arvestades, et juurdepääs tulirelvadele ja lõhkeseadete komponentidele on terrorirünnakute võimaldamisel on väga oluline roll; arvestades, et ELis peavad vägivaldsed äärmusrühmitused relvade saamiseks tihti kuritegelike võrgustike poole pöörduma; arvestades, et Europoli 2018. aasta TE-SAT-aruande kohaselt kasutati tulirelvi 41 % puhul kõigist rünnakutest, mis on võrreldes 2016. aastaga veidi rohkem (38 %) (13);

| EJ. | arvestades, et viimastel aastatel on täheldatud ümbertehtud paukpadrunrelvade arvu ja uuesti laskekõlblikuks muudetud tulirelvade arvu kasvu; arvestades, et mitu hiljutist rünnakut on täide viidud ka eri liiki nuge kasutades; |
| --- | --- |

EJ.

arvestades, et viimastel aastatel on täheldatud ümbertehtud paukpadrunrelvade arvu ja uuesti laskekõlblikuks muudetud tulirelvade arvu kasvu; arvestades, et mitu hiljutist rünnakut on täide viidud ka eri liiki nuge kasutades;

| EK. | arvestades, et ka kuritegevuse ja terrorismi vaheline seos muudab tulirelvad terroristide jaoks hõlpsamini kättesaadavamaks; |
| --- | --- |

EK.

arvestades, et ka kuritegevuse ja terrorismi vaheline seos muudab tulirelvad terroristide jaoks hõlpsamini kättesaadavamaks;

| EL. | arvestades, et nõukogu 8. oktoobri 2015. aasta järeldustes kutsutakse liikmesriike üles süstemaatiliselt edastama Interpolile ja Europolile asjakohaseid andmeid; |
| --- | --- |

EL.

arvestades, et nõukogu 8. oktoobri 2015. aasta järeldustes kutsutakse liikmesriike üles süstemaatiliselt edastama Interpolile ja Europolile asjakohaseid andmeid;

Välismõõde

| EM. | arvestades, et hulk ELi naabruses asuvaid piirkondi, nagu Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika ning ka Balkani riigid seisavad silmitsi tõsiste probleemidega, näiteks terroristidest välisvõitlejate ja tagasipöördujate haldamine ning samuti kodumaised radikaalsed üksused; |
| --- | --- |

EM.

arvestades, et hulk ELi naabruses asuvaid piirkondi, nagu Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika ning ka Balkani riigid seisavad silmitsi tõsiste probleemidega, näiteks terroristidest välisvõitlejate ja tagasipöördujate haldamine ning samuti kodumaised radikaalsed üksused;

| EN. | arvestades, et Balkani riigid on Euroopa stabiilsuse jaoks endiselt võtmetähtsusega piirkond; arvestades, et terrorismi ja islamiäärmuslusega seotud probleemid teravdavad veelgi piirkonnas valitsevat olukorda, mida on juba nõrgestanud etniline, poliitiline ja sotsiaalne polarisatsioon ning kuritegelikud võrgustikud; arvestades, et piirkonna riigid on juba olnud terrorismi sihtmärgiks (rünnakud hoiti ära) ja et neid kasutatakse juba inimeste ja relvade transiidiriikidena; |
| --- | --- |

EN.

arvestades, et Balkani riigid on Euroopa stabiilsuse jaoks endiselt võtmetähtsusega piirkond; arvestades, et terrorismi ja islamiäärmuslusega seotud probleemid teravdavad veelgi piirkonnas valitsevat olukorda, mida on juba nõrgestanud etniline, poliitiline ja sotsiaalne polarisatsioon ning kuritegelikud võrgustikud; arvestades, et piirkonna riigid on juba olnud terrorismi sihtmärgiks (rünnakud hoiti ära) ja et neid kasutatakse juba inimeste ja relvade transiidiriikidena;

| EO. | arvestades, et Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riigid on seisnud silmitsi suurte terrorirünnakutega ja on endiselt peamisteks sihtmärkideks; arvestades, et lisaks kriitilisele sotsiaalsele ja majandusolukorrale võib nendes riikides tekkida mitmeid probleeme seoses Daeshi ja Al-Qaeda terroristidest välisvõitlejate tagasipöördumisega, kuna suur hulk džihaadivõitlejaid on sellest piirkonnast pärit; arvestades, et rünnakuid võimaldab tõkestada ja terrorivõrgustikke likvideerida teabevahetus ja tugev partnerlus nende võtmetähtsusega kolmandate riikidega, kasutades selleks ELi tasandil koordineeritud lähenemisviisi ja pakkudes suutlikkuse suurendamise kaudu koostööd ja abi; |
| --- | --- |

EO.

arvestades, et Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riigid on seisnud silmitsi suurte terrorirünnakutega ja on endiselt peamisteks sihtmärkideks; arvestades, et lisaks kriitilisele sotsiaalsele ja majandusolukorrale võib nendes riikides tekkida mitmeid probleeme seoses Daeshi ja Al-Qaeda terroristidest välisvõitlejate tagasipöördumisega, kuna suur hulk džihaadivõitlejaid on sellest piirkonnast pärit; arvestades, et rünnakuid võimaldab tõkestada ja terrorivõrgustikke likvideerida teabevahetus ja tugev partnerlus nende võtmetähtsusega kolmandate riikidega, kasutades selleks ELi tasandil koordineeritud lähenemisviisi ja pakkudes suutlikkuse suurendamise kaudu koostööd ja abi;

| EP. | arvestades, et sellised piirkonnad, nagu Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika, Sahel, Aafrika Sarv, Pärsia laht ja Kesk-Aasia on samuti kogenud Daeshi ja Al-Qaedaga seotud terroristlike võrgustike arengut; arvestades, et tõsine probleem on usuline äärmuslus ja usurühmituste vaheline vägivald, mis saab rahastust, kuna see laseb terroristlikel võrgustikel levida, teiste kuritegelike ettevõtmistega ühenduda ning nendes piirkondades tegutseda, võttes sihikule Euroopa ja selle huvid; |
| --- | --- |

EP.

arvestades, et sellised piirkonnad, nagu Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika, Sahel, Aafrika Sarv, Pärsia laht ja Kesk-Aasia on samuti kogenud Daeshi ja Al-Qaedaga seotud terroristlike võrgustike arengut; arvestades, et tõsine probleem on usuline äärmuslus ja usurühmituste vaheline vägivald, mis saab rahastust, kuna see laseb terroristlikel võrgustikel levida, teiste kuritegelike ettevõtmistega ühenduda ning nendes piirkondades tegutseda, võttes sihikule Euroopa ja selle huvid;

| EQ. | arvestades, et Daeshi ja muude terroristlike rühmituste rahastamine sai võimalikuks teatavate riikide aktiivsel või passiivsel osalusel, sealhulgas riigid, mis on terrorismivastases võitluses väidetavalt ELi liitlased, aga ka eraosalejate kaudu; |
| --- | --- |

EQ.

arvestades, et Daeshi ja muude terroristlike rühmituste rahastamine sai võimalikuks teatavate riikide aktiivsel või passiivsel osalusel, sealhulgas riigid, mis on terrorismivastases võitluses väidetavalt ELi liitlased, aga ka eraosalejate kaudu;

| ER. | arvestades, et on oluline, et Euroopa Liit säilitaks terrorismivastases võitluses tugeva koostöö kolmandate partnerriikidega; arvestades, et tuleb säilitada dialoogi meetmete ja tegevuse kohta terrorismi, selle rahastamise, kaasa arvatud rahapesuvastase töökonna soovituste täielik rakendamine, ning radikaliseerumise ennetamisel, eelkõige dialoogi Pärsia lahe riikidega; arvestades, et muu hulgas on vaja nende võtmetähtsusega kolmandate riikidega tehtavat parlamentidevahelist koostööd; |
| --- | --- |

ER.

arvestades, et on oluline, et Euroopa Liit säilitaks terrorismivastases võitluses tugeva koostöö kolmandate partnerriikidega; arvestades, et tuleb säilitada dialoogi meetmete ja tegevuse kohta terrorismi, selle rahastamise, kaasa arvatud rahapesuvastase töökonna soovituste täielik rakendamine, ning radikaliseerumise ennetamisel, eelkõige dialoogi Pärsia lahe riikidega; arvestades, et muu hulgas on vaja nende võtmetähtsusega kolmandate riikidega tehtavat parlamentidevahelist koostööd;

| ES. | arvestades, et EL teeb kolmandate riikidega terrorismivastase võitluse alal mitut liiki koostööd; arvestades, et terrorismivastaste programmide rahastamiseks välismaal saab kasutada mitmesuguseid ELi vahendeid; arvestades, et EL on võtnud kasutusele terrorismivastase võitluse ekspertide võrgustiku ELi delegatsioonides; arvestades, et ELi ametid, näiteks Eurojust või CEPOL teevad samuti terrorismivastase võitluse valdkonnas kolmandate riikidega koostööd, näiteks strateegiliste ja operatiivlepingute kaudu; |
| --- | --- |

ES.

arvestades, et EL teeb kolmandate riikidega terrorismivastase võitluse alal mitut liiki koostööd; arvestades, et terrorismivastaste programmide rahastamiseks välismaal saab kasutada mitmesuguseid ELi vahendeid; arvestades, et EL on võtnud kasutusele terrorismivastase võitluse ekspertide võrgustiku ELi delegatsioonides; arvestades, et ELi ametid, näiteks Eurojust või CEPOL teevad samuti terrorismivastase võitluse valdkonnas kolmandate riikidega koostööd, näiteks strateegiliste ja operatiivlepingute kaudu;

| ET. | arvestades, et terrorismivastase võitluse valdkonnas on olemas ELi sanktsioonide süsteem, mis sisaldab kolme tüüpi meetmeid ja mida rakendab Euroopa välisteenistus; arvestades, et see süsteem ei ole täielik ning menetluslike piirangute ja liikmesriikide vastuseisu tõttu ei kasutata seda piisavalt; |
| --- | --- |

ET.

arvestades, et terrorismivastase võitluse valdkonnas on olemas ELi sanktsioonide süsteem, mis sisaldab kolme tüüpi meetmeid ja mida rakendab Euroopa välisteenistus; arvestades, et see süsteem ei ole täielik ning menetluslike piirangute ja liikmesriikide vastuseisu tõttu ei kasutata seda piisavalt;

| EU. | arvestades, et 19. juunil 2017. aastal vastu võetud nõukogu järeldustes ELi terrorismivastase välistegevuse kohta tuletatakse meelde ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide ja operatsioonide rolli terrorismivastases võitluses, tõhustades sellel eesmärgil julgeolekut, stabiilsust ja piirikontrolli, viies läbi julgeoleku valdkonna reform, suurendades terrorismivastase võitluse alast suutlikkust ja arendades teabevahetust; |
| --- | --- |

EU.

arvestades, et 19. juunil 2017. aastal vastu võetud nõukogu järeldustes ELi terrorismivastase välistegevuse kohta tuletatakse meelde ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide ja operatsioonide rolli terrorismivastases võitluses, tõhustades sellel eesmärgil julgeolekut, stabiilsust ja piirikontrolli, viies läbi julgeoleku valdkonna reform, suurendades terrorismivastase võitluse alast suutlikkust ja arendades teabevahetust;

Terrorismiohvrid

| EV. | arvestades, et liiga palju on inimesi, kes on ELis saanud terrorismi läbi otseselt kannatada, mistõttu tuhandete perekondade pikaajalist heaolu kahjustab nende traumajärgne seisund; arvestades, et ohvrite täpse arvu kohta puuduvad ühtlustatud andmed; arvestades, et enne 2001. aastat langes enamik terrorismiohvreid peamiselt IRA ja ETA arvele, kuid pärast seda on enamik surmasaanuid olnud Al-Qaeda või Daeshi organiseeritud või nendest innustust saanud terrorirünnakute ohvrid; |
| --- | --- |

EV.

arvestades, et liiga palju on inimesi, kes on ELis saanud terrorismi läbi otseselt kannatada, mistõttu tuhandete perekondade pikaajalist heaolu kahjustab nende traumajärgne seisund; arvestades, et ohvrite täpse arvu kohta puuduvad ühtlustatud andmed; arvestades, et enne 2001. aastat langes enamik terrorismiohvreid peamiselt IRA ja ETA arvele, kuid pärast seda on enamik surmasaanuid olnud Al-Qaeda või Daeshi organiseeritud või nendest innustust saanud terrorirünnakute ohvrid;

| EW. | arvestades, et terrorirünnakute põhjustatud surmad hävitavad perekondi ning et paljud terrorirünnaku üle elanud ja nendes vigastada saanud inimesed kannatavad puuete, elu rikkuva ja muutva jäsemete kaotuse ja psühholoogiliste probleemide all ja et nende kannatused mõjutavad tugevalt lähedasi pereliikmeid ja kogukonda, samas kui ohvrite pikaajalised vajadused jäetakse liiga tihti tähelepanuta siis, kui need ei ole enam meedia tähelepanu keskpunktis; arvestades, et traumajärgse stressi sündroom on Euroopa rahvatervise jaoks oluline tervishoiuküsimus; arvestades, et puuduvad kogu Euroopat hõlmavad arvandmed terrorismi mõju kohta elanikkonna vaimsele tervisele pärast erinevaid rünnakuid; |
| --- | --- |

EW.

arvestades, et terrorirünnakute põhjustatud surmad hävitavad perekondi ning et paljud terrorirünnaku üle elanud ja nendes vigastada saanud inimesed kannatavad puuete, elu rikkuva ja muutva jäsemete kaotuse ja psühholoogiliste probleemide all ja et nende kannatused mõjutavad tugevalt lähedasi pereliikmeid ja kogukonda, samas kui ohvrite pikaajalised vajadused jäetakse liiga tihti tähelepanuta siis, kui need ei ole enam meedia tähelepanu keskpunktis; arvestades, et traumajärgse stressi sündroom on Euroopa rahvatervise jaoks oluline tervishoiuküsimus; arvestades, et puuduvad kogu Euroopat hõlmavad arvandmed terrorismi mõju kohta elanikkonna vaimsele tervisele pärast erinevaid rünnakuid;

| EX. | arvestades, et terrorismiohvrite olukord on väga eriline ja et nende vajaduste täitmine ei ole mitte ainult ELi, rahvusvahelise ja riikliku õiguse kohane juriidiline kohustus, vaid ka kogu ühiskonna vastutus; arvestades, et hiljutistel rünnakutel ELis on olnud paljudest eri liikmesriikidest pärit ohvrid; |
| --- | --- |

EX.

arvestades, et terrorismiohvrite olukord on väga eriline ja et nende vajaduste täitmine ei ole mitte ainult ELi, rahvusvahelise ja riikliku õiguse kohane juriidiline kohustus, vaid ka kogu ühiskonna vastutus; arvestades, et hiljutistel rünnakutel ELis on olnud paljudest eri liikmesriikidest pärit ohvrid;

| EY. | arvestades, et Euroopa tasandil puudub terrorismiohvrite defineeritud õiguslik seisund ühiskondlikele teenustele juurdepääsu või hüvitise saamise õiguse eesmärgil; arvestades, et Euroopas toimunud hiljutiste terrorirünnakute ohvrid pole endiselt saanud õiglase kohtlemise osaliseks ning neile pole võimaldatud asjakohast ravi, ohvriabiteenuseid ja rahalist toetust; arvestades, et terrorismiohvritel on oht saada teisese ohvristamise osaliseks, mis mõjutab neid nii kohtumenetlustes kui ka paljudes kokkupuudetes muude riiklike ja mitteriiklike üksustega; |
| --- | --- |

EY.

arvestades, et Euroopa tasandil puudub terrorismiohvrite defineeritud õiguslik seisund ühiskondlikele teenustele juurdepääsu või hüvitise saamise õiguse eesmärgil; arvestades, et Euroopas toimunud hiljutiste terrorirünnakute ohvrid pole endiselt saanud õiglase kohtlemise osaliseks ning neile pole võimaldatud asjakohast ravi, ohvriabiteenuseid ja rahalist toetust; arvestades, et terrorismiohvritel on oht saada teisese ohvristamise osaliseks, mis mõjutab neid nii kohtumenetlustes kui ka paljudes kokkupuudetes muude riiklike ja mitteriiklike üksustega;

| EZ. | arvestades, et direktiivi 2012/29/EL (14) sätete tõlgendamises riiklikul tasandil esineb endiselt erinevusi; arvestades, et komisjon ei ole direktiivi rakendamise kohta ikka veel aruannet esitanud; arvestades, et 30. mail 2018. aastal võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni selle direktiivi rakendamise kohta (15); |
| --- | --- |

EZ.

arvestades, et direktiivi 2012/29/EL (14) sätete tõlgendamises riiklikul tasandil esineb endiselt erinevusi; arvestades, et komisjon ei ole direktiivi rakendamise kohta ikka veel aruannet esitanud; arvestades, et 30. mail 2018. aastal võttis Euroopa Parlament vastu resolutsiooni selle direktiivi rakendamise kohta (15);

| FA. | arvestades, et terrorismiohvritele hüvitise maksmine on ühiskonna viis tunnistada rünnaku põhjustatud kahju ning samas on see rahalise toetuse ja kahju korvamise vahend; arvestades, et hüvitiste suurus ja menetlused on liikmesriigiti väga erinevad, mis süvendavad ohvrite poolt tajutavat ebaõiglust ja nende kogetud kannatusi; |
| --- | --- |

FA.

arvestades, et terrorismiohvritele hüvitise maksmine on ühiskonna viis tunnistada rünnaku põhjustatud kahju ning samas on see rahalise toetuse ja kahju korvamise vahend; arvestades, et hüvitiste suurus ja menetlused on liikmesriigiti väga erinevad, mis süvendavad ohvrite poolt tajutavat ebaõiglust ja nende kogetud kannatusi;

| FB. | arvestades, et tugisüsteemid tuleb luua viisil, mis tagaks selle, et ka piiriüleste ohvritega arvestataks pidevalt ja süstemaatiliselt ning et neile pakutaks tuge nende endi riigis, samal ajal hoides kontakti toetuse pakkujatega riigis, kus rünnak toimus; |
| --- | --- |

FB.

arvestades, et tugisüsteemid tuleb luua viisil, mis tagaks selle, et ka piiriüleste ohvritega arvestataks pidevalt ja süstemaatiliselt ning et neile pakutaks tuge nende endi riigis, samal ajal hoides kontakti toetuse pakkujatega riigis, kus rünnak toimus;

| FC. | arvestades, et Eurojust on hõlbustanud vastastikuse õigusabi taotluste täitmist, et koordineerida ja tagada abi terrorismiohvrite õiguste kasutamisel, võttes arvesse välisriikidest pärit kannatanute erinevaid õigusi ja rolli nende riiklikes õigussüsteemides; |
| --- | --- |

FC.

arvestades, et Eurojust on hõlbustanud vastastikuse õigusabi taotluste täitmist, et koordineerida ja tagada abi terrorismiohvrite õiguste kasutamisel, võttes arvesse välisriikidest pärit kannatanute erinevaid õigusi ja rolli nende riiklikes õigussüsteemides;

| FD. | arvestades, et ettevõtted, sealhulgas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, võivad samuti terrorismi tõttu kahju kanda, näiteks varalist kahju ja äritegevuse katkestusi; |
| --- | --- |

FD.

arvestades, et ettevõtted, sealhulgas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, võivad samuti terrorismi tõttu kahju kanda, näiteks varalist kahju ja äritegevuse katkestusi;

| FE. | arvestades, et parlament on esitanud katseprojekti ettepaneku, et luua terrorismiohvrite Euroopa koordineerimiskeskus, mis tooks kokku peamised eksperdid, ohvrite eestkõnelejad ja asjaomased organisatsioonid kogu Euroopast, et teha kindlaks terrorismiohvrite peamised prioriteedid ja probleemid ning pakkuda piiriülest koordineeritud tuge; |
| --- | --- |

FE.

arvestades, et parlament on esitanud katseprojekti ettepaneku, et luua terrorismiohvrite Euroopa koordineerimiskeskus, mis tooks kokku peamised eksperdid, ohvrite eestkõnelejad ja asjaomased organisatsioonid kogu Euroopast, et teha kindlaks terrorismiohvrite peamised prioriteedid ja probleemid ning pakkuda piiriülest koordineeritud tuge;

Põhiõigused

| FF. | arvestades, et Euroopa Liidul on demokraatlike väärtuste, sh õigusriigi ja põhiõiguste edendamisel tähtis roll; arvestades, et ELis on äärmuslikke usulisi ja poliitilisi vaateid ja tavasid, mis põhimõtteliselt vastanduvad nendele väärtustele; |
| --- | --- |

FF.

arvestades, et Euroopa Liidul on demokraatlike väärtuste, sh õigusriigi ja põhiõiguste edendamisel tähtis roll; arvestades, et ELis on äärmuslikke usulisi ja poliitilisi vaateid ja tavasid, mis põhimõtteliselt vastanduvad nendele väärtustele;

| FG. | arvestades, et terrorismivastased meetmed ja õiguste kaitse ei ole omavahel vastuolus, vaid on teineteist vastastikku täiendavad ja tugevdavad eesmärgid; arvestades, et põhiõigused peavad olema tagatud ja kaitstud iga üksikisiku jaoks ning kõik terrorismivastase võitluse meetmed peaksid süütut ja asjasse mitte segatud üldist elanikkonda võimalikult vähe mõjutama; |
| --- | --- |

FG.

arvestades, et terrorismivastased meetmed ja õiguste kaitse ei ole omavahel vastuolus, vaid on teineteist vastastikku täiendavad ja tugevdavad eesmärgid; arvestades, et põhiõigused peavad olema tagatud ja kaitstud iga üksikisiku jaoks ning kõik terrorismivastase võitluse meetmed peaksid süütut ja asjasse mitte segatud üldist elanikkonda võimalikult vähe mõjutama;

| FH. | arvestades, et mis tahes terrorismivastased meetmed peavad alati täielikult tagama kõik põhiõigused ja põhimõtted, sealhulgas eraelu puutumatuse ja andmekaitse, mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabaduse õiguse ning menetluslikud tagatised, nagu süütuse presumptsioon, õigus õiglasele kohtulikule arutamisele ja õigus teabele, tagades, et üksikisikutel on tõhusad õiguskaitsevahendid oma põhiõiguste rikkumise vaidlustamiseks, sealhulgas võimalus saada õiguskaitset, ning et järgitakse menetlusõigusi käsitlevat liidu õigustikku; arvestades, et selliste meetmete puhul tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta Euroopa Liidu Kohtu praktikat; |
| --- | --- |

FH.

arvestades, et mis tahes terrorismivastased meetmed peavad alati täielikult tagama kõik põhiõigused ja põhimõtted, sealhulgas eraelu puutumatuse ja andmekaitse, mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabaduse õiguse ning menetluslikud tagatised, nagu süütuse presumptsioon, õigus õiglasele kohtulikule arutamisele ja õigus teabele, tagades, et üksikisikutel on tõhusad õiguskaitsevahendid oma põhiõiguste rikkumise vaidlustamiseks, sealhulgas võimalus saada õiguskaitset, ning et järgitakse menetlusõigusi käsitlevat liidu õigustikku; arvestades, et selliste meetmete puhul tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta Euroopa Liidu Kohtu praktikat;

| FI. | arvestades, et on väga oluline, et terrorismivastased juurdlused järgiksid kõrgeid professionaalsuse standardeid ja et kõik rakendatud meetmed oleksid sihipärased, proportsionaalsed ja vajalikud; arvestades, et terrorismivastase võitluse poliitika ei tohi põhjustada sotsiaalset tõrjutust ja häbimärgistamist; arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametilt võiks tema mitmeaastase raamistiku kontekstis küsida arvamust terrorismivastaste õigusaktide kohta; |
| --- | --- |

FI.

arvestades, et on väga oluline, et terrorismivastased juurdlused järgiksid kõrgeid professionaalsuse standardeid ja et kõik rakendatud meetmed oleksid sihipärased, proportsionaalsed ja vajalikud; arvestades, et terrorismivastase võitluse poliitika ei tohi põhjustada sotsiaalset tõrjutust ja häbimärgistamist; arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametilt võiks tema mitmeaastase raamistiku kontekstis küsida arvamust terrorismivastaste õigusaktide kohta;

| FJ. | arvestades, et õiguskaitsetöötajad ja kohtuametnikud on terrorismivastaste operatsioonide esiliinil; arvestades, et on mitmeid dokumenteeritud juhtumeid, kus vägivaldsed äärmuslased on võtnud sihikule ja ähvardanud politsei- ja kohtuametnikke ja nende perekondi, ning millest osa on tipnenud vägivaldsete füüsiliste rünnakute ja isegi mõrvadega; arvestades, et ülimalt oluline on poliitiline ja avalik toetus õiguskaitse- ja kohtutöötajatele, kes eluga riskides kaitsevad terrorismivastastes juurdlustes põhiõigusi; |
| --- | --- |

FJ.

arvestades, et õiguskaitsetöötajad ja kohtuametnikud on terrorismivastaste operatsioonide esiliinil; arvestades, et on mitmeid dokumenteeritud juhtumeid, kus vägivaldsed äärmuslased on võtnud sihikule ja ähvardanud politsei- ja kohtuametnikke ja nende perekondi, ning millest osa on tipnenud vägivaldsete füüsiliste rünnakute ja isegi mõrvadega; arvestades, et ülimalt oluline on poliitiline ja avalik toetus õiguskaitse- ja kohtutöötajatele, kes eluga riskides kaitsevad terrorismivastastes juurdlustes põhiõigusi;

| FK. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaselt keelatakse puude tõttu diskrimineerimine ja selles tunnistatakse puuetega inimeste õigust saada kasu meetmetest, mille eesmärk on tagada nende iseseisvus, sotsiaalne ja tööalane integratsioon ning osalemine ühiskonnaelus; arvestades, et puuetega inimeste õigusi kaitseb ELis ka ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon; |
| --- | --- |

FK.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta kohaselt keelatakse puude tõttu diskrimineerimine ja selles tunnistatakse puuetega inimeste õigust saada kasu meetmetest, mille eesmärk on tagada nende iseseisvus, sotsiaalne ja tööalane integratsioon ning osalemine ühiskonnaelus; arvestades, et puuetega inimeste õigusi kaitseb ELis ka ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon;

Soovitused

Institutsiooniline raamistik

| 1. | leiab, et kuigi liikmesriigid on oma suveräänsete õiguste tõttu ohtude ennetamise ja nendele reageerimise alal esiliinil, on tingimata vaja täielikult tunnustada Euroopa Liidu rolli ja julgeolekuliidu raames vastu võetud terrorismivastase võitluse meetmeid liikmesriikide toetamise, koordineerimise, parimate tavade jagamise, ühiste lahenduste leidmisega ja lisaväärtuse loomise vallas, et aidata neil tõhusamalt võidelda radikaliseerumise, äärmusluse ja terrorismi ilmingute vastu; on seisukohal, et sisepiirideta alal on Euroopa tasandi meetmed väga olulised julgeoleku kõrge taseme tagamiseks kogu Euroopa territooriumil, ning et koostöö süvendamine ja teabevahetus liikmesriikide vahel ja Euroopa Liiduga on äärmiselt oluline, et reageerida tõhusalt terrorismiohule ja seda ära hoida ning kodanikke kaitsta; kutsub liikmesriike ja liidu institutsioone üles töötama ühise strateegilise kultuuri nimel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et EL ja liikmesriigid peaksid täiustama omavahelist koostööd, ning sel eesmärgil tugevdama olemasolevaid Euroopa organeid, ELi eriasutusi ja -teenistusi ning liikmesriikide pädevate asutuste ja õiguskaitseasutuste vahelisi koostöökanaleid; on seisukohal, et nendele ELi ametitele tuleks anda suurenenud töökoormusega tegelemiseks piisavad vahendid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et on oluline vahetada häid tavasid liikmesriikide vahel Euroopa Liidus, aga ka kolmandate riikidega; tunneb heameelt algatuste pärast, mida on teinud mõned liikmesriigid, aga ka kohalikul tasandil linnad või isegi eraosalejad, et teha kindlaks vahendid, mis oleksid terrorismivastases võitluses tõhusad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjoni järgmisel presidendil säilitada julgeolekuliidu voliniku eraldiseisev ametikoht; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub nõukogu üles säilitama terrorismivastase võitluse koordinaatori ametikoht; leiab, et ELi terrorismivastase võitluse koordinaatoril peaks jätkuvalt olema aktiivne roll ELi reageeringu tugevdamisel terrorismivastases võitluses; palub selgitust, milline on terrorismivastase võitluse koordinaatori, kui ELi pädevate institutsioonide ja liikmesriikide agentuuride vahelise ühenduslüli staatus ja roll; |
| --- | --- |

5.

| 6. | leiab, et vabadus, turvalisus ja õigus on kolm aspekti, mida ei saa analüüsida eraldi; leiab, et põhiõiguste austamine peab olema kõikide terrorismi teemaliste seadusandlike algatuste oluline osa; nõuab tungivalt, et Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni pädevus hõlmaks jätkuvalt terrorismivastast võitlust, et tagada ühtsus vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas tehtava muu seadusandliku tööga; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub nõukogu üles laiendama Euroopa Prokuratuuri volitusi, et see hõlmaks võitlust organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles täiendavalt tugevdama ja toetama ATLASe võrgustikku, mis koosneb ELi liikmesriikide terrorismivastase tsiviiltegevuse eriüksustest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab tungivalt, et komisjon viiks süstemaatiliselt läbi tulevaste terrorismivastast võitlust käsitlevate seadusandlike ettepanekute mõju hindamise ning konsulteeriks kodanike ja ekspertide sidusrühmadega; |
| --- | --- |

9.

Terrorismioht

| 10. | palub komisjonil teha liikmesriikidega koostööd, et suurendada läbipaistvust ja parandada ühist arusaama ohutasemetest; palub liikmesriikidel edastada ohutaseme muutmist ja selle põhjuseid käsitlevad andmed võimalikult kiiresti; palub komisjonil ja liikmesriikidel mitte piirduda oma nägemuses terrorismist ainult džihadismi probleemidega, vaid jääda sama valvsaks seoses terrorismiohuga, mis põhineb muudel ajenditel, nagu näiteks Europoli TE-SAT-aruannetes nimetatud põhjused; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub komisjoni edendada asjakohastes rahvusvahelistel foorumitel terrorismi selget liigitamist inimsusevastaseks kuriteoks, nagu on sätestatud Rooma statuudi artiklis 7, mis viis Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomiseni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub kõiki liikmesriike kooskõlas Euroopa Nõukogu järeldustega (16) üles tunnistama, et Daesh on pannud toime genotsiidi, eeskätt jeziidide, kristlaste ja muude kui sunniitidest muslimite vastu ning nõuab, et kõik liikmesriigid võtaksid kiireid ja tõhusaid meetmeid kooskõlas 1984. aasta genotsiidikonventsioonist tulenevate kohustustega ennetada genotsiidiakte ja nende eest karistada ning kooskõlas oma üldise kohustusega võidelda kuritegude vastu rahvusvahelise õiguse alusel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub liikmesriike ja asjaomaseid ELi ameteid üles jälgima kõiki terroristidest välisvõitlejaid ning tagama ühtlustatud turvalisuse ja kohtulikud järelmeetmed seoses isikutega, kes on tuvastatud kui Euroopasse tagasipöördujad; palub komisjonil aidata liikmesriike kooskõlastatud klassifitseerimissüsteemide loomisel, et eristada suure, keskmise ja väikese riskiga tagasipöördujaid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | soovitab liikmesriikidel pakkuda tagasipöörduvate lastega tegelemiseks sobivaid struktuure, ja eelkõige välja töötada spetsiaalne tagasipöörduvate laste jaoks mõeldud riskide ja vajaduste hindamise töövahend, mis põhineks laste arengu etappidel ja sellel, kuivõrd nad osalesid välismaal kuritegelikus tegevuses; rõhutab, et rehabiliteerimisprogrammid peaksid põhinema valdkonnaülesel lähenemisel, mis toob kokku erinevad teadmised, sh kogenud spetsialistide kogemused traumade, äärmusluse, laste arengu, hariduse ja riskihindamise valdkonnas vastavalt kohalikele ja riiklikele oludele, samuti soovitab luua selle murettekitava nähtusega tegelemiseks vajalikud ja selged õiguslikud ja organisatsioonilised struktuurid; julgustab liikmesriike tegema koostööd Rahvusvahelise Punase Risti Komiteega, kuna sellel organisatsioonil on antud valdkonnas eriline juurdepääs ja eriteadmised; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub komisjonil esitada õigusakti ettepanek, mis välistaks süüdimõistetud terroristidele ja isikutele, kelle puhul selged tõendid näitavad, et nad kujutavad endast tõsist ohtu avalikule julgeolekule, kus tahes Euroopa Liidus varjupaiga või muus vormis rahvusvahelise kaitse andmise; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub komisjonil läbi vaadata ja uuendada keemilise, bioloogilise, radioloogilise ja tuumaalase (KBRT) julgeoleku tegevuskava ja liikmesriikidel luua või tugevdada ja säilitada asjaomased tsiviilkaitse meetmed, et olla valmis KBRT-rünnakuteks, ning võtta selleks tööle kvalifitseeritud personal, keda koolitatakse regulaarselt ja kelle hulka kuuluvad nii täistööajaga kui vabatahtlikud töötajad, ning luues ühtlasi asjakohase tehnilise infrastruktuuri, sealhulgas reageerimisvahendid, nagu spetsiaalsed mobiilsed tuvastamissüsteemid, oluliste ravimite varud, ohvrite eest hoolitsemine ning parimate tavade jagamine; rõhutab, et need meetmed peavad olema kooskõlas valdkondadevahelise strateegiaga, mis hõlmab koordinatsioonimeetodeid, teavitusmenetlusi, standardprotokolle, evakueerimisplaanide koostamist, avalikke häiresüsteeme ja vahejuhtumitest teatamist; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles neid strateegiaid järk-järgult ühtlustama; palub liikmesriikidel luua või tugevdada spetsialiseeritud laboratooriumeid; palub komisjonil koostöös Euroopa Parlamendiga toetada asjakohast piiriülest teadustegevust; julgustab tegema tõhustatud koostööd NATO KBRT tippkeskusega, et tagada parimate tavade edastamine ELi ja NATO liikmesriikide päästetöötajate vahel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | julgustab liikmesriike ja komisjoni tegema koostööd erasektoriga mehhanismide loomiseks, millega tagatakse meditsiiniliste vastumeetmete usaldusväärne, järjepidev ja piisav varu, sealhulgas võimalusega kasutada ELi ühishangete mehhanismi, mis loodi 22. oktoobri 2013. aasta otsusega nr 1082/2013/EL, milles käsitletakse tõsiseid piiriüleseid terviseohte (17); |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab tungivalt, et ligipääsetavuse lihtsustamiseks ajakohastataks Europoli lõhkeainete Euroopa andmebaasi ja laiendataks seda Euroopa analüüsiprojektile, mis toimib kõigist ELis toime pandud KBRT-rünnakutest teavitamise ja sellealase koordineerimise keskusena, ning täiendada seda valdkondadevahelise ja piisava personaliga varustatud analüüsimeeskonnaga; |
| --- | --- |

18.

| 19. | peab tervitatavaks komisjoni kavatsust tugevdada ELi KBRT-valmisolekut ja reageerimisvõimet õiguskaitse-, kodanikukaitse ja tervishoiuasutuste ning vajadusel piirivalve- ja tolliametite valdkonnavaheliste meetmetega, kasutades selleks olemasolevaid rahastamis- ja operatiivvahendeid, eelkõige liidu kodanikukaitse mehhanismi, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit ning politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendit; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kehtestaksid ühised standardid taustakontrolli menetlusteks haavatavates asutustes nagu tuumaelektrijaamad või spetsialiseeritud laboratooriumid; |
| --- | --- |

20.

| 21. | julgustab liikmesriike kasutama paremini ära KBRT-ainete tehnilisi tuvastamissüsteeme, eeskätt suurtel avalikel üritustel, ning palub komisjonil koostöös Euroopa Parlamendiga teha selliste süsteemide laiaulatuslikuks hankimiseks kättesaadavaks täiendav Euroopa rahastus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab heameelt Euroopa terrorismivastase võitluse keskuses loodud teadmuskeskuse üle, mille käsitlusalaks on keemilised, bioloogilised, radioloogilised, tuuma- ja lõhkeained ja nendega seotud lõhkeainetega seotud tegevused ja mis hakkab toimima kõrvuti Euroopa Tuumajulgeoleku koolituskeskusega (EUSECTRA); nõuab standardmenetluse kehtestamist, mille abil iga liikmesriik jagab tõhusalt teavet teadmiste kogumise keskusega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | peab kiiduväärseks, et heaks kiideti määrus, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusamet ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008 (18); kutsub komisjoni üles võtma mehitamata õhusõidukeid ja mehitamata õhusõidukite tegevust käsitlevates tulevastes delegeeritud ja rakendamiseeskirjades arvesse turvaaspekte, sealhulgas korrapäraselt ajakohastatavaid riskihindamisi, kohustuslikku registreerimist, elektroonilist identifitseerimist ja geotarastuse kehtestamist kõikides mehitamata õhusõidukite kategooriates, kohustuslikke turvalitsentse ning turva- ja kontrollimissioonide korraldajatele mõeldud koolituskursusi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | märgib, et paljud Euroopas terroritegusid toime pannud isikud alustasid pisikuritegudega ning langesid vanglas vägivaldse äärmusluse mõju alla; kutsub liikmesriike üles tagama, et nende kriminaalõigussüsteemid karistaksid kurjategijaid nõuetekohaselt ja võimaldaksid enne nende ennetähtaegset vabastamist hoolikalt kaaluda uue rikkumise ohtu; rõhutab, et vägivaldse äärmusluse õhutamise asemel peaks vanglas viibitud aeg võimaldama rehabiliteerimist, taasintegreerimist ja korduvkuritegude ennetamist; |
| --- | --- |

24.

| 25. | toob välja jätkuva ohu seoses terroristlike organisatsioonide ja organiseeritud kuritegevuse vaheliste sidemetega, eriti seoses logistilise suutlikkuse ja ebaseadusliku relvakaubandusega, mis võib võimalikuks teha laiaulatuslike rünnakute korraldamise; |
| --- | --- |

25.

| 26. | võtab teadmiseks kasvava küberohu ja toonitab, kui oluline on tõhustada küberturvalisusealast tegevust ka terrorismivastase võitluse valdkonnas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palub liikmesriikidel varustada terrorismivastase võitlusega seotud avalikke asutusi kõigi vajalike tehniliste, rahaliste, hariduslike ja õiguslike vahenditega enda kaitsmiseks vägivaldsete äärmuslaste vastu oma kohustuste täitmise käigus; |
| --- | --- |

27.

Vägivaldse äärmusluseni viiva radikaliseerumise ennetamine ja selle vastu võitlemine

Radikaliseerumisevastase võitluse struktuurid

| 28. | nõuab piisavate finants- ja inimressurssidega varustatud ELi radikaliseerumise ennetamise tippkeskuse kui radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku järglase loomist komisjoni juurde; on veendunud, et selle ülesannete hulka peaks kuuluma koordineerimine ning koostöö, teadmiste vahetamise, majakaprojektide ja heade tavade vahetamine liikmesriikide, poliitikakujundajate ja spetsialistide vahel (kaasates endisi ELi radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku ja Euroopa strateegilise teabevahetuse võrgustiku struktuure), ning usujuhtide või kogukondade, akadeemikute ja ekspertide, sealhulgas IT-spetsialistide kaasamine radikaliseerumise ennetamise ja selle vastase võitluse valdkonnas; juhib tähelepanu, et selle tegevus peaks hõlmama spetsialistide kategooriate, sealhulgas kohtunike ja prokuröride koolitust, sh partnerluses peamiste strateegiliste kolmandate riikidega; on seisukohal, et see keskus peaks kehtestama programmide ja projektide tulemuslikkuse hindamiseks ja mõõtmiseks ka teadusliku metoodika, et asjakohast poliitikat saaks vajadusel kohandada; |
| --- | --- |

28.

| 29. | märgib, et Euroopa Kontrollikoja 2018. aasta aruandes radikaliseerimisvastase võitluse kohta leiti, et komisjonil ei ole ELi rahastatavatest meetmetest täielikku ülevaadet ning et seoses liidu vahenditega ei kasutata näitajaid ega sihtväärtusi, et mõõta eri lähenemisviiside edukust; palub komisjonil tagada, et Sisejulgeolekufondi raames määratakse piisav rahastus radikaliseerumise ennetamiseks ja sellevastaseks võitluseks, mis koondaks praegu erinevate fondide ja programmide vahel killustunud vahendid ning võimaldaks nende kasutuse paremat koordineerimist, nähtavust ja suuremat mõju kriteeriumite põhjal, mille võiks välja töötada radikaliseerumise ennetamise tippkeskus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid radikaliseerumise ennetamise ja radikaliseerumisevastase võitluse jaoks vastu põhjalikud riiklikud ja piirkondlikud strateegiad, millega antakse piisavalt vahendeid kogukondadele ja kohaliku tasandi partneritele, kes osalevad nendele strateegiatele põhinevate programmide loomises ja elluviimises, ning palub kasutada mitut asutust hõlmavat lähenemisviisi; rõhutab, et parimad tulemused saavutatakse kohalike kogukondadega koostööd tehes; rõhutab lisaks, et objektiivsed kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed näitajad, mille võiks välja töötada radikaliseerumise ennetamise tippkeskus, võimaldaksid kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel radikaliseerumise kohalikke erijooni kaardistada ja programme paremini konkreetsele piirkonnale kohandada; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palub liikmesriikidel tegeleda radikaliseerumisega terviklikult, ka koostöös kohalike haldusasutustega, ning täiendada julgeolekualaseid lähenemisviise strateegiate abil, mis käsitlevad sotsiaalset kaasamist, majanduslikku ja kultuurilist integratsiooni, ning pikaajaliste poliitikameetmete ja investeeringutega avalikesse teenustesse ja taristusse; julgustab nii komisjoni kui ka liikmesriike edendama diskrimineerimisvastaseid kampaaniaid; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toonitab, kui oluline on teha konkreetseid uuringuid naiste rolli kohta sihtpiirkondades, -riikides, ja -kogukondades, et mõista nende tähtsust ja teha kindlaks valdkonnad, kus naiste organisatsioonid saaksid aidata luua suuremat vastupanuvõimet radikaliseerumise suhtes; |
| --- | --- |

32.

| 33. | nõuab, et loodaks Euroopa vastupanuauhind, mille Euroopa Parlament annaks igal aastal, võimaluse korral radikaliseerumise ennetamise tippkeskusega tihedalt konsulteerides, parimale ELi tasandi sotsiaal- ja kultuuriprojektile, edendades nii ühiskondlikku aktiivsust, mis on täielikult kooskõlas demokraatia, õigusriigi ja inimõigustega ning et ehitada üles radikaliseerumise suhtes vastupanuvõimelised ühiskonnad; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palub Eurojustil jälgida jätkuvalt kohtupraktikat liikmesriikides seoses terrorismini viiva radikaliseerumisega, sealhulgas süüdistuse esitamise ja kinnipidamise alternatiivide kasutamist, ning anda korrapäraselt aru terroriaktide eest süüdimõistmist käsitlevas ülevaates; palub liikmesriikidel edastada sel eesmärgil Eurojustile kogu vajalik teave selliste terroriaktide eest süüdistuse esitamiste ja süüdimõistmiste kohta, mis mõjutavad või võivad mõjutada kaht või enamat liikmesriiki; |
| --- | --- |

34.

Usuline äärmuslus

| 35. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid usuvabaduse ja õiguse seda vabalt kasutada, nagu on sätestatud põhiõiguste hartas, ja sellega seoses julgustaksid ja salliksid eelkõige ainult neid usu praktiseerimise vorme, mis on täielikult kooskõlas demokraatia, õigusriigi ja inimõigustega ning liikmesriikides kehtivate seadustega; väljendab heameelt usukogukondade algatuste üle kogu Euroopas, et võidelda oma kogukondades ohtlike narratiividega; rõhutab, et radikaliseerumise ennetamiseks on vaja soodustada religioonide- ja kultuuridevahelist dialoogi ja koostööd usukogukondade ja kohalike ametiasutustega; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palub liikmesriikidel kaplaneid eelnevalt kontrollida ning kanda järjekindlalt kõik vihajutlustajad juhtumipõhiselt musta nimekirja; palub komisjonil luua ELi järelevalvenimekirja, et radikaalsete kaplanite kohta seadusega lubatud ulatuses paremini teavet vahetada; julgustab liikmesriike jõudma ühise arusaamani ja koostama suunised, mille alusel võiks neid kaplaneid kontrollida; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palub liikmesriikidel suurendada ELis kõrghariduse omandamise võimaluste pakkumist kaplanitele läbipaistva kontrolli raames ja akrediteerides üksnes need teoloogilised õppekavad, mis on täielikult kooskõlas demokraatia, õigusriigi ja inimõigustega ning neutraalsuse ja Euroopa riikide demokraatliku ilmalikkusega, ning tühistades väärtegude korral õpetamisõigused; |
| --- | --- |

37.

Vihakõne ja äärmusrühmituste vastu tegutsemine

| 38. | palub liikmesriikidel rakendada terrorismivastase võitluse direktiivi ning raamotsuse rassismi ja ksenofoobia kohta, mille kohaselt on terroriaktile või vihakuriteole õhutamine kriminaalkuritegu, et jätta vihajutlustajad avalikust tegevusest kõrvale, kasutades kõiki seaduslikke meetmeid, sh viisa andmisest keeldumine või ELi territooriumilt väljasaatmine, ning et algatada selliste jutlustajate ning kõikide äärmuslike ja terroristlike usukuulutajate vastu kohtumenetlus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid sulgeksid palvetamispaigad ja keelaksid ühendused, mis ei ole täielikult kooskõlas kohaldatava ELi ja liikmesriigi õiguse, demokraatia, õigusriigi ja inimõigustega ja mis õhutavad terroriaktidele, vihkamisele, diskrimineerimisele või vägivallale; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub liikmesriike üles uurima, kuidas tagada, et palvetamispaigad, haridus- ja usuõppe-, heategevus- ja kultuuriühendused ja sihtasutused ning samalaadsed üksused esitaksid üksikasjalikud andmed selle kohta, kust on pärit nende rahalised vahendid ja kuidas neid jaotatakse nii ELis kui ka väljaspool seda, ning kuidas tagada, et pädevad ametiasutused saaksid neid üksusi käsitlevaid andmeid salvestada ja analüüsida kooskõlas ELi õigusraamistiku ja andmekaitse eeskirjadega, kui esineb kahtlus või mõistlik põhjus kahtlustada sidemeid terroristlike rühmitustega; palub liikmesriikidel keelata rahastus kolmandatest riikidest, mis vastanduvad demokraatiale, õigusriigile ja inimõigustele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palub liikmesriikidel võtta kiiresti õiguslikke meetmeid, et keelata ja kõrvaldada oma territooriumilt võimalikult suures ulatuses kogu vägivallale ja terroriaktidele õhutav trüki- ja veebipropaganda, kaasa arvatud sisu, mille on koostanud või mida levitavad ELi või ÜRO poolt sanktsioneeritud isikud või rühmad; palub ELi internetisisust teavitamise üksuse – mida tuleks inimressursside ja võimekusega tugevdada – märguannete osana eemaldada selline propaganda poodidest ja veebiplatvormidelt; nõuab pingutuste tegemist selleks, et jälgida sellise propaganda allikaid ja/või teha need kindlaks; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palub liikmesriikidel võtta audiovisuaalmeedia teenuste direktiiviga kooskõlas meetmeid satelliittelevisiooni kanalite suhtes, mis levitavad vägivalda, vaenu ja terrorismile õhutamist; kutsub liikmesriike üles rakendama direktiivi täielikult ja kiiresti, tagamaks, et kõikjal ELis kehtib vägivallale ja vihale õhutamise ennetamist käsitlev artikkel 6; nõuab, et komisjon koostaks analüüsi direktiivis võimalike seadusandlike muudatuste tegemise kohta, et parandada selliste kolmandatest riikidest saateid edastatavate kanalite blokeerimise tõhusust; |
| --- | --- |

42.

Haridus

| 43. | rõhutab, et liikmesriigid peavad tagama, et kõik haridusasutused annaksid haridust kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooniga, kontrollides selleks õppekavasid, tehes korrapäraseid kontrolle ning rakendades mittevastavuse korral sanktsioone, ning et usufanaatikud ei tohi koolidesse pääseda; |
| --- | --- |

43.

| 44. | on veendunud, et haridusest kui protsessist, et avastada, uurida ja haarata ajalugu, tsivilisatsioone, kultuure, ideoloogiaid ja religioone ja neile vastu astuda peab kujunema kogu äärmusliku vägivalla ja vägivaldsete radikaalsete protsesside vastases võitluses täieõiguslik vahend; rõhutab, kui oluline on vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste hartale ja ÜRO lapse õiguste konventsioonile õpetada kõigile lastele mittediskrimineerimist ja teiste inimeste veendumuste austamist, ning edendada kõigi laste sotsiaalset kaasamist; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palub liikmesriikidel kehtestada radikaliseerumise ennetamiseks poliitikameetmed, mis oleksid nii spetsiifilised (kaitsetud rühmad) kui ka mittespetsiifilised (üldised); arvab, et koolides toimuvad kohtumised ohvrite, tagasipöördujate ja nende perekondadega ning inimestega, kes on elanud üle radikaliseerumise, võib olla tõhus radikaliseerumise ennetamise vahend; julgustab pakkuma teadlikkuse suurendamise koolitusi inimestele, kes võivad kokku puutuda tagasipöörduvate lastega; märgib, et parimad tulemused saavutatakse sageli partnerluses kohalike kogukondadega, takistades terroristlike rühmituste põhilisi suhtluskanaleid vastunarratiividega; |
| --- | --- |

45.

| 46. | julgustab liikmesriike integreerima meedia- ja infopädevuse riiklikku haridussüsteemi, et anda noortele vahendid internetis ringleva, sageli filtreerimata teabe mõistmiseks ja hindamiseks ning interneti vastutustundlikuks kasutamiseks, et vältida võimalikke radikaliseerumisohte; |
| --- | --- |

46.

| 47. | soovitab liikmesriikidel koostada koolidele mõeldud suunised õpilaste võimaliku radikaliseerumise vastu võitlemiseks ning töötada välja lihtsad ja selged menetlused nendega tegelemiseks; rõhutab, et radikaliseerumise kõige raskemate juhtumitega võitlemise protsessi tuleb kaasata lastekaitseasutused ja sotsiaalteenistus, et tõhustada koostööd õiguskaitse- ja kohtuorganite asjaomaste üksustega; |
| --- | --- |

47.

Internet

| 48. | rõhutab, et terroristlik veebisisu tuleb tuvastada automaatselt ning eemaldada süstemaatiliselt, kiiresti, püsivalt ja täielikult selgete õigusnormide, sealhulgas kaitsemeetmete ja inimese tehtava kontrolli abil; juhib lisaks tähelepanu vajadusele vältida juba eemaldatud sisu uuesti üles laadimist; väljendab heameelt komisjoni seadusandliku ettepaneku üle, milles käsitletakse terroristliku veebisisu levitamise tõkestamist ja kohustatakse platvorme seda täielikult eemaldama; kutsub kaasseadusandjaid üles selle ettepanekuga kiiremas korras tegelema; kutsub liikmesriike üles nägema kõnealuse õigusakti vastuvõtmise viibimisel ette riiklikud meetmed; |
| --- | --- |

48.

| 49. | on arvamusel, et aruandlus peaks sisaldama kirjeldusi ja statistikat selle kohta, millist sisu eemaldati ja miks, kui mitu korda sisu enne selle eemaldamist vaadati, kui kaua oli sisu veebis ning kas ja millal häiriva sisuga seotud konto kustutati; rõhutab, et vaja on nõuetekohast läbipaistvust, et hinnata, kas riigiasutused täidavad ebaseaduslikust sisust teatamise korral uurimises ja vastutusele võtmises asjakohast rolli; |
| --- | --- |

49.

| 50. | väljendab heameelt ülemaailmse terrorismivastase võitluse foorumi töö üle ning palub foorumi asutanud ettevõtjatel tugevdada oma pingutusi tööstuse ühise räsiandmebaasi osas, ka teadmisi väiksemate tehnoloogiaettevõtetega jagades; kutsub tehnoloogiaettevõtteid üles suurendama oma pingutusi ja vahendeid, et töötada välja meetodid terroristliku sisu kiireks eemaldamiseks, seadmata seejuures ohtu sõnavabadust; |
| --- | --- |

50.

| 51. | peab kiiduväärseks tööd, mida on teinud Europoli ELi internetisisust teavitamise üksus; kutsub üles looma igas liikmesriigis eriüksust, mille ülesandeks on ebaseaduslikust veebisisust teatamine ning mis võib teha koostööd ELi internetisisust teavitamise üksusega, et tagada täiendavus ja vältida tarbetut dubleerimist IT-ettevõtete teavitamisel terroristlikust sisust; nõuab ELi internetisisust teavitamise üksuse tugevdamist, et hõlbustada ja koordineerida liikmesriikide pingutusi peatada, märgistada ja kustutada terroristlik veebisisu; arvab lisaks, et on ülioluline koguda Europolis teavet kustutatud terroristliku veebisisu ja kontode kohta, et ennetada nende uuesti üles laadimist ning hõlbustada analüüsimist ja kriminaaluurimisi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | nõuab, et komisjon looks Euroopa veebiplatvormi, mida kodanikud saaksid kasutada terroristliku veebisisu märgistamiseks ning et ettevõtetel oleks piisav võimekus võtta märgistatud sisu vastu, vaadata see läbi ja sellele reageerida; |
| --- | --- |

52.

| 53. | nõuab tõhusat partnerlusel põhinevat lähenemisviisi õiguskaitseasutuste, kohtuorganite, IT-sektori, internetiteenuse osutajate, veebimajutusteenuse pakkujate, sotsiaalmeedia ettevõtete ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel tõhusate vastunarratiivide väljatöötamisel ja levitamisel, kuhu kaasatakse ka ohvreid, ning et tagataks, et otsingumootorid seavad vastunarratiivid nähtavale kohale; julgustab komisjoni ja liikmesriikide ametiasutusi tegema suuremaid pingutusi, et luua tõhusad vastunarratiivid ja muud strateegilise kommunikatsiooni vahendid; |
| --- | --- |

53.

Vanglad

| 54. | palub liikmesriikidel tagada nii vangidele kui ka vanglatöötajatele turvalised ja ohutud tingimused ja luua konkreetsed menetlused ja näitajad, et tuvastada radikaliseerunud vangid ja nendega tegeleda, et nad ei saaks teisi radikaliseerida, ning tagada sihtotstarbeline jälgimine ja eraldamismeetmed, samuti koolitada vastavalt vanglatöötajaid; |
| --- | --- |

54.

| 55. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid vanglatöötajate ohutuse, kehalise ja vaimse puutumatuse ning pakuksid neile korrapärast psühholoogilist nõustamist; kutsub liikmesriike üles tagama piisavalt ressursse, sihtotstarbelist koolitust ja järelevalvet vanglaametnikele kõigil tasanditel, ja eelkõige asetama esirinda töötajad, kes töötavad tihedalt alaealiste seaduserikkujate ja radikaliseerunud vangidega; rõhutab eelkõige, et töötajaid tuleb koolitada nõuetekohaselt, et märgata radikaliseerumise märke varajases staadiumis; julgustab liikmesriike hindama koolitusi, mille on ELi vahenditega töötanud välja Euroopa Kriminaalhoolduse Organisatsioon, Euroopa Vanglate ja Kinnipidamisasutuste Organisatsioon ja Euroopa vanglakoolitusakadeemiate võrgustik; nõuab ELi täiendavat panust, et tõhustada vanglaametnike väljaõpet vägivaldse radikaliseerumise ja võimalike terrorismiohtudega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, et vanglad peavad välja töötama spetsiaalsed vahendid ja meetodid, et tuvastada ja jälgida radikaliseerunud kinnipeetavaid nende radikaliseerumise astme kohaselt ja neid enne vabastamist hinnata; kutsub komisjoni üles edendama radikaliseerunud kinnipeetavaid käsitleva riskihindamismetoodika parimaid tavasid, mis on kasutusel eri liikmesriikides; on arvamusel, et kõige ohtlikumad kinnipeetavad tuleb õigusasutuste ja/või terrorismivastase võitlusega tegelevate riigiasutuste jaoks markeerida ning töötada välja tõhusad vabastamisjärgsed tingimisi vabastuse nõuded neile, kes tõenäoliselt ohustavad avalikku julgeolekut; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tugevdaksid radikaliseerunud kinnipeetavatega seotud jälitus- ja järelteabe kogumist, tuginedes liikmesriikide parimatele tavadele, nagu kinnipidamisasutuse teabemenetluste loomine; rõhutab, et vanglasüsteemis võib olla kasulik radikaliseerumise eest vastutava kontaktisiku määramine; |
| --- | --- |

56.

| 57. | rõhutab, et radikaliseerumise õhutamise asemel peaks vanglas viibitud aeg võimaldama rehabiliteerimist ja taasintegreerimist; kutsub liikmesriike üles looma vanglates mitut valdkonda hõlmavaid terroristlike sidemete lõpetamise programme; on arvamusel, et taasintegreerimise meetmed peaksid olema vangistuse lahutamatu osa, et olla nende kinnipeetavate vabanemiseks valmis; on arvamusel, et ELi radikaliseerumise ennetamise tippkeskus võiks võtta järelmeetmeid tegevuskavade suhtes, millega võideldakse radikaliseerumise vastu vanglates ja vanglajärgsel üleminekul; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab, et ebainimlikud kinnipidamistingimused, ülerahvastatus ja halb kohtlemine töötavad radikaliseerumise ja vägivaldse äärmuslikkusega võitlemise eesmärgile vastu; juhib tähelepanu, et radikaliseerumise vältimiseks vanglates on tungivalt vaja kehtestada kinnipeetavate ohtlikkuse tasemele vastavad kinnipidamiseeskirjad; rõhutab sellega seoses, et mis tahes eriprogrammiga, mis on mõeldud konkreetsele kinnipeetavate rühmale tuleb austada samu inimõigusi ja rahvusvahelisi kohustusi kui mis tahes muude kinnipeetavatele mõeldud programmidega; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kutsub komisjoni üles algatama vanglatingimusi käsitlevat Euroopa foorumit, et julgustada parimate tavade vahetamist kõikide liikmesriikide ekspertide ja spetsialistide vahel; |
| --- | --- |

59.

| 60. | juhib tähelepanu vanglates aset leidvale erinevate ebaseaduslike kaupade ja eriti mobiiltelefonidega kauplemisele, mis võimaldab kinnipeetutel hoida vanglast väljas asuvate terroristlike võrgustikega ühendust; |
| --- | --- |

60.

| 61. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid hõlbustaksid juurdepääsu tõelistele kaplanitele, kuna see vähendab radikaalsete usuliste rakukeste iseorganiseerumise ohte; soovitab liikmesriikidel võtta kasutusele vanglaid külastavate kaplanite taustakontrollil põhineva litsentside süsteemi, et vältida äärmuslike seisukohtade levimist kõrge riskitasemega rühmade hulgas, ning palub nõukogul koostada komisjoni toetusel sellekohased suunised, tuginedes parimatele tavadele; palub liikmesriikidel vanglaid külastavaid kaplaneid korrapäraselt hinnata ja jälgida; kutsub liikmesriike üles nõudma vanglas töötavate kaplanite standardset väljaõpet, mis tugineks liikmesriikide kinnipidamisasutuste ja ka kolmandate riikidega koostöös väljatöötatud parimatele tavadele; |
| --- | --- |

61.

Koostöö ja teabevahetus

Valdkonnaülesed küsimused

| 62. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid kehtivaid õigusakte täielikult ja õigeaegselt ning kutsub komisjoni üles vajalikku tuge pakkuma; kutsub komisjoni üles analüüsima puudujääke kehtivate õigusaktide ülevõtmises, rakendamises ja kohaldamises ning kasutama rikkumismenetluse algatamise õigust, kui liikmesriigid ei rakenda õigusakte nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

62.

| 63. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid vajaliku tehnilise varustuse, tarkvara, turvasüsteemid ja kvalifitseeritud töötajad olemasolevate teabesüsteemide ja koostöömehhanismide täielikuks ära kasutamiseks; kordab, kui oluline on tagada, et töötajad, kellel on juurdepääs sellisele varustusele, on saanud asjakohase andmete alase väljaõppe; |
| --- | --- |

63.

| 64. | võtab teadmiseks avaliku sektori asutuste läbiviidavate julgeoleku-uuringute ebapiisavuse; nõuab vajaduste proaktiivsemat määratlemist (nt tugevdades õiguskaitsealaste tehnoloogiateenistuste Euroopa võrgustikku, mis määrab kindlaks õiguskaitse tehnoloogilised vajadused); nõuab tehisintellekti ja plokiahela tehnoloogia (rahaülekanded) toetamist; nõuab selliste ELi ametite nagu Europoli ja CEPOLi aktiivset kaasamist ELi julgeoleku-uuringute projektidesse; kutsub liikmesriike üles korraldama korrapäraselt tulevikuanalüüse tulevaste ohustsenaariumite kohta; toetab kaasajastatud andmebaaside loomise ning ajakohastatud tehnilise varustuse hankimise ja töötajate koolitamise rahastamise jätkamist komisjoni poolt ning nõuab sellega seoses ambitsioonikamat lähenemisviisi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja vajaliku tehnilise standardimise, parandaksid andmete kvaliteeti ja õigusraamistikku, pidades silmas terrorismivastase võitlusega seotud teabe jagamisel muude liikmesriikide ja asjakohaste ELi asutuste ja organitega nn vaikimisi teabejagamise tulevast lähenemisviisi, võttes aluseks kohaldatavad põhilised õigusnormid, millega reguleeritakse iga teabesüsteemi, üldjuhul sellist teavet vahetades ning hoidudes teabe vahetamisest ainult konkreetsetel juhtudel, kus asjaolud nõuavad selle mitteavaldamist, nimelt juhul, kui teabe jagamine ohustaks käimasolevat uurimist või üksikisikute turvalisust, või juhul, kui see oleks vastuolus asjaomase liikmesriigi oluliste julgeolekuhuvidega; kutsub komisjoni üles koguma andmeid kehtivate kohustuste rakendamise kohta seoses vaikimisi teabe jagamisega; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kutsub liikmesriike üles täitma terrorismivastast võitlust käsitlevast direktiivist ja otsusest 2005/671/JSK tulenevaid kohustusi vahetada terroriaktidega seotud teavet niipea kui võimalik teiste liikmesriikide pädevate asutustega; on arvamusel, et pädevad õiguskaitseasutused peaksid ilma eelneva taotluseta esitama teiste liikmesriikide pädevatele õiguskaitseasutustele teavet ja jälitusteavet juhtudel, kus on faktilisi põhjusi arvata, et see teave ja jälitusteave võib aidata terroriakte tuvastada, ennetada või uurida; |
| --- | --- |

66.

| 67. | juhib tähelepanu sellele, et mõnede liikmesriikide otsus loobuda politsei- ja õigusalase koostöö meetmete rakendamisest terroriaktide ja terrorismi rahastamise ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks võib seada ohtu terrorismivastaste uurimiste kiiruse ja tõhususe ning avaldada kahjulikku mõju; kutsub liikmesriike üles seda meeles pidama ja kaaluma põhjalikult selles äärmiselt olulises valdkonnas koostöö tegemisest loobumise positiivseid ja negatiivseid külgi; |
| --- | --- |

67.

| 68. | märgib, et praegu eksisteerib 28 erinevat andmete säilitamise õiguskorda, mis võivad takistada koostööd ja teabevahetust; nõuab tungivalt, et komisjon hindaks seadusandlikku ettepanekut andmete säilitamise kohta, milles järgitakse eesmärgi piiramise, proportsionaalsuse ja vajalikkuse põhimõtteid, võttes seejuures arvesse pädevate asutuste vajadusi ning terrorismivastase võitluse valdkonna eripära ning käsitledes muu hulgas uusi teabevahetuse vorme, kehtestades tugevad kaitsemeetmed teenusepakkujate andmete salvestamise suhtes ning juurdepääsu suhtes kriminaaluurimiste andmetele, pseudonümiseerimisvõimaluste suhtes, määrates andmekategooriad, mis on terrorismi ja raskete kuritegudega tõhusaks võitlemiseks eriti olulised, nähes ette spetsiaalselt koolitatud ja kontrollitud töötajad, kes tegelevad andmetele juurdepääsuga, või kehtestades säilitamisperioodide alusena perioodilised ohuhindamised; |
| --- | --- |

68.

Teabesüsteemid

| 69. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid asjaomaste andmebaaside täieliku rakendamise ja süstemaatilise kontrolli täielikus kooskõlas oma juurdepääsuõigustega, mis on kehtestatud õiguslikes alustes, ning sisestaksid kõik kasulikud andmed õigeaegselt, tagades samas teabesüsteemide kvaliteedinõuded; |
| --- | --- |

69.

| 70. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid, et kohalikul ja piirkondlikul tasandil ja nende andmebaasides olemasolev asjakohane teave laetakse automaatselt, võimaluse korral arukaid tehnilisi lahendusi kasutades, üles riiklikesse süsteemidesse ning vajaduse korral asjakohastesse Euroopa andmebaasidesse, et vältida teabe kaotsiminekut jurisdiktsioonide killustatuse tõttu, tagades seejuures andmete kvaliteedi, turvalisuse ja kaitse standardite järgimise; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kutsub liikmesriike üles kasutama kõiki SISi võimalikke seosekategooriaid ning rakendama kõiki selle otsingukombinatsioone ning tagama SIRENE büroode jaoks asjakohase personali ja piisava tehnilise toe; |
| --- | --- |

71.

| 72. | väljendab heameelt teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) läbivaatamise üle, millega nõutakse, et õiguskaitseasutused registreeriksid ka SIS II-s registreeritud sihtmärgi suhtes teostatud kontrollid ning nähakse ette SIS II ühetaoline kasutamine terrorismi puhul; palub liikmesriikidel tagada, et terroriaktidega seotud teave laaditakse järjepidevalt ja süstemaatiliselt üles Euroopa süsteemidesse ja platvormidele, eeskätt SIS II määruse artikli 36 kohaste hoiatusteadete korral, ning võimaluse korral neid sünkroonitakse, rakendades pidevat kolmetasandilise teabevahetuse lähenemisviisi, kasutades optimaalselt ja pidevalt SISi ja Europoli andmeid; tunnustab hoiatusteate uut liiki: SIS-määruse artikli 36 kohane kontroll uurimise eesmärgil ja uus kohustus, et SIRENE büroo vastaks viivitamata terrorismiga seotud hoiatusteatele; palub lisaks komisjonil määratleda liikmesriikide ekspertide aktiivsel osalusel ja nõusolekul head tavad, mida järgida järelmeetmete võtmisel, kui terrorismi või terroristliku tegevusega seotud isikute kohta saadakse artikli 36 kohaste hoiatusteadete alusel päringutabamused; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kutsub komisjoni üles rakendama päringutabamuse järgse teabe vahetamise mehhanismi, mis võimaldaks kõigil või vähemalt asjaomastel liikmesriikidel teavitada päringutabamustest terrorismi või terroristlike tegevustega seotud isikute liikumisel; rõhutab vajadust kaardistada terroristidest välisvõitlejate, tagasipöördujate ja terroristliku tegevusega seotud isikute reisimine SISi päringutabamuste põhjal, et saada selge ja kõikehõlmav ülevaade, mis võib olla alus edasiste meetmete võtmisele; |
| --- | --- |

73.

| 74. | palub komisjonil hinnata, millistel tingimustel võib riiklikel luureteenistustel jätkuvalt olla otsene juurdepääs asjakohastele ELi teabesüsteemidele, eelkõige SISile tema reformitud õiguskorra alusel, et vältida uusi julgeoleku ja teabevahetusega seotud puudujääke; |
| --- | --- |

74.

| 75. | tunneb heameelt SISis sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi kasutuselevõtu üle, et võimaldada lõppkasutajatel teha SISis otsinguid sõrmejälgede andmete alusel; nõuab, et süsteem võetaks kasutusele 2019. aastaks; nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid rakendaksid kohe SISi sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi funktsiooni; märgib, et hoolimata sellest, et SIS II õiguslik alus võimaldab sõrmejälgi säilitada, on neid biomeetrilisi andmeid seni kasutatud ainult isiku tuvastamiseks pärast isiku nime ja sünnikuupäeva kontrollimist; on veendunud, et täielikult sõrmejälgedel põhinev tuvastamine annaks märkimisväärset lisaväärtust; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kutsub liikmesriike üles tagama oma terrorismivastase võitluse valdkonna pädevatele asutustele juurdepääsu viisainfosüsteemile ning lihtsustama sellele juurdepääsu saamise menetlust; |
| --- | --- |

76.

| 77. | väljendab heameelt, et loodud on ELi reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS), mida kohaldatakse viisanõudest vabastatud kolmandate riikide kodanike suhtes; |
| --- | --- |

77.

| 78. | palub komisjonil esitada seadusandliku ettepaneku, millega luuakse üks keskne Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS), mis võimaldab vahetada karistusregistrite teavet nii ELi kui ka kolmandate riikide kodanike kohta; |
| --- | --- |

78.

| 79. | nõuab, et eralennukid oleksid broneeringuinfot käsitleva ELi direktiiviga hõlmatud ning et lennuettevõtjad oleksid kohustatud broneeringuinfot koguma; kutsub komisjoni üles hindama kõigi liikmesriikide lennuväljadel ja väiksemates lennujaamades jõustatavaid julgeolekumenetlusi; |
| --- | --- |

79.

| 80. | nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid rakendaksid täielikult ja viivitusteta broneeringuinfot käsitlevat direktiivi ning kutsub komisjoni üles jätkama kiiresti rikkumismenetlusi liikmesriikide suhtes, kes ei ole seda veel teinud; kutsub liikmesriike üles oma broneeringuinfo üksuseid omavahel ühendama, et hõlbustada broneeringuinfo vahetamist; palub komisjonil pakkuda välja tehnoloogilised lahendused, mis muudaksid broneeringuinfo andmete vahetamise ja nende eri süsteemidesse integreerimise töötajate jaoks vähem aeganõudvaks ja keeruliseks, tehes ühelt broneeringuinfo üksuselt teisele saadetavate taotluste töötlemise automaatseks; toetab seetõttu projekte, nagu Madalmaade juhitav Sisejulgeolekufondi projekt, et arendada olemasoleva rahapesu andmebüroode võrgustiku eeskujul välja broneeringuinfo üksuste võrgustik; palub komisjonil koostöös Europoliga toetada ühiste, liikmesriikide poolt kohaldatava suunatud otsingu tegemise korra ja riskihindamiste väljatöötamist; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kutsub liikmesriike üles muutma oma broneeringuinfo üksused multidistsiplinaarseteks, kaasates töötajaid tolli-, õiguskaitse- ja luureametitest, et pädevad asutused saaksid paremini teavet jagada; |
| --- | --- |

81.

| 82. | märgib, et 23. juuni 2008. aasta Prümi otsuste (19) rakendamise tähtaeg lõppes 26. augustil 2011 ja et kõik liikmesriigid ei ole neid otsuseid veel täielikult rakendanud; kutsub neid liikmesriike seetõttu üles täitma lõpuks oma ELi õigusest tulenevaid kohustusi ja rakendama täielikult Prümi otsused, ning tugevdama Prümi võrgustikku, uuendades oma riiklikke töötlemissüsteeme, et kohanduda tänapäevase infotehnoloogiaga; nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu ajakohastaksid 2008. aasta Prümi otsused, et siduda riiklikke süsteeme tõhusamalt; |
| --- | --- |

82.

Koostalitlusvõime

| 83. | väljendab heameelt koostalitlusvõimet käsitlevate kavandatud määruste üle; palub komisjonil hinnata tulevikus lisatavate täiendavate teabesüsteemide potentsiaali ja võimalikku lisaväärtust ning andma sellest aru Euroopa Parlamendile; on veendunud, et koostalitlusvõime aitab koondada asjakohase ja vajaliku teabe; rõhutab, et sellise lahenduse abil tuleb leida hea tasakaal asutuste õigeaegse, tõhusa ja asjakohase teabe õigustatud vajaduste (täielikus kooskõlas nende juurdepääsuõiguste ja eesmärgi piiramise põhimõttega) ja andmesubjektide peamiste õiguslike aluste ja põhiõiguste vahel; |
| --- | --- |

83.

| 84. | rõhutab vajadust võtta kasutusele biomeetriliste tunnuste tuvastamise teenus, mis võimaldab päringute esitamist koos biomeetriliste andmetega mitmes ELi teabesüsteemis, et anda oma panus identiteedipettuse vastasesse võitlusse ja takistada inimestel mitut identiteeti kasutada; rõhutab vajadust asjakohaseid andmebaase biomeetriliste andmetega täiendada; rõhutab ka vajadust parandada pidevalt suutlikkust tuvastada kuritahtlikult kasutatavaid ehtsaid, osaliselt või täielikult võltsitud isikute tuvastamiseks kasutatavaid dokumente; |
| --- | --- |

84.

| 85. | nõuab tungivalt, et universaalse sõnumivormingu standardi edasiarendamine algatataks viivitamata, tihedas koostöös eu-LISAga, tagamaks et standard vastab tulevaste koostalitlusvõimeliste IT-süsteemide vajadustele ning saab olla osa koordineeritud tegevusest andmete kvaliteedi parandamiseks suuremahulistes IT-süsteemides; |
| --- | --- |

85.

| 86. | nõuab ELi andmekaitse õigustiku kriteeriumidega kooskõlas ELi tasandil sisestatud andmete kvaliteedi jaoks ühtlustatud miinimumstandardite kindlaksmääramist, mida kohaldataks kõigis IT-süsteemides, et tagada neis olevate andmete ühtlane kvaliteet; nõuab tungivalt, et eu-LISA töötaks välja ühised näitajad ja kontrollid ning arendaks välja kõigi tema pädevusse kuuluvate süsteemide andmekvaliteedi jälgimissuutlikkuse; lisaks soovitab, et kui eu-LISA osutab liikmesriikidele esitatavates kvaliteediaruannetes rikkumistele, peaks asjaomane liikmesriik olema kohustatud andmed parandama või nende parandamata jätmist põhjendama; |
| --- | --- |

86.

| 87. | heidab ette eu-LISA ebapiisavat rahastamist ja töötajate puudust, arvestades selle üha suurenevaid kohustusi; nõuab eu-LISA-le uute ülesannete tõhusaks täitmiseks täiendava suutlikkuse ja vajalike vahendite andmist ning selle kajastamist uues mitmeaastases finantsraamistikus; |
| --- | --- |

87.

Koostöö ja teabevahetus liikmesriikides ja liikmesriikide vahel

| 88. | palub, et liikmesriigid, kes seda veel teinud ei ole, looksid riiklikud terrorismivastased teabeühenduskeskused või koordineerimisüksused ja kooskõlastatud andmebaasid, et koondada ja hõlbustada kõigilt asjakohastelt riigi ametiasutustelt terrorismiga seotud teabe ja luureandmete kogumist, tuvastamist ja vahetamist; on lisaks arvamusel, et kohalik ja vajaduse korral piirkondlik ennetav poliitika on tervikliku riikliku julgeolekupoliitika eelduseks; kutsub liikmesriike üles jagama sellega seoses parimaid tavasid, näiteks Belgia „Lokale integrale veiligheidscellen“, mis hõlmab kodanikuühiskonna sidusrühmi, nagu sotsiaalteenistusi, kohalikke haldusasutusi ja kohalikke poliitikuid, et arutada kõiki radikaliseerumise näitajaid, koos ühise ametisaladuse nõude järgimisega, et ka sidusrühmad, kellel on ametisaladuse pidamise kohustus, saaksid osaleda; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kutsub liikmesriike üles kaaluma uusi lähenemisviise koostöö ja teabevahetuse parandamiseks riikliku tasandi õiguskaitseasutuste ja luureteenistuste vahel, mis hoiavad õiguskaitsealase ning luuretöö vajalikul määral eraldi ning säilitavad nõutavad põhimõtted, mis on seotud andmete omandi, allikakaitse ja tõendite vastuvõetavusega kriminaalmenetluses; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kutsub liikmesriike üles looma parimaid tavasid, tugevdades iga üksikjuhtumi korral prokuröride ja luureteenistuste koostööd ja teabevahetust terrorismiga seotud kriminaaljuurdlustes; |
| --- | --- |

90.

| 91. | soovitab liikmesriikidel näha suunistes või seadusandlikes meetmetes ette, millal on politsei- ja luureteenistustel lubatud teiste liikmesriikide pädevate asutuste ja ELi asutustega teavet vahetada, ning leiab, et sellealaste riiklike standardite kooskõlastamine aitaks kaasa ELi-ülese lahenduse leidmisel küsimusele, millal sellist teavet võib kasutada ja jagada; |
| --- | --- |

91.

| 92. | kutsub liikmesriike üles tagama õiguslikul või poliitilisel hindamisel, kontrollimisel, menetlemisel või uurimisel luurealasele teabele teatava kaitse ning luureandmete allikate ja ametnike konfidentsiaalsuse kaitse ja usaldusväärsuse, et mitte ohustada luureteenistuste tööd ja allikate, informaatorite ja töötajate turvalisust; |
| --- | --- |

92.

| 93. | nõuab ühesuguste standarditega ELi ühise luureakadeemia loomist ressursside ühendamiseks ning koostoime, usalduse ja ühise luurekultuuri arendamiseks; |
| --- | --- |

93.

| 94. | soovitab, et liikmesriigid uuriksid ELi tasandi luureteenistuste ja õiguskaitseteenistuste vahelise parema koordineerimise ja koostöö võimalusi, nt saates lisaks õiguskaitsetöötajatele luureeksperte Europoli terrorismivastase võitluse ühise kontaktrühma kohtumistele; kutsub komisjoni üles suurendama toetust terrorismivastase võitluse ühisele kontaktrühmale, sealhulgas piisava rahastamise kaudu; |
| --- | --- |

94.

| 95. | kutsub liikmesriike üles optimeerima koostööd terrorismivastase töörühma kaudu, et seda riikide luureteenistuste vahelise ühise koostöö- ja sideplatvormina veelgi tugevdada, ning tagama piisava rahastamise; väljendab heameelt terrorismivastase töörühma nõuandekogu loomise üle, et suurendada nähtavust ja läbipaistvust ning väljendada terrorismivastase töörühma ja asjaomaste ELi institutsioonide ja asutuste vahelistes suhetes avalikult oma seisukohti ja tagada Euroopa Parlamendi pidev teavitamine; |
| --- | --- |

95.

| 96. | palub liikmesriikidel koostada ajakava kohtunike ning luure ja õiguskaitseasutuste esindajate vahelisteks teabevahetuse alasteks kohtumisteks, et jagada teadmisi olukorra, juurdluste või tehniliste arengute kohta terrorismivastases võitluses, võimaldades kohtunikel omada täit ülevaadet oma jurisdiktsiooni kohta ja saada täienduskoolitust; |
| --- | --- |

96.

| 97. | kutsub liikmesriike üles arendama edasi vastastikust piiriülest politseikoostööd ühise ohuhindamise, riskianalüüsi ja patrullide kaudu; |
| --- | --- |

97.

| 98. | kutsub liikmesriike ja Euroopa sidusrühmi üles jätkama piisava tegevusvõime pakkumist ning suurendama maksimaalset tõhusat koostööd terrorismivastase võitluse ja sisejulgeoleku valdkonnas nõuetekohase eelarve kaudu, et säilitada riiklikku julgeolekukultuuri, mis on võimeline tegelema ohtudega keskpikas perspektiivis; |
| --- | --- |

98.

| 99. | peab kiiduväärseks Euroopa Ülemkogu (artikkel 50) 23. märtsi 2018. aasta suuniseid ELi ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistiku kohta, milles ta väljendas „liidu kindlat soovi olla tulevikus Ühendkuningriigiga võimalikult lähedastes partnerlussuhetes. [...], eeskätt võitlust terrorismi ja rahvusvahelise kuritegevuse vastu“; peab oluliseks tagada vastastikuse julgeoleku- ja teabevahetuse alase koostöö jätkumine ELi ja Brexiti-järgse Ühendkuningriigi vahel; |
| --- | --- |

99.

| 100. | tunnustab tihedat ametialast terrorismivastast koostööd, mida tehakse Euroopa riikide vahel ning vajaduse korral välisriikide terrorismivastaste ametiasutustega ning nõuab selle jätkuvat tõhustamist operatiivmissioonide, andmeanalüüsi, kiirema luureteabe vahetamise kaudu ning parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

100.

Koostöö ja teabevahetus ELi asutustega

| 101. | nõuab süstemaatilisemat koostööd justiits- ja siseküsimuste valdkonna asutustelt, kes osalevad terrorismivastases võitluses, et arendada ühiseid lähenemisviise ja koostoimet, arvestades nende asutuste üha olulisemat rolli selles valdkonnas; usub, et kõikide oluliste asutuste korrapärastel kohtumistel võiks edasi arendada koostööd selles valdkonnas ning suurendada koostoimet oma kontaktametnike kaudu delegatsioonides; |
| --- | --- |

101.

| 102. | kutsub liikmesriike üles suurendama terrorismivastase võitluse taustaga riiklikult lähetatud ekspertide arvu asutustesse, et tagada liikmesriikide esindatus ja võimaldades asutustel saada selle valdkonnaga seotud eksperditeadmisi nende volituste raames; |
| --- | --- |

102.

| 103. | nõuab, et Europolist saaks ELis terrorismivastase võitluse valdkonnas tõeline õiguskaitsealase teabe vahetuse ja koostöö keskus; kutsub komisjoni üles seda protsessi tähelepanelikult jälgima ja hindama vajadust õigusaktide võimaliku kohandamise järele; |
| --- | --- |

103.

| 104. | kutsub Europoli üles kasutama täies ulatuses oma praegusi SISile, VISile ja Eurodacile juurdepääsu õigusi koostalitlusvõime suurendamise eesmärgil, austades samal ajal põhiõigusi ja järgides andmekaitsealaseid õigusakte; |
| --- | --- |

104.

| 105. | kutsub Europoli üles tagama QUESTi õigeaegse kättesaadavuse liikmesriikidele koostalitlusvõime suurendamise eesmärgil; |
| --- | --- |

105.

| 106. | nõuab Europolile ja Eurojustile piisava rahastuse ja töötajate tagamist, pidades silmas nende üha suurenevaid kohustusi ning keskset rolli Euroopa õiguskaitse- ja õigusalase koostöö tugevdamisel ning terrorismivastase võitluse toetamisel; |
| --- | --- |

106.

| 107. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid terroriaktidega seoses Europoli ja asjakohaste ametiasutuste vaheliste kontaktide täieliku ärakasutamise, arvestades et terrorismivastase võitluse valdkonnas on kiirus sageli otsustava tähtsusega; ergutab liikmesriike kasutama võimalust saata Europoli spetsialiste kohapeale, kuna see suurendab usaldust ja vähendab halduskoormust; kutsub liikmeriike üles tagama liikmesriikide terrorismivastase võitlusega seotud õiguskaitsealaste asutuste (ilma föderaalset/kesktasandit läbimata) vahetu juurdepääsu Europoli teenustele; |
| --- | --- |

107.

| 108. | kutsub liikmesriike üles looma vajaliku turvalise riiklike õiguskaitseasutuste sidetaristu ning edendama terrorismivastaste teenistuste otsest ja detsentraliseeritud ühenduvust terrorismivastase võitluse turvalise teabevahetusvõrgu ja Europoli infosüsteemiga, kuna see tõhustaks otsinguid ja ristvõrdlusi; |
| --- | --- |

108.

| 109. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid eraldaksid rohkem rahalisi ja inimressursse, sealhulgas andmeteadlasi ja suurandmete analüütikuid, et arendada välja tehnilised lahendused suure hulga analüüsitavate andmetega toimetulekuks; nõuab, et Europolile tehtaks tema volituste raames ülesandeks täiendavad teadus- ja arendustegevuse projektid selles valdkonnas, et tuua kasu liikmesriikidele; |
| --- | --- |

109.

| 110. | mõistab hukka massilisel jälgimisel põhineva poliitika; nõuab selle asemel sihipärast jälgimist, mis põhineb eelneval konkreetsel kahtlusel, kuna see võimaldaks õiguskaitse- ja luureteenistustel vajalikule eriteabele paremini juurde pääseda ning oleks seetõttu odavam ja tõhusam; tuletab meelde, et sihipärast jälgimist tuleb kombineerida piisavate kaitsemeetmetega, et kaitsta põhiõigusi, sealhulgas õigust eraelu puutumatusele, tagades samal ajal turvalisuse; |
| --- | --- |

110.

| 111. | kutsub liikmesriike üles kasutama täielikult ära tehnilisi lahendusi, et parandada teabe jagamist Europoliga, eeskätt muutes automaatseks ristkontrolli eesmärgil andmete Europoli teabesüsteemi üleslaadimise protsessi, kasutades näiteks Europoli välja töötatud nn andmelaadijaid; |
| --- | --- |

111.

| 112. | peab tervitatavaks uut sätet tulevases teise põlvkonna Schengeni infosüsteemis (SIS II), mis võimaldab teavitada Europoli igast uuest terrorismiga seotud hoiatusteatest või päringutabamusest SISis, välja arvatud juhul, kui seda ei välista juriidilised või funktsionaalsed põhjused; märgib, et see võimaldab ristkontrolli ja (kui seda peetakse asjakohaseks) ka tegevus- ja/või temaatilisi analüüse, et jätkata reisiharjumuste kaardistamist ja/või analüüsida tuvastatud isiku(te) võimalikke kokkupuuteid; kutsub komisjoni üles seda uut võimalust kiiresti rakendama; |
| --- | --- |

112.

| 113. | nõuab, et Europol avaldaks aastaaruande teabe hulga ja liigi kohta, mida liikmesriigid edastavad asjakohastes ELi teabesüsteemides ja Europolile, et teha kindlaks lünki ja edendada teabevahetust; |
| --- | --- |

113.

| 114. | kutsub Europoli üles arendama täielikult ja võimalikult kiiresti biomeetrilist suutlikkust, sest liikmesriikidel on oluline jagada Europoliga üha rohkem biomeetrilisi andmeid; |
| --- | --- |

114.

| 115. | rõhutab, et tipptasemel side otspunktkrüpteerimine on oluline vahend selleks, et kaitsta teabevahetuse konfidentsiaalsust ja tagada tarbijatevaheliste tehingute seaduslikkus; kutsub liikmesriike üles tagama koostöö kõigi asjakohaste sidusrühmade vahel, et suurendada pädevate asutuste dekrüpteerimissuutlikkust, ja et pädevate asutuste dekrüpteerimissuutlikkus vastaks standardile, pidades silmas kohtumenetlusi; väljendab heameelt asjaolu üle, et Europolis arendatakse dekrüpteerimisvahendid ja eksperditeadmised välja selleks, et dekrüpteerida seaduslikult kriminaaljuurdluse käigus saadud teavet ja et liikmesriike paremini toetada; märgib lisaks, et komisjon muutis Europoli 2018. aasta eelarvet täiendava viie miljoni euroga, et tugevdada selle suutlikkust sellist teavet dekrüpteerida ja arendada liikmesriikide käsutuses olevaid alternatiivseid uurimismeetodeid; |
| --- | --- |

115.

| 116. | peab tervitatavaks 5. novembri 2018. aasta Pariisi deklaratsiooni Euroopa terrorismivastase võitluse registri loomise kohta Eurojustis; nõuab sellise registri viivitamatut loomist Eurojustis vastavalt nõukogu otsusele 2005/671/JSK, mida on muudetud direktiiviga (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta (20), ning eraldama sellele piisavad rahalised ja inimressursid; |
| --- | --- |

116.

| 117. | kutsub liikmesriike üles kaasama Eurojusti süstemaatiliselt piiriülese mõõtmega terrorismivastastesse uurimistesse ja juurdlustesse ning kasutama tõhusalt Eurojusti koordineerimisvahendeid; |
| --- | --- |

117.

| 118. | on veendunud, et operatiivkoostöö kokkulepped kolmandate riikidega võivad olla Europoli töös kasulikud, ning märgib asjaolu, et komisjon peab praegu operatiivkoostöö kokkulepete üle läbirääkimisi kaheksa Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna riigiga; palub operatiivkoostöö kokkulepped uuesti läbi rääkida eriti lähedaste partneritega, nagu EFTA riigid; |
| --- | --- |

118.

| 119. | kutsub Eurojusti üles jätkama oma kolmandates riikides asuvate kontaktpunktide võrgustiku laiendamist ning ergutab lähetama Eurojusti rohkem kontaktisikutest prokuröre, näiteks Lääne-Balkani riikidest; |
| --- | --- |

119.

| 120. | on mures Interpoli teadete, eeskätt tagaotsimisteadete kasutamise pärast teatud kolmandate riikide poolt, kes teevad seda läbi poliitilise prisma ja kahjustavad sel viisil rahvusvahelist koostööd terrorismivastases võitluses; |
| --- | --- |

120.

| 121. | rõhutab vajadust suurendada CEPOLi rahastamist ja kiirendada innovatiivse küberruumi alase koolituse väljatöötamist ja korraldamist; |
| --- | --- |

121.

| 122. | kutsub CEPOLi jätkuvalt arendama koolitusprogramme Schengeni infosüsteemi SIS lõppkasutajatele, võttes aluseks SIRENE käsiraamatu ja heade tavade kataloogi, mis käsitlevad terrorismi või terroristliku tegevusega seotud isikuid, sealhulgas terroristidest välisvõitlejaid, kelle kohta on SISi sisestatud hoiatusteated; |
| --- | --- |

122.

| 123. | nõuab terrorismivastast võitlust käsitleva strateegilise teabe käimasolevat vahetamist riiklike julgeolekuteenistuste ja ELi institutsioonide vahel ELi luure- ja situatsioonikeskuse (EU INTCEN) kaudu; nõuab tungivalt, et liikmesriigid toetaksid veelgi rohkem luureandmete jagamist ELi luure- ja situatsioonikeskuse kaudu ja optimeeriksid oma tööd, et suurendada selle tõhusust võitluses terrorismiga; |
| --- | --- |

123.

Vastastikune tunnustamine ja vastastikune õigusabi

| 124. | ootab, et liikmesriigid pakuksid õigusala töötajatele täiendavat väljaõpet ja koolitust Euroopa uurimismääruse kohta, et tagada selle ulatuslik kohaldamine; |
| --- | --- |

124.

| 125. | nõuab terrorirünnakute korral ühiste uurimisrühmade kasutamist; on veendunud, et ühised uurimisrühmad suurendavad koostöö ja piiriüleste kuritegude uurimise tõhusust; nõuab lisaks, et ühistes uurimisrühmades osaleksid ka Europol ja Eurojust, kuna see võimaldab ELi asutuste ressursse ja suutlikkust paremini ära kasutada; nõuab selliste ühiste uurimisrühmade jaoks parema ja hõlpsasti juurdepääsetava rahastuse tagamist; nõuab lisaks eriprogrammi „Erasmus politseiametnikele“ kohapeal käivitamist, soovitavalt noortele ja madala astme ametnikele, et julgustada neid osalema ühistes uurimisrühmades teistes ELi liikmesriikides vähemalt kord oma karjääri jooksul, võimaldades neile, kel ei pruugi olla kogemust liikmesriikide kolleegidega tehtava koostöö vallas, saada täiendavat kogemust ja järgida parimaid tavasid selle kohta, kuidas võidelda tõhusamalt piiriülese kuritegevusega; ergutab selle programmi laiendamist tulevikus teistele julgeoleku- ja vanglaametnikele; |
| --- | --- |

125.

| 126. | kutsub liikmesriike üles kasutama täiel määral ära Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku pakutavaid eksperditeadmisi ja vahendeid, eeskätt praktilise ja õigusalase teabe ning toe pakkumisel seoses vastastikuse õigusabi taotluste ning vastastikuse tunnustamise taotluste, uurimiste ja juurdluste koordineerimisega, sobivaima kohtualluvuse valimisega või varade arestimise ja konfiskeerimise koordineerimisega; |
| --- | --- |

126.

| 127. | kutsub veebiteenuste pakkujaid ja teabevahetusplatvorme üles terrorismivastast võitlust käsitlevaid kohtuotsuseid tulemuslikult rakendama; kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust esitada seadusandlik ettepanek, millega kohustataks ELi turul tegutsevaid kommunikatsiooniplatvorme tegema krüpteeritud andmeside korral koostööd, kui selle kohta on olemas vastav kohtuotsus; rõhutab, et selline koostöö ei tohiks nõrgestada nende võrkude ja teenuste turvalisust, näiteks luues nn tagauksi või võimaldades nende loomist; |
| --- | --- |

127.

Välispiirid

| 128. | ergutab liikmesriike investeerima kõigi piiriületuspunktide varustamisse standardile vastavate info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmetega, et võimaldada nõuetekohast kontrolli, kus kasutatakse kõiki asjakohaseid andmebaase; palub komisjonil kehtestada nende info- ja kommunikatsioonitehnoloogia seadmete tehniliste standardite võrdlusnäitaja, konsulteerides eelnevalt eu-LISAga; leiab, et töös, mida tehakse seoses teabesüsteemide koostalitluse ettepanekutega tuleks näha võimalust parandada ja osaliselt ühtlustada riiklikke süsteeme ja riiklikku infrastruktuuri piiripunktides; tervitab komisjoni ettepanekut suurendada liikmesriikide toetamist ELi ühiste välispiiride kindlustamisel, vähemalt kolmekordistades integreeritud piirihalduse fondi eelarvet järgmises mitmeaastases finantsraamistikus (2021–2027); |
| --- | --- |

128.

| 129. | tervitab hiljutiste Euroopa Liidu välispiiride tugevdamise reformide, sealhulgas riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) ning Schengeni infosüsteemi (SIS) vastuvõtmist; palub liikmesriikidel neid meetmeid täielikult rakendada ja koostöös Europoliga toetada ETIASe ja viisainfosüsteemi jälgimisnimekirja ning anda sellesse oma panus; palub komisjonil hoolikalt jälgida, kuidas rakendatakse uut määrust (EL) 2017/458, millega nähakse ette kõigi välispiire ületavate isikute süstemaatiline kontroll, ja eelkõige erandi kasutamist korrapärase kontrolli puhul; |
| --- | --- |

129.

| 130. | kutsub liikmesriike üles oma piirikontrolli integreeritud piirihalduse kontseptsiooniga vastavusse viima; rõhutab vajadust tagada integreeritud piirihalduse strateegia täielik rakendamine Euroopa ja riiklikul tasandil ning sellega tugevdada välispiiride haldamist; |
| --- | --- |

130.

| 131. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle, mille kohaselt tuleks kolmandate riikide kodanike pikaajalisi viisasid ja elamislube käsitlev teave kanda viisainfosüsteemi; |
| --- | --- |

131.

| 132. | kutsub liikmesriike üles loobuma elamislubade ja kodakondsuse müügist viisaprogrammi Golden Visa ja investoriprogrammide kaudu, arvestades suurt korruptsiooni ja kuritarvitamise ohtu Schengeni alal; palub komisjonil tegutseda rangelt ja kiiresti, nõudes liikmesriikidelt kõiki asjakohaseid andmeid ja kogu vajalikku kontrolli, et tagada Schengeni süsteemi usaldusväärsus ja turvalisus; |
| --- | --- |

132.

| 133. | ergutab komisjoni jätkama kolmandate riikidega läbirääkimisi tagasisaatmise ja tagasivõtmise üle ja hindama, kas tagasisaatmisdirektiiv (direktiiv 2008/115/EÜ) tagab piisava õigusraamistiku vägivaldsete äärmuslaste tagasisaatmiseks, kes riikide seadusi terroristlikel eesmärkidel ära kasutavad ja ilmselgelt avalikku julgeolekut ohustavad; |
| --- | --- |

133.

| 134. | ergutab liikmesriike kasutama viisanõudest vabastamise peatamise muudetud mehhanismi, andes tulemuslikult teada asjaoludest, mis võivad viia kolmanda riigi viisanõudest vabastamise peatamiseni, nagu avaliku korra või sisejulgeoleku märgatav ohtusattumine; |
| --- | --- |

134.

| 135. | palub komisjonil hinnata, milliseid võimalusi annaks ja millist mõju võiks avaldada seadusandlik ettepanek, millega kohustataks lennuettevõtjaid ning sadamate ja rahvusvaheliste bussi- ja rongiliinide käitajaid korraldama reisijate sisenemisel vastavuskontrolli, veendumaks, et piletil märgitud isik vastab reisija valduses oleval ID-kaardil või passil märgitud isikule; rõhutab vajadust tagada, et transpordiettevõtjatele ei antaks mingeid ülesandeid, mis kuuluvad üksnes politseiasutustele, nagu nõuetekohane isikusamasuse kontrollimine või isikut tõendavate dokumentide või reisidokumentide ehtsuse kontrollimine; |
| --- | --- |

135.

Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)

| 136. | kutsub kaasseadusandjaid üles kaaluma Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile erivolituste andmist selle tegevusega seotud isikuandmete operatiivseks töötlemiseks, sealhulgas piiriülese kuritegevuse ja terrorismi ennetamiseks ja avastamiseks ELi välispiiridel; on seisukohal, et need volitused peaksid võimaldama rakendada vajalikke kaitsemeetmeid suhetes kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

136.

| 137. | märgib, et kahtlustatavad, kelle isikuandmeid Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet on eelnevalt töödelnud, kaovad analüüsisüsteemist 90 päeva möödudes ning seega saavad neist taas tundmatud või uued kahtlusalused; nõuab seetõttu, et piiriüleses kuritegevuses ja terrorismis kahtlustatavate isikuandmete säilitamise aega Euroopa Piiri- ja Rannikuvalveameti hallatavas süsteemis pikendataks kolme aastani, sarnaselt Europoli ja Eurojusti andmete säilitamise ajaga; |
| --- | --- |

137.

| 138. | peab oluliseks, et Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil oleks juurdepääs kõigile asjakohastele andmebaasidele ja teabesüsteemidele, eeskätt SISile, aga ka riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile, viisainfosüsteemile, Eurodac-süsteemile ja Europoli teabesüsteemile, mitte ainult piirihaldusmeeskondade töö jaoks, vaid ka analüüsieesmärkidel, mis on seotud uute nähtustega välispiiridel ning muutustega piiriületuses ja töömeetodites; |
| --- | --- |

138.

| 139. | kutsub kaasseadusandjaid üles muutma Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile kohustuslikuks jagada kiireloomulist teavet liikmesriikidega; |
| --- | --- |

139.

| 140. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja liidu ametid, nagu Europol ja ELi luure- ja situatsioonikeskus, edastaksid Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametile korrapäraselt piirivalvega seotud strateegilist terrorismivastase võitluse teavet ja uuriksid, kas Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga toimuv automaatne teabevahetus, mis hõlmab olulist taustteavet riiklike uurimiste käigus piiriületuspunktides esinenud juhtumite ja ebaseadusliku tegevuse ning ebaseadusliku riiki sisenemise / riigist lahkumise kohta, samuti arukate IKT-süsteemide kasutamine, võiks anda olukorrast põhjaliku ülevaate loomisel lisaväärtust, arvestades ka tööjõudu, mida andmete analüüsimiseks vaja oleks; on veendunud, et selline teave peaks hõlmama ka teise astme turvakontrollile järgnevat tagasisidet, samuti dokumentide võltsimisega seotud teavet; |
| --- | --- |

140.

| 141. | palub Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametil koostada koolitusprogramme ja korraldada piirivalvuritele koolitusi, keskendudes andmebaaside kasutamisel põhineva kontrolli tugevdamisele välispiiridel ning toetades ühiste riskinäitajate rakendamist; |
| --- | --- |

141.

Lahinguteave

| 142. | väljendab heameelt Europoli osalemise üle Jordaanias USA juhitava operatsiooni Gallant Phoenix õiguskaitseüksuses, mis töötleb lahinguväljalt saadud teavet (ja võimaluse korral tuvastab ohvreid) ning vahetab seda kindlaksmääratud kanalite ja menetluste abil Europoli siseriiklike üksuste kaudu liikmesriikide õiguskaitseasutustega; nõuab Europoli täielikku juurdepääsu operatsioonile Gallant Phoenix; |
| --- | --- |

142.

| 143. | soovitab kõigil asjaosalistel välja töötada meetodid, mis võimaldaksid edastada ja jagada lahinguteavet seadusega lubatud ulatuses ja võttes vajalikke kaitsemeetmeid, nagu tsiviilvaldkonna allikakaitse, ning kanda see teave asjakohastesse andmebaasidesse, et see jõuaks õigeaegselt piirikontrollijateni ELi välispiiridel; nõuab samuti sellise teabe jagamist uurimise ja vastutuselevõtmise eesmärgil; |
| --- | --- |

143.

Operatsioon Sophia

| 144. | väljendab heameelt, et operatsiooni EUNAVFOR MED Sophia juurde on katseprojektina loodud kuritegevuse teabeüksus, mis koosneb liikmesriikide õiguskaitseasutuste, Frontexi ja Europoli töötajatest ja mille siht on parandada nende asutuste teabejagamist; |
| --- | --- |

144.

Terrorismi rahastamine

| 145. | kiidab heaks Euroopa tasandil äsja vastu võetud seadusandlikud meetmed terrorismi rahastamise vastu; nõuab, et liikmesriigid täielikult rakendaksid kõiki rahapesu ja terrorismi rahastamise vastast võitlust käsitlevaid Euroopa õigusakte ja vahendeid; nõuab tungivalt, et komisjon tagaks nende vahendite nõuetekohase ülevõtmise ja toimimise; |
| --- | --- |

145.

| 146. | ergutab liikmesriike ja kolmandaid riike viivitamata tulemuslikult ja täielikult rakendama 2018. aasta aprillis Pariisis toimunud konverentsi „No money for terror“ järeldusi, rahapesuvastase töökonna soovitusi ning selle 2012. aasta veebruaris vastu võetud rahvusvahelisi standardeid rahapesu ja terrorismi rahastamise ja massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohta (rahapesuvastase töökonna läbivaadatud soovitused); kutsub komisjoni ja liikmesriike üles aitama kolmandatel riikidel neid soovitusi rakendada, pakkudes tehnilist abi ja vahetades häid tavasid; |
| --- | --- |

146.

| 147. | palub neil liikmesriikidel, kes pole veel ratifitseerinud Euroopa Nõukogu konventsiooni rahapesu ning kriminaaltulu avastamise, arestimise ja konfiskeerimise ning terrorismi rahastamise kohta, see konventsioon ratifitseerida ja üle võtta; |
| --- | --- |

147.

| 148. | kiidab heaks metoodika, mille komisjon esitas seoses kolmandate riikide riskipiirkondadega, mis kujutavad endast ELi finantssüsteemile tõsist ohtu; kutsub komisjoni üles seda metoodikat rakendama ja eelkõige koostama võimalikult peatselt sõltumatu, objektiivse ja läbipaistva hindamise abil suure riskiga kolmandate riikide ELi loetelu; |
| --- | --- |

148.

| 149. | kutsub liikmesriike üles tõhustama järelevalvet nende organisatsioonide üle, mida kahtlustatakse ebaseaduslikus kaubanduses, smugeldamises, võltsimises ning pettustes, luues selleks koos Europoliga ühised uurimisrühmad; |
| --- | --- |

149.

| 150. | väljendab tõsist muret ebaseadusliku tubakaturu ulatuse pärast ELis, kuna sellest saadavat tulu võidakse kasutada terrorismi rahastamiseks, sealhulgas aktsiisipettuse kaudu; palub liikmesriikidel kaaluda Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise vähendamise raamkonventsioonile lisatud protokolli ratifitseerimist ja rakendamist, mis käsitleb ebaseadusliku tubakatoodetega kauplemise tõkestamist; |
| --- | --- |

150.

| 151. | kiidab heaks kultuuriväärtuste importi käsitleva määruse ettepaneku; kutsub komisjoni üles esitama õigusakti ettepanekut töökindlama jälgimissüsteemi kohta ELi turule sisenevate kunstiteoste ja antiikesemete, eriti selliste esemete jälgimiseks, mis pärinevad komisjoni loetletud konflikti- ja riskipiirkondadest, samuti ELi terrorismi loetellu kuuluvatelt organisatsioonidelt, ettevõtetelt või üksikisikutelt; usub, et seda algatust tuleks toetada, luues standarditud loa, milleta nende esemetega kauplemine oleks keelatud, ja kehtestades nõude, et iga eseme eksportimiseks tuleb koostada pass; on veendunud, et dokumentide autentsuse kontrollimiseks tuleks välja töötada digitaalsed vahendid; märgib, et kunstikauplejad peaksid süstemaatiliselt pidama ja uuendama põhjalikku müügilolevate antiikesemete registrit; |
| --- | --- |

151.

| 152. | palub, et liikmesriigid kohustaksid kunstikauplemise ja antiikesemete hoidmisega seotud ettevõtteid (nn vabasadamaid) deklareerima kõik kahtlust äratavad tehingud, ning rakendaksid kunstiteoste ja antiikesemetega kauplevate ettevõtete omanike suhtes, kes osalevad ebaseaduslikus kauplemises selliste esemetega, tõhusaid, proportsionaalseid ja heidutavaid karistusi, sealhulgas vajaduse korral kriminaalkaristusi; |
| --- | --- |

152.

| 153. | kiidab heaks liitu sisse toodava või liidust välja viidava sularaha kontrollimist käsitlevad uued normid (21) ja nõuab nende kiiret rakendamist; palub komisjonil hinnata, kas selle määruse reguleerimisalasse peaksid kuuluma muud ka varad, kas saatjata sularaha avalikustamise menetlus on otstarbekohane ja kas saatjata sularaha künnis tuleks tulevikus üle vaadata; |
| --- | --- |

153.

| 154. | kutsub liikmesriike üles tegema rohkem koostööd Europoli analüüsiprojektiga AP FURTUM ja, nagu nõutud ÜRO Julgeolekunõukogu 24. märtsi 2017. aasta resolutsioonis 2347 (2017), tagama koostöös Tollikoostöö Nõukogu ja Interpoliga tolli- ja õiguskaitseasutustele töötajad, tõhusad töövahendid ja piisav koolitus; |
| --- | --- |

154.

| 155. | palub komisjonil töötada koos liikmesriikide ja rahvusvaheliste partneritega välja meetodid rahavoogude sihtotstarbeliseks jälgimiseks ning digitaalsete maksevahendite ja ettemaksekaartide, ühisrahastamise platvormide ning interneti- ja mobiilimaksesüsteemide kasutajate tuvastamiseks politsei- või kohtulike uurimiste käigus; kutsub liikmesriike üles reguleerima mitteametlikku rahaülekannete süsteemi, rõhutades, et eesmärk ei ole jälgida tavapäraseid mitteametlikke rahaülekandeid, vaid organiseeritud kuritegevuse, terrorismi või mustast rahast saadava tööstusliku/ärilise kasuga seotud rahavooge; nõuab, et keskendutaks virtuaalsele valuutale ja finantstehnoloogiale, ning soovitab uurida võimalust laiendada sanktsioone ka neile, kes terrorismi rahastamise eesmärgil kuritarvitavad sotsiaalmeedia ühisrahastamisvõimalusi; palub liikmesriikidel ergutada krüptorahaettevõtteid kasutama analüüsivahendeid, et hinnata sihtkoha ja adressaadiga seotud võimalikku kuritegevust, ning jälgima, et kui kasutajad teisendavad krüptoraha tagasi reaalsesse vääringusse, kohaldatakse täielikult rahapesuvastaseid õigusakte; |
| --- | --- |

155.

| 156. | palub komisjonil esitada seadusandlik ettepanek, milles nõutakse rahaülekandefirmade kaudu tehingute tegemisel kohustuslikku registreerimist ja isiku tuvastamist; |
| --- | --- |

156.

| 157. | kutsub komisjoni üles hindama võimalust alternatiivseid ülekandesüsteeme reguleerida, näiteks kehtestades maakleritele kohustusliku registreerimis- või litsentsimiskorra ning selge ja täpse registripidamise kohustuse; |
| --- | --- |

157.

| 158. | on mures hiljuti ilmnenud andmete pärast, mis osutavad terrorismi rahastamisallikana kasutatava ulatusliku rahapesu laienemisele (22) teatavate euroala pangandusasutuste kaudu; nõuab, et terrorismi ja selle rahastamisega seotud isikute poolt ühtses euromaksete piirkonnas tehtud tehingute jälgimiseks loodaks Euroopa Liidu terrorismi rahastamise jälgimise süsteem, kus oleks tagatud julgeoleku ja isikuvabaduste tasakaalustatus; märgib, et sellise Euroopa-sisese süsteemi suhtes kehtiksid Euroopa andmekaitsestandardid; |
| --- | --- |

158.

| 159. | nõuab kohustatud isikute, rahapesu andmebüroode ja pädevate asutuste paremat koostööd ja teabevahetust seoses terrorismi rahastamisega; kutsub liikmesriike üles tagama, et kõigil nende rahapesu andmebüroodel oleks takistamatu juurdepääs finantsteabele, et nad saaksid tõhusalt terrorismi rahastamise vastu võidelda; nõuab Euroopa rahapesu andmebüroode seisundi ja tegevuse paremat ühtlustamist; kiidab heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku, millega kehtestatakse eeskirjad finants- ja muu teabe kasutamise hõlbustamiseks teatavate kuritegude tõkestamisel, avastamisel, uurimisel ja nende eest vastutusele võtmisel (23); nõuab terrorismi rahastamise valdkonnas paremat ja täielikumat teabevahetust ja koostööd Europoli, Eurojusti ja kolmandate riikide vahel; nõuab, et kiiresti võetaks vastu direktiivi ettepanek, mis käsitleb õiguskaitseasutuste juurdepääsu finantsteabele ja rahapesu andmebüroode teabevahetust; |
| --- | --- |

159.

| 160. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid eraldaksid riiklikele rahapesu andmebüroodele rohkem rahalisi vahendeid; kutsub liikmesriike üles FIU.net’i mitteametlikku võrgustikku paremini ära kasutama ja suurendama selle võrgustiku suutlikkust Europoli kaudu, et oleks võimalik kasutada võrgustiku kogu potentsiaali, ületada praegused koostööraskused ja hõlbustada kahepoolsete taotluste automatiseerimata töötlemist, tagades samal ajal rahapesu andmebüroode autonoomia ja sõltumatuse; usub, et tuleks luua ELi rahapesu andmebüroo, et kooskõlastada liikmesriikide rahapesu andmebüroode tegevust ja neid piiriüleste juhtumite korral aidata; |
| --- | --- |

160.

| 161. | rõhutab, kui oluline on tugevdada uurimisorganite ja erasektori, eelkõige kohustatud isikute koostööd ja teabevahetust ELi rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase direktiivi raames, et kõrvaldada diskrimineeriva ja mittetäieliku teabega seotud puudused kahtlasi tehinguid käsitlevates aruannetes; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma spetsiaalseid foorumeid, et jagada finantsteavet, sealhulgas virtuaalse valuuta kohta, kaasates erasektorit, kasutades turvalisi kanaleid ja järgides ELi andmekaitsestandardeid; märgib, et Europolil võiks olla seejuures oluline roll; |
| --- | --- |

161.

| 162. | kutsub üles korraldama liikmesriikide õiguskaitse- ja kohtuasutustele erikoolitusi terrorismi rahastamise meetodite ja muutuste kohta, et suurendada liikmesriikide võimet uurida ebaseaduslikku tegevust, sealhulgas virtuaalvääringuid; rõhutab, et selline koolitus peaks tagama kogu ELis standardtasemel õiguskaitsepädevuse, ilma et teatavad liikmesriigid maha jääksid; rõhutab, et tähtis on korraldada kogu Euroopa ulatuses virtuaalse valuutaga seotud tegevuse riskide hindamine ja kooskõlastada uurimisalgatusi, et kasutada nende hindamiste tulemusi regulatiivse ja õiguskaitsestrateegia kujundamiseks lähemas, keskmises ja kaugemas perspektiivis; |
| --- | --- |

162.

| 163. | rõhutab maksu- ja finantsluuretegevuse suurt tähtsust terrorismivastases võitluses; peab kahetsusväärseks, et paljudes liikmesriikides eraldatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu võitlevatele asutustele vähem raha kui muudele luureteenistustele; nõuab, et liikmesriigid suurendaksid märgatavalt oma uurimis- ja õiguskaitsevaldkonna inim- ja rahalisi ressursse, et võidelda maksustamise vältimise ja maksupettuste vastu, mille abil võidakse rahastada kriminaalset või terroristlikku tegevust; |
| --- | --- |

163.

Elutähtsa taristu kaitse

| 164. | palub liikmesriikidel, kes pole seda veel teinud, luua riiklikud elutähtsa taristu kaitse programmid, mis tegelevad komisjoni 2006. aasta Euroopa esmatähtsate infrastruktuuride kaitse programmi käsitlevas teatises välja toodud teemadega; on seisukohal, et esmatähtsate infrastruktuuride kaitse Euroopa programmi tuleks muuta ja ajakohastada; |
| --- | --- |

164.

| 165. | meenutab, et tundlikud andmed ja süsteemid, mida need toetavad, moodustavad samuti osa liikmesriigi elutähtsast taristust ja seega tuleks neid küberrünnakute eest nõuetekohaselt kaitsta (24); |
| --- | --- |

165.

| 166. | kiidab heaks komisjoni tegevuskava, mille eesmärk on toetada avaliku ruumi kaitsmist, ja soovitab liikmesriikidel vahetada parimaid tavasid ning luua vajaduse korral avaliku ja erasektori koostöövõrgustikke; |
| --- | --- |

166.

| 167. | nõuab tungivalt, et kaasseadusandjad looksid politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahendile uueks mitmeaastase finantsraamistiku perioodiks õigusjärglase, mida rahastatakse vähemalt samal tasemel; |
| --- | --- |

167.

| 168. | nõuab elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabevahetussüsteemi rolli tugevdamist; |
| --- | --- |

168.

| 169. | nõuab, et rohkem kui üht liikmesriiki mõjutavate Euroopa elutähtsate taristute määramine toimuks mitmepoolse protsessina, milles osaleksid kõik liikmesriigid, keda see võib mõjutada; |
| --- | --- |

169.

| 170. | kutsub liikmesriike üles looma riiklikke multidistsiplinaarseid kriisidele reageerimise keskusi, et korraldada rünnaku või vahejuhtumi korral koordineerimist ja hädaolukordadele reageerimist; nõuab, et need keskused kasutaksid ELi integreeritud poliitilist kriisidele reageerimise korda, mis aitab kaasa ja toetub kolme põhivahendi, nimelt kriisireageerimiskorra 24/7 kontaktpunkti, veebiplatvormi ning olukorrateadlikkuse ja analüüsi tugivõime kasutamisele; |
| --- | --- |

170.

| 171. | palub komisjonil korraldada riiklike kriisikeskuste ja kriisidele reageerimise mehhanismide kaardistamine; |
| --- | --- |

171.

| 172. | soovitab komisjonil jätkata liikmesriikide jaoks suuniste koostamist ja levitamist, et suurendada avaliku ruumi kaitset, nagu on märgitud avaliku ruumi kaitse toetamise tegevuskavas; |
| --- | --- |

172.

| 173. | nõuab, et direktiiv 2008/114/EÜ vaadataks läbi, et oluliste teenuste operaatoritele kehtiksid sarnased normid ja menetlused kui küberturvalisuse direktiivis; Euroopa elutähtsate taristute määramine põhineks eluliste ja piiriüleste teenuste osutamise süsteemide analüüsil, mitte sektoripõhisel lähenemisel, võttes asjakohaselt arvesse küberturvalisuse tähtsust; komisjon saaks määratleda üleeuroopaliste teenuste varasid Euroopa elutähtsa taristuna; vastastikust sõltuvust võetaks nõuetekohaselt arvesse; elutähtsate taristute avalikele ja erakäitajatele kehtestataks kohustus teatada vahejuhtumitest, korraldada vastupidavusteste, pakkuda selleks määratud kontaktpunktides nõuetekohast väljaõpet ning kehtestada vahejuhtumi või rünnaku korral kehtivate talitluspidevuse kavade kvaliteedinõuded; |
| --- | --- |

173.

| 174. | soovitab kaasata erasektor elutähtsa taristu ja pehmete sihtmärkide kaitse kavade koostamisse, kaasa arvatud küberturbe valdkonnas; rõhutab vajadust pidada sel eesmärgil avaliku ja erasektori dialoogi ning arendada riiklikku ja kohalikku vastupanuvõimet; |
| --- | --- |

174.

| 175. | kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut eraturvafirmadele mõeldud Euroopa sertifitseerimisalgatuse kohta, et täpsustada nõudeid ja tingimusi, mille alusel eraturvafirmad võivad elutähtsa taristu raames töötada; |
| --- | --- |

175.

| 176. | rõhutab vajadust kehtestada tõhusad reageerimisstrateegiad, sh selged sidekanalid terrorirünnaku puhuks, eelkõige seoses kiirreageerimisrühmadega, et vähendada ohvrite arvu ja parandada olukorra haldamist, et rünnaku mõju avalikkusele oleks võimalikult väike; nõuab, et liikmesriigid Euroopa tasandil juba kasutusele võetud mehhanismides rohkem osaleksid; |
| --- | --- |

176.

| 177. | nõuab liidu muudetud kodanikukaitse mehhanismi kiiret vastuvõtmist, et tugevdada ennetust ja valmisolekut, teabevahetust ELi tasandil ning liikmesriikide võimekust eri tüüpi katastroofidega toimetulekuks; |
| --- | --- |

177.

| 178. | kutsub komisjoni üles hindama võimalusi ja nendega seotud mõju süsteemi loomiseks, mis võimaldaks kontrollida maantee-, õhu- ja veesõidukeid rentivate inimeste isikusamasust; |
| --- | --- |

178.

| 179. | avaldab heameelt 2017. aasta juunis Belgias ja Madalamaades toimunud piiriülese õppuse üle, mille siht oli parandada pehmete sihtmärkide kaitset terrorirünnakute eest; märgib, et õppust rahastas komisjon ja selle eesmärk oli mõõta valmisolekut ja kriisihaldamise funktsioone olukorras, kus eri riikides toimub samal ajal kaks rünnakut; nõuab, et sarnaseid õppusi korraldataks ka teiste liikmesriikide osalusel; on veendunud, et EL võib pakkuda seda koostööd toetavat raamistiku, eriti sellistel teemadel nagu arstiabi (Euroopa meditsiinikorpus), avalik turvalisus (terviseohutuse komitee) ja dekontaminatsiooni protokollid, samuti kooskõlastada liikmesriikide politsei eriüksuste ja kodanikukaitsejõudude tegevust; |
| --- | --- |

179.

| 180. | nõuab terrorismi valdkonnas õigusaktide vastuvõtmist ning riiklike, piirkondlike ja kohalike kaitse-, vastupanuvõime- ja reageerimisstrateegiate väljatöötamist rünnaku puhuks, võttes arvesse kaitsetumate isikute, näiteks puuetega inimeste ja alaealiste erivajadusi ja olukorda; nõuab puuetega inimeste ja nende esindusorganisatsioonide kaasamist neid mõjutavate otsuste tegemisse; |
| --- | --- |

180.

Lõhkeainete lähteained

| 181. | märgib, et terroristid suudavad end varustada reguleeritud lõhkeainete lähteainete ja segudega; tunneb seetõttu heameelt 2018. aasta aprillis esitatud määruse ettepaneku üle, mis käsitleb lõhkeainete lähteainete turustamist ja kasutamist; |
| --- | --- |

181.

| 182. | nõuab teatavate muust elanikkonnast erinevate ostjate jaoks Euroopa loasüsteemi loomist, mis kohustab ettevõtjaid registreeruma, et saada seaduslik luba lisades nimetatud ainete või neid sisaldavate segude või ainete tootmiseks, turustamiseks või müümiseks; palub liikmesriikidel luua kontrollisüsteemid, et kindlaks teha ettevõtjad, kes ei täida määruse nõudeid; |
| --- | --- |

182.

| 183. | tunneb heameelt lõhkeainete lähteaineid käsitleva määruse (EL) nr 98/2013 mõjuhinnangu üle ning soovitab kaasseadusandjatel määruse 2018/0103(COD) ettepaneku puhul hinnata kohustuslikku teabevahetusprotsessi; kutsub turujärelevalveasutusi üles tugevdama lõhkeaine lähteainete järelevalvet, kuna need võivad väga tõenäoliselt kahjustada avalikku julgeolekut; |
| --- | --- |

183.

| 184. | palub tolliasutustel koostöös õiguskaitseorganitega ning Europolilt ja muudest andmeanalüüsisüsteemidest saadud teabe põhjal parandada lõhkeainete lähteainete ebaseaduslike veebipõhiste ostude kindlakstegemist, sõeludes kauplejate poolt enne kaupade ELi saabumist või EList väljaviimist esitatud teavet ja kasutades ka tolli riskijuhtimissüsteemi (CRMS); |
| --- | --- |

184.

| 185. | palub komisjonil teha ettevõtetega koostööd e-kaubamajadele lõhkeaine lähteainete müügi kohta kohustuslike turvalisuskriteeriumide kehtestamiseks, piirates teatud ainete müüki ainult kutsealasel eesmärgil kasutajatega ning muutes keelatud tooteid käsitlevad põhimõtted üksikasjalikumaks, määrates kindlaks lubatud kogused ja puhtustaseme; |
| --- | --- |

185.

| 186. | nõuab teatavate standardsete nimetamistavade üldist kasutamist, mis võimaldaksid ettevõtjatel ja e-kaubamajadel oma saidil postitatud kemikaale kindlaks teha; palub e-kaubamajadel postitusi nende standardsete märksõnaloendite abil sõeluda, et reguleeritud ainete pakkumist seirata; |
| --- | --- |

186.

| 187. | palub komisjonil kaaluda ühtsete loakriteeriumide kehtestamist, ühtlustades taotluste rahuldamise ja tagasilükkamise tingimusi ning hõlbustades liikmesriikide vastastikust tunnustamist; |
| --- | --- |

187.

Ebaseaduslikud relvad

| 188. | nõuab tulirelvade omandamise ja omamise kontrolli käsitleva direktiivi kiiret ja tulemuslikku rakendamist, et võimalikult tulemuslikult jälgida nende relvade müüki ja kasutamist ning takistada ebaseaduslikku kaubitsemist tulirelvade ja nendega seotud varustuse ning tööriistadega nii ELis kui ka sellest väljaspool; nõuab kehtivatest õigusaktidest lünkade kõrvaldamist, võttes näiteks meetmeid, et peatada hõlpsasti ümbertehtavate paukpadrunrelvade, Floberti relvade, signaalpüstolite ja muude samalaadsete relvade ringlus; |
| --- | --- |

188.

| 189. | palub liikmesriikidel vastu võtta tulirelvade ja laskemoona loovutamise programmid, mis on kohandatud konkreetselt ebaseaduslikku tulirelvaturgu arvestades; nõuab tulemuslikke karistusi ebaseadusliku tulirelvade omamise ja nendega kauplemise eest; nõuab, et liikmesriigid täidaksid rangelt nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad; |
| --- | --- |

189.

| 190. | toetab ELi väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastase võitluse strateegiat, võttes arvesse uut julgeoleku ja julgeolekupoliitika konteksti ning väike- ja kergrelvade disaini ja tehnoloogia arengut, mis mõjutab ohuga toimetuleku võimet; |
| --- | --- |

190.

| 191. | on veendunud, et liikmesriigid peaksid lähtuma nn relva uurimise meetodist, milleks kasutatakse spetsiaalseid õiguskaitseorganeid, et kindlaks määrata seda tüüpi kaubandusega tegelejad ja nende võrgustikud, kasutades mitmesuguseid riiklikke ballistikaandmebaase; |
| --- | --- |

191.

| 192. | tuletab meelde, et komisjon on vastu võtnud aruande, kus hinnatakse määrust (EL) nr 258/2012, millega kehtestatakse mittesõjaliste tulirelvade seaduslikku eksporti, importi ja transiiti käsitlevad eeskirjad, jõudes järeldusele, et see määrus on endiselt vajalik, kuid selle tõhusust piirab mõnede sätete ebamäärasus ja keeruline koostoime muude ELi õigusaktidega; ergutab liikmesriikide õiguskaitseasutusi looma ebaseadusliku relvakaubanduse uurimisele spetsialiseerunud politseirühmi, kellel on piisavalt töötajaid, eksperditeadmisi ja seadmeid; |
| --- | --- |

192.

| 193. | julgustab liikmesriike hindama võimalust kehtestada piirangud mõjuva põhjuseta noakandmise kohta, keelustada eriti ohtlikud noad, nagu zombi- ehk liblikanoad, ning jõustada neid meetmeid ka internetis; |
| --- | --- |

193.

Välismõõde

| 194. | kutsub ELi ja selle liikmesriike jätkama üleilmset tegevust pikaajaliste konfliktide lahendamiseks, mis destabiliseerivad terveid piirkondi, jätkavad vägivalla ja kannatuste tsüklit ja kahjuks toidavad terroritegevust õigustavaid narratiive; |
| --- | --- |

194.

| 195. | nõuab, et EL tõhustaks terrorismivastases võitluses koostööd naaberriikidega, eelkõige välisvõitlejate transiidi- ja sihtriikidega; leiab, et EL peab jätkama üldise terrorismivastase võitluse strateegiat, keskendudes selgelt määratletud eelistuste alusel koostööle peamiste kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

195.

| 196. | leiab, et terrorismivastane võitlus on valdkond, mis nõuab konkreetseid teadmisi; nõuab seega, et ELi võrgustik muudetaks selles valdkonnas professionaalsemaks, pakkudes liikmesriikide operatiivtöötajatele paremat ja pikemat ELi struktuuriga lõimumise võimalust, mis on ulatuslikum kui üks ülesanne ELi delegatsioonis; leiab, et ELi institutsioonidesse lähetamine suurendaks asjatundjate erialateadmisi ja pädevuse kasutamist terrorismivastases võitluses; |
| --- | --- |

196.

| 197. | kutsub komisjoni üles suurendama kolmandate riikide, eriti naaberriikide toetamist võitluses terrorismi rahastamise allikana kasutatava kuritegevuse ja salakaubanduse vastu, ning tugevdama sidemeid nende riikidega, et kiirendada kuritegeliku vara arestimist; väljendab samas muret, et terrorismivastased õigusaktid on mõnes ELi partnerriigis liiga ulatuslikud ning neid kasutatakse rahumeelsete teisitimõtlejate represseerimiseks; hoiatab, et kui põhjendatud murede rahumeelne väljendamine kriminaliseeritakse, võib see viia radikaliseerumiseni; on veendunud, et EL peaks ulatuslikult investeerima meetmetesse, millega püütakse kaotada terrorismi algpõhjusi kolmandates riikides; toetab kindlalt äärmuslusvastaseid programme vanglates, koostööprogramme usu- ja kogukonnajuhtidega, religioonidevahelist dialoogi ja foorumeid ning üldiselt igasuguseid lepitusprogramme, mis leevendavad kogukondade sisemisi pingeid ja ennetavad sektantlikku poliitikat, eelkõige majandus-, sotsiaal- ja haridusmeetmete abil; |
| --- | --- |

197.

| 198. | palub liikmesriikidel täielikult ära kasutada ELi luure- ja situatsioonikeskuse luureandmete analüüsi; palub komisjonil anda ELi luure- ja situatsioonikeskusele selge volitus ELi delegatsioonide analüütikutega otse ühendust võtta, et suurendada teabe liikumist ELi kesksesse luuresüsteemi; |
| --- | --- |

198.

| 199. | nõuab tugevamat koostööd ja koostoime otsimist ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide ja operatsioonide ning justiits- ja siseküsimuste nõukogu meetmete vahel; |
| --- | --- |

199.

| 200. | nõuab ELi piiravate meetmete süsteemi lihtsustamist, et teha sellest tõhus terrorismivastase võitluse tööriist; |
| --- | --- |

200.

Terrorismiohvrid

| 201. | palub komisjonil luua terrorismiohvrite Euroopa koordineerimiskeskus, mis pakuks ühes või mitmes liikmesriigis toimuvate rünnakute korral õigeaegset ja kohast kriisiabi; leiab, et terrorismiohvrite Euroopa koordineerimiskeskuse üks ülesanne peaks olema kiireloomulise abi tagamine teisest liikmesriigist pärit ohvritele ning ELi tasandil eriteadmiste pakkumine, edendades teadmiste, tegutsemiskorra ja parimate tavade vahetamist; rõhutab, et toetus- ja kaitsemeetmeid tuleb laiendada kaudsetele ohvritele, näiteks ohvrite lähedastele, pealtnägijatele ja esimestele reageerijatele; |
| --- | --- |

201.

| 202. | on seisukohal, et kui terrorismiohvrite Euroopa koordineerimiskeskus on loodud, võib see koguda statistikat ning toetada ja kooskõlastada liikmesriikides ja Euroopa tasandil terrorismiohvrite registrite loomist, järgides täielikult andmekaitset käsitlevaid õigusakte, eelkõige andmesubjektide õigusi ja eesmärgi piiramise põhimõtet; leiab, et keskus võiks ühtlasi uurida ja edendada parimaid tavasid, näiteks protokollide koostamist, et: 1) tagada terrorismiohvritele esmane emotsionaalne tugi; 2) pakkuda neile edasist psühholoogilist ja emotsionaalset tuge; 3) vältida kohtuprotsessi või bürokraatliku suhtluse käigus teistkordset ohvristamist; 4) tulemuslikult tagada õiguskaitse kättesaadavus, eelkõige rahvusvaheliste ohvritega rünnakute puhul; 5) soodustada ajakirjanduses häid tavasid terrorismiohvrite ja nende perekondade jaoks tundlike teemade käsitlemisel; leiab, et terrorismiohvrite Euroopa koordineerimiskeskus võiks ühtlasi pidada ohvrite toetamisega tegelevate akrediteeritud organisatsioonide kohta avalikku registrit, millega oleks võimalik tutvuda, ning parandada väljatöötatud protokolle; nõuab tungivalt, et iga liikmesriik määraks ühe asutuse, mis tegutseks terrorismiohvrite Euroopa koordineerimiskeskuse riikliku kontaktpunktina; |
| --- | --- |

202.

| 203. | palub komisjonil luua terrorismiohvrite õiguste ja nende toetamise ühtne veebiplatvorm, mis oleks kasutatav kõigis ELi keeltes, mida haldaks terrorismiohvrite Euroopa koordineerimiskeskus ja millel oleks igas riigis üks kontaktpunkt, sh abitelefon; |
| --- | --- |

203.

| 204. | palub komisjonil esitada terrorismiohvrite kohta seadusandlik ettepanek, mis tulemuslikult vastab ohvrite lühi- ja pikaajalistele vajadustele, kaasa arvatud terrorismiohvri staatuse ja õiguste ühine määratlus ning hüvitise taotlemise standardvorm, kus kindlustajatele on ette nähtud selged kohustused ja tähtajad; leiab, et riiklikul tasandil peaks kehtima lihtsustatud kord terrorismiohvritele kohe pärast rünnakut automaatselt hüvitise maksmiseks ning et täiendava hüvitise vajadus tuleks ohvri olukorra hindamise alusel korrapäraselt üle vaadata; |
| --- | --- |

204.

| 205. | on seisukohal, et terrorismiohvri ühise määratluse kohaldamisala peaks hõlmama vähemalt: 1) hukkunud inimesi; 2) füüsilist ja/või psühholoogilist kahju kannatanud inimesi; 3) inimröövi või ähvarduste ohvriks langenuid; 4) hukkunud inimese abikaasat või teisi, keda seob temaga samasugune emotsionaalne side, sealhulgas vanemad, lapsed, vanavanemad, vennad ja õed; |
| --- | --- |

205.

| 206. | palub liikmesriikidel teha kriisiabi ja kooskõlastamist tagavatele multidistsiplinaarsetele kriisireageerimiskeskustele ülesandeks riiklike ja kohalike protokollide rakendamine, et ohvrid kiiresti tuvastada, nendega kohe tegelda ja neid pädevate teenistuste juurde suunata; |
| --- | --- |

206.

| 207. | palub liikmesriikidel tagada, et riiklik hädaolukorrale reageerimise taristu oleks ette valmistatud terviklikuks reageerimiseks terrorismiohvrite konkreetsetele vajadustele kohe pärast terrorirünnakut ja seejärel niikaua kui vaja; märgib, et liikmesriigid peaksid looma ühtse ja ajakohastatud veebilehe, kus oleks kogu vajalik info, ning ohvritele ja nende pereliikmetele hädaolukorra tugikeskuse, kus pakutaks psühholoogilist esmaabi ja emotsionaalset tuge, nagu on osutatud direktiivis (EL) 2017/541; |
| --- | --- |

207.

| 208. | rõhutab, et ohvrite perekondi peaksid teavitama selleks koolitatud spetsialistid ja et see peaks toimuma väärikalt, inimlikult ja asjakohaselt ning tagades, et meedia ei avalda nende isikut ilma nende eelneva nõusolekuta ja et lastega tegeletakse esmajärjekorras ja eriti tähelepanelikult; |
| --- | --- |

208.

| 209. | nõuab direktiivi (EL) 2015/637 (25) täielikku ja tulemuslikku rakendamist, et tagada ELi kodanike konsulaarkaitse kolmandates riikides, kus nende koduliikmesriik ei ole esindatud; rõhutab, et üha suurem arv Euroopa kodanikke on sattunud terroriaktide ohvriks riigis, mis ei ole nende kodumaa, ja nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriikides töötataks kiiresti välja protokollid teise riigi kodanikest eurooplaste aitamise kohta terroriakti korral, kooskõlas direktiiviga (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta; |
| --- | --- |

209.

| 210. | palub liikmesriikidel tagada, et terrorismiohvritele pakutav abi hõlmab ka selliseid meetmeid nagu esmaabi, psühholoogiline tugi, kaitse teistkordse ohvristamise eest, tasuta õigusabi, sularaha ettemaksed vahetute kulude katmiseks, sertifitseeritud lastehoid ja koduabi, maksusoodustuste kavad ja transpordiabi ajutise või alalise puude korral; |
| --- | --- |

210.

| 211. | palub liikmesriikidel komisjoni toel tagada, et kõigi asjaomaste riiklike teenistuste spetsialistid ja eelkõige esmareageerijad oleksid terrorismiohvrite erivajaduste küsimustes piisavalt koolitatud; märgib, et terrorismiohvrite Euroopa koordineerimiskeskus aitab koolitada spetsialiste, sealhulgas politseitöötajaid, juriste ja muid ohvritega tegelevaid töötajaid ning suhelda kindlustusettevõtete ja hüvitistega tegelevate asutustega; |
| --- | --- |

211.

| 212. | kutsub liikmesriike üles looma õiguslikke mehhanisme, et kriminaliseerida terroriteo ülistamine, sest see alandab ohvreid ja põhjustab nende edasist ohvristamist, kahjustades nende väärikust ja taastumist; |
| --- | --- |

212.

| 213. | nõuab, et institutsioonid hoiaksid ära täiendava ohvristamise, mida põhjustab alandamine ja ohvri kuvandi ründamine ründajaga seotud ühiskonnarühmade poolt; |
| --- | --- |

213.

| 214. | palub liikmesriikidel keelata austusavaldused inimestele, kes on lõpliku kohtuotsusega terroritegevuses süüdi mõistetud; |
| --- | --- |

214.

| 215. | palub liikmesriikidel ohvritele erilist tähelepanu pöörata, kui nad võivad sattuda ahistamise objektiks või kardavad, et nende ründajatega sotsiaalselt seotud inimesed võivad neid uuesti rünnata; |
| --- | --- |

215.

| 216. | palub liikmesriikidel tagada, et väljaspool ELi Daeshi terroristide seksuaalse ja muu raske vägivalla ohvriks langenud inimesed saavad ELis viibida ohutult ja hirmu tundmata; palub liikmesriikidel tuua sellised juhtumid kohtu ette, isegi kui kuriteod on sooritatud väljaspool ELi, ning kaasata ohvrid väärtuslike tunnistajatena kohtumenetlustesse; |
| --- | --- |

216.

| 217. | palub komisjonil muuta Euroopa Liidu Solidaarsusfondi käsitlevaid sätteid, lisades neisse suuremahuliste terrorirünnakute ohvritele mõeldud hüvitised, et liikmesriike vajaduse korral ja piiriülestel juhtumitel toetada; |
| --- | --- |

217.

| 218. | palub komisjonil algatada liikmesriikidega dialoog, et vähendada suuri erinevusi rahalises hüvitises, mida liikmesriigid terrorirünnaku ohvritele maksavad; |
| --- | --- |

218.

| 219. | palub liikmesriikidel tagada, et kõigil terrorismiohvritel oleks õigus osaleda neid tabanud terrorirünnakuga seotud kohtumenetluses, ja võtta arvesse piiriüleste ohvrite konkreetset olukorda; palub liikmesriikidel tagada, et kriminaalmenetluse käigus ei toimuks ohvrite ja ründajate või ründajate lähikondlaste vahel solvavaid või alandavaid kontakte; |
| --- | --- |

219.

| 220. | palub juhtida rohkem tähelepanu terrorismiohvrite mälestamise Euroopa päevale, mida tähistatakse 11. märtsil; |
| --- | --- |

220.

Põhiõigused

| 221. | rõhutab, et julgeolekumeetmed, sealhulgas terrorismivastased meetmed, tuleb ellu viia õigusriigi kaudu, põhiõigusi austades ja selges õigusraamistikus; palub seetõttu liikmesriike ja ELi institutsioone terrorismivastaste meetmete vastuvõtmisel ja kohaldamisel austada põhiõigusi, kaasa arvatud eraelu puutumatuse ja andmekaitse, mõtte- ja väljendusvabaduse ning mittediskrimineerimisega seotud õigused, samuti kinni pidada menetluslikest tagatistest, sealhulgas süütuse presumptsioon, õigus õiglasele kohtumõistmisele, õigus teabele ja kohtuasutuse kontroll, ning tagada, et inimesed saaksid oma põhiõiguste rikkumise korral kasutada tulemuslikke õiguskaitsevahendeid, kaasa arvatud edasikaebeõigus; |
| --- | --- |

221.

| 222. | palub liikmesriikidel ja ELi institutsioonidel leida terrorismivastase võitluse meetmete võtmisel ja rakendamisel õige tasakaal põhiõiguste ja julgeolekuvajaduste vahel; leiab, et kuigi privaatsus on põhiõigus, peaks esmane eesmärk olema kaitsta inimeste põhiõigust elule ja turvalisusele; |
| --- | --- |

222.

| 223. | tuletab meelde, et rahvusvaheliste ja piirkondlike inimõigusi käsitlevate seadustega tehakse selgeks, et liikmesriikidel on nii õigus kui ka kohustus kaitsta oma jurisdiktsiooni alla kuuluvaid isikuid terrorirünnakute eest, tagamaks, et austatakse õigust elule ja turvalisusele; tuletab meelde, et ELi koostöö kolmandate riikidega terrorismivastase võitluse valdkonnas peab põhinema rahvusvahelistel inimõigustel ja humanitaarõigusel, keelustades sealhulgas täielikult piinamise; |
| --- | --- |

223.

| 224. | palub liikmesriikidel teha kõigi olemasolevate õiguslike vahenditega kindlalt lõpp mis tahes religioossele või poliitilisele tegevusele, mis piirab põhiõigusi, viib rõhumiseni, õhutab seksuaalset vägivalda ja muid raskeid vägivaldseid kuritegusid või edendab äärmuslust, kuna selline tegevus ei kuulu usu- ja arvamusvabaduse raamesse; ootab, et liikmesriigid võtaksid vastu üheselt mõistetavad õigusraamistikud, mis välistaksid selle, et kohtunikud võtavad raskeid vägivallategusid ja isegi piinamist või mõrvu käsitledes kergendava asjaoluna arvesse kultuurilisi erinevusi; |
| --- | --- |

224.

| 225. | palub komisjonil ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametil uurida terrorismivastase võitluse valdkonna probleeme ning teha liikmesriikides kindlaks parimad tavad, sealhulgas tavad, kus võetakse arvesse kaitsetumate isikute, näiteks puuetega inimeste ja alaealiste eriolukorda; palub komisjonil julgustada parimate tavade vahetamist ja töötada selle kohta välja suunised; lisaks tuletab meelde, et Euroopa Parlamendil, nõukogul ja komisjonil on võimalik taotleda Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti mitmeaastase raamistiku kontekstis ameti arvamust terrorismivastaste meetmete kohta; |
| --- | --- |

225.

| 226. | palub liikmesriikidel vastavalt isikuandmete kaitse üldmäärusele tagada vajalike andmekaitsemeetmete olemasolu, sealhulgas asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, et kaitsta isikuandmete turvalisust ja konfidentsiaalsust; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid selged normid selle kohta, kes millistele andmetele süsteemides ligi pääseb, peaksid andmetega tutvumise ja nende avalikustamise kohta registrit ning sätestaksid juurdepääsu, muutmise, kustutamise ja piiramise õigused, samuti hüvitamise ja õiguskaitse õigused; palub komisjonil ja Euroopa Andmekaitseinspektoril jätkata uuenduslike lõimprivaatsuse lahenduste väljatöötamist; |
| --- | --- |

226.

| 227. | on veendunud, et usaldusväärne terrorismivastase võitluse poliitika eeldab terrorismivastase võitlusega tegelevate avaliku sektori asutuste kindlaid volitusi ning üldsuse suurt toetust neile asutustele; märgib, et järelevalvel võib olla üldsuse usalduse ja toetuse tugevdamisel oluline roll; palub liikmesriikidel ette näha terrorismivastaste meetmete järelevalvemehhanismid, et hinnata nende meetmete mõju; palub liikmesriikidel tagada kõigi julgeoleku- ja luureteenistuste demokraatlik järelevalve ja avalik aruandekohustus, säilitades seejuures vajaliku salastatuse; |
| --- | --- |

227.

o

o o

| 228. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

228.

---

(1)  ELT C 334, 19.9.2018, lk 189.

(2)  Uuring Euroopa Parlamendi terrorismivastase võitluse poliitika kohta: asjakohasus, sidusus ja tõhusus, Euroopa Parlamendi kodanikuõiguste ja põhiseaduse poliitikaosakonna tellimusel, http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/583124/IPOL_STU(2017)583124_EN.pdf

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/et/TXT/?uri=CELEX:32018D1084

(4)  Europoli 2017. aasta TE-SAT-aruanne, lk 14.

(5)  https://www.dw.com/de/jesidin-trifft-in-deutschland-auf-is-peiniger/a-45119776

(6)  Radikaliseerumise all mõeldakse keerulist protsessi, mille käigus üksikisik või rühm võtab omaks üha äärmuslikumaid usulisi ja/või poliitilisi ideid/vaateid, mis võivad viia vägivallaaktideni, sealhulgas terroriaktide toimepanemiseni. Kooskõlas komisjoni poliitikadokumentidega mõistetakse mis tahes viidet radikaliseerumisele kui radikaliseerumist, mis viib vägivaldse äärmusluse ja terrorismini.

(7)  Õiguse, tarbijate ja soolise võrdõiguslikkuse voliniku Věra Jourová sõnavõtt vangide radikaliseerumise konverentsil Brüsselis 27. veebruaril 2018, http://europa.eu/rapid/press-release_SPEECH-18-1221_en.htm

(8)  Europol, 6. september 2018.

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/458, millega muudetakse määrust (EL) 2016/399 seoses asjaomastes andmebaasides tehtava kontrolli tugevdamisega välispiiridel (ELT L 74, 18.3.2017, lk 1).

(10)  ELT C 366, 27.10.2017, lk 101.

(11)  Europoli 2017. aasta TE-SAT-aruanne, lk 10.

(12)  Europoli 2017. aasta TE-SAT-aruanne, lk 15.

(13)  Europoli 2018. aasta TE-SAT-aruanne, lk 9.

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (ELT L 315, 14.11.2012, lk 57).

(15)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0229.

(16)  Euroopa Nõukogu 22. septembri 2017. aasta aruanne „Prosecuting and punishing the crimes against humanity or even possible genocide committed by Daesh'“ (Daeshi poolt toime pandud inimsusvastaste kuritegude või isegi võimaliku genotsiidi eest vastutusele võtmine ja karistamine).

(17)  ELT L 293, 5.11.2013, lk 1.

(18)  ELT L 212, 22.8.2018, lk 1.

(19)  Nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 1) ning nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/616/JSK, millega rakendatakse otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT L 210, 6.8.2008, lk 12).

(20)  ELT L 88, 31.3.2017, lk 6.

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1672, mis käsitleb liitu toodava või liidust välja viidava sularaha kontrolli ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1889/2005 (ELT L 284, 12.11.2018, lk 6).

(22)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2018/614496/IPOL_IDA(2018)614496_EN.pdf.

(23)  COM(2018)0213.

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (ELT L 194, 19.7.2016, lk 1).

(25)  Nõukogu 20. aprilli 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/637, mis käsitleb koordineerimis- ja koostöömeetmeid, millega hõlbustatakse liidu esindamata kodanike konsulaarkaitset kolmandates riikides ning tunnistatakse kehtetuks otsus 95/553/EÜ (ELT L 106, 24.4.2015, lk 1).

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/84 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/84

---

P8_TA(2018)0513

Ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise aastaaruanne

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2018/2097(INI))

(2020/C 388/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 21 ja 36, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 21 ja 36,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja,

| — | võttes arvesse 1975. aasta Helsingi lõppakti, mille avaldas Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverents (OSCE), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1975. aasta Helsingi lõppakti, mille avaldas Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverents (OSCE),

| — | võttes arvesse Põhja-Atlandi lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Põhja-Atlandi lepingut,

| — | võttes arvesse ELi ja NATO koostööd käsitlevat 10. juuli 2018. aasta juuli ühisdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja NATO koostööd käsitlevat 10. juuli 2018. aasta juuli ühisdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja deklaratsiooni poliitilise vastutuse kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja deklaratsiooni poliitilise vastutuse kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2016. aasta üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2016. aasta üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat,

| — | võttes arvesse komisjoni ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 7. juuni 2017. aasta ühisteatist „Vastupanuvõime strateegiline käsitlus ELi välistegevuses“ (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 7. juuni 2017. aasta ühisteatist „Vastupanuvõime strateegiline käsitlus ELi välistegevuses“ (JOIN(2017)0021),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0392/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0392/2018),

| A. | arvestades, et ELi julgeolekukeskkond on praegu muutlikum, ettearvamatum, keerukam ja ebamäärasem kui kunagi varem pärast külma sõda, sest vastamisi seistakse riikidevaheliste konfliktide, loodusõnnetuste, terrorismi, läbikukkunud riikide, küberrünnete ja hübriidsõjaga; arvestades, et ELi praegusest poliitikast ei pruugi enam stabiilse ja jõuka naabruskonna edendamiseks piisata; arvestades, et ELil on järjest suurem vastutus oma julgeoleku kindlustamise eest ning ta peab seejuures kaitsma ka oma huve ja väärtusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi julgeolekukeskkond on praegu muutlikum, ettearvamatum, keerukam ja ebamäärasem kui kunagi varem pärast külma sõda, sest vastamisi seistakse riikidevaheliste konfliktide, loodusõnnetuste, terrorismi, läbikukkunud riikide, küberrünnete ja hübriidsõjaga; arvestades, et ELi praegusest poliitikast ei pruugi enam stabiilse ja jõuka naabruskonna edendamiseks piisata; arvestades, et ELil on järjest suurem vastutus oma julgeoleku kindlustamise eest ning ta peab seejuures kaitsma ka oma huve ja väärtusi;

| B. | arvestades, et ELi välistegevusel on otsene mõju kodanike elule nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool, seda nii liidu piirides kui ka piiride taga rahu, majanduskoostöö, julgeoleku ja stabiilsuse toetamisel kui ka kriisiennetusel, negatiivse ülekanduva mõju vältimiseks kriiside ohjamisel või konfliktidele rahumeelse lahenduse leidmisele kaasaaitamisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi välistegevusel on otsene mõju kodanike elule nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool, seda nii liidu piirides kui ka piiride taga rahu, majanduskoostöö, julgeoleku ja stabiilsuse toetamisel kui ka kriisiennetusel, negatiivse ülekanduva mõju vältimiseks kriiside ohjamisel või konfliktidele rahumeelse lahenduse leidmisele kaasaaitamisel;

| C. | arvestades, et ELi elanikkond väheneb ja ennustatakse, et 2050. aastaks moodustab see maailma elanikkonnast vaid 5 % (1960. aastal oli osakaal 13 %); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi elanikkond väheneb ja ennustatakse, et 2050. aastaks moodustab see maailma elanikkonnast vaid 5 % (1960. aastal oli osakaal 13 %);

| D. | arvestades, et 2050. aastaks moodustab enam kui poole maailma elanikkonna kasvust Aafrika elanikkonna kasv, mille arvele peaks maailma lisanduvast 2,4 miljardist inimesest jääma eeldatavasti 1,3 miljardit; arvestades, et selline kasvu koondumine mõnesse vaeseimasse riiki toob kaasa hulgaliselt uusi probleeme, kui nendega praegu ei tegeleta, ning need mõjutavad nii neid riike endid kui ka ELi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2050. aastaks moodustab enam kui poole maailma elanikkonna kasvust Aafrika elanikkonna kasv, mille arvele peaks maailma lisanduvast 2,4 miljardist inimesest jääma eeldatavasti 1,3 miljardit; arvestades, et selline kasvu koondumine mõnesse vaeseimasse riiki toob kaasa hulgaliselt uusi probleeme, kui nendega praegu ei tegeleta, ning need mõjutavad nii neid riike endid kui ka ELi;

| E. | arvestades, et 2050. aastaks võivad Hiina, Ameerika Ühendriigid ja India eeldatavasti olla maailma juhtivad majandusjõud ning poliitilises mõttes veelgi suuremad jõud, samal ajal kui toimub majandusliku ja poliitilise kaalu pikaajaline ümberjaotamine, kusjuures ükski maailma suurimatest majandustest ei ole ELi liikmesriik ning seetõttu seisab EL silmitsi põhjalikult muutunud ülemaailmse tasakaaluga, mis nõuab olemasolevate ülemaailmsete juhtimisorganisatsioonide tõhustamiseks rohkem jõupingutusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2050. aastaks võivad Hiina, Ameerika Ühendriigid ja India eeldatavasti olla maailma juhtivad majandusjõud ning poliitilises mõttes veelgi suuremad jõud, samal ajal kui toimub majandusliku ja poliitilise kaalu pikaajaline ümberjaotamine, kusjuures ükski maailma suurimatest majandustest ei ole ELi liikmesriik ning seetõttu seisab EL silmitsi põhjalikult muutunud ülemaailmse tasakaaluga, mis nõuab olemasolevate ülemaailmsete juhtimisorganisatsioonide tõhustamiseks rohkem jõupingutusi;

| F. | arvestades, et uut maailmakorda iseloomustab üha rohkem asümmeetria, sest viimasel kümnendil on oma mõju laiendanud paljud valitsusvälised osalejad, alates inimõigusi, õiglast kaubandust ja loodusvarade säästvat majandamist edendavatest vabaühendustest kuni valitsuse poliitikat mõjutavate rahvusvaheliste korporatsioonideni ja demokraatlikku muutust nõudvate sotsiaalmeedia aktivistideni; arvestades, et rahvusvahelised organiseeritud kuritegevuse rühmitused ja terroriorganisatsioonid üritavad demokraatlikke põhimõtteid õõnestada; arvestades sellegipoolest, et mitmepoolsust, millega Euroopa on tugevasti seotud, seatakse üha rohkem kahtluse alla, kuid ükski esiletõusev riik ega valitsusväline osaleja ei suuda panna kehtima vaieldamatut maailmavaadet; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et uut maailmakorda iseloomustab üha rohkem asümmeetria, sest viimasel kümnendil on oma mõju laiendanud paljud valitsusvälised osalejad, alates inimõigusi, õiglast kaubandust ja loodusvarade säästvat majandamist edendavatest vabaühendustest kuni valitsuse poliitikat mõjutavate rahvusvaheliste korporatsioonideni ja demokraatlikku muutust nõudvate sotsiaalmeedia aktivistideni; arvestades, et rahvusvahelised organiseeritud kuritegevuse rühmitused ja terroriorganisatsioonid üritavad demokraatlikke põhimõtteid õõnestada; arvestades sellegipoolest, et mitmepoolsust, millega Euroopa on tugevasti seotud, seatakse üha rohkem kahtluse alla, kuid ükski esiletõusev riik ega valitsusväline osaleja ei suuda panna kehtima vaieldamatut maailmavaadet;

| G. | arvestades, et üleilmastumine on suurendanud omavahelist seotust, nii et Pekingis või Washingtonis vastu võetud otsused mõjutavad otseselt meie elu; arvestades, et samal ajal tähendab omavaheline seotus seda, et üleilmne avalik arvamus on muutunud teadlikuks sellest, et rahvusvahelistele probleemidele on vaja rahvusvahelisi lahendusi ja ülemaailmse juhtimise parandamiseks on vaja mitmepoolseid organisatsioone; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et üleilmastumine on suurendanud omavahelist seotust, nii et Pekingis või Washingtonis vastu võetud otsused mõjutavad otseselt meie elu; arvestades, et samal ajal tähendab omavaheline seotus seda, et üleilmne avalik arvamus on muutunud teadlikuks sellest, et rahvusvahelistele probleemidele on vaja rahvusvahelisi lahendusi ja ülemaailmse juhtimise parandamiseks on vaja mitmepoolseid organisatsioone;

| H. | arvestades, et peaaegu neljandik maailma elanikkonnast elab ebakindlates riikides või ühiskondades; arvestades, et need on üha enam sotsiaal-majandusliku ebavõrdsuse kasvulavadeks, mis panevad koos kliimamuutustega stabiilsuse, demokraatia ja rahu otseselt proovile; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et peaaegu neljandik maailma elanikkonnast elab ebakindlates riikides või ühiskondades; arvestades, et need on üha enam sotsiaal-majandusliku ebavõrdsuse kasvulavadeks, mis panevad koos kliimamuutustega stabiilsuse, demokraatia ja rahu otseselt proovile;

| I. | arvestades, et ELi püüdlust saavutada üleilmne juhtpositsioon ja mõjujõud on õõnestanud finantskriis, viis, kuidas EL haldab enneolematut rände- ja pagulaskriisi, kasvav euroskepsis, kriiside kasv meie lähiümbruses, järjepidevuse puudumine välispoliitika, Euroopa avaliku arvamuse kasvav skeptitsism väljaspool liitu oma jõu näitamise suhtes ja ELi strateegilise autonoomia tõhusa strateegia puudumine, mis on viinud selleni, et sündmustele pigem reageeritakse, selle asemel et neid kujundada; arvestades, et EL jääb sellegipoolest regulatiivsete standardite valdkonnas üleilmseks liidriks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi püüdlust saavutada üleilmne juhtpositsioon ja mõjujõud on õõnestanud finantskriis, viis, kuidas EL haldab enneolematut rände- ja pagulaskriisi, kasvav euroskepsis, kriiside kasv meie lähiümbruses, järjepidevuse puudumine välispoliitika, Euroopa avaliku arvamuse kasvav skeptitsism väljaspool liitu oma jõu näitamise suhtes ja ELi strateegilise autonoomia tõhusa strateegia puudumine, mis on viinud selleni, et sündmustele pigem reageeritakse, selle asemel et neid kujundada; arvestades, et EL jääb sellegipoolest regulatiivsete standardite valdkonnas üleilmseks liidriks;

| J. | arvestades, et mõned lääne demokraatlikud riigid on muutunud kaitsetumaks, protektsionistlikumaks ja sissepoole pööratumaks ning muutvad äärmuslikumaks ajal, mil ainus tõhus viis üleilmsetele probleemidele reageerimiseks on mitmepoolne koostöö; arvestades, et sellised jõud nagu Hiina või Venemaa üritavad seda tühimikku täita ja püüavad rahvusvahelisel õigusel põhinevast olemasolevast ülemaailmsest juhtimisest selle omaksvõtmise asemel hoopis taanduda; arvestades, et nimetatud riigid käsitlevad erinevalt arengukoostööd, mis ei ole õigusriigi täiustamise või muude demokraatlike reformidega seotud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mõned lääne demokraatlikud riigid on muutunud kaitsetumaks, protektsionistlikumaks ja sissepoole pööratumaks ning muutvad äärmuslikumaks ajal, mil ainus tõhus viis üleilmsetele probleemidele reageerimiseks on mitmepoolne koostöö; arvestades, et sellised jõud nagu Hiina või Venemaa üritavad seda tühimikku täita ja püüavad rahvusvahelisel õigusel põhinevast olemasolevast ülemaailmsest juhtimisest selle omaksvõtmise asemel hoopis taanduda; arvestades, et nimetatud riigid käsitlevad erinevalt arengukoostööd, mis ei ole õigusriigi täiustamise või muude demokraatlike reformidega seotud;

| K. | arvestades, et Iraaniga kokku lepitud ühine laiaulatuslik tegevuskava on märkimisväärne mitmepoolne saavutus teel stabiilse ja rahuliku Lähis-Ida poole; arvestades, et president Trumpi otsus taganeda ühisest laiaulatuslikust tegevuskavast ja kehtestada Iraaniga seaduslikku äri tegevatele Euroopa ettevõtjatele sekundaarsed sanktsioonid on ülimalt kahetsusväärne ja kahjustab Euroopa majanduse suveräänsust, tuues seejuures esile ELi problemaatilise sõltuvuse dollariga kauplemise süsteemist; arvestades, et EL ja liikmesriigid on kinnitanud oma pühendumust ühisele laiaulatuslikule tegevuskavale ja on võtnud meetmeid Euroopa õiguspäraste majandushuvide kaitsmiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Iraaniga kokku lepitud ühine laiaulatuslik tegevuskava on märkimisväärne mitmepoolne saavutus teel stabiilse ja rahuliku Lähis-Ida poole; arvestades, et president Trumpi otsus taganeda ühisest laiaulatuslikust tegevuskavast ja kehtestada Iraaniga seaduslikku äri tegevatele Euroopa ettevõtjatele sekundaarsed sanktsioonid on ülimalt kahetsusväärne ja kahjustab Euroopa majanduse suveräänsust, tuues seejuures esile ELi problemaatilise sõltuvuse dollariga kauplemise süsteemist; arvestades, et EL ja liikmesriigid on kinnitanud oma pühendumust ühisele laiaulatuslikule tegevuskavale ja on võtnud meetmeid Euroopa õiguspäraste majandushuvide kaitsmiseks;

| L. | arvestades, et ISIS, Al-Qaeda ja teised rahvusvahelised terroriorganisatsioonid kujutavad endast jätkuvalt suurt ohtu Euroopale ja maailma rahvastele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ISIS, Al-Qaeda ja teised rahvusvahelised terroriorganisatsioonid kujutavad endast jätkuvalt suurt ohtu Euroopale ja maailma rahvastele;

| M. | arvestades, et Euroopa julgeolek tugineb ühise strateegilise autonoomia saavutamise eesmärgile, mida on rõhutatud liidu üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias; arvestades, et sihikindlat, usaldusväärset ja tulemuslikku ühist välispoliitikat tuleb toetada piisavate rahaliste ressursside ja vahenditega ning see peab põhinema liikmesriikide ühtsel, õigeaegsel ja järjepideval käsitlusviisil; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa julgeolek tugineb ühise strateegilise autonoomia saavutamise eesmärgile, mida on rõhutatud liidu üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias; arvestades, et sihikindlat, usaldusväärset ja tulemuslikku ühist välispoliitikat tuleb toetada piisavate rahaliste ressursside ja vahenditega ning see peab põhinema liikmesriikide ühtsel, õigeaegsel ja järjepideval käsitlusviisil;

| 1. | rõhutab, et Euroopa Liit peab oma saatuse enda kätte võtma; on arvamusel, et EL peaks edendama rahvusvahelistes suhetes oma rolli tõelise suveräänse poliitilise ja majandusliku jõuna, mis aitab lahendada üleilmseid konflikte ja kujundab ülemaailmset juhtimist; rõhutab seetõttu, et meie ühiste huvide ning meie põhimõtete ja väärtuste edendamiseks on vaja tõeliselt ühist Euroopa välis- ja julgeolekupoliitikat, mis põhineb strateegilisel autonoomial ja selle integreerimisel, sealhulgas suutlikkuse mõistes ka tööstuse ja toimingute valdkonnas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on veendunud, et ükski ELi liikmesriik ei suuda praeguste üleilmsete probleemidega üksi toime tulla; usub, et ELi liikmesriigid suudavad oma jõude ühendades avaldada maailmaareenil mõju, mida neil ilma selleta ei ole; on veendunud, et 28 liikmesriigil, kes töötavad ühiselt ühtsete ja ühtlustatud seisukohtade saavutamise nimel ja kes esindavad kokku 500 miljonit kodanikku, on rahvusvahelistel läbirääkimistel inimõiguste ja vastutuse edendamisel ning rahvusvaheliste normide ja poliitiliste, demokraatlike, keskkonna-, sotsiaal- ning majandusstandardite kehtestamisel rohkem kaalu; usub ka, et ELi sotsiaalse mudeli kaitse all võib üleilmastumine olla ELi kodanike jaoks võimalus, mitte oht – võimalus, millest Euroopa ja riikide juhid peavad selgelt ja positiivselt teavitama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et liikmesriigid seavad tihti esmatähtsaks oma riigi huvid, hoolimata võimalikest tagajärgedest Euroopa tasandil, ja õõnestavad sellega ELi ühtsust, järjepidevust ja tulemuslikkust ning selle tagajärjel tema kui üleilmse tegutseja usaldusväärsust; nõuab ELi ja liikmesriikide kohustuste paremat jaotamist, rohkem solidaarsust ja tõhusamat kooskõlastamist nende vahel; tuletab meelde, et liidu välispoliitika suunad peaksid olema sidusad omavahel ja teiste välismõõdet omavate poliitikameetmetega ning need tuleks rahvusvaheliste partneritega kooskõlastada; usub, et liikmesriikide koostöö on meie demokraatia, ühiste väärtuste, vabaduse ning sotsiaalsete ja keskkonnastandardite kaitsmiseks hädavajalik; rõhutab vajadust laiendada liikmesriikide, partnerriikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide koostööd; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et võttes 28 liikmesriiki tervikuna, on EL oma enam kui poole miljardi inimesega maailma suurim majandus ja euro on tähtsuselt teine reservvaluuta; rõhutab, et ELi institutsioonide ja iga liikmesriigi ühiste maksete põhjal on EL ka maailma juhtiv arenguabi rahastaja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et Euroopa välissuhete käsitlusviisi saab iseloomustada järgmiselt:






  — | universaalsete väärtuste (nt rahu, demokraatia, võrdsus, õigusriik ning inimõiguste ja põhivabaduste, sealhulgas vähemuste õiguste austamine) edendamine ja kaitsmine; |
| --- | --- | --- |

5.

—

universaalsete väärtuste (nt rahu, demokraatia, võrdsus, õigusriik ning inimõiguste ja põhivabaduste, sealhulgas vähemuste õiguste austamine) edendamine ja kaitsmine;

| — | mitmepoolsuse ja õigusriigile tugineva rahvusvahelise õiguse edendamine ÜRO süsteemi ja piirkondlike organisatsioonide (nagu Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon) toel; |
| --- | --- |

—

mitmepoolsuse ja õigusriigile tugineva rahvusvahelise õiguse edendamine ÜRO süsteemi ja piirkondlike organisatsioonide (nagu Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon) toel;

| — | rõhk konfliktide ennetamisel ja ohjamisel, nende vahendamisel, rahumeelsel lahendamisel, rahu kindlustamisel ja institutsioonide ülesehitamisel; |
| --- | --- |

—

rõhk konfliktide ennetamisel ja ohjamisel, nende vahendamisel, rahumeelsel lahendamisel, rahu kindlustamisel ja institutsioonide ülesehitamisel;

| — | kestliku arengu, abi ja majanduskoostöö, õiglase kaubanduse, kliimasõbralike lepingute ning alternatiivsete energiaallikate edendamine; |
| --- | --- |

—

kestliku arengu, abi ja majanduskoostöö, õiglase kaubanduse, kliimasõbralike lepingute ning alternatiivsete energiaallikate edendamine;

| 6. | rõhutab, et EL peaks jääma truuks oma demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtetele, mis on sätestatud aluslepingutes; rõhutab, et on vaja hinnata, kas nende põhimõtete edendamine kolmandates riikides on olnud edukas, ja hinnata edasise täiustamise võimalusi; rõhutab, et ELi kui nende põhimõtete edendaja mainet saab hoida ainult siis, kui ta tagab, et neid põhimõtteid kaitstakse ja järgitakse kõigis tema liikmesriikides; |
| --- | --- |

6.

| 7. | soovitab ka kaaluda põhimõtet „vähema eest vähem“ nende riikide puhul, kelle tegevus seoses juhtimise, demokraatia ja inimõigustega liigub vastupidises suunas; on seisukohal, et kui leiab aset demokraatlike standardite ja inimõiguste rikkumine, peaks EL kasutama tõhusamalt oma välispoliitilisi vahendeid, sealhulgas kaubandus- ja arengupoliitika vahendeid, nagu kahepoolsed lepingud kolmandate riikidega, tagades eelkõige selle, et ühtegi lepingut ei ratifitseerita enne, kui inimõiguste võrdlusnäitajad on täidetud; kutsub ELi ja liikmesriike üles võtma vastu selgitamatu jõukuse vastase korra, et võidelda korruptsiooni vastu kolmandates riikides; tuletab meelde, et majanduslikud sanktsioonid on survediplomaatia tõhus vahend; märgib, et mõnel juhul ei järgita ELi tasandil Euroopa Parlamendi võetud välispoliitilisi seisukohti, ning nõuab nõukogult ja Euroopa välisteenistuselt, et neid võetaks rohkem arvesse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub Euroopa välisteenistust, komisjoni, nõukogu ja igat liikmesriiki üles tegutsema strateegiliselt, järgides integreeritud lähenemisviisi, ja kasutama kõiki nende käsutuses olevaid vahendeid, sh kaubandust, arendustegevust, diplomaatilisi, ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) tsiviil- ja sõjalisi vahendeid, samuti strateegilist teavitamist ja avalikku diplomaatiat maailmas ELi geopoliitilise mõju ja selle üldise kuvandi tugevdamiseks ja huvide kaitsmiseks, sealhulgas parandades ELi majanduslikku sõltumatust ja strateegilist autonoomiat; rõhutab keskkonna-, kultuuri-, teadus- ja muude n-ö alternatiivdiplomaatia vormide täiendavat rolli; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus (2021–2027) eraldataks ELi välistegevusele piisavad rahalised vahended ja et EL keskendaks oma vahendid strateegilistele prioriteetidele; tuletab meelde ELi välisrahastamisvahendite olulist osa ELi välispoliitiliste huvide edendamisel; rõhutab välisrahastamisvahendite sidususe, tulemuslikkuse, reageerimissuutlikkuse ja paindlikkuse tugevdamise tähtsust; toonitab vajadust kaasata Euroopa Parlament asjakohasel viisil vahendite järelevalvesse ja strateegilisse juhtimisse; on arvamusel, et ELi naaberriikide ja kaugemate riikide kasvavad probleemid nõuavad suuremaid assigneeringuid välistegevusele ning ÜJKP tsiviilmissioonide märkimisväärsele tugevdamisele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub Euroopa välisteenistust üles arendama ELi seisukohti jagavate riikidega probleemipõhiseid koalitsioone, et toetada ja edendada reeglitel põhinevat rahvusvahelist korda, mitmepoolsust ning vaba ja õiglast kaubandust ning leida üleilmsetele probleemidele, sealhulgas jõudude tasakaalu muutumisele ühiseid lahendusi; kutsub Euroopa välisteenistust üles tegema esilekerkivate jõududega koostööd üleilmsete avalike hüvede (sh rahu ja turvalisus) tagamisel, sealhulgas koostööd üleilmsete kriiside ennetamisel, ohjamisel, kliimamuutuste leevendamisel, hõlmates ka loodusvarade säästvat majandamist, puhast õhku ja vett ning saastamata pinnast, ning inimõiguste ja finantsstabiilsuse kaitsmisel ja edendamisel; tuletab meelde parlamentide vaheliste suhete tähtsust nende eesmärkide toetamisel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mõistab hukka Venemaa korduva vetoõiguse kasutamise ÜRO Julgeolekunõukogus ning leiab, et see õõnestab rahvusvahelisi rahu saavutamise ja konflikti lahendamise püüdlusi; märgib, et ummikseisud ÜRO Julgeolekunõukogus takistavad rahvusvahelise üldsuse tegutsemist ja kriiside lahendamist; kutsub liikmesriike veel kord üles julgeolekunõukogu koosseisu ja toimimist käsitlevaid reforme toetama; rõhutab, et EL on võtnud endale kohustuse tugevdada ÜRO rahvusvahelist rolli; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et ELil on olnud oluline osa kolmandate riikide poliitikakriiside leevendamises, eriti juhtudel, kui mõni liikmesriik on liidu egiidi all juhtimise üle võtnud, näiteks Normandia neliku puhul või EL 3+3 läbirääkimistel Iraaniga; leiab, et kuigi pikemas perspektiivis tuleb püüelda suurema julgeoleku- ja kaitsekoostöö poole, võib liikmesriikide sihtotstarbeliste koalitsioonide loomine, kui seda peetakse asjakohaseks, muuta lühemas perspektiivis ELi välistegevuse rahvusvahelistesse kriisidesse sekkumise puhul muutuvate olukordadega toimetulekul paindlikumaks ja reageerimisvõimelisemaks, vähendades survet saavutada liikmesriikide vahel üldine konsensus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | avaldab heameelt ELi suureneva osa, sealhulgas tema ÜJKP tsiviil- ja sõjaliste missioonide osa üle rahu tagamisel, konfliktide ennetamisel, rahvusvahelise julgeoleku tugevdamisel ja konfliktijärgses ülesehituses pikaajalise rahu tagamise vahendina; tuletab meelde, et konfliktide lahendamine on edukam, kui naistel on protsessis ametlik osa, ja nõuab nende suuremat osalemist sellistes missioonides; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mõistab, et poliitilised prioriteedid määrab kindlaks ohtude lähedus; kutsub sellegipoolest kõiki liikmesriike üles austama aluslepingutes sätestatud solidaarsuspõhimõtet (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 80) ja astuma vajalikke samme rändekriisile ühiselt reageerimiseks, nagu kõik liikmesriigid on solidaarselt reageerinud esiletikkuva Venemaa ja Hiinaga seotud probleemidele majanduse ja julgeoleku valdkonnas; on lisaks veendunud, et praegused kriisid on pannud proovile liikmesriikide tahte teha ühiste probleemide lahendamiseks tõhusamat koostööd; nõuab täiendavat humanitaarabi ja toetust konfliktist mõjutatud elanikkonnale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et sise- ja välisjulgeolek on üha enam omavahel seotud; rõhutab vajadust tugevdada ELi sisemist vastupanuvõimet välisele sekkumisele ja töötada rahvusvaheliste partneritega välja ühine strateegia nii elutähtsa taristu kui ka liidu demokraatlike süsteemide alusinstitutsioonide ja iseloomulike tunnuste kaitsmisel; toetab komisjoni ja komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat riskide vähendamise strateegia raames ELi vastupanuvõime edasisel parandamisel seoses terroriaktidega, eelkõige džihaaditerrorismiga kui hetkel ELi ühe peamise avalikku korda ohustava probleemiga, radikaliseerumise, ebaseadusliku rände, keemiarelvade korduva kasutamise, propaganda, internetipõhiste ja väljaspool internetti tehtavate väärinfo kampaaniate, Venemaa küberrünnete korraldamise katsete ning valimis- ja referendumikampaaniatesse sekkumise katsetega ning muude küberohtudega, mis nõuavad kiireid, sihikindlaid ja koordineeritud vastumeetmeid; rõhutab, et võtta tuleb kõik võimalikud meetmed, et vältida mis tahes sekkumist Euroopa Parlamendi 2019. aasta valimistesse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab asjaolu, et Atlandi-ülene partnerluse ees seisab lühikeses plaanis märkimisväärsel arvul probleeme ja häireid, kuid see on Atlandi ookeani mõlema kalda julgeoleku ja heaolu seisukohast endiselt hädavajalik; peab kahetsusväärseks USA taganemist mitmepoolsest reeglitel põhinevast maailmakorrast, nimelt USA taandumist Pariisi kokkuleppest, ühisest laiaulatuslikust tegevuskavast, Vaikse ookeani ülese partnerluse lepingust ja ÜRO Inimõiguste Nõukogust, Palestiina pagulaste abiorganisatsiooni (UNRWA) ja mitme ÜRO asutuse ja mitmepoolse foorumi rahastamise peatamist, samuti rahuvalveoperatsioonide lõpetamist ning tema rünnakuid Rahvusvahelise Kriminaalkohtu vastu; palub, et EL näitaks sellistele otsustele reageerimisel üles ühtsust, otsusekindlust ja proportsionaalsust, et ta kinnitaks oma täit toetust ühisele laiaulatuslikule tegevuskavale, tagaks Iraani puhul käegakatsutavad majandustulemused ning kaitseks Euroopa ettevõtjaid, kes investeerivad Iraani USA sanktsioonide vastaselt; nõuab lisaks, et EL suurendaks jõupingutusi kliimamuutuste alase diplomaatia valdkonnas ning lisaks igasse kaubandus- ja investeerimislepingusse Pariisi kokkuleppe täitmise; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et Lääne-Balkani riikide stabiilsusesse ja julgeolekusse investeerimine peab olema jätkuvalt Euroopa Liidu oluline prioriteet; kordab, et Lääne-Balkani riikide väljavaated saada ELi liikmeks peavad viima asjaomaste riikide täisliikmesuseni, tingimusel et kõik kriteeriumid on täidetud; rõhutab, et laienemine on tulemuspõhine protsess, mis põhineb rangetel ja õiglastel tingimustel kooskõlas Kopenhaageni kriteeriumide range kohaldamisega, ega saa sõltuda muust kui iga üksiku riigi konkreetsetest tulemustest sellistes küsimustes nagu korruptsioon, rahapesu, läbipaistvus ja kohtusüsteemi sõltumatus; rõhutab, et laienemisprotsessi jooksul on oluline edendada reforme, mis on vajalikud normidel ja koostööl põhineva poliitilise ja majandusliku rahvusvahelise korra jaoks, mille keskmes on õigusriik, inimõiguste, eelkõige vähemuste õiguste austamine, lepitamine ja head naabrussuhted, julgeolek ja ränne, sotsiaal-majanduslik ja kestlik areng, transport, energiasüsteemide ühildamine, keskkonnakaitse ning digitaalne tegevuskava; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tunnistab idapartnerluse stabiilsuse tähtsust liidu enda stabiilsuse jaoks ja ergutab arendama idapartnerluse abil veelgi tihedamaid suhteid; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles jätkama ELi muutva jõu kasutamist selle idapiiridel, tugevdades majanduslikke ja ühendavaid sidemeid, kasutades kaubandus- ja assotsieerimislepinguid, juurdepääsu ühtsele turule ja tihedamaid inimestevahelisi kontakte – sealhulgas viisarežiimi lihtsustamise ja liberaliseerimise kaudu, kui kõik nõuded on täidetud – stiimulitena demokraatlike reformide ning Euroopa normide ja standardite kasutuselevõtmise soodustamiseks; kutsub lisaks Euroopa välisteenistust üles jälgima demokraatlikke protsesse oma vahetus naabruses ning tagama, et demokraatlikud edusammud ei peatu ega tee tagasikäiku; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kordab ELi pühendumust oma partnerite suveräänsuse, sõltumatuse ja territoriaalse terviklikkuse kaitsmisele; rõhutab vajadust lahendada kõik külmutatud konfliktid, järgides rahvusvahelist õigust, norme ja põhimõtteid, suurendada toetust konfliktist mõjutatud elanikele, riigisisestele põgenikele ja pagulastele ning tõkestada kolmandate riikide, eelkõige Venemaa destabiliseerivaid vastumeetmeid; kordab oma hukkamõistu Venemaa suhtes Krimmi ebaseadusliku annekteerimise ja sõjaväelise sekkumise pärast Ida-Ukrainas; nõuab jätkuvaid jõupingutusi, et tagada Minski kokkulepete elluviimine, ning nõuab, et ELi Venemaa-vastaseid sanktsioone pikendataks, kuni Venemaa nimetatud kokkulepped täidab; mõistab lisaks hukka julgeoleku- ja humanitaarolukorra halvenemise Gruusia okupeeritud aladel Abhaasia ja Tshinhvali piirkonnas / Lõuna-Osseetias ning kutsub Venemaad üles täitma oma kohustusi, mis tulenevad ELi vahendatud 2008. aasta relvarahukokkuleppest; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuletab meelde, et Vahemeri on piir maailma kõige ebavõrdsemate piirkondade vahel; kordab tungivat vajadust stimuleerida Vahemere lõunapiirkonna ja Sahara-taguse Aafrika õiglast majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning aidata riikidel lahendada ebastabiilsuse algpõhjusi, nagu relvastatud konfliktid, ebademokraatlik ja ebaefektiivne valitsemine, korruptsioon ja kliimamuutused, luues kohapeal majanduslikke võimalusi, eriti noortele ja naistele, eelkõige rändajate päritoluriikides, suheldes asjaomaste osalejatega kohapeal ning kaasates kohalikke kogukondi; võtab teadmiseks komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri ettepaneku ehitada üles uus kestliku arengu ja tööhõive liit Euroopa ja Aafrika vahel ning tema algatuse arendada Euroopa ja Aafrika erinevad kaubanduslepingud üheks maailmajagude vaheliseks vabakaubanduslepinguks, mis võib saavutada edu üksnes siis, kui see esitatakse võrdsete poolte vahelise majanduspartnerlusena ja kui on võimalik luua äritegevust ja investeerimist soosiv mõjus keskkond; julgustab ELi kasutama teisi Euroopa naabruspoliitika vahendeid, et suurendada veelgi koostööd liidu, lõunanaabruses asuvate partnerriikide ja oluliste piirkondlike osalejate vahel sellistes piirkondlikes küsimustes nagu hea valitsemistava, julgeolek, energeetika ning kliimamuutuste vastane võitlus; kordab oma toetust ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika stabiliseerimisvaldkonnale ning nõuab selle tugevdamist; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et EL peab täitma juhtivat osa Lähis-Idas ja Pärsia lahel, kasutades selleks oma otsustava tähtsusega pehmet jõudu ja rakendades täies mahus kõiki olemasolevaid assotsieerimislepinguid; avaldab sügavat kahetsust USA valitsuse otsuse üle viia Ameerika Ühendriikide Iisraeli saatkond Tel Avivist üle Jeruusalemma; nõuab, et EL oleks liikumapanev jõud Lähis-Ida tõelise rahuprotsessi taastamisel, mille eesmärk on kaheriigiline lahendus; kinnitab veel kord ÜRO juhitava Genfi protsessi ülimuslikkust Süüria konflikti lahendamisel kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga nr 2254; mõistab hukka Venemaa ja Iraani toetuse Assadi režiimile, selle sõjakuritegudele ja inimsusevastastele kuritegudele ning nõuab, et EL ja liikmesriigid teeksid kõik endast oleneva, et lõpetada Süüria rahva vastased kuriteod ja eelkõige keemiarelvade kasutamine nende vastu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mõistab hukka rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõigustealase õiguse ränga rikkumise Jeemenis kõigi osaliste poolt, sealhulgas Saudi Araabia juhitava koalitsiooni ja al-Houthi mässuliste valimatud rünnakud tsiviilisikute vastu; nõuab Jeemeni blokaadi viivitamatut lõpetamist ning kutsub kõiki konfliktiosalisi jätkama dialoogi ÜRO egiidi all ja töötama püsiva relvarahu saavutamise nimel; väljendab heameelt Saksamaa, Taani ja Soome valitsuse otsuse üle peatada relvamüük Saudi Araabiale; nõuab kogu ELi hõlmavaid sanktsioone Saudi Araabia ajakirjaniku Jamal Khashoggi mõrva eest vastutavate isikute suhtes; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et India ja Vaikse ookeani piirkonna julgeoleku tugevdamine on ELi ja selle liikmesriikide huvide seisukohast ääretult oluline; nõuab piirkondliku julgeoleku kaitsmise nimel, et kõik piirkonna asjaomased pooled lahendaksid erimeelsused rahumeelselt ja hoiduksid praeguse olukorra muutmiseks ühepoolsete meetmete võtmisest, kaasa arvatud Ida-Hiina merel ja Lõuna-Hiina merel; ergutab kiiresti taastama Hiina ja Taiwani kahepoolseid läbirääkimisi ja kordab oma toetust Taiwani sisulisele osalemisele rahvusvahelistes organisatsioonides, mehhanismides ja tegevustes; toetab meetmeid Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ja Aasia partnerite suhete tugevdamiseks ning ergutab majanduslikku, diplomaatilist ja julgeolekualast koostööd; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kinnitab pärast Ladina-Ameerika hiljutisi presidendi- ja parlamendivalimisi taas oma pühendumust selle piirkonna riikidega tugevate sidemete loomise jätkamisele, edendades demokraatia ja inimõiguste kaitset, õigusriiki ja inimõigusi kui sügavama integratsiooni ja koostöö nurgakivi; väljendab suurt muret selle üle, et Kuubal, Nicaraguas ja Venezuelas ei järgita demokraatiat, inimõigusi ja õigusriiki; toob murega esile Brasiilias valimistega seoses toimunud sündmused ning väljendab lootust, et uus valitsus jääb kindlaks demokraatiale ja õigusriigile; tunnustab kõigi asjaomaste poolte pingutusi Colombia rahuprotsessis; kordab oma täit toetust kõnealusele rahuprotsessile ja selle tulemuslikule rakendamisele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | usub et olenemata nende olulisusest ei pruugi pehmest jõust ja institutsioonide ülesehitamisest piisata mõju avaldamiseks maailmas, kus üha olulisemad on võimupoliitika ja karm jõud; usub, et ELi välispoliitika tulemuslikkus sõltub lõppkokkuvõttes suures osas kõva ja pehme jõu vahendite (sealhulgas avatud dialoogi) mõjusast kombinatsioonist, selle suutlikkusest juhtida eeskuju näidates ning seda toetavatest vahenditest ja suutlikkusest (sealhulgas piisavad rahalised vahendid, tõhus mitmepoolsus, pehme jõu ja usaldusväärse karmi jõu kombinatsioon, sõjaliste võimete ühendamine ning liikmesriikide valmisolek selles kontekstis otsuste tegemine üle anda), samuti koostööst NATOga ja teiste sarnaseid vaateid jagavate riikidega; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kiidab heaks ELi liikmesriikide vahelise suurema kaitsekoostöö ja meetmed, mis on võetud ELi sõjalise autonoomsuse suurendamiseks, sh Euroopa ühtse juhtimiskeskuse loomine Brüsselis ELi sõjalise väljaõppe missioonideks, ning ELi lahingugruppide lähetamise takistuste eemaldamiseks; usub, et kaitseprojektideks alalise struktureeritud koostöö loomine ning kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine aitab liikmesriikidel oma kaitsekoostööd süvendada ja kaitse-eelarveid tõhusamalt kasutada; pooldab komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut Euroopa rahutagamisvahendi ja ÜJKP tsiviilmissioonide uue raamistiku kohta ning kohustust edendada sõjaväelist liikuvust, et edendada Euroopa strateegilist autonoomiat, sealhulgas Euroopa sekkumisalgatuse kaudu; on seisukohal, et tugeva kaitsetööstuse väljaarendamine tugevdab ELi tehnoloogilist sõltumatust, edendades muu hulgas küberturvalisuse toodete ühtset turgu, mille puhul ELi suutlikkust on vaja suurendada; |
| --- | --- |

26.

| 27. | usub, et suutlikkus lähetada tsiviileksperte ja sõjaväge konfliktipiirkondadesse kogu maailmas, et edendada rahu ja stabiilsust, on oluline eeldus, et saada usaldusväärseks poliitiliseks jõuks, mis suudab struktureerida relvastatud konfliktide ennetamist, rahulepinguid ja konfliktijärgsete habraste olukordade stabiliseerimist; kutsub Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles arendama välja piisava tsiviil- ja sõjaline suutlikkusse, mis hõlmab kogu maapealse, õhujõudude, kosmose-, mere- ja kübervõimekuse spektrit, ning tegema tööd täielikult autonoomseid relvasüsteeme käsitleva õiguslikult siduva vahendini jõudmiseks, et kaitsta ELi lepingu eesmärke; rõhutab Euroopa Liidu ja NATO jätkuva koostöö tähtsust, mida on toonitatud ELi üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias ning ELi ja NATO ühisdeklaratsioonis; rõhutab, et kaitsekoostöö liidu edasiarendamine peaks täiendama ELi välissuhete eesmärke; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et selliste uute vormide väljatöötamine nagu ELi julgeolekunõukogu, mida on toetanud kantsler Angela Merkel ja president Emmanuel Macron, ning ELi ja rahvusvaheliste asutustega tihedama kooskõlastamise uued viisid võiksid aidata kaasa ÜVJP tõhusamale otsustusprotsessile; leiab, et nende struktuuride loomisega samal ajal tuleks välja töötada nende demokraatliku järelevalve tagamise mehhanismid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toetab arutelu uute vormide üle ELis, sealhulgas komisjoni president Jean-Claude Junckeri ettepaneku üle tema 12. septembri 2018. aasta kõnes Euroopa Liidu olukorra kohta, milles ta soovitas liikuda kvalifitseeritud häälteenamuse poole ühise välis- ja julgeolekupoliitika konkreetsetes valdkondades (eeskätt inimõigustega seotud küsimused, sanktsioonid ja tsiviilmissioonid), kus aluslepingud nõuavad praegu ühehäälset otsust; julgustab liikmesriike uurima viise, kuidas nad saaksid ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas tõhusamalt tegutseda; usub, et kvalifitseeritud häälteenamuse kasutuselevõtt võimaldaks ELil toimida otsustavamalt, kiiremalt ja tõhusamalt; kutsub Euroopa Ülemkogu üles seda algatust järgima, kasutades nn sillaklauslit (Euroopa Liidu lepingu artikli 31 lõige 3); ergutab Euroopa Ülemkogu kaaluma kvalifitseeritud häälteenamuse laiendamist teistele ÜVJP valdkondadele osana laiemast arutelust häälteenamusega hääletamise kasutamise kohta ELi poliitikas; tunnistab vajadust otsida loomingulisi lahendusi Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevaseks koostööks ÜVJP ja ÜJKP valdkonnas, pidades silmas põhimõtteid, mis on sätestatud parlamendi 14. märtsi 2018. aasta resolutsioonis ELi ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistiku kohta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  ELT C 210, 3.8.2010, lk 1.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/91 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/91

---

P8_TA(2018)0514

Ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise aastaaruanne

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2018/2099(INI))

(2020/C 388/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut (ELi leping),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP (1), millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP (1), millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. detsembri 2013. aasta, 26. juuni 2015. aasta, 15. detsembri 2016. aasta, 22. juuni 2017. aasta ja 28. juuni 2018. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 20. detsembri 2013. aasta, 26. juuni 2015. aasta, 15. detsembri 2016. aasta, 22. juuni 2017. aasta ja 28. juuni 2018. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu aastaaruannet Euroopa Parlamendile ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta,

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2018. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2018. aasta resolutsiooni ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta, 18. novembri 2014. aasta, 18. mai 2015. aasta, 27. juuni 2016. aasta, 14. novembri 2016. aasta, 18. mai 2017. aasta, 17. juuli 2017. aasta ja 25. juuni 2018. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. novembri 2013. aasta, 18. novembri 2014. aasta, 18. mai 2015. aasta, 27. juuni 2016. aasta, 14. novembri 2016. aasta, 18. mai 2017. aasta, 17. juuli 2017. aasta ja 25. juuni 2018. aasta järeldusi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta,

| — | võttes arvesse dokumenti „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa. Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“, mida komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitles 28. juunil 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa. Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“, mida komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitles 28. juunil 2016. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni presidendi ja NATO peasekretäri 8. juuli 2016. aasta ja 10. juuli 2018. aasta ühisdeklaratsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni presidendi ja NATO peasekretäri 8. juuli 2016. aasta ja 10. juuli 2018. aasta ühisdeklaratsioone,

| — | võttes arvesse 42 ühist ettepanekut, mille Euroopa Liidu Nõukogu ja Põhja-Atlandi Nõukogu kiitsid heaks 6. detsembril 2016. aastal, ning 14. juuni ja 5. detsembri 2017. aasta eduaruandeid nende rakendamise kohta ja mõlema nõukogu poolt 5. detsembril 2017. aastal heaks kiidetud 32 uut ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 42 ühist ettepanekut, mille Euroopa Liidu Nõukogu ja Põhja-Atlandi Nõukogu kiitsid heaks 6. detsembril 2016. aastal, ning 14. juuni ja 5. detsembri 2017. aasta eduaruandeid nende rakendamise kohta ja mõlema nõukogu poolt 5. detsembril 2017. aastal heaks kiidetud 32 uut ettepanekut,

| — | võttes arvesse 7. juuni 2017. aasta aruteludokumenti Euroopa kaitse tuleviku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. juuni 2017. aasta aruteludokumenti Euroopa kaitse tuleviku kohta,

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu sõjaliste struktuuride olukorra ja tulevikuväljavaadete kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu sõjaliste struktuuride olukorra ja tulevikuväljavaadete kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni Euroopa kosmosestrateegia kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni Euroopa kosmosestrateegia kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa kaitseliidu kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni Euroopa kaitseliidu kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 23. novembri 2016. aasta resolutsiooni (6) ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta) ning 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni (7) ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise aastaaruande kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. novembri 2016. aasta resolutsiooni (6) ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (vastavalt Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu aastaaruandele ühise välis- ja julgeolekupoliitika kohta) ning 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni (7) ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise aastaaruande kohta,

| — | võttes arvesse oma 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika põhiseadusliku, õigusliku ja institutsioonilise mõju ning Lissaboni lepingust tulenevate võimaluste kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika põhiseadusliku, õigusliku ja institutsioonilise mõju ning Lissaboni lepingust tulenevate võimaluste kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2017. aasta resolutsiooni volituse kohta 2018. aasta eelarve projekti kolmepoolseteks läbirääkimisteks (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2017. aasta resolutsiooni volituse kohta 2018. aasta eelarve projekti kolmepoolseteks läbirääkimisteks (9),

| — | võttes arvesse 10. novembril 2009. aastal vastu võetud ELi vahendustegevuse ja dialoogi alase suutlikkuse suurendamise kontseptsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. novembril 2009. aastal vastu võetud ELi vahendustegevuse ja dialoogi alase suutlikkuse suurendamise kontseptsiooni,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 14. novembril 2016. aastal esitatud dokumenti „Julgeoleku- ja kaitseküsimuste rakenduskava“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 14. novembril 2016. aastal esitatud dokumenti „Julgeoleku- ja kaitseküsimuste rakenduskava“,

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2018. aasta resolutsiooni ELi ja NATO suhete kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2018. aasta resolutsiooni ELi ja NATO suhete kohta (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2016. aasta teatist „Euroopa kaitsealane tegevuskava“ (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2016. aasta teatist „Euroopa kaitsealane tegevuskava“ (COM(2016)0950),

| — | võttes arvesse uut kaitsepaketti, mida komisjon esitles 7. juuni 2017. aasta pressiteates „Kaitset pakkuv Euroopa: Euroopa Komisjon algatab arutelu julgeoleku- ja kaitsekoostöö liidu loomiseks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uut kaitsepaketti, mida komisjon esitles 7. juuni 2017. aasta pressiteates „Kaitset pakkuv Euroopa: Euroopa Komisjon algatab arutelu julgeoleku- ja kaitsekoostöö liidu loomiseks“,

| — | võttes arvesse ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia 2. aasta rakendamise aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia 2. aasta rakendamise aruannet,

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2016. aasta resolutsiooni (11) ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise kohta ning 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni (12) ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise aastaaruande kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2016. aasta resolutsiooni (11) ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise kohta ning 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni (12) ühise välis- ja julgeolekupoliitika rakendamise aastaaruande kohta,

| — | võttes arvesse 28. märtsil 2018. aastal avaldatud ELi sõjaväelise liikuvuse tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. märtsil 2018. aastal avaldatud ELi sõjaväelise liikuvuse tegevuskava,

| — | võttes arvesse 18. septembril 2018. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi pealkirjaga „ÜRO ja ELi rahuoperatsioonide ja kriisiohjamise strateegilise partnerluse tugevdamine: 2019.–2021. aasta prioriteedid“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. septembril 2018. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi pealkirjaga „ÜRO ja ELi rahuoperatsioonide ja kriisiohjamise strateegilise partnerluse tugevdamine: 2019.–2021. aasta prioriteedid“,

| — | võttes arvesse, et EL pälvis 2012. aastal Nobeli rahupreemia selle eest, et on aidanud üle kuuekümne aasta kaasa rahu, leppimise, demokraatia ja inimõiguste edendamisele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et EL pälvis 2012. aastal Nobeli rahupreemia selle eest, et on aidanud üle kuuekümne aasta kaasa rahu, leppimise, demokraatia ja inimõiguste edendamisele,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja põhiseaduskomisjoni arvamust (A8-0375/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja põhiseaduskomisjoni arvamust (A8-0375/2018),

| A. | arvestades, et liikmesriigid soovivad kujundada järk-järgult välja ühise kaitsepoliitika, mis võib viia Euroopa Liidu lepingu artiklis 42 osutatud ühiskaitseni ning tugevdada Euroopa identiteeti ja sõltumatust, et edendada rahu, julgeolekut ja progressi Euroopas ja kogu maailmas; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liikmesriigid soovivad kujundada järk-järgult välja ühise kaitsepoliitika, mis võib viia Euroopa Liidu lepingu artiklis 42 osutatud ühiskaitseni ning tugevdada Euroopa identiteeti ja sõltumatust, et edendada rahu, julgeolekut ja progressi Euroopas ja kogu maailmas;

Liidu strateegiline olukord

| 1. | märgib, et reeglitepõhisele maailmakorraldusele esitatakse ELi naabruses ja kaugemalgi üha rohkem väljakutseid nii poliitilis-sõjalisel tasandil kui ka – eriti viimasel ajal – kaubanduse ja majanduse tasandil; märgib, et nendele süsteemsetele väljakutsetele lisandub strateegilise rahvusvahelise keskkonna jätkuv halvenemine, mida iseloomustavad nii riikidevahelised kui ka -sisesed konfliktid ja vägivald, terrorism, riikide kokkuvarisemine, küber- ja hübriidrünnakud ühiskonna tugisammaste vastu, kliimamuutuste tagajärjed ning loodusõnnetused; märgib, et kõige tähtsam peaks olema reeglitepõhise rahvusvahelise korra, rahvusvahelise õiguse ja liberaalse demokraatia väärtuste kaitse, millesse tuleb suhtuda kompromissitult; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et probleemid on liiga suured, et mõni riik saaks neid üksi edukalt lahendada; toonitab, et on väga oluline, et EL reageeriks nendele probleemidele kiiresti, sidusalt, tõhusalt, üksmeelselt ning liitlaste, partnerite ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega kooskõlastatult; märgib, et ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) aitab paljude nende probleemidega tegeleda, kuid seda tuleks kasutada tõhusamalt ja kooskõlas muude välis- ja sisemeetmetega, et EL saaks aidata otsustavalt kaasa rahvusvaheliste kriiside ohjamisele ning kasutada oma strateegilist autonoomiat; juhib tähelepanu asjaolule, et ÜJKP institutsioonid ja arvukad vahendid on juba olemas, ning nõuab tungivalt, et liikmesriigid neid viivitamata kasutaksid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et ELi liikmesriigid on üksteisega julgeoleku mõttes tihedalt seotud; rõhutab vajadust määrata kindlaks kõigi liikmesriikide tuvastatud ohud; märgib, et probleemide keerulisus ning asjaolu, et need mõjutavad liikmesriike eri määral, muudab hädavajalikuks kokkuleppimise, kuidas nendega ühiselt ja solidaarselt tegeleda; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toonitab, et Lähis-Idat, Sahelit ja Aafrika Sarve piirkonda juba mõjutav džihaaditerrorism levib Lääne-Aafrika, Kesk-Aasia ja Kagu-Aasia poole; rõhutab, et see kestev oht nõuab püsivat ja hästi kooskõlastatud ELi tasandi strateegiat, et kaitsta Euroopa kodanikke ja huvisid ning toetada mõjutatud piirkondi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et Venemaa hiljutine tegevus ja poliitika on vähendanud stabiilsust ja muutnud julgeolekukeskkonda, ning toonitab, et EL ja liikmesriigid peavad võtma Venemaa suhtes ühtsema strateegilise seisukoha; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib murega, et närvimürgi Novitšok kasutamine Salisburys 2018. aasta märtsis oli esimene selline rünnak Euroopas alates II maailmasõjast ning see lõppes ELi kodaniku surmaga; nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu kehtestaks keemiarelvade kasutamise ja leviku eest vastutavate isikute suhtes piiravad meetmed; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et Venemaa okupatsioon Ukrainas kestab endiselt, Minski kokkuleppeid – ilma milleta ei saa konflikti lahendatuks lugeda – ei ole rakendatud ning Krimmi ebaseaduslik annekteerimine ja militariseerimine jätkub; on sügavalt mures asjaolu pärast, et Venemaa ülepaisutatud õppused, sõjaline tegevus ja hübriidtaktika (sh küberterrorism, võltsuudiste ja väärinfo levitamise kampaaniad ning majanduslik ja energiaalane väljapressimine) destabiliseerivad idapartnerluse riike ja Lääne-Balkanit ning need on suunatud ka lääne demokraatia vastu, sest suurendavad neis riikides sisepingeid; on mures asjaolu pärast, et ELi naabruse julgeolekukeskkond jääb veel aastateks äärmiselt volatiilseks; rõhutab Lääne-Balkani riikide strateegilist tähtsust ELi julgeoleku ja stabiilsuse jaoks ning vajadust keskenduda ELis seda piirkonda hõlmavale poliitilisele tegevusele ja tugevdada seda, sh laiendades ÜJKP missioonide mandaati; on kindlalt veendunud, et selleks, et EL ei oleks kaitsetu, on vaja suurendada integratsiooni ja koordineerimist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et seda koostöövajadust on viimastel aastatel üha rohkem tunnistama hakatud, ning peab kiiduväärseks selles küsimuses tehtud edusamme, nagu alalise struktureeritud koostöö (PESCO) sisseseadmine, ehkki konkreetseid tulemusi ei ole veel nõuetekohaselt hinnatud; on seisukohal, et EL peaks tugevdama dialoogi ja koostööd oma naabruses asuvate kolmandate riikidega, samuti piirkondlike ja allpiirkondlike organisatsioonidega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab siiski, et praegu on koostöö alles arengujärgus ja selleks on vaja palju rohkem ära teha, et EL ja liikmesriigid saaksid hakata tihedast, jätkusuutlikust ja pikaajalisest kaitsealasest koostööst kasu lõikama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab Euroopa kaitsevõime edasise integreerimise praktilist ja rahalist kasulikkust; rõhutab, et kaitsekulutuste mõjuulatust ja tõhusust on võimalik suurendada kõigi sidusrühmade laiaulatusliku ja usaldusväärse töö kaudu, ilma et kaitsekulutusi endid suurendataks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | märgib, et ELi liikmesriikide kaitse sõltub esmajoones nende poliitilisest tahtest ja sõjalisest suutlikkusest täita oma kohustusi ebakindlas strateegilises keskkonnas; rõhutab Euroopa ja Põhja-Ameerika demokraatlike riikide julgeolekut ja kaitset käsitleva Atlandi-ülese sideme tähtsust; väljendab siiski muret selle olulise suhte praeguse olukorra pärast ning palub, et kõik asjaomased poliitilised ja ühiskondlikud jõud mõlemal pool Atlandi ookeani pigem tugevdaksid, mitte ei murendaks seda; rõhutab vajadust vältida kaubandussuhetes esinenud hiljutiste raskuste ülekandumist Atlandi-ülesele julgeolekualasele sidemele; rõhutab, et hästi määratletud strateegiline autonoomia edendab Euroopa julgeolekut ning ELi ja NATO suhteid; kordab sellega seoses, et vajadus Euroopa tasandi kaitsekoostöö järele on suurenenud ning et oluline on koondada ressursid peamistele prioriteetidele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et USA ja muude üleilmsete suurjõudude hoiakute tõttu seatakse üha enam kahtluse alla mitmepoolsus, mida Euroopa peab ülimalt tähtsaks; kordab, kui oluline on mitmepoolsus kui õigusriigi väärtuste edendamise ja üleilmsete probleemide lahendamise vahend rahu ja stabiilsuse säilitamisel; |
| --- | --- |

12.

Ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika edasine areng

| 13. | leiab, et liikmesriigid ja EL peavad kiiremas korras julgeolekusse ja kaitsesse rohkem investeerima ja et kaitsealane solidaarsus ja koostöö peaks saama normiks, nagu on sätestatud ELi üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias; kiidab heaks ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia julgeoleku- ja kaitsesätete rakendamisel seni tehtud edusammud; usub, et need saavutused loovad tulevikus võimalused oluliste struktuuriliste muutuste jaoks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub liikmesriike üles seadma eesmärgiks kulutada 2 % SKPst kaitsele ning 20 % oma kaitse-eelarvest Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) poolt vajalikuks peetavale varustusele, sh seonduvale teadus- ja arendustegevusele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kiidab heaks kaitse jaoks eraldi rubriigi loomise komisjoni mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas ettepanekus ja eelkõige eelarverea loomise Euroopa Kaitsefondi ja sõjaväelise liikuvuse projektide rahastamiseks; arvab, et need otsused nõuavad tõenäoliselt tsentraliseeritud kaitsealast haldust komisjoni tasandil; rõhutab, et selle eelarverea rahalisi vahendeid tuleks kulutada ainult kaitse-eesmärkideks ilma politiseerimiseta, sest julgeolek on jagamatu ja peaks olema kooskõlas liikmesriikide suutlikkuse ja taristuvajadustega, aga ka ELi püüdlustega saavutada strateegiline autonoomia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib sõjaväelise liikuvuse üha suurenevat rolli Euroopa kaitsevaldkonna tegevuskavas; rõhutab, et sõjaväeline liikuvus on praeguses ohukeskkonnas tähtis strateegiline vahend, mis on oluline nii ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika kui ka liikmesriikide muude mitmepoolsete kohustuste jaoks, sh NATO; toonitab, kui oluline on kohandada olemasolevad võrgustikud sõjaväelise liikuvuse vajadustega; kiidab seetõttu heaks sõjaväelise liikuvuse lisamise mitte ainult uue Euroopa ühendamise rahastu ettepanekusse, vaid ka alalisse struktureeritud koostöösse, ning selle tähtsa rolli ELi ja NATO vahelises koostöös; rõhutab, et neid erinevaid projekte tuleb nõuetekohaselt koordineerida, sealhulgas liitlastega, et nendega saavutataks soovitud tulemused; kiidab heaks komisjoni ettepaneku eraldada järgmises mitmeaastases finantsraamistikus (2021–2027) Euroopa ühendamise rahastu kaudu 6,5 miljardit eurot sõjaväelise liikuvuse projektidele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib siiski, et kõikide nende erinevate elementide kokkusobitamiseks on väga oluline töötada välja Euroopa kaitsevaldkonna selgepiiriline üldine strateegiline lähenemisviis, mida oleks kõige parem teha ELi julgeolekut ja kaitset käsitleva valge raamatu kaudu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab täpsete suuniste koostamist, et luua Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõike 7 aktiveerimiseks ja rakendamiseks konkreetne raamistik; nõuab seetõttu ELi julgeolekut ja kaitset käsitleva valge raamatu väljatöötamist ja vastuvõtmist, millega tagataks, et nii praeguste kui ka tulevaste suutlikkuse suurendamise protsesside aluseks on ELi julgeolekuhuvid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kiidab ka heaks komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tehtud ettepaneku (mida komisjon toetas) Euroopa rahutagamisrahastu kohta, millest rahastataks teatavaid ELi kaitsekulutusi, nagu Aafrika Liidu rahuvalvemissioonid, omaenda ÜJKP sõjaliste operatsioonide ühised kulud ning partnerite suutlikkuse suurendamine, mida Euroopa Liidu lepingu artikli 41 lõike 2 kohaselt eelarve kaudu ei rahastata; kinnitab uuesti vajadust vältida kattuvusi muude olemasolevate vahenditega; märgib eelkõige Athena mehhanismi ambitsioonikat kaasamist ja laiendamist ÜJKP missioonide ja operatsioonide ühiseks rahastamiseks, mida Euroopa Parlament on kaua nõudnud; nõuab kõikide tulevaste missioonide paremat finantskontrolli ja õigeaegset mõjuhindamist; |
| --- | --- |

19.

Liidu julgeoleku- ja kaitsevõime

| 20. | toonitab, et EL peab kohaldama kõiki olemasolevaid poliitikavahendeid pehmest jõust kuni kõva jõuni ning lühiajalistest meetmetest kuni pikaajalise poliitikani; kinnitab taas, et oluline on arendada ühistegevuse ja jagamise kaudu välja vajalik tsiviil- ja sõjaväeline võimekus, et tegeleda Euroopas ja selle ümbruses laiaulatuslike julgeolekuprobleemidega, mida on kirjeldatud ELi üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias; tuletab meelde, et ELi üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias julgustatakse tegema liidus tihedat kaitsealast koostööd; |
| --- | --- |

20.

| 21. | leiab, et ELi liikmesriigid peavad püüdma parandada sõjalist võimekust, et hõlmata kõik maa, õhu, kosmose, mere ja kübermaailmaga seotud aspektid, sh strateegilised põhitegurid, ning muuta ELi ÜJKP seeläbi tõsiseltvõetavaks jõuks; rõhutab vajadust investeerida luuresse, seiresse ja kohaluuresse, satelliitsidesse, kosmosele autonoomse juurdepääsu tagamisse ja maa püsivasse vaatlemisse, et välis- ja siseohtusid paremini hinnata; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kinnitab uuesti ELi rolli üleilmse merendusjulgeoleku tagajana ning rõhutab, kui oluline on arendada asjakohast sõjalist ja tsiviilvõimekust; peab sellega seoses kiiduväärseks Euroopa Liidu merendusjulgeoleku strateegia läbivaadatud tegevuskava vastuvõtmist 2018. aasta juunis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | peab väga oluliseks, et EL ja NATO jagaksid omavahel rohkem luureteavet, et võimaldada küberrünnakute toimepanijad formaalselt kindlaks teha ja kehtestada nende suhtes piiravaid sanktsioone; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunnistab Euroopa kosmosesektori strateegilist mõõdet ja vajadust suurendada selle tsiviil- ja julgeoleku-/kaitseaspektide vahelist koostoimet; rõhutab vajadust kasutada kosmosealast suutlikkust, võttes arvesse ka laiemat geopoliitilist olukorda ja ÜJKPd, kuid toonitab samas, et ELi kosmoseprogrammid on oma olemuselt tsiviilotstarbelised; |
| --- | --- |

24.

| 25. | peab kiiduväärseks kübervastupidavusvõime kindlustamiseks võetud meetmeid, nagu ühise küberturvalisuse sertifitseerimise raamistiku loomine, ELi küberturvalisuse ameti tugevdamine ning võrgu- ja infosüsteemide turvalisust käsitleva direktiivi (EL) 2016/1148 (13) (küberturvalisuse direktiiv) kiire rakendamine; |
| --- | --- |

25.

| 26. | leiab, et küberoperatsioonide kaudu teiste riikide valimistesse sekkumine õõnestab ja rikub inimeste õigust osaleda oma riigi valitsemises otse või vabalt valitud esindajate kaudu, nagu on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis, ning kui seda teevad teised riigid, on tegemist rahvusvahelise õiguse rikkumisega ka juhul, kui sõjalist jõudu ei kasutata ning territoriaalset terviklikkust või poliitilist sõltumatust ei ohustata; |
| --- | --- |

26.

| 27. | leiab, et liidu julgeoleku- ja kaitsevõimekust saab parandada, kasutades paremini ära olemasolevaid kaitseraamistikke ja sõjaväelist koostööd, nagu ELi rahvusvaheliste kiirreageerimise üksuste peakorterid ja ELi lahingugrupid, tugevdades, kuid mitte dubleerides sarnaseid NATO algatusi; usub, et see aitab kaasa riikide relvajõudude jätkuvale ümberkujundamisele, et olla koostalitlusvõimelisem, jätkusuutlikum, paindlikum ja reageerivam; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kiidab heaks Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi loomise eesmärgiga toetada Euroopa Liidu kaitsetööstuse konkurentsi- ja uuendusvõimet 2020. aastaks 500 miljoni euroga; nõuab selle kiiret elluviimist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | usub, et Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm aitab edendada ELi kaitsetööstuse konkurentsivõimet, tõhusust ja uuendusvõimet, hõlmates muu hulgas kaitsetoodete kujundamist, prototüüpide väljatöötamist, katsetamist, kvalifitseerimist ja sertifitseerimist ning tehnoloogiate väljaarendamist konsortsiumis, kuhu kuuluvad ka väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtted, teaduskeskused ja ülikoolid, ning koostööd liikmesriikide vahel, mis aitab kaasa ELi strateegilise autonoomia saavutamisele ja tugevdab Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi (EDTIB); juhib tähelepanu sellele, et ühtse kaitseturu väljakujundamisest võib kasu olla nii liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika sise- kui ka välismõõtme seisukohalt; |
| --- | --- |

29.

| 30. | peab kiiduväärseks ettepanekut võtta vastu määrus, millega luuakse Euroopa Kaitsefond, ja komisjoni poolt järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekus kavandatud märkimisväärset rahastamist; kutsub üles võtma arvesse esialgseid kogemusi, mis on saadud Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi ning kaitsealaseid teadusuuringuid käsitleva katseprojekti ja ettevalmistava meetme rakendamisel; toonitab, et Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi tulemusi tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta, ning väljendab lootust, et ettepaneku suhtes jõutakse võimalikult kiiresti kokkuleppele, et toetada Euroopa kaitsetööstust ja selle suutlikkust partneritega koostööd teha; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et ELi strateegilisi julgeoleku- ja kaitse-eesmärke on võimalik saavutada ainult liikmesriikide relvajõudude ja kaitsetööstuse vajaduste ja pikaajalise võimekuse parandamise eesmärkide tiheda kooskõlastamise kaudu; märgib, et nii võimearendusplaan kui ka kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine võivad anda olulise panuse selle eesmärgi saavutamisse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab veelkord, et Euroopa Kaitseagentuur peaks rakendama Euroopa võimete- ja relvastuspoliitika raames ja Lissaboni lepinguga ette nähtud ulatuses võetavaid liidu meetmeid; rõhutab, et Euroopa Kaitseagentuuri haldus- ja tegevuskulusid tuleks rahastada liidu eelarvest; kiidab heaks Euroopa Kaitseagentuuri eelarves tehtud väikesed kohandused, kuid rõhutab, et Euroopa Kaitseagentuuri suurenenud kohustused muu hulgas alalise struktureeritud koostöö, kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise ja Euroopa Kaitsefondi kontekstis nõuavad asjakohast rahastamist; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tuletab meelde vajadust võimaldada hõlpsamini ja tihedamalt korraldada Euroopa relvajõudude ühist väljaõpet ja ühisõppusi, mis edendavad koostalitlusvõimet, standardimist ja valmisolekut tulla toime mitmesuguste tavaliste ja ebatavaliste ohtudega; |
| --- | --- |

33.

| 34. | peab kiiduväärseks hiljuti ELi ühise lähenemisviisi raames võetud meetmeid ÜJKP tsiviiltegevuse tugevdamiseks, eeskätt ÜJKP tsiviilmissioonide võimekuse ja reageerimisvõime arendamist ning keskendumist probleemide lahendamise tõhustamisele sise- ja välistegevuses; rõhutab, et nõukogu ja komisjon peaksid eraldama järgmises mitmeaastases finantsraamistikus rohkem vahendeid tsiviilkonfliktide ennetamisele, mis suurendab ELi tähtsust rahvusvahelisel tasandil; nõuab ÜJKP struktuuride ja menetluste kohandamist, et alustada ja suunata tsiviil- ja sõjaväemissioone ning operatsioone kiiremini, tõhusamalt ja integreeritumalt; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub ELi ja liikmesriike üles seadma alati esikohale vahendustegevuse kui esmase vahendi, millega puhkevatele kriisidele reageerida, ning toetama ka teiste partnerite vahendamispüüdlusi; rõhutab, et EL peab oma rahvusvaheliste partnerite seas aktiivselt edendama rahumeelseid läbirääkimisi ja konfliktide ennetamist; |
| --- | --- |

35.

Alaline struktureeritud koostöö

| 36. | kiidab heaks kaasava alalise struktureeritud koostöö rakendamise kui olulise sammu liikmesriikidevahelise tihedama koostöö suunas julgeoleku ja kaitse valdkonnas; tunnustab alalist struktureeritud koostööd kui seaduslikult siduvat pikaajalist projekti, mis hõlmab väga ambitsioonikaid kohustusi ja mitmesuguseid koostööprojekte; rõhutab, et alalise struktureeritud koostöö meetmed, muud ÜJKP meetmed (eeskätt ELi lepingus määratletud ÜJKP eesmärkidega seotud meetmed) ja koos NATOga rakendatavad meetmed tuleb omavahel täielikult kooskõlastada; on seisukohal, et alaline struktureeritud koostöö peaks aitama mõlemal organisatsioonil suutlikkust suurendada; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub osalevaid liikmesriike esitama strateegilise Euroopa mõõtmega projekte, millega vastatakse kindlakstehtud puudujääkidele ELi võimekuses ja tugevdatakse Euroopa kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi (EDTIB); kutsub alalises struktureeritud koostöös osalevaid liikmesriike üles olema ambitsioonikamad ja võtma tulevaste alalise struktureeritud koostöö projektide kohta ettepanekute esitamisel täielikult arvesse Euroopa lisaväärtuse ulatust; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tõstab esile alalise struktureeritud koostöö, kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise ja Euroopa Kaitsefondi tihedat seost liikmesriikide kaitsevõime suurendamisega; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kiidab heaks nõukogu otsuse, millega kehtestatakse alalise struktureeritud koostöö projektide ühised projektijuhtimise reeglid, sest selles selgitatakse alalise struktureeritud koostöö rakendamise üksikasjade kohta mitmesuguseid lahtisi küsimusi; märgib siiski, et Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Kaitseagentuuri halduskulude katmiseks ja selleks, et nad saaksid täita oma funktsioone alalise struktureeritud koostöö sekretariaadina, võib olla vaja teha lisaassigneeringuid; |
| --- | --- |

39.

Ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonid ja operatsioonid

| 40. | märgib, et ÜJKP missioonid ja operatsioonid panustavad olulisel määral rahvusvahelise rahu ja stabiilsuse tagamisse, kuid peab kahetsusväärseks, et struktuursed nõrkused, liikmesriikide ebavõrdne osalus ja tegevuskeskkonnaga sobimatus võivad nende missioonide tõhususe endiselt ohtu seada; märgib, et ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika areng eeldab ennekõike liikmesriikide ühistel huvidel ja prioriteetidel põhinevat poliitilist tahet, samuti institutsioonilise koostöö struktuuride loomist; on veendunud, et ELi pikaajalisel ÜJKP missioonil – Euroopa Liidu sõjalisel operatsioonil Bosnias ja Hertsegoviinas / operatsioonil Althea – on jätkuvalt hoiatav roll, sest see on selge märk ELi pühendumisest kõnealusele riigile ja Lääne-Balkani piirkonnale laiemalt; peab seetõttu vajalikuks pikendada selle täitevvolitusi ja säilitada selle praegust võimsust (600 töötajat), sest praegu ohutu ja turvaline olukord võib pingete kasvamise ja etnilis-rahvusliku poliitika tõttu ikka veel halveneda; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kinnitab uuesti, kui strateegiliselt oluline on ELi ja Aafrika vaheline partnerlus, mis tugineb tihedatele ajaloolistele, kultuurilistele ja geograafilistele sidemetele; rõhutab vajadust tugevdada koostööd, sealhulgas julgeoleku valdkonnas; toonitab eeskätt, kui oluline on muuta ELi tsiviil- ja sõjalisi meetmeid kombineeriv ÜJKP tegevus Sahelis piirkonnaüleseks, et tõhustada G5 Saheli riikide koostöövõimekust; |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib, et geopoliitilist olukorda Aafrika Sarve piirkonnas iseloomustab üha enam konkurents, sest see on oluline üleilmse kaubanduse ja piirkonna stabiilsuse jaoks; peab seetõttu kiiduväärseks operatsiooni Atalanta ning missioonide EUCAP Somalia ja EUTM Somalia jätkamist, sest need aitavad piirkonda stabiliseerida; rõhutab siiski, et ÜJKP saab aidata piirkonna ees seisvaid mitmekülgseid probleeme lahendada vaid osaliselt, ja märgib, et terviklik lähenemisviis on endiselt väga tähtis; |
| --- | --- |

42.

| 43. | peab kiiduväärseks ka ELi missioonide ja operatsioonide tegevust Saheli piirkonnas, sh Euroopa Liidu ÜJKP missioone Malis ja Nigeris ja Mali relvajõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidavat Euroopa Liidu sõjalist missiooni ning nende panust piirkonna stabiilsuse ja kohaliku elanikkonna turvalisuse tagamisse ning võitlusesse terrorismi ja inimkaubanduse vastu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | juhib tähelepanu Euroopa Kontrollikoja hiljutisele aruandele, milles käsitleti ÜJKP missioone Nigeris ja Malis, ning selle järeldustele, milles juhiti tähelepanu probleemidele töötajate koolitamise, vabade töökohtade, jätkusuutlikkuse ja tulemusnäitajatega, sest need probleemid võivad mõjutada ka teisi tsiviilmissioone; peab kiiduväärseks Euroopa välisteenistuse kiiret vastust, milles tegeleti tõstatatud küsimustega, et suurendada ÜJKP tsiviiltegevuse tõhusust; peab kiiduväärseks Euroopa Kontrollikoja osalemist ÜJKP missioonide ja operatsioonide auditeerimisel ning ergutab kontrollikoda koostama muude missioonide ja operatsioonide kohta täiendavaid eriaruandeid; |
| --- | --- |

44.

| 45. | juhib tähelepanu asjaolule, et EUNAVFOR MED Sophia on oluline element ELi laiaulatuslikumates ja pidevates jõupingutustes, mille eesmärk on lõhkuda Vahemere lõunapiirkonna keskosas inimsmugeldamise ja inimkaubanduse ahel ning vältida rohkemate inimelude kaotust merel; |
| --- | --- |

45.

| 46. | peab kiiduväärseks sõjaliste missioonide plaanimise ja juhtimise teenistuse (MPCC) loomist ELi täitevvolitusteta missioonide ja operatsioonide (väljaõppemissioonid) jaoks ning asjaolu, et see on saavutanud täieliku operatiivsuutlikkuse; toonitab vajadust anda MPCC-le peagi volitused plaanida ja juhtida edaspidi kõiki ÜJKP sõjalisi operatsioone ning juhib samuti tähelepanu vajadusele kaotada takistused ELi lahingugruppide kasutamise teelt; nõuab, et MPCC ja tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise teenistus (CPCC) teeksid omavahel tihedamat koostööd, muu hulgas ühise toetuse koordineerimise üksuses, et kriiside ja konfliktide integreerituma ja terviklikuma käsitusviisi raames võimalikult palju tsiviil- ja sõjalist sünergiat koordineerida ja kogemusi jagada; nõuab MPCC tugevdamist, et suurendada selle juhtimis- ja kontrollisuutlikkust täitevvolitustega operatsioonide asjus ning suurendada koostoimet tsiviilmissioonidega; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab vajadust võtta ELi ÜJKP meetmetes arvesse soolist mõõdet, pidades silmas naiste rolli sõjas, konfliktijärgsetes stabiliseerimispüüetes ja rahu kindlustamise protsessides; toonitab vajadust tegeleda konfliktipiirkondades esineva probleemiga, et soolist vägivalda kasutatakse sõjavahendina; toonitab, et sõda kahjustab naisi rohkem kui mehi; kutsub ELi ja selle rahvusvahelisi partnereid üles kaasama naisi aktiivselt rahu- ja stabiliseerimisprotsessidesse ning vastama nende konkreetsetele julgeolekuvajadustele; |
| --- | --- |

47.

| 48. | nõuab algatuse „julgeoleku ja arengu toetamine suutlikkuse suurendamise kaudu“ kiiret rakendamist, et parandada ÜJKP missioonide ja operatsioonide tõhusust ja jätkusuutlikkust ning võimaldada ELil tugevdada oma partnerriikide julgeoleku- ja kaitsevõimet; |
| --- | --- |

48.

| 49. | nõuab tungivalt, et Euroopa välisteenistus ja nõukogu suurendaksid küberturvalisuse parandamiseks tehtavaid jõupingutusi, eelkõige ÜJKP missioonide osas, võttes muu hulgas meetmeid ELi ja liikmesriikide tasandil, et vähendada ohtu ÜJKP-le, näiteks suurendades vastupanuvõimet hariduse, koolituste ja õppuste kaudu ning ühtlustades ELi küberkaitsealast haridust ja väljaõpet; |
| --- | --- |

49.

| 50. | on seisukohal, et EL ja selle liikmesriigid seisavad vastamisi enneolematu ohuga, mis seisneb riiklikult toetatavates ja küberrünnakutes ning küberkuritegevuses ja terrorismis; usub, et küberrünnakud kujutavad oma olemuse tõttu sellist ohtu, mis nõuab Euroopa tasandil reageerimist; kutsub liikmesriike üles üksteist vastastikku abistama, kui mõnda neist tabab küberrünnak; |
| --- | --- |

50.

ELi ja NATO suhted

| 51. | toonitab, et ELi ja NATO vaheline strateegiline partnerlus on Euroopa Liitu ja selle naabruskonda ähvardavate julgeolekuprobleemidega tegelemise seisukohast ülioluline; tuletab meelde, et ELi 28 liikmesriigist 22 on ka NATO liikmed, ning rõhutab, et EL ja NATO peaksid koostöö tegemisel teineteist täiendama ning võtma arvesse üksteise eripära ja ülesandeid; rõhutab, et mõlemal organisatsioonil on selged erijooned ja et nendevaheline koostöö peab lähtuma mõlema organisatsiooni autonoomiast ja otsustamiskorrast, vastastikkuse põhimõttest ning kõikide liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsepoliitika eripärade arvestamisest; on veendunud, et kui EL ja NATO on tugevamad, tugevdavad nad ka üksteist, tekitades partnerite julgeoleku ja kaitse seisukohast kasulikumat koostoimet ja tõhusust; rõhutab, et ELi ja NATO strateegiline partnerlus on ühevõrra tähtis nii ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika arendamise, alliansi tuleviku kui ka ELi ja Ühendkuningriigi Brexiti-järgsete suhete seisukohast; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kiidab heaks 12. juulil 2018. aastal Brüsselis toimunud NATO tippkohtumisel vastu võetud ELi ja NATO uue deklaratsiooni peamised nurgakivid ja rõhutab, et ühisdeklaratsiooni edukas rakendamine sõltub eranditult kõigi liikmesriikide poliitilisest tahtest; tunnistab, et 74 ühismeetme rakendamisel on saavutatud käegakatsutavaid tulemusi, kuid usub, et vaja on teha täiendavaid jõupingutusi, mis puudutavad paljude juba võetud kohustuste praktilist rakendamist (ning eelkõige seoses hübriidohtude vastu võitlemise, küberjulgeoleku ja ühisõppustega); märgib eelkõige Euroopa Kaitseagentuuri osalemist 30 meetme rakendamisel; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, et eriti tuleks tähtsustada sõjaväelise liikuvusega seotud jõupingutusi ning nendega tuleks toetada ÜJKP missioonide ja operatsioonide tõhusat rakendamist ja alliansi kaitsepositsiooni; julgustab seetõttu organisatsioone jätkama sõjaväelise liikuvuse vallas võimalikult tihedat koostööd ning töötama muu hulgas välja ühised nõuded, et lihtsustada sõjaliste jõudude ja varustuse kiiret liikumist Euroopas, pidades silmas mitmest suunast (peamiselt lõunast ja idast) ähvardavaid probleeme; kutsub komisjoni üles toetama neid jõupingutusi vajalike investeeringutega ja vajaduse korral õigusaktidega; toonitab vajadust lihtsustada haldusmenetlusi kiirreageerimisüksuste piiriüleseks kasutamiseks ELis; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab selles kontekstis ELi ja NATO vastastikust täiendavust ja vajadust tagada, et rahvusvahelised algatused nii ELi kui ka NATO suutlikkuse suurendamiseks oleksid üksteist täiendavad ja tugevdavad; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab, et küberturvalisuse alane koostöö ja integratsioon on väga tähtsad ning selles peavad osalema lisaks ELi liikmesriikidele, peamistele partneritele ja NATO-le ka ühiskonna eri toimijad; |
| --- | --- |

55.

ÜJKP partnerlused

| 56. | rõhutab, et partnerlus ja koostöö ELi väärtusi jagavate riikide ja organisatsioonidega tõhustab ÜJKPd; peab kiiduväärseks ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika partnerite osalemist käimasolevates ELi missioonides ja operatsioonides, mis aitavad suurendada rahu, piirkondlikku julgeolekut ja stabiilsust; |
| --- | --- |

56.

| 57. | peab oluliseks koostöö parandamist nii institutsiooniliste partneritega, nagu ÜRO, NATO, Aafrika Liit ja OSCE, kui ka strateegiliste kahepoolsete partneritega, nagu USA; soovitab jätkata ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika partnerlusi partnerite vastupanuvõime tugevdamise ja julgeolekusektori reformi valdkondades; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab ELi-ÜRO partnerluse olulisust rahvusvaheliste konfliktide lahendamisel ja rahu kindlustamisel; kutsub nii ELi kui ka ÜROd üles tugevdama ühist konsultatsioonimehhanismi – ELi ja ÜRO kriisiohjamise juhtkomiteed – ning kasutama poliitilise legitiimsuse ja operatiivsuutlikkuse koondamise teel ära oma partnerluse täielikku potentsiaali; |
| --- | --- |

58.

| 59. | on kindlal seisukohal, et EL peaks säilitama Ühendkuningriigiga pärast Brexitit julgeoleku ja kaitse valdkonnas võimalikult tiheda partnerluse; |
| --- | --- |

59.

Parlamentaarne mõõde

| 60. | rõhutab, kui ülimalt oluline – ja poliitikavaldkonna edasiseks arenguks lausa hädavajalik – on parlamentaarne järelevalve julgeoleku- ja kaitseküsimuste üle nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil, ning julgustab riikide parlamentaarseid osalejaid tegema selles kontekstis tihedamat koostööd, otsides võimaluse korral uusi või täiustatud koostöövorme, et tagada kõigil tasanditel sujuv parlamentaarne järelevalve; tuletab meelde, kui oluline on kaasata Euroopa julgeolekut käsitlevatesse tulevastesse aruteludesse ka kodanikuühiskond ja kodanikud; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kiidab heaks pärast Euroopa Liidu üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegia esitamist ÜJKP vallas saavutatud üldised edusammud, kuid märgib, et ELi tasandi parlamentaarne struktuur loodi ajal, mil ELi ambitsioonid ja tegevus olid julgeoleku- ja kaitseküsimustes üsna piiratud, nii et see ei ole enam piisav, et tagada vajalik parlamentaarne järelevalve kiiresti areneva poliitikavaldkonna üle, mis nõuab kiiret reageerimissuutlikkust; kordab seetõttu oma varasemat üleskutset muuta julgeoleku ja kaitse allkomisjon täieõiguslikuks parlamendikomisjoniks ja anda sellele volitused, mis on vajalikud selleks, et aidata teostada ÜJKP (sh alalise struktureeritud koostöö, Euroopa Kaitseagentuuri ja muude aluslepingutes ette nähtud ÜJKP meetmete) üle põhjalikku parlamentaarset järelevalvet; on veendunud, et allkomisjoni komisjoniks muutmise aluseks peaks olema kaitse- ja julgeoleku valdkonna ad hoc haldamismudeli asendamine spetsiifilisema mudeliga ka Euroopa Komisjonis, pidades silmas, et hallatavad ülesanded muutuvad järjest keerulisemaks; |
| --- | --- |

61.

| 62. | märgib, et mitu liikmesriiki on viimasel ajal nõudnud ELi julgeolekunõukogu asutamist, ja on seisukohal, et selle kontseptsioon tuleb enne ettepaneku lisaväärtuse hindamist põhjalikumalt läbi mõelda; |
| --- | --- |

62.

| 63. | nõuab veel kord, et nõukogus algatataks kaitseministrite kohtumised, mida juhib komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja; on seisukohal, et Euroopa edasine lõimumine peaks tähendama ka suuremat demokraatlikku, st parlamentaarset kontrolli; rõhutab seetõttu vajadust suurendada selles valdkonnas Euroopa Parlamendi rolli, luues täieõigusliku julgeoleku- ja kaitsekomisjoni, mille tegevust täiendaksid parlamentidevahelised kohtumised riikide parlamentide esindajate ja Euroopa Parlamendi liikmete vahel; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rõhutab, et kui mõni tulevane konvent või valitsustevaheline konverents valmistab ette ELi aluslepingute muutmist, tuleks kaaluda võimalust luua Euroopa kaitsejõud, millel oleks tõhus kaitsevõime ning mis suudaks osaleda rahuvalves, konfliktide ennetamisel ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamisel kooskõlas ÜRO põhikirjaga ja ELi lepingu artikli 43 lõikes 1 sätestatud ülesannetega; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ÜRO peasekretärile, NATO peasekretärile, ELi kosmose-, julgeoleku- ja kaitsevaldkonnaga tegelevatele ametitele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  ELT L 335, 13.12.2008, lk 99.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0513.

(3)  ELT C 93, 9.3.2016, lk 144.

(4)  ELT C 337, 20.9.2018, lk 11.

(5)  ELT C 224, 27.6.2018, lk 18.

(6)  ELT C 224, 27.6.2018, lk 50.

(7)  ELT C 369, 11.10.2018, lk 36.

(8)  ELT C 263, 25.7.2018, lk 125.

(9)  ELT C 334, 19.9.2018, lk 253.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0257.

(11)  ELT C 238, 6.7.2018, lk 89.

(12)  ELT C 369, 11.10.2018, lk 47.

(13)  ELT L 194, 19.7.2016, lk 1.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/100 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/100

---

P8_TA(2018)0515

Aastaaruanne inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2017. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon, milles käsitletakse aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2017. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (2018/2098(INI))

(2020/C 388/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ning muid ÜRO inimõigustealaseid lepinguid ja dokumente, eeskätt kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, mis mõlemad võeti vastu 16. detsembril 1966. aastal ÜRO Peaassambleel New Yorgis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ning muid ÜRO inimõigustealaseid lepinguid ja dokumente, eeskätt kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, mis mõlemad võeti vastu 16. detsembril 1966. aastal ÜRO Peaassambleel New Yorgis,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 8, 21 ja 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 8, 21 ja 23,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 207, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 207,

| — | võttes arvesse 20. juulil 2015. aastal nõukogu vastu võetud inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019) ja selle 2017. aasta juuni vahekokkuvõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. juulil 2015. aastal nõukogu vastu võetud inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019) ja selle 2017. aasta juuni vahekokkuvõtet,

| — | võttes arvesse ÜRO 17 säästva arengu eesmärki ja säästva arengu tegevuskava aastani 2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 17 säästva arengu eesmärki ja säästva arengu tegevuskava aastani 2030,

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid,

| — | võttes arvesse OECD 1976. aastal vastu võetud ja 2011. aastal läbi vaadatud suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 1976. aastal vastu võetud ja 2011. aastal läbi vaadatud suuniseid rahvusvahelistele ettevõtjatele,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 11. mai 2011. aasta naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), mille EL allkirjastas 13. juunil 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 11. mai 2011. aasta naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), mille EL allkirjastas 13. juunil 2017,

| — | võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli, milles käsitletakse laste müüki, lasteprostitutsiooni ja lastepornograafiat, mis jõustus 18. jaanuaril 2002, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli, milles käsitletakse laste müüki, lasteprostitutsiooni ja lastepornograafiat, mis jõustus 18. jaanuaril 2002,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühist töödokumenti „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“ (SWD(2015)0182), mis võeti vastu 2015. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühist töödokumenti „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“ (SWD(2015)0182), mis võeti vastu 2015. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013), 2122 (2013) ja 2242 (2015) naiste, rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1325 (2000), 1820 (2008), 1888 (2009), 1889 (2009), 1960 (2010), 2106 (2013), 2122 (2013) ja 2242 (2015) naiste, rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 2250 (2015) ja 2419 (2018) noorte, rahu ja julgeoleku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 2250 (2015) ja 2419 (2018) noorte, rahu ja julgeoleku kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1820 (2008) naiste, rahu ja julgeoleku kohta, milles käsitletakse sõjakuritegudega seotud seksuaalset vägivalda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1820 (2008) naiste, rahu ja julgeoleku kohta, milles käsitletakse sõjakuritegudega seotud seksuaalset vägivalda,

| — | võttes arvesse 28. juunil 2016. aastal komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini esitletud Euroopa Liidu üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat ning selle rakendamise esimest aruannet „Ühtsest visioonist ühise tegevuseni: ELi üldise strateegia rakendamine“, mis avaldati 2017. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28. juunil 2016. aastal komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini esitletud Euroopa Liidu üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat ning selle rakendamise esimest aruannet „Ühtsest visioonist ühise tegevuseni: ELi üldise strateegia rakendamine“, mis avaldati 2017. aastal,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. mail 2017. aastal vastu võetud järeldusi põlisrahvaste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. mail 2017. aastal vastu võetud järeldusi põlisrahvaste kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 21. märtsi 2011. aasta otsust 2011/168/ÜVJP Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta, millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2003/444/ÜVJP (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. märtsi 2011. aasta otsust 2011/168/ÜVJP Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta, millega tunnistatakse kehtetuks ühine seisukoht 2003/444/ÜVJP (1),

| — | võttes arvesse ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni ja ÜRO Peaassamblee kõrgetasemelise täiskoguistungi ehk põlisrahvaste maailmakonverentsi 25. septembri 2014. aasta lõppdokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsiooni ja ÜRO Peaassamblee kõrgetasemelise täiskoguistungi ehk põlisrahvaste maailmakonverentsi 25. septembri 2014. aasta lõppdokumenti,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 19. septembri 2016. aasta New Yorgi deklaratsiooni pagulaste ja rändajate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 19. septembri 2016. aasta New Yorgi deklaratsiooni pagulaste ja rändajate kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni 69/167, milles rõhutatakse vajadust kaitsta ja edendada kõigi pagulaste inimõigusi ja põhivabadusi, ning 1990. aasta rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni 69/167, milles rõhutatakse vajadust kaitsta ja edendada kõigi pagulaste inimõigusi ja põhivabadusi, ning 1990. aasta rahvusvahelist konventsiooni kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 20. detsembri 2012. aasta resolutsiooni 67/139, millega luuakse vananemise avatud töörühm, millel on volitused kaaluda rahvusvaheliste õigusaktide ettepanekuid, et edendada ja kaitsta eakate õigusi ja väärikust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 20. detsembri 2012. aasta resolutsiooni 67/139, millega luuakse vananemise avatud töörühm, millel on volitused kaaluda rahvusvaheliste õigusaktide ettepanekuid, et edendada ja kaitsta eakate õigusi ja väärikust,

| — | võttes arvesse sõltumatu eksperdi 8. juuli 2016. aasta aruannet eakate kõigi inimõiguste kohta, mille ta esitas ÜRO inimõiguste nõukogu 33. istungjärgule (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sõltumatu eksperdi 8. juuli 2016. aasta aruannet eakate kõigi inimõiguste kohta, mille ta esitas ÜRO inimõiguste nõukogu 33. istungjärgule (2),

| — | võttes arvesse ÜRO vananemise avatud töörühma 28. juuli 2017. aasta aruannet oma kaheksanda istungjärgu kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO vananemise avatud töörühma 28. juuli 2017. aasta aruannet oma kaheksanda istungjärgu kohta (3),

| — | võttes arvesse 2017. aasta Lissabonis heaks kiidetud ministrite deklaratsiooni pealkirjaga „Kõigi vanuserühmade jaoks jätkusuutlik ühiskond: pikema eluea potentsiaali rakendamine“, mis võeti 22. septembril 2017. aastal vastu neljandal ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) vanadusküsimuste ministrite konverentsil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2017. aasta Lissabonis heaks kiidetud ministrite deklaratsiooni pealkirjaga „Kõigi vanuserühmade jaoks jätkusuutlik ühiskond: pikema eluea potentsiaali rakendamine“, mis võeti 22. septembril 2017. aastal vastu neljandal ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) vanadusküsimuste ministrite konverentsil,

| — | võttes arvesse 13. mai 2015. aasta Euroopa rände tegevuskava (COM(2015)0240) ja komisjoni 7. juuni 2016. aasta teatist Euroopa rände tegevuskava alusel uue ELi ja kolmandate riikide partnerlusraamistiku loomise kohta (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. mai 2015. aasta Euroopa rände tegevuskava (COM(2015)0240) ja komisjoni 7. juuni 2016. aasta teatist Euroopa rände tegevuskava alusel uue ELi ja kolmandate riikide partnerlusraamistiku loomise kohta (COM(2016)0385),

| — | võttes arvesse ELi temaatilisi suuniseid inimõiguste, sh inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi temaatilisi suuniseid inimõiguste, sh inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse 2014. aastal nõukogu vastu võetud ELi inimõigustealaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2014. aastal nõukogu vastu võetud ELi inimõigustealaseid suuniseid sõnavabaduse kohta internetis ja mujal,

| — | võttes arvesse 2005. aastal vastu võetud ja 2009. aastal läbi vaadatud ELi suuniseid rahvusvahelise humanitaarõiguse (IHL) järgimise edendamiseks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2005. aastal vastu võetud ja 2009. aastal läbi vaadatud ELi suuniseid rahvusvahelise humanitaarõiguse (IHL) järgimise edendamiseks (4),

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid,

| — | võttes arvesse 2007. aastal vastu võetud ja 2017. aastal läbi vaadatud laste õiguste edendamist ja kaitset käsitlevaid ELi suuniseid ning ELi ja UNICEFi laste õigusi käsitlevat töövahendit „Lapse õiguste integreerimine arengukoostöösse“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aastal vastu võetud ja 2017. aastal läbi vaadatud laste õiguste edendamist ja kaitset käsitlevaid ELi suuniseid ning ELi ja UNICEFi laste õigusi käsitlevat töövahendit „Lapse õiguste integreerimine arengukoostöösse“,

| — | võttes arvesse nõukogu 2013. aastal vastu võetud suuniseid homo-, bi-, trans- ja interseksuaalide (LGBTI-inimeste) kõikide inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2013. aastal vastu võetud suuniseid homo-, bi-, trans- ja interseksuaalide (LGBTI-inimeste) kõikide inimõiguste edendamiseks ja kaitsmiseks,

| — | võttes arvesse 2006. aasta novembris vastu võetud Yogyakarta põhimõtteid (põhimõtted ja riiklikud kohustused inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse kohaldamise kohta seoses seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi, sooväljenduse ja sootunnustega) ning 10. novembril 2017. aastal vastu võetud kümmet täiendavat põhimõtet („pluss 10“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2006. aasta novembris vastu võetud Yogyakarta põhimõtteid (põhimõtted ja riiklikud kohustused inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse kohaldamise kohta seoses seksuaalse sättumuse, soolise identiteedi, sooväljenduse ja sootunnustega) ning 10. novembril 2017. aastal vastu võetud kümmet täiendavat põhimõtet („pluss 10“),

| — | võttes arvesse 2013. aastal nõukogu vastu võetud ELi suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitsmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2013. aastal nõukogu vastu võetud ELi suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitsmise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust pealkirjaga „Uus Euroopa arengukonsensus: „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik““, mille nõukogu, parlament ja komisjon võtsid vastu 7. juunil 2017. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate, Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühisavaldust pealkirjaga „Uus Euroopa arengukonsensus: „Meie maailm, meie väärikus, meie tulevik““, mille nõukogu, parlament ja komisjon võtsid vastu 7. juunil 2017. aastal,

| — | võttes arvesse nõukogu 2013. aastal vastu võetud ELi suuniseid surmanuhtluse küsimuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2013. aastal vastu võetud ELi suuniseid surmanuhtluse küsimuses,

| — | võttes arvesse 2001. aastal vastu võetud ja 2012. aastal läbi vaadatud ELi suuniseid kolmandatele riikidele suunatud ELi poliitika kohta, mis käsitleb piinamist ning muud julma, ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist või karistamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2001. aastal vastu võetud ja 2012. aastal läbi vaadatud ELi suuniseid kolmandatele riikidele suunatud ELi poliitika kohta, mis käsitleb piinamist ning muud julma, ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist või karistamist,

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2018. aasta resolutsiooni varajaste ja sundabielude vastase ELi välisstrateegia väljatöötamise järgmiste sammude kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2018. aasta resolutsiooni varajaste ja sundabielude vastase ELi välisstrateegia väljatöötamise järgmiste sammude kohta (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. detsembri 2017. aasta teatist inimkaubanduse kaotamist käsitleva ELi strateegia järelmeetmete kohta (COM(2017)0728), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. detsembri 2017. aasta teatist inimkaubanduse kaotamist käsitleva ELi strateegia järelmeetmete kohta (COM(2017)0728),

| — | võttes arvesse oma 3. mai 2018. aasta resolutsiooni lapsrändajate kaitse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. mai 2018. aasta resolutsiooni lapsrändajate kaitse kohta (6),

| — | võttes arvesse ÜRO 1998. aasta detsembris vastu võetud deklaratsiooni üksikisikute, rühmituste ja ühiskondlike organite õiguse ja vastutuse kohta edendada ja kaitsta üldtunnustatud inimõigusi ja põhivabadusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1998. aasta detsembris vastu võetud deklaratsiooni üksikisikute, rühmituste ja ühiskondlike organite õiguse ja vastutuse kohta edendada ja kaitsta üldtunnustatud inimõigusi ja põhivabadusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (7),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 27. juunil 1989. aastal vastu võetud konventsiooni nr 169 põlisrahvaste ja hõimurahvaste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 27. juunil 1989. aastal vastu võetud konventsiooni nr 169 põlisrahvaste ja hõimurahvaste kohta,

| — | võttes arvesse oma 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni relvaekspordi kohta: nõukogu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamine (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. juuli 2013. aasta resolutsiooni relvaekspordi kohta: nõukogu ühise seisukoha 2008/944/ÜVJP rakendamine (8),

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni kastipõhise diskrimineerimise kohta (9) ning ÜRO vähemusküsimuste eriraportööri 28. jaanuari 2016. aasta aruannet vähemuste ja kastipõhise diskrimineerimise kohta ning ÜRO põhimõtteid päritolulise diskrimineerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni kastipõhise diskrimineerimise kohta (9) ning ÜRO vähemusküsimuste eriraportööri 28. jaanuari 2016. aasta aruannet vähemuste ja kastipõhise diskrimineerimise kohta ning ÜRO põhimõtteid päritolulise diskrimineerimise kohta,

| — | võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2017. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2017. aastal,

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2016. aasta aruande kohta (10), ning oma eelmisi resolutsioone varasemate aruannete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2016. aasta aruande kohta (10), ning oma eelmisi resolutsioone varasemate aruannete kohta,

| — | võttes arvesse oma resolutsioone inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi rikkumise juhtumite kohta 2017. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsioone inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi rikkumise juhtumite kohta 2017. aastal,

| — | võttes arvesse oma Sahharovi auhinda mõttevabaduse eest, mis anti 2017. aastal Venezuela demokraatlikule opositsioonile: rahvuskogule (Julio Borges) ja kõigile organisatsiooni Foro Penal Venezolano nimekirja kantud poliitvangidele, keda esindavad Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos, Yon Goicoechea, Lorent Saleh, Alfredo Ramos ja Andrea González, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma Sahharovi auhinda mõttevabaduse eest, mis anti 2017. aastal Venezuela demokraatlikule opositsioonile: rahvuskogule (Julio Borges) ja kõigile organisatsiooni Foro Penal Venezolano nimekirja kantud poliitvangidele, keda esindavad Leopoldo López, Antonio Ledezma, Daniel Ceballos, Yon Goicoechea, Lorent Saleh, Alfredo Ramos ja Andrea González,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (12);, võttes arvesse terrorismi käsitleva erikomisjoni (TERR) tööd, mille Euroopa Parlament otsustas asutada 6. juulil 2017 ja mis nimetati ametisse 14. septembril 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (12);, võttes arvesse terrorismi käsitleva erikomisjoni (TERR) tööd, mille Euroopa Parlament otsustas asutada 6. juulil 2017 ja mis nimetati ametisse 14. septembril 2017,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A8-0373/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A8-0373/2018),

| A. | arvestades, et inimõiguste, demokraatia, õigusriigi, inimväärikuse austamine ning võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtete universaalsuse ja jagamatuse austamine, edendamine ja kaitsmine on osa Euroopa Liidu eetilisest ja õiguslikust acquis’st ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) nurgakivi, samuti liidu välistegevuse alus; arvestades, et EL peaks püüdma jätkuvalt täita juhtiva osaleja rolli inimõiguste üldises edendamises ja kaitsmises, sealhulgas mitmepoolse koostöö tasandil, eelkõige aktiivse ja konstruktiivse rolli kaudu ÜRO eri organites ning järgides ÜRO põhikirja, Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja rahvusvahelist õigust, samuti kohustusi inimõiguste valdkonnas ning kohustusi, mis on võetud vastavalt kestliku arengu tegevuskavale aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärkidele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõiguste, demokraatia, õigusriigi, inimväärikuse austamine ning võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtete universaalsuse ja jagamatuse austamine, edendamine ja kaitsmine on osa Euroopa Liidu eetilisest ja õiguslikust acquis’st ning ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) nurgakivi, samuti liidu välistegevuse alus; arvestades, et EL peaks püüdma jätkuvalt täita juhtiva osaleja rolli inimõiguste üldises edendamises ja kaitsmises, sealhulgas mitmepoolse koostöö tasandil, eelkõige aktiivse ja konstruktiivse rolli kaudu ÜRO eri organites ning järgides ÜRO põhikirja, Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja rahvusvahelist õigust, samuti kohustusi inimõiguste valdkonnas ning kohustusi, mis on võetud vastavalt kestliku arengu tegevuskavale aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärkidele;

| B. | arvestades, et kodanikuühiskonnal on keskne roll demokraatia loomisel ja tugevdamisel, riigivõimu järelevalvel ja hea valitsemistava, läbipaistvuse ja vastutuse edendamisel; arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel on ühiskonnas väga oluline roll; arvestades, et on olemas seos nõrgenenud kodanikuühiskonna, piiratud poliitilise ja kodanikuühiskonna tegutsemisruumi, suurenenud korruptsiooni, sotsiaalse ja soolise ebavõrdsuse, madala inimarengu, sotsiaalse ja majandusliku arengu ning sotsiaalsete konfliktide vahel; arvestades, et inimõiguste ja demokraatia veelgi tõhusamaks edendamiseks kolmandates riikides on vaja teha kättesaadavaks piisavad vahendid ning kasutada neid kõige tulemuslikumal viisil, ning kodanikuühiskonda ei tohiks piiravate seaduste, rahastamise lünkade, piiravate litsentsimenetluste või tõkestavate maksudega piirata; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kodanikuühiskonnal on keskne roll demokraatia loomisel ja tugevdamisel, riigivõimu järelevalvel ja hea valitsemistava, läbipaistvuse ja vastutuse edendamisel; arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel on ühiskonnas väga oluline roll; arvestades, et on olemas seos nõrgenenud kodanikuühiskonna, piiratud poliitilise ja kodanikuühiskonna tegutsemisruumi, suurenenud korruptsiooni, sotsiaalse ja soolise ebavõrdsuse, madala inimarengu, sotsiaalse ja majandusliku arengu ning sotsiaalsete konfliktide vahel; arvestades, et inimõiguste ja demokraatia veelgi tõhusamaks edendamiseks kolmandates riikides on vaja teha kättesaadavaks piisavad vahendid ning kasutada neid kõige tulemuslikumal viisil, ning kodanikuühiskonda ei tohiks piiravate seaduste, rahastamise lünkade, piiravate litsentsimenetluste või tõkestavate maksudega piirata;

| C. | arvestades, et paljud maailma riigid seisavad silmitsi karistamatuse ja ebaõiglusega ning et neis ei pakuta terrorismiohvritele piisavalt ravivõimalusi, ohvriabi teenuseid ja rahalist abi, seda eelkõige riikides, kus suur osa elanikest on terrorismiga kokku puutunud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et paljud maailma riigid seisavad silmitsi karistamatuse ja ebaõiglusega ning et neis ei pakuta terrorismiohvritele piisavalt ravivõimalusi, ohvriabi teenuseid ja rahalist abi, seda eelkõige riikides, kus suur osa elanikest on terrorismiga kokku puutunud;

| D. | arvestades, et 2017. aastal koges väga suur hulk kodanikuühiskonna esindajaid kogu maailmas, nende hulgas juristid, intellektuaalid, ajakirjanikud, usutegelased ja inimõiguste kaitsjad, sealhulgas keskkonnaaktivistid, et kodanikuühiskonna tegutsemisruum jääb ahtamaks, ning on sagenenud nende ründamine, tagakiusamine, meelevaldne vahistamine, kinnipidamine ja isegi tapmised; arvestades, et ELi inimõiguste kaitsjate toetamise mehhanism ProtectDefenders.eu on andnud tulemuslikku abi sadadele aktivistidele, kuid seisab vastamisi üha kasvavate vajadustega; arvestades, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid peaksid suunama rohkem ressursse kodanikuühiskonna kaasatuse suurendamisse ja pingutama rohkem, et inimõiguste kaitsjaid kaitsta ja toetada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2017. aastal koges väga suur hulk kodanikuühiskonna esindajaid kogu maailmas, nende hulgas juristid, intellektuaalid, ajakirjanikud, usutegelased ja inimõiguste kaitsjad, sealhulgas keskkonnaaktivistid, et kodanikuühiskonna tegutsemisruum jääb ahtamaks, ning on sagenenud nende ründamine, tagakiusamine, meelevaldne vahistamine, kinnipidamine ja isegi tapmised; arvestades, et ELi inimõiguste kaitsjate toetamise mehhanism ProtectDefenders.eu on andnud tulemuslikku abi sadadele aktivistidele, kuid seisab vastamisi üha kasvavate vajadustega; arvestades, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid peaksid suunama rohkem ressursse kodanikuühiskonna kaasatuse suurendamisse ja pingutama rohkem, et inimõiguste kaitsjaid kaitsta ja toetada;

| E. | arvestades, et inimõiguste ja demokraatia toetamist tuleks integreerida kõikidesse teistesse välismõõtmega ELi poliitikavaldkondadesse, nagu areng, ränne, julgeolek, terrorismivastane võitlus, naiste õigused ja sooline võrdõiguslikkus, laienemine ja kaubandus, eeskätt inimõiguste tingimuslikkuse rakendamise kaudu; arvestades, et ELi sise- ja välispoliitika ning samuti ELi välispoliitika eri suundade vaheline suurem sidusus on ELi eduka ja tulemusliku inimõiguste poliitika põhieeldus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et inimõiguste ja demokraatia toetamist tuleks integreerida kõikidesse teistesse välismõõtmega ELi poliitikavaldkondadesse, nagu areng, ränne, julgeolek, terrorismivastane võitlus, naiste õigused ja sooline võrdõiguslikkus, laienemine ja kaubandus, eeskätt inimõiguste tingimuslikkuse rakendamise kaudu; arvestades, et ELi sise- ja välispoliitika ning samuti ELi välispoliitika eri suundade vaheline suurem sidusus on ELi eduka ja tulemusliku inimõiguste poliitika põhieeldus;

| F. | arvestades, et territooriumi või mõne selle osa ebaseaduslik okupeerimine on jätkuv rahvusvahelise õiguse rikkumine, mis paneb rahvusvahelise humanitaarõiguse alusel okupatsioonivõimule vastutuse tsiviilelanikkonna eest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et territooriumi või mõne selle osa ebaseaduslik okupeerimine on jätkuv rahvusvahelise õiguse rikkumine, mis paneb rahvusvahelise humanitaarõiguse alusel okupatsioonivõimule vastutuse tsiviilelanikkonna eest;

Üldised kaalutlused

| 1. | väljendab sügavat muret selle üle, et demokraatia, inimõigused ja õigusriik on 2017. aastal kogu maailmas tagasilöögi saanud, ning nõuab, et EL ja liikmesriigid järgiksid tingimusteta nende jaoks siduvate inimõiguste, demokraatia, õigusriigi ja vähemuste õiguste Euroopa ja rahvusvaheliste standardite süvalaiendamist, ning tagaksid suurema sidususe ELi inimõigustealase sise- ja välispoliitika vahel ning paremini kooskõlastatud liikmesriikide välispoliitika sellistes valdkondades nagu ränne, terrorismivastane võitlus ja kaubandus, kuna ELi kui usaldusväärse ja seadusliku rahvusvahelise osaleja rolli mõjutab suuresti tema suutlikkus edendada inimõiguste ja demokraatia austamist nii sees- kui ka väljaspool; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kinnitab veel kord, et riikidel lasub lõplik vastutus kõigi inimõiguste kaitsmise eest, jõustades ja rakendades rahvusvahelisi inimõigustealaseid lepinguid ja konventsioone, viies läbi järelevalvet inimõiguste rikkumiste suhtes ning tagades ohvritele tõhusad õiguskaitsevahendid; juhib tähelepanu sellele, et rahu, julgeolek ja areng tugevdavad üksteist ning sõltuvad sellest, kuidas suudetakse käsitleda kuritarvitamisi, inimsusvastaseid kuritegusid, sõjakuritegusid ja genotsiidi; hoiatab liikumisvabaduse, kogunemisvabaduse ja sõnavabaduse piiramise eest; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et meeste ja naiste võrdõiguslikkus on ELi ja selle liikmesriikide keskne põhimõte, millele on osutatud Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõikes 3, ja selle edendamine soolise võrdõiguslikkuse arvessevõtmise teel, sealhulgas välispoliitika kaudu ka teistes maailma riikides, on üks ELi põhieesmärkidest; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et ELil on aluslepingutes sätestatud kohustus edendada soolist võrdõiguslikkust ja tagada kõigis oma meetmetes selle arvessevõtmine, nii et sooline võrdõiguslikkus kujuneks prioriteediks kõigis ELi suunistes, töösuhetes, poliitikas ja tegevuses, sealhulgas välistegevuses; toetab sellega seotud kooskõlastatud jõupingutusi ELi delegatsioonide, näiteks valimiste vaatlemise missioonide mitmepoolses dialoogis ja tegevuses; rõhutab, et tuleb tugevdada Euroopa välisteenistuse soolise võrdõiguslikkuse peanõuniku tegevust kolmandates riikides, et edendada rahu, julgeolekut ja põhivabadusi, ning et selleks tuleb tema pädevusvaldkonnale tagada eraldi eelarve; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et tõeliselt sõltumatu, pluralistlik ja dünaamiline kodanikuühiskond aitab kaasa arengule ja stabiilsusele, tagab demokraatliku konsolideerimise, sealhulgas võimude lahususe, sotsiaalse õigluse ja inimõiguste austamise, ning edendab läbipaistvust, vastutust ja head valitsemistava, eelkõige korruptsiooni ja äärmusluse vastaste meetmete abil; rõhutab inimõiguste kaitsjate ja valitsusväliste organisatsioonide kriitilise tähtsusega ja keskset osa tähtsamates inimõigustealastes lepingutes sätestatud õiguste edendamisel ja toetamisel, sealhulgas hariduslike programmide korraldamise kaudu ja teadlikkuse suurendamise kaudu selliste rahvusvaheliste organisatsioonide tegevusest; rõhutab, kui tähtis on rakendada ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta ning liidu suutlikkus toetada jätkuvalt demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) kaudu inimõiguste kaitsjaid ja valitsusväliseid organisatsioone sellistes olukordades, kus nad on kõige enam ohustatud, eelkõige tagades inimõiguste kaitsjate mehhanismi ProtectDefenders.eu suurema suutlikkuse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et oluline on pakkuda inimõiguste kaitsjatele erakorralist toetust ning et kõigi vangide kohtlemine peab vastama rahvusvahelistele standarditele; rõhutab muret inimõiguste kaitsjate turvalisuse pärast ja seda, et kuritegude toimepanijad tuleb vastutusele võtta; kiidab heaks Euroopa demokraatia rahastu pidevad pingutused demokraatia edendamiseks ning põhiõiguste ja -vabaduste austamiseks ELi ida- ja lõunanaabruses; tunnistab ohte, millega seisavad silmitsi inimõiguste kaitsjad, sealhulgas naissoost inimõiguste kaitsjad, kes puutuvad kokku eriliste riskide ja ohtudega, mis tulenevad nende soost, samuti keskkonnaaktivistid, ning kutsub Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles pöörama neile inimõiguste kaitsjaid käsitlevates ELi suunistes erilist tähelepanu; rõhutab, et EL peab inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna valdkonnas kolmandate riikide ametiasutustega suhtlemist tugevalt koordineerima, ning tunnustab liikmesriikide individuaalseid algatusi lisaks ELi tegevusele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunneb heameelt ELi aktiivse osalemise üle ÜRO inimõiguste nõukogus (UNHRC), kus ta on olnud resolutsioonide toetaja ja kaastoetaja, teinud avaldusi, sekkunud interaktiivsetesse dialoogidesse ja aruteludesse ning nõudnud edukalt eriistungjärke seoses inimõiguste olukorraga; tunnustab ELi võetud kohustust käsitleda riikides valitsevat olukorda UNHRCis; rõhutab, kui tähtis on ELi osalemine inimõigustealastes mitmepoolsetes dialoogides ja koostöös; toetab täielikult ÜRO inimõiguste nõukogu tegevust ja osalemist inimõiguste kaitsmises üle kogu maailma; tunnustab tööd, mille ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo on teinud Zeid al-Husseini juhtimise all; ootab tihedat ja aktiivset koostööd äsja ametisse nimetatud ülemvoliniku Michelle Bachelet’ga; palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada enam ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürood ja erimenetlusi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | avaldab tunnustust komisjoni inimõiguste talituse ja Euroopa välisteenistuse peakorteris ja ELi delegatsioonides tehtud tööle ning Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja Stavros Lambrinidise tööle inimõiguste tulemuslikkuse, sidususe ja märgatavuse suurendamisel ELi välispoliitikas ning tuletab meelde oma taotlust, et ELi eriesindaja volitused muudetaks alaliseks ja suurendataks tema aruandekohustust; kiidab heaks sellise lähenemisviisi, mida näitas hiljuti ELi inimõigustealane algatus „Good Human Rights Stories“, milles keskendutakse eri riikide parimatele tavadele; nõuab veel kord volituste läbivaatamist, et anda ELi eriesindajale algatusõigused, piisavad vahendid ja õigus avalikult sõna võtta, et anda aru kolmandatesse riikidesse toimunud visiitide tulemustest ja edastada ELi seisukoht inimõiguste küsimustes; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kiidab heaks ELi aruande inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2017. aastal ning märgib, et see võeti sel aastal palju varem vastu, nagu parlament varasemates raportites taotles; palub, et nõukogu püüaks ka edaspidi need aastaaruanded varem valmis saada; ärgitab nõukogu tagama, et järgmine aastaaruanne põhineks piisaval konsulteerimisel; peab aastaaruannet hädavajalikuks vahendiks, et kontrollida ELi üleilmset poliitikat inimõiguste ja demokraatia valdkonnas, koguda selle kohta teavet ning teemat arutada, ning palub, et seda edendataks avalikult kogu maailmas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunnustab aruandluse korra ja vormi osas tehtud edusamme, kuid ootab siiski, et nõukogu ja komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja võtaks veelgi paremini arvesse parlamendi resolutsioonide ja/või soovituste seisukohti, et tagada inimõigustealastes küsimustes ELi institutsioonide ja liikmesriikide vahel sügavam ja tõhusam suhtlus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kordab, kui tähtis on ELi meetmete tõhususe hindamiseks ülevaade peamistest positiivsetest ja negatiivsetest suundumustest; märgib sellest lähtuvalt, et vajaduse korral põhjalikum avalik aruandlus, mis põhineb eeskätt ELi inimõiguste riigistrateegiates määratletud prioriteetidel ja näitajatel, edendaks muuseas suuremat sidusust inimõiguste tingimuslikkuse klauslite rakendamisel ja selle hindamise korrigeerimisel, millist mõju avaldavad inimõigused ELi poliitikale; rõhutab, et olemasolevaid ELi suuniseid tuleb jälgida ja täielikult rakendada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunnistab, et ELi inimõigustealased dialoogid kujutavad endast väärtuslikku kombineeritud diplomaatilist vahendit kahepoolsetes suhetes kolmandate riikidega inimõiguste ja demokraatia edendamiseks; märgib siiski inimõiguste kaitsjate abil konkreetsete tulemuste saavutamisel esinevaid püsivaid takistusi, näiteks topeltstandardite levikut, ja nõuab sellega seoses, et liikmesriikide seisukohad oleksid ühtsemad; palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel otsida viise, kuidas muuta inimõigustealased dialoogid tõhusamaks ja sihipärasemaks ning reageerida kiiresti ja neid täiendada, kui nad ei ole konstruktiivsed, kasutades poliitilist dialoogi või avalikku diplomaatiat; julgustab komisjoni ja Euroopa välisteenistust suurendama dialoogide läbipaistvust muu hulgas kodanikuühiskonna osalejate osavõtu tõhustamise kaudu ning kasutama selgeid võrdlusaluseid iga dialoogi edukuse hindamiseks; rõhutab, kui oluline on, et EL tõstataks inimõiguste alastes dialoogides konkreetsete ohus olevate inimõiguste kaitsjate juhtumid, avaldaks survet vangistatud kaitsjate vabastamiseks ja ohus olevate inimõiguste kaitsjate kaitsmiseks; soovitab lisaks, et ELi institutsioonid tagaksid ELi delegatsiooni ametnikele ja töötajatele piisavad vahendid ja väljaõppe inimõiguste ja demokraatia valdkonnas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kordab, et 2015.–2019. aasta inimõiguste ja demokraatia tegevuskava ning selle 2017. aasta vahekokkuvõte peavad olema inimõigustealase tegevuse põhivahendid, ning rõhutab sellega seoses vajadust piisavate ressursside ja teadmiste kasutamise kavandamise järele, et rakendada nõuetekohaselt ELi peamisi prioriteete; palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel tagada kehtiva tegevuskava tulemuslik ja ühtne elluviimine, sealhulgas tõelise kodanikuühiskonna organisatsioonidega tehtava koostöö kaudu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub ELil tugevdada oma vahendeid ja poliitikat seoses institutsioonilise arengu ja õigusriigiga ning lisada kriteeriumid, millega tagada vastutus ja püüda ära hoida karistamatust inimõiguste rikkumiste eest; nõuab, et võetaks kasutusele piisavad vahendid, et veelgi edendada inimõigusi ja demokraatiat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab sellega seoses meelde EIDHRi pakutavat olulist tuge ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilise raamistiku ja tegevuskava ning selle inimõiguste alaste suuniste ja riigistrateegiate rakendamisele, mis on võimaldanud ELil selles valdkonnas strateegilisemalt tegutseda ja taganud aruandekohustuse, nähtavuse ja tõhususe; nõuab tungivalt, et demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend lisataks 2021.–2017. aasta mitmeaastasesse finantsraamistikku kui eraldiseisev ja sõltumatu vahend, et selle selge mitmekesisus ei hajuks suuremas välistegevuse fondis; soovitab tungivalt teha ELi välisrahastamisvahendite vahel koostööd, et vältida dubleerimist ja kattumist ning aidata kindlaks teha võimalikud lüngad ja rahastamisvajadused; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde, et kogemused ja õppetunnid, mis on saadud demokraatiale üleminekust laienemis- ja naabruspoliitika raames, võivad aidata teha kindlaks parimad tavad, mida võiks kasutada muude demokratiseerimisprotsesside toetamiseks ja tugevdamiseks kõikjal maailmas; väljendab veendumust, et läbivaadatud Euroopa naabruspoliitika peaks toetama majanduslikke, sotsiaalseid ja poliitilisi reforme, kaitsma inimõigusi ning aitama kaasa õigusriigi loomisele, säilitades samal ajal ELi kohustused oma partnerite ees; kordab, et inimõiguste ja demokraatia edendamine on nii partnerriikide kui ka ELi huvides; tuletab meelde vajadust arendada ELi ja selle partnerriikide parlamentide vahelisi suhteid ausa dialoogi raames, mis põhineb vastastikusel mõistmisel ja usaldusel, et edendada tõhusalt inimõigusi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | juhib tähelapanu tööle, mida teeb inimõiguste allkomisjon, mis hoiab tihedaid töösuhteid teiste ELi institutsioonide, ELi eriesindaja, Euroopa välisteenistuse, kodanikuühiskonna, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonidega, ja inimõiguste valdkonna mitmepoolsete institutsioonidega; märgib, et inimõiguste allkomisjon koostas 2017. aastal kolm raportit, mis võeti täiskogul vastu resolutsioonidena kodakondsusetuse kohta Lõuna- ja Kagu-Aasias (13), inimõiguste rikkumistega tegelemise kohta sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude, sealhulgas genotsiidi kontekstis (14), ning korruptsiooni ja inimõiguste kohta kolmandates riikides (15); |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb ettepaneku luua 2019. aasta esimese trimestri jooksul sisemine rakkerühm, et koostada ülevaade sellest, kuidas välismandaadiga parlamendikomisjonid ja kolmandate riikidega suhtlemiseks loodud delegatsioonid on parlamendi 2014.–2019. aasta koosseisu ametiajal inimõigusi edendanud ja süvalaiendanud; kavatseb esitada ülevaate põhjal soovitused, et tõhustada järgmise parlamendikoosseisu ametiaja jooksul parlamendi tegevust inimõiguste valdkonnas, muu hulgas sellistes aspektides nagu kontroll Euroopa välisteenistuse ja komisjoni tegevuse üle, institutsiooni sisestruktuur ja inimõiguste süvalaiendamine selle organites; |
| --- | --- |

18.

| 19. | usub, et kodukorra artiklil 135 põhinevate kiireloomuliste resolutsioonide rolli on võimalik edasi arendada, et tugevdada inimõigusi ja demokraatiat, suurendades õigeaegset kajastamist, sihipärasust ja tõhusust; |
| --- | --- |

19.

Konkreetsed inimõigustega seotud probleemid

| 20. | väljendab sügavat muret kodanikuühiskonna tegutsemisruumi järkjärgulise ahenemise pärast 2017. aastal ja mõistab hukka asjaolu, et inimõiguste kaitsjad, ajakirjanikud ja valitsusvälised organisatsioonid langevad liiga sageli ahistamise, hirmutamise ja vägivalla, sealhulgas tapmiste sihtmärgiks; on mures, et inimõiguste aktivistide suhtes, kes soovivad osaleda istungitel ÜRO Inimõiguste Nõukogus Genfis ja teistes rahvusvahelistes institutsioonides, kehtestatakse jätkuvalt reisikeelde, mõistab need keelud kindlalt hukka ning kutsub asjaomaseid valitsusi üles neid tühistama; rõhutab, et on lubamatu takistada kodanikuühiskonna esindajatel ja meedial osaleda rahvusvaheliste organisatsioonide töös, ning nõuab kodanikuühiskonna esindajate põhiliste inim- ja poliitiliste õigusi austamist; tunneb muret asjaolu pärast, et mõned inimõiguste aktivistid on pärast rahvusvahelistes institutsioonides ärakuulamist oma riiki tagasipöördumisel kinni peetud; |
| --- | --- |

20.

| 21. | peab kahetsusväärseks, et kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise üha sagenev ülemaailmne nähtus võib esineda ka arenenud demokraatlikes ning keskmise ja suure sissetulekuga riikides; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles näitama eeskuju; mõistab hukka õigusaktid, millega piiratakse kodanikuühiskonna tegevust, nagu valitsusväliste organisatsioonide sulgemine või nende varade külmutamine; nõuab, et tunnistataks kehtetuks õigusaktid, millega on valitsusväliste organisatsioonide tegevusele kehtestatud meelevaldsed või sekkuvad nõuded, sealhulgas sätted välisrahastamise piirangute kohta; mõistab hukka asjaolu, et levitatakse avalikke narratiive, mis üha enam õõnestavad kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli; kutsub ELi delegatsioone ja liikmesriikide diplomaatilisi esindusi üles endiselt jälgima kogunemis- ja ühinemisvabaduse rikkumise juhtumeid, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide ja nende tegevuse suhtes kehtestatavaid eri keelde ja piiranguid või valitsustelt toetust saavate valitsusväliste võltsorganisatsioonide edendamist, ning võtma need arutlusele; innustab neid jätkama inimõiguste kaitsjate aktiivset toetamist, jälgides pidevalt kohtuprotsesse, külastades kinnipeetud aktiviste ja tehes vajaduse korral avaldusi üksikjuhtumite kohta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mõistab hukka asjaolu, et Piirideta Reporterite aastaindeksi andmetel oli meediavabadus 2017. aastal suures ohus ning ajakirjanduse vastased rünnakud saavutasid 2017. aastal enneolematu taseme; rõhutab, et inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 19 sätestatud arvamus- ja sõnavabaduse põhimõtteid tuleb järgida; kordab, et sõnavabadus nii internetis kui ka mujal on demokraatlike kogukondade korrektse toimimise oluline osa, kuna see soodustab pluralismi, mis annab kodanikuühiskonnale ja kodanikele suurema mõjuvõimu tagada oma valitsuste ja poliitikakujundajate aruandekohustus, ning tugevdab õigusriigi järgimist; mõistab karmilt hukka ajakirjanike, sõltumatu meedia, blogijate ja rikkumisest teatajate ähvardamise, hirmutamise ja ründamise, samuti vihakõne, laimu eest vastutuselevõtmise seadused ja vägivalla õhutamise, kuna need kujutavad endast ohtu õigusriigile ja väärtustele, mis tulenevad inimõigustest; rõhutab, et 2017. aastal vahistati sadu rahumeelseid meeleavaldajaid ja ajakirjanikke ning paljusid neist väärkoheldi, peeti meelevaldselt kinni ja sunniti maksma suuri trahve kohtuprotsessides, kus menetluslikud miinimumnõuded ei olnud tagatud; innustab ELi suurendama jõupingutusi, et kaitsta suhetes kolmandate riikidega arvamus- ja sõnavabadust; rõhutab, kui oluline on tagada sõnavabadust internetis ja mujal käsitlevate ELi suuniste tõhus ja süstemaatiline rakendamine ja jälgida korrapäraselt nende mõju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et akadeemiline vabadus kui rahvusvaheliste lepingutega kaitstud inimõigus on keskse tähtsusega; mõistab karmilt hukka akadeemilise vabaduse igasuguse ründamise, näiteks tapmised, sunniviisilised kadumised, vägivalla, vangistamise, töökoha kaotamise, maine riivamise ja alusetu süüdistamise; rõhutab akadeemilise vabaduse vastaste kõikide rünnakute tõsidust, kuna akadeemiline vabadus on pluralistliku ja demokraatliku ühiskonna loomisel esmatähtis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mõistab teravalt hukka asjaolu, et nii paljud inimõiguste kaitsjad seisid 2017. aastal silmitsi digitaalohtudega, sealhulgas andmete ohtu seadmisega seadmete konfiskeerimise, kaugseire ja andmelekete tõttu; mõistab hukka veebiseire ja häkkimise, mille eesmärk on koguda teavet, mida saab kasutada kohtuasjades või laimukampaaniates; väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et teatavat kahesuguse kasutusega küberseiretehnoloogiat kasutatakse üha rohkem poliitikute, aktivistide, blogijate ja ajakirjanike vastu; kutsub sellega seoses ELi institutsioone tungivalt üles kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli korda kiiresti ja tõhusalt ajakohastama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kinnitab veel kord, et sõltumatu kohtusüsteem ja täielikult läbipaistev õigusemõistmise süsteem, kus kõik osalised peavad täitma oma rolli õiglaselt ja sõltumatult, on demokraatliku riigi arengu ja inimõiguste õigusliku kaitse eeltingimused; mõistab kindlalt hukka kõik katsed piirata kohtunike, riigiprokuröride ja juristide vabadust ning kõik nende vastu kasutatavad otsese ja kaudse vägivalla vormid; palub ELil pöörata diplomaatilistes suhetes kolmandate riikidega sellele teemale erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tunnistab, et avatud internet ja tehnoloogilised edusammud on võimaldanud inimõiguste rikkumistest kiiremini teatada; kritiseerib teatavate valitsuste katseid kontrollida massiteabevahendeid, sealhulgas internetti; tunneb muret riiklike ja valitsusväliste osalejate loodud võltsuudiste ja väärteabe sagedase esinemise pärast 2017. aastal, mis on aidanud levitada inimõiguste vastaseid narratiive, piirata juurdepääsu tasuta, täpsele ja erapooletule teabele, õhutada vägivalda, vihkamist või teatud rühmade või üksikisikute diskrimineerimist ja mõjutada valimiste tulemusi, õõnestades sel viisil demokraatiat; rõhutab sellega seoses, et EL peab välja töötama tugevama positiivse inimõiguste narratiivi, seisma vastu valitsustele, kes spondeerivad väärteavet või seavad kahtluse alla inimõiguste universaalsuse ja jagamatuse, ning suurendama jõupingutusi, et toetada kogu maailmas vaba ja sõltumatut meediat; rõhutab hariduse, kultuuri, teadmiste ja kriitilise mõtlemise keskset rolli võitluses võltsuudiste ja nende levitamise vastu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nimetaks ametisse ELi kübervaldkonna saadiku, kes peaks koordineerima ELi välispoliitikas diplomaatilisi jõupingutusi, et saavutada avatud, koostalitlusvõimeline, turvaline ja usaldusväärne internet, kus austatakse inimõigusi ja edendatakse riikide vastutustundlikku käitumist internetis; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kinnitab veel kord, et mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabadust, sealhulgas vabadust uskuda või mitte uskuda, oma valitud usutavasid järgida või järgimata jätta, usust loobuda või seda muuta, ning õigust usust taganeda ja võtta omaks ateistlikke seisukohti, tuleb religioonide- ja kultuuridevahelise dialoogi kaudu tingimusteta edendada; mõistab hukka kõikide etniliste ja usuliste rühmade diskrimineerimise mõtteviisi, südametunnistuse, usutunnistuse või veendumuste alusel, nende tagakiusamise ja nende vastased rünnakud, mis pandi toime 2017. aastal; nõuab, et usku ei kasutataks ära poliitilistel eesmärkidel; mõistab hukka riiklike ja valitsusväliste osalejate püüdlused piirata mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabadust, kogunemisvabadust ja sõnavabadust, muu hulgas võttes vastu ja rakendades pühaduseteotust käsitlevaid seadusi; nõuab, et võetaks edasisi meetmeid, et kaitsta usuvähemusi, mitteusklikke ja ateiste, sealhulgas pühaduseteotust käsitlevate seaduste ohvreid; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid osaleksid rohkem poliitilistes aruteludes selliste seaduste kehtetuks tunnistamiseks, teeksid suuremaid jõupingutusi, et tugevdada mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabaduse austamist ning edendada suhetes kolmandate riikidega religioonidevahelist ja veendumuste tunnistajate vahelist dialoogi; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles täitma aktiivset rolli, et aidata vabatahtlikkuse alusel ohutult tagasi pöörduda inimestel, kes on usul või veendumustel põhineva tagakiusamise tõttu olnud sunnitud kodust põgenema; nõuab konkreetseid samme ELi usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitse alaste suuniste tõhusaks rakendamiseks; toetab ELi tava võtta juhtroll seoses mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabaduse teemaliste resolutsioonidega ÜRO Inimõiguste Nõukogus ja ÜRO Peaassambleel; toetab usu- ja veendumusvabaduse edendamisega väljaspool ELi tegeleva ELi erisaadiku Ján Figeli tööd; |
| --- | --- |

28.

| 29. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et paljudes riikides üle maailma rakendatakse jätkuvalt piinamist, ebainimlikku või alandavat kohtlemist ja surmanuhtlust, ning nõuab, et EL suurendaks oma jõupingutusi nendele tavadele lõpu tegemiseks; leiab, et kinnipidamistingimused, sealhulgas raviteenuste ja ravimite kättesaadavus, ning vanglate olukord on mitmes riigis väga murettekitavad; väljendab heameelt piinamisvaba kaubanduse liidu ametliku käivitamise üle 18. septembril 2017 ja piinamise tõkestamise ELi koordineerimisrühma loomise üle, mille ülesanne on jälgida selle rakendamist; tunneb sellega seoses heameelt asjaolu üle, et ajakohastati ELi õigusakti, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul ebainimlikul moel kohtlemiseks või karistamiseks; märgib, et 2017. aastal vähenes kogu maailmas täide viidud hukkamiste arv 4 % võrreldes eelneva aastaga; palub, et riigid, kes ei ole seda veel teinud, kehtestaksid viivitamata surmanuhtlusele moratooriumi, mis on samm selle kaotamise suunas; peab hädavajalikuks võidelda kinnipeetavate piinamise ja väärkohtlemise kõikide vormide, kaasa arvatud psühholoogilise piinamise vastu ning suurendada jõupingutusi, et tagada rahvusvahelise õiguse järgimine selles valdkonnas ja ohvritele hüvitise maksmine; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mõistab karmilt hukka kõik koletud kuriteod ja inimõiguste rikkumised, mille on toime pannud riiklikud ja valitsusvälised osalejad, muu hulgas selliste kodanike vastu, kes kasutavad rahumeelselt oma inimõigusi; tunneb õudust tohutu hulga sooritatud kuritegude pärast, nagu mõrvad, piinamine, vägistamine, orjastamine ja seksuaalne orjastamine, lapssõdurite värbamine, sunniviisiline usuvahetus ja süstemaatiline tapmine, mille sihtmärgiks on usu- ja etnilised vähemused; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid võitleksid genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegude vastu ning tagaksid, et nende toimepanijad tuuakse kohtu ette; nõuab, et EL pakuks tuge organisatsioonidele ja ÜRO uurimisrühmadele, mis koguvad, säilitavad ja kaitsevad nende konfliktide mis tahes osalejate sooritatud kuritegude kohta (digitaalseid või muid) tõendeid, et hõlbustada nende vastutuselevõtmist rahvusvahelisel tasandil; märgib, et internetiplatvormid on terroristliku sisu ja propaganda eemaldamise töö käigus võimalike sõjakuritegudega seotud videotõendeid kustutanud; |
| --- | --- |

30.

| 31. | toetab Rahvusvahelise Kriminaalkohtu keskset rolli juhtumite puhul, kus asjaomased riigid ei saa või ei taha oma kohtualluvust rakendada; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid annaksid Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule diplomaatilist ja rahalist toetust; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid ergutaksid kõiki ÜRO liikmesriike ratifitseerima ja rakendama Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, ning on hämmeldunud statuudist taandumiste ja sellekohaste ähvarduste üle; kutsub ühtlasi kõiki Rooma statuudile allakirjutanuid üles Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga kooskõlastama ja koostööd tegema; palub kõigil liikmesriikidel ratifitseerida Kampala muudatused agressioonikuritegude kohta ning lisada jõhkrad massikuriteod nende kuritegude loetelusse, mis on ELi pädevuses; kordab, kui olulised on muud põhimehhanismid, mille eesmärk on teha lõpp karistamatusele, sealhulgas universaalse jurisdiktsiooni kasutamine, ning palub liikmesriikidel võtta vastu vajalikud õigusaktid; tuletab sellega seoses meelde, et ohvrite õigused peavad olema kõigis meetmetes kesksel kohal; kordab oma nõudmist komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale nimetada ametisse rahvusvahelise humanitaarõiguse ja rahvusvahelise õiguse valdkonna ELi eriesindaja, kelle ülesanne on edendada, kinnistada ja esindada ELi kohustust võidelda karistamatusega; |
| --- | --- |

31.

| 32. | väljendab heameelt ELi jõupingutuste üle toetada rahvusvahelist, erapooletut ja sõltumatut mehhanismi, mille ÜRO on loonud Süürias eesmärgiga aidata kaasa raskete kuritegude uurimisele; rõhutab vajadust luua sarnane sõltumatu mehhanism muudes riikides; nõuab, et ELi ja need liikmesriigid, kes ei ole seda veel teinud, toetaksid rahvusvahelist, erapooletut ja sõltumatut mehhanismi rahaliselt; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kordab, et riigid võivad anda teisi riike rahvusvaheliste lepingute, nagu ÜRO piinamisvastane konventsioon, rikkumiste eest Rahvusvahelisse Kohtusse riigi vastutuse kindlakstegemiseks, mis toimib kaudse meetmena individuaalse kriminaalvastutuse kohtulikuks tuvastamiseks hilisemas etapis; |
| --- | --- |

33.

| 34. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et rahvusvahelist humanitaarõigust ei järgita, ning mõistab karmilt hukka surmavad rünnakud, mis sellise ärevusttekitava sagedusega haiglate, koolide ja muude tsiviilsihtmärkide vastu relvakonfliktides üle maailma 2017. aastal toime pandi; on veendunud, et rünnakute rahvusvahelist hukkamõistmist peab toetama sõltumatu uurimine ja tegelik vastutusele võtmine; tunnustab abitöötajate tehtud tööd humanitaarabi andmisel; nõuab, et liikmesriigid, ELi institutsioonid ja komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tagaksid, et rahvusvahelise humanitaarõigusega seotud ELi poliitikat ja meetmeid töötatakse välja sidusalt ja tõhusalt, ning kasutaksid selle küsimusega tegelemiseks kõiki nende käsutuses olevaid vahendeid; järeldab, et ELi ja selle liikmesriikide üksikasjalikum aruandlus konkreetsetes konfliktiolukordades rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimise edendamise suuniste rakendamise kohta ja sealhulgas eelkõige ELi aastaaruanne inimõiguste ja demokraatia kohta oleks tulnud teha kättesaadavaks; palub rahvusvahelisel kogukonnal luua vägivaldsete konfliktide tekke, taaspuhkemise ja eskaleerumise ennetamiseks vahendid, mis lühendavad hoiatamise ja reageerimise vahelist aega, sarnaselt ELi varajase hoiatamise süsteemile; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid suurendaksid oma rahalist panust humanitaar- ja arenguabisse; juhib tähelepanu asjaolule, et 2017. aastal anti ametlikku arenguabi 2,4 % vähem kui 2016. aastal ning et ametlik arenguabi ei küündi eesmärgiks seatud 0,7 %-ni kogurahvatulust; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab meelde oma 27. veebruari 2014. aasta resolutsiooni relvastatud droonide kasutamise kohta (16); väljendab tõsist muret relvastatud droonide kasutamise pärast väljaspool rahvusvahelist õigusraamistikku; nõuab veel kord, et EL töötaks kiiresti välja õiguslikult siduva raamistiku relvastatud droonide kasutamise kohta, millega tagatakse, et liikmesriigid ei pane oma õiguslikke kohustusi järgides toime ebaseaduslikke sihipäraseid tapmisi ega lihtsusta selliseid tapmisi muude riikide jaoks; palub, et komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti korrakohaselt ELi vahendite kasutamisest droonide ehitamisega seotud teadus- ja arendusprojektideks; nõuab, et tulevaste droonide arendamise projektide puhul hinnataks nende mõju inimõigustele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja liikmesriike üles laiendama ELi piiravate meetmete korda, et see hõlmaks ELi inimõigustega seotud sanktsioonide korda, mille kohaselt saaks ÜVJP sanktsioone käsitlevate otsuste puhul võtta aluseks inimõiguste rängad rikkumised, sarnaselt Magnitski aktile; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab tungivalt, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja liikmesriigid püüaksid saavutada selliste relvasüsteemide rahvusvahelise keelustamise, mille jõukasutuse üle puudub inimkontroll, nagu Euroopa Parlament on mitmel juhul nõudnud, ning ÜRO tasandi asjakohaseid kohtumisi ette valmistades kujundaksid kiiresti välja ja võtaksid vastu ühise seisukoha autonoomsete relvasüsteemide kohta, väljendaksid asjakohastel foorumitel ühtset seisukohta ja tegutseksid sellele vastavalt; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et korruptsioon õõnestab õigusriiki, demokraatiat ja majanduse konkurentsivõimet ning seab ohtu inimõigused; rõhutab vajadust toetada korruptsiooni vastu võitlevaid inimõiguste kaitsjaid ja rikkumisest teatajaid; nõuab korruptsioonivastaste mehhanismide ja tavade täiustamist, nagu sanktsioonide kehtestamine nendele üksikisikutele ja riikidele, kes panevad toime korruptsiooniga seotud raskeid õigusrikkumisi; kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles kavandama ühist inimõigusi ja korruptsioonivastast võitlust käsitlevat programmi, eelkõige algatusi läbipaistvuse suurendamiseks, karistamatuse vastu võitlemiseks ja korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste tugevdamiseks ning ELi vahendite kasutamise läbipaistvuse ja jälgitavuse suurendamiseks; kutsub komisjoni üles pidama läbirääkimisi korruptsioonivastast võitlust käsitlevate sätete üle tulevastes kaubanduslepingutes; tuletab meelde korruptsiooni ja inimõigusi käsitlevaid soovitusi oma 13. septembri 2017. aasta resolutsioonis korruptsiooni ja inimõiguste kohta kolmandates riikides (17) ning nõuab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid võtaksid järelmeetmeid; |
| --- | --- |

38.

| 39. | väljendab muret kultuurimälestiste hävitamise, ebaseadusliku rüüstamise ja nende vastu suunatud vandalismi pärast ning toetab kindlalt teabekogumist, kultuuripärandi kaitsmist ja päästealgatusi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab vabade ja õiglaste valimiste olulisust demokraatlike protsesside jaoks ning tunneb muret ebaseaduslike valimiste suureneva arvu pärast kogu maailmas; tuletab meelde, et sõltumatu meedia ja arvamuste paljusus on vabade ja õiglaste valimiste tagamiseks hädavajalikud; nõuab, et EL ei tunnustaks manipuleeritud või võltsitud valimiste tulemusi ning kasutaks kõiki enda käsutuses olevaid diplomaatilisi, majanduslikke ja poliitilisi vahendeid, et säilitada valimiste usaldusväärsus kogu maailmas ning sundida riike täitma vabade ja õiglaste valimise kriteeriumeid; leiab, et tugi, mida EL pakub valimisprotsessidele ja demokraatiale üle maailma – selle valimismissioonid ja järgnevad järelmeetmed, valimisabi ja eelkõige Euroopa Parlamendi aktiivne roll selles valdkonnas – on äärmiselt oluline; rõhutab, kui oluline on valimiste vaatlemine rahumeelsete demokraatlike üleminekute, õigusriigi tugevdamise, poliitilise pluralismi ja valimisprotsessides naiste osalemise suurendamise ning läbipaistvuse ja inimõiguste austamise aspektist; tuletab meelde, et kohalikud kodanikuühiskonna organisatsioonid tuleb kaasata valimisvaatlusprotsessi ja valimisvaatlusmissioonide raames esitatud soovituste rakendamisse; on seisukohal, et küberoperatsioonide kaudu teiste riikide valimistesse sekkumisega rikutakse inimeste õigust oma esindajaid vabalt valida; |
| --- | --- |

40.

| 41. | peab tervitatavaks, et EL allkirjastas Istanbuli konventsiooni, ja rõhutab, et kõigi vahendite abil on vaja naistevastast vägivalda ja sealhulgas koduvägivalda ennetada ja selle vastu võidelda; palub liikmesriikidel, kes ei ole seda veel teinud, konventsiooni võimalikult kiiresti ratifitseerida ja rakendada; toetab sellega seoses ühist ELi ja ÜRO ühist algatust „Spotlight“; nõuab tungivalt, et riigid tõhustaksid oma õigusakte, et võidelda võimalikult varases etapis soolise vägivalla, naiste suguelundite moonutamise ja seksuaalvägivalla vastu; tuletab meelde, et naistevastane vägivald on sügavalt juurdunud soolises ebavõrdsuses, mistõttu tuleb sellega terviklikult tegeleda, ning rõhutab sotsiaalteenuste ja -kaitse tähtsust; rõhutab, et usaldusväärne statistika igasugust liiki naistevastase vägivalla levimuse, põhjuste ja tagajärgede kohta on oluline, et töötada välja tõhusad õigusaktid ja strateegiad soolise vägivalla vastu võitlemiseks; nõuab seetõttu, et EL aitaks riikidel tõhustada andmete kogumist selles valdkonnas ja täita rahvusvahelised õiguslikud kohustused; palub ELil teha koostööd teiste riikidega, et tõhustada seksuaalse ja soolise vägivalla ennetamise ja sellele reageerimise rahastamist ja kavandamist; mõistab hukka igasuguse füüsilise, seksuaalse ja psühholoogilise vägivalla ja ärakasutamise, massivägistamise, inimkaubanduse ning naiste seksuaal- ja reproduktiivõiguste rikkumise; rõhutab, et kõigile naistele tuleks tagada nõuetekohane ja taskukohane tervishoid ning seksuaal- ja reproduktiivõiguste üldine austamine ja juurdepääs nendele ning seonduvale haridusele ning et neil peaks olema võimalik teha vabu ja vastutustundlikke otsuseid oma tervise, keha ning seksuaal- ja reproduktiivõiguste kohta; juhib tähelepanu asjaolule, et haridus on oluline vahend, millega võidelda naiste ja laste diskrimineerimise ja nendevastase vägivallaga; mõistab hukka nn üldise vaikimisseaduse taaskehtestamise; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, et EL peab jätkuvalt pühenduma naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitlevas konventsioonis, Pekingi tegevusprogrammis ning elanikkonna ja arengu rahvusvahelise konverentsi tegevusprogrammis võetud naiste õiguste kaitsmise kohustuste täielikule täitmisele ning austama nende dokumentide läbivaatamiskonverentside tulemusi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tuletab meelde, et 2017. aasta augustis avaldati ELi soolise võrdõiguslikkuse teise tegevuskava (2016–2020) esimene iga-aastane rakendusaruanne 2016. aasta kohta, milles tuuakse esile mitmeid positiivseid suundumusi tütarlaste ja naiste elu muutmises nende kehalise ja vaimse puutumatuse tagamise, nende majanduslike ja sotsiaalsete õiguste edendamise ning nende hääle kuuldavaks tegemise ja osalemise tõhustamise teel; on veendunud, et EL peaks jätkama naiste toetamise integreerimist ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) operatsioonidesse, konfliktide ennetamisse ja konfliktijärgsesse ülesehitamisse; kinnitab veel kord naisi, rahu ja julgeolekut käsitleva ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni 1325 (2000) olulisust; rõhutab, et avaliku ja erasektori suurem kaasatus on oluline, et kaitsta naiste õigusi ning nende osalemist avalik-õiguslikes ja eraõiguslikes asutustes, poliitikakujundamises, majanduselus ja rahuprotsessides; rõhutab, et ettevõtlussektoril on naiste õiguste tugevdamises oluline roll; nõuab tungivalt, et komisjon asuks juhtima võitlust seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamisega humanitaar- ja arenguabi sektorites, kuna asjaomastes sektorites peaksid töö suhtes kehtima vastutuse ja aruandekohustuse kõrgeimad standardid; rõhutab kaitsemenetluste ja jõukasutusreeglite läbivaatamise ja tugevdamise tähtsust; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub Euroopa välisteenistust üles tagama, et naiste staatuse komisjoni 62. istungjärgu tulemused lõimitakse tema poliitikasse ja et need annavad uut hoogu maapiirkondade naiste ja tütarlaste majandusliku võimestamise ja soolise võrdõiguslikkuse saavutamisele; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, kui tähtis on teha naistele ja tütarlastele kättesaadavaks haridus ja koolitus nii teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika kui ka humanitaarteaduste vallas, pöörates erilist tähelepanu nende annete ja pädevuse arendamisele ning suuremale osalemisele teaduse, tehnoloogia, inseneeria ja matemaatika sektoris; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub komisjoni üles uurima võimalusi ja vahendeid ELi ühepoolseks ühinemiseks ÜRO lapse õiguste konventsiooniga, arvestades, et kõik ELi liikmesriigid on selle konventsiooni ratifitseerinud ning et ELi esmane ja teisene õigus sisaldab lapse õiguste kaitse kohta sisulisi sätteid; kutsub üles riike, kes ei ole ÜRO lapse õiguste konventsiooni veel ratifitseerinud, seda kiiremas korras tegema; väljendab heameelt lapse õiguste edendamist ja kaitset käsitlevate ELi läbivaadatud suuniste vastuvõtmise üle ning rõhutab vajadust tagada, et jõutakse kõigi lasteni, sealhulgas kõige kõrvaletõrjutumateni ja nendeni, kes on kaitsetus olukorras; rõhutab tõsiasja, et lapsed kogevad sageli konkreetseid kuritarvitamise vorme, nagu lapsega sõlmitud abielu, laste prostitutsioon, lapssõdurite kasutamine, suguelundite moonutamine, lapstööjõu kasutamine ja lastega kaubitsemine, eriti humanitaarkriiside ja relvakonfliktide korral, ja seetõttu vajavad nad paremat kaitset; nõuab, et EL teeks koostööd kolmandate riikidega varajaste, lapsega sõlmitud ja sundabielude lõpetamiseks, kehtestades abiellumiseks vajaliku seadusliku vanuse alampiiri 18 aastat, nõudes mõlema abikaasa vanuse kontrollimist ning nende täielikku ja vaba nõusolekut, kehtestades kohustuslikud abieluregistrid ja tagades nende normide järgimise; rõhutab vajadust suurendada ELi osalust selles, mis puudutab laste, eriti saatjata alaealiste kaitsmise käsitlemist, ja pöörata erilist tähelepanu haridusele ja psühhosotsiaalsele toele; nõuab, et rakendataks nõuetekohaselt suuniseid, mis käsitlevad koolide ja ülikoolide kaitsmist sõjalise kasutamise eest relvastatud konfliktides; nõuab kiiret lahendust kodakondsuseta laste probleemile ELis ja väljaspool ning eelkõige väljaspool oma vanemate päritoluriiki sündinud laste ja lapsrändajate puhul; nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid töötaksid kooskõlas pagulasi ja rändajaid käsitlev New Yorgi deklaratsiooniga välja tegevuskava, et lõpetada laste kinnipidamine nende rändestaatuse tõttu; tuletab meelde õigust erikaitsele lapse parimates huvides; |
| --- | --- |

46.

| 47. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid tagaksid täieliku läbipaistvuse kolmandatele riikidele rändealaseks koostööks eraldatud vahendite osas ja nende jälgimise ning tagaksid, et sellest koostööst ei saaks otsest ega kaudset kasu inimõiguste rikkumises osalevad julgeoleku- ja kohtusüsteemid ning politsei; rõhutab võimalust lahutada arengukoostöö koostööst tagasivõtmise ja rände juhtimise valdkonnas; väljendab muret selle pärast, et ELi välispoliitikat võidakse kasutada rände haldamise vahendina, ning rõhutab, et kõik katsed teha rändealast koostööd kolmandate riikidega, sealhulgas päritolu- ja transiitriikidega, peavad toimuma koos inimõiguste olukorra parandamisega nendes riikides ning rahvusvahelist inimõigustealast õigust ja pagulaste õigust järgides; väljendab tõsist muret paljude pagulaste, rändajate ja riigisiseste põgenike pärast, kes konfliktide, tagakiusamise ja valitsuste ebaõnnestumiste ning inimkaubitsemise ja ebaseaduslikult üle piiri toimetamisega tegelevate võrgustike ohvritena peavad taluma raskeid inimõiguste rikkumisi, ning väljendab nendega solidaarsust; rõhutab tungivat vajadust tegeleda rändevoogude algpõhjustega ning seejuures rände kui nähtuse välismõõtmega, otsides muu hulgas kestlikke lahendusi konfliktidele ja majanduslikule mahajäämusele nii meie naabruses kui ka kogu maailmas, arendades koostööd ja partnerlust asjaomaste kolmandate riikidega, kes järgivad rahvusvahelist õigust, tagavad inimõiguste austamise ja hoiavad ELi usaldusväärsust nii ELis kui ka väljaspool; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid pakuksid humanitaarabi hariduse, eluaseme leidmise, tervishoiu vallas ja muudes valdkondades, kus rändajad ja pagulased abi vajavad, ning nõuab tagasisaatmispoliitika nõuetekohast rakendamist; tõstab esile, et EL peab ergutama asjaomaseid riike allkirjastama maa-, mere- ja õhuteed pidi üle riigipiiri välismaalase ebaseaduslikku toimetamist tõkestava protokolli; märgib, et ÜRO registreeris fakti, et 2017. aastal elas umbes 258 miljonit inimest riigis, mis pole nende sünniriik; kutsub komisjoni üles jätkuvalt käsitlema rändajate ja pagulaste õiguste kaitsmist ja edendamist oma poliitikas prioriteedina; rõhutab vajadust arendada ja paremini rakendada rändajate ja pagulaste kaitse raamistikke, eelkõige ohutute ja seaduslike rändeteede ning humanitaarviisade andmise abil; nõuab, et parlamendil oleks rändekokkulepete üle järelevalveõigus; avaldab kahetsust mis tahes katse üle koormata, rikkuda või isegi kriminaliseerida humanitaarabi ning rõhutab vajadust suurendada otsingu- ja päästetegevuse võimekust merel ja maal hädas olevate inimeste jaoks, et täita meie peamised rahvusvahelisest õigusest tulenevad kohustused; rõhutab, et 1. jaanuari 2017. aasta seisuga oli liikmesriikides elavate mitteliikmesriigi kodakondsusega inimeste arv 21,6 miljonit, mis moodustab 4,2 % 28 liikmesriigiga ELi elanikkonnast; kutsub liikmesriike üles osalema tõsises dialoogis, et määrata kindlaks ühine kaasav arusaam, jagatud vastutus ja eesmärkide ühtsus seoses rändega; avaldab heameelt ÜRO algatuse üle, mis käsitleb ülemaailmset turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkulepet, ja ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku üleilmse pagulasi käsitleva kokkuleppe ning inimõigustele omistatud otsustava rolli üle; |
| --- | --- |

47.

| 48. | peab kahetsusväärseks jätkuvat inimkaubandust; rõhutab tõsiasja, et inimkaubandus samastab inimesi kaubaga ja kujutab endast üht kõige hullemat inimõiguste rikkumise vormi; rõhutab siinkohal ELi poliitika sise- ja välismõõtme järjepideva lähenemisviisi olulisust inimkaubandusega võitlemisel kõikidel tasanditel; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles suurendama koostööd kolmandate riikidega, et uurida kõiki inimkaubanduse etappe ja kõiki inimeste, eriti naiste ja laste ärakasutamise vorme, nagu elundikaubandus, sunniviisiline töö ja seksuaalne ärakasutamine ning tegema selles valdkonnas koostööd ÜRO ja kodanikuühiskonnaga; nõuab selgeid põhimõtteid ja õiguslikke vahendeid asendusemadusega seotud inimõiguste rikkumistega tegelemiseks; väljendab sügavat muret rändajate ja põgenike, eeskätt naiste ja laste äärmise kaitsetuse pärast seoses ärakasutamise, inimsmugeldamise ja -kaubandusega, sealhulgas rändajate esmase vastuvõtu keskustes; rõhutab vajadust edendada ohvrikeskset poliitikat, ennetada ja vähendada seda liiki kuritegevust ning võidelda inimkaubandusest tuleneva kasumi vastu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ergutab kõiki riike, sealhulgas liikmesriike ja ELi, alustama läbirääkimisi, et võtta vastu rahvusvaheliste äriühingute ja muude ettevõtjate jaoks õiguslikult siduv rahvusvaheline inimõigusi käsitlev õigusakt, osaledes aktiivselt ÜRO loodud valitsustevahelises avatud töörühmas; rõhutab veel kord vajadust ÜRO äritegevust ja inimõigusi käsitlevate tegevuspõhimõtete kiire rakendamise järele, eelkõige seoses kolmanda sambaga õiguskaitsevahenditele juurdepääsu kohta; tunnistab ÜRO ülemaailmse kokkuleppe ning ettevõtluse ja inimõiguste riiklike tegevuskavade suurt tähtsust; rõhutab ELi äritegevuse ja inimõiguste alase tegevuskava tähtsust ning nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks selle väljatöötamist, saavutamaks ÜRO äritegevust ja inimõigusi käsitlevate tegevuspõhimõtete täielik rakendamine; ergutab kõiki ettevõtteid, sealhulgas ELis asuvaid ettevõtteid järgima hoolsuskohustust, ja kinnitab veel kord, kui tähtis on ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamine ning see, et Euroopa ettevõtetel oleks juhtiv roll äritegevuse ja inimõiguste rahvusvaheliste standardite edendamises; kutsub kõiki riike üles rakendama tulemuslikult ja kiiresti ÜRO äritegevust ja inimõigusi käsitlevaid tegevuspõhimõtteid ja tagama, et nende jurisdiktsioonides asuvad ettevõtjad järgivad inimõigusi ja sotsiaalseid tööstandardeid; ergutab kõiki riike tegelema äriühingutega, mis kasutavad konfliktipiirkondadest pärit tooraineid või muid kaupu; kordab oma nõudmist lisada ELi ja kolmandate riikide vahelistesse kokkulepetesse normid, mis käsitlevad ettevõtjate vastutust inimõiguste rikkumise eest; rõhutab, et ettevõtlusega seotud inimõiguste rikkumiste ohvritele tuleks tagada asjakohane ja tõhus juurdepääs õiguskaitsevahenditele; rõhutab uuesti tungivat vajadust tegeleda inimõiguste rikkumistega ja korruptsiooniga ettevõtetes kohe, kui need aset leiavad, ja tagada, et ettevõtteid saab nende eest vastutusele võtta; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei võtnud meetmeid seoses nõudmistega, mis on esitatud parlamendi 25. oktoobri 2016. aasta resolutsioonis juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (18); nõuab, et võetaks meetmeid, millega kohustatakse tööstust lõpetama lapstööjõu kasutamise ja hoidma ära inimõiguste rikkumisi; kutsub komisjoni üles looma institutsioonidevahelise äritegevuse ja inimõigustega tegeleva rakkerühma ning uurima ELi tasandil hoolsuskohustuse algatuse võimalust; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tuletab meelde ELi lubadust seada inimõigused ja demokraatia oma suhetes kolmandate riikidega kesksele kohale; rõhutab seetõttu, et inimõiguste ja demokraatia põhimõtete, sealhulgas rahvusvahelistes lepingutes sisalduvate inimõigusi käsitlevate tingimusklauslite rakendamise edendamist tuleb toetada kõikides ELi poliitikavaldkondades, millel on välismõõde, kaasa arvatud kaubanduspoliitika; rõhutab rolli, mida kaubandussuhted võivad etendada arenevate riikide majanduskasvu suurendamise ja nende kohalike turgude säilitamise jaoks; märgib, et demokraatlike süsteemide toetamine ja inimeste vabaduse poole püüdlemine peaksid jätkuvalt olema ELi majandushuvide juhtivad põhimõtted; tuletab meelde, et poliitikavaldkondade sidusus on arengu jaoks oluline, ja rõhutab, kui tähtis on peavoolustada inimõigused kaubandus- ja arengupoliitika kõikides etappides; nõuab, et EL tagaks, et tema territooriumil eetiliste sertifitseerimiskavade alusel levitatavad kaubad oleksid sunniviisilisest ja laste tööst vabad; nõuab sellise vahendi loomist, mille eesmärk on konkreetselt jälgida ja tugevdada soolise võrdõiguslikkuse poliitikat kaubanduslepingutes; väljendab heameelt ELi programmide, projektide ja rahastamise üle kolmandates riikides ning rõhutab vajadust rikkumiste hindamise ja ennetamise järele, luues üksikisikute ja rühmade jaoks kaebuste esitamise mehhanismi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | leiab, et kestlikku arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kauplemise kavad on ühed peamised ELi kaubanduspoliitika vahendid kolmandate riikidega demokraatia, inimõiguste, kestliku arengu ja keskkonnastandardite edendamiseks; kutsub komisjoni üles vaatama läbi ja jälgima paremini kestlikku arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kavasid, tagamaks, et toetust saavad riigid järgivad inimõiguste standardeid; rõhutab, et komisjoni eesmärk peaks kestlikku arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra läbivaadatud raamistikus olema suurendada selle mehhanismi läbipaistvust ja usaldusväärsust, kehtestades kodanikuühiskonna organisatsioonide mõttekaks ja tõhustatud osalemiseks selge korra ning tehes tulemuslikud inimõiguste mõjuhinnangud enne kaubandussoodustuste andmist ja nende rakendamise ajal; nõuab, et kaalutaks Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi lisamist kestlikku arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra staatuse saamiseks nõutavate konventsioonide loendisse; nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks nende kodanikuühiskonna algatuste rahastamist, millega jälgitakse kõnealuse süsteemi rakendamist; rõhutab, kui oluline on rakendada koostöövorme, et hõlbustada kolmandate riikide majanduslikku ja sotsiaalset arengut, pöörates erilist tähelepanu nende rahva vajadustele; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palub kõikidel liikmesriikidel rangelt järgida ELi relvaekspordi toimimisjuhendit ja eelkõige peatada igasugune selliste relvade ning jälgimis- ja luureseadmete ja vahendite üleandmine, mida valitsused võiksid kasutada inimõiguste mahasurumiseks ja tsiviilisikute ründamiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et ülemaailmne relvade ja sõjavarustuse kaubandus hõlbustab nende kasutamist paljudes kolmandates riikides toimuvates konfliktides; märgib, et ELi liikmesriigid kuuluvad maailma suurimate relvaeksportijate hulka, ning peab hädavajalikuks relvamüüki reguleerivate rahvusvaheliste standardite jõustamist ja tugevdamist ülemaailmsel tasandil; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mõistab kindlalt hukka kõik diskrimineerimise vormid, sealhulgas diskrimineerimise rassi, usundi, kasti kuuluvuse ja sarnaste päritud seisundil põhinevate süsteemide, seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi, puude või mis tahes muu staatuse tõttu; on mures paljude rassismi, ksenofoobia ja muude sallimatuse vormide avaldumise ning kõige kaitsetumate rühmade, nagu etniliste, keeleliste ja religioossete vähemuste, puuetega inimeste, LGBTI-kogukonna, naiste ja laste poliitilise esindatuse puudumise pärast; kutsub ELi üles suurendama jõupingutusi selle nimel, et likvideerida eranditult kõik diskrimineerimise vormid ja edendada teadlikkust, sallivuse kultuuri ja kaasamist ning erikaitset kõige kaitsetumatele rühmadele inimõiguste ja poliitiliste dialoogide, ELi delegatsioonide töö ning avaliku diplomaatia abil; kutsub kõiki riike üles tagama, et nende institutsioonid pakuksid oma jurisdiktsioonide piires tõhusat õiguskaitset; rõhutab koolides haridusstrateegiate arendamise olulisust, et suurendada laste teadlikkust ja anda neile vahendid, mida nad vajavad kõigi diskrimineerimise vormide kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

53.

| 54. | toonitab vajadust peavoolustada üldise juurdepääsu põhimõte ja puuetega inimeste õigused kindlalt kõikidesse ELi asjaomastesse poliitikavaldkondadesse, kaasa arvatud arengukoostöö, ning rõhutab selle teema ettekirjutavat ja horisontaalset olemust; nõuab, et EL lisaks puude alusel diskrimineerimise vastu võitlemise oma välistegevuse ja arenguabiga seotud poliitikameetmetesse; palub kolmandate riikide valitsustel vaadata läbi kõik õigusaktid, et ühtlustada need puuetega inimeste õiguste ÜRO konventsiooniga; nõuab, et kõik riigid ratifitseeriksid puuetega inimeste õiguste konventsiooni, ja kordab, kui oluline on selle tõhus rakendamine; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tunnustab ELi ja selle liikmesriikide osalemist ÜRO vananemist käsitleva avatud töörühma kaheksandal istungil ning eelkõige nende ühist panust ja ühiseid avaldusi võrdõiguslikkuse, diskrimineerimiskeelu, vägivalla, väärkohtlemise ja eakate hooletusse jätmise kohta; on jätkuvalt mures vanuselise diskrimineerimise ja muude tõkete esinemise pärast, mis takistavad eakatel oma inimõigusi kasutada; nõuab, et EL ja liikmesriigid toetaksid töörühma protsessi täiel määral, sealhulgas eraldades ja/või toetades selle toimimiseks piisavate vahendite eraldamist, ning vastaksid eelseisvatele ettepanekutele, milles kutsutakse üles esitama arvamusi, konsulteerima ja kaasama eakaid inimesi nende ettevalmistamisse, ning kaasaksid eakaid oma delegatsioonide töösse; |
| --- | --- |

55.

| 56. | väljendab heameelt ELi aktiivse osalemise üle Madridi rahvusvahelise vananemist käsitleva tegevuskava rakendamise Euroopa piirkondliku strateegia läbivaatamises, mis toimus 2017. aastal Lissabonis; rõhutab, et Madridi rahvusvaheline vananemist käsitlev tegevuskava võib anda olulise panuse eakate õiguste tõhusamasse teostamisse; |
| --- | --- |

56.

| 57. | mõistab hukka LGBTI-inimeste meelevaldse kinnipidamise, piinamise, tagakiusamise ja tapmise; tunnistab, et seksuaalne sättumus ja sooline identiteet võivad suurendada diskrimineerimise, vägivalla ja tagakiusamise riski; märgib, et mitmes riigis üle maailma seisavad LGBTI-inimesed oma seksuaalse sättumuse tõttu silmitsi tagakiusamise ja vägivallaga; mõistab hukka naiste ja vähemusrühmade õiguste rikkumised, mis rikuvad põhiõigust kehalisele puutumatusele ja identiteedile, nagu naiste suguelundite moonutamine ja intersooliste inimeste suguelundite moonutamine; märgib, et 72 riiki kriminaliseerivad ikka veel samasoolisi suhteid, sealhulgas on neist 13 riiki kehtestanud isegi surmanuhtluse; nõuab tungivalt, et need riigid muudaksid viivitamata oma õigusakte; väljendab heameelt ELi jõupingutuste üle parandada LGBTI-inimeste õigusi ja õiguskaitset; nõuab, et ELi delegatsioonid ja liikmesriikide saatkonnad rakendaksid ELi LGBTI-suuniseid täiel määral; kutsub komisjoni üles esitama sel eesmärgil igal aastal aruande nõukogu järelduste rakendamise kohta; märgib, et vastavalt ELi soolise võrdõiguslikkuse teise tegevuskava (2016–2020) esimese aasta toimivuse hindamisele edendas LGBTI-õigusi vaid kolmandik delegatsioonidest; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mõistab hukka jätkuvad inimõiguste rikkumised isikute puhul, kes puutuvad kokku kastihierarhia ja kastipõhise diskrimineerimisega, segregatsiooni ja kastidest tingitud tõketega, sealhulgas juurdepääsu keeld tööhõivele, õigussüsteemile ja muudele põhilistele inimõigustele; väljendab sügavat muret järgneva institutsionaliseeritud diskrimineerimise pärast ja kastipõhiste vägivaldsete rünnakute murettekitava sageduse pärast; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles suurendama jõupingutusi ning toetama algatusi ÜRO ja delegatsioonide tasandil, et kastipõhine diskrimineerimine kaotada; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rõhutab, kui oluline on viia ellu võrdõiguslikkuse poliitikat, mis võimaldab kõikidel rahvus- või etnilistel, usu- ja keelevähemustel ning põlisrahvastel kasutada oma põhiõigusi; väljendab heameelt ÜRO Peaassamblee 19. detsembri 2016. aasta resolutsiooni 71/178 üle, mis käsitleb põlisrahvaste õigusi ja millega kuulutatakse 2019. aasta rahvusvaheliseks põlisrahvaste keelte aastaks; tuletab meelde, et ÜRO põlisrahvaste õiguste eriraportööri sõnul on viimastel aastatel murettekitavalt sagenenud diskrimineerimine, rünnakud ja ähvardused põlisrahvaste vastu ja nende ning eriti naiste kriminaliseerimine ja tapmine, kui nad kaitsevad oma maad, territooriumi ja varasid; rõhutab, et EL peab tagama nende kaitsjate kaitse ning kõigi kuritegude uurimise ja kuritegude toimepanijate vastutusele võtmise; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid võtaksid meetmeid, et põlisrahvaste õigusi täiel määral tunnustada, kaitsta ja edendada; kutsub riike üles ratifitseerima ILO konventsiooni nr 169 (põlisrahvaste ja hõimurahvaste kohta) sätted; |
| --- | --- |

59.

| 60. | võtab teadmiseks mitmesugused hüved, mida internet pakub; väljendab siiski muret selle pärast, et suured äriettevõtjad koguvad turustamise eesmärgil ilma kasutajate täieliku teadlikkuse ja/või nõusolekuta massiliselt nende isikuandmeid, mida saaks seejärel kasutada potentsiaalselt kahjulikul viisil, näiteks inimõiguste kaitsjate represseerimiseks, väljendusvabaduse piiramiseks ning valimistulemuste ja poliitiliste otsuste tegemise mõjutamiseks; kutsub andmeettevõtjaid üles tegema inimõiguste hinnanguid; taunib ettevõtlusmudeleid, mis põhinevad inimõiguste rikkumistel, ja nõuab, et isikuandmeid kogutaks vastavalt andmekaitse-eeskirjadele ja inimõigustele; kutsub sellega seoses rahvusvahelist kogukonda, sealhulgas ELi ja selle liikmesriike üles võimalikult kiiresti tõhustama ja rakendama selles valdkonnas tulemuslikke õigusakte; |
| --- | --- |

60.

| 61. | tunnistab, et terrorism ja radikaliseerumine kujutavad endast suurt ohtu demokraatiale ja inimõigustele ning kahjustavad seejuures ühiskonda, ning väljendab kahetsust tõsiasja üle, et 2017. aastal toime pandud rünnakud olid sageli suunatud neile samadele üksikisikutele või rühmadele, kes neid väärtusi kehastavad; mõistab karmilt hukka asjaolu, et 2017. aastal pandi üleilmselt toime rohkem kui 1 000 terroriakti, mille tagajärjel sai surma ligikaudu 6 123 inimest; toetab ELi jõupingutusi ennetada terrorismi ja radikaliseerumist ning nende vastu võidelda, sealhulgas kogu ELi hõlmavaid algatusi ja võrgustikke, nagu radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustik, kuid kordab veel kord, et kõik jõupingutused peavad vastama rahvusvahelisele inimõiguste alasele õigusele; juhib tähelepanu asjaolule, et haridus on radikaliseerumisega võitlemiseks parim vahend; rõhutab, et terrorismiohvritele tuleb pöörata erilist tähelepanu ja pakkuda tuge, sealhulgas psühholoogilist tuge, iga ohvri individuaalset hindamist, õigusabi, juurdepääsu õigusemõistmisele, kirjaliku ja suulise tõlke teenuseid ning tõhusaid ohvriabiteenuseid üldiselt; rõhutab, et terrorismivastase võitluse strateegiad peavad järgima õigusriiki ja tagama inimõiguste austamise; soovitab lisada terrorismivastast võitlust käsitlevasse koostöösse kolmandate riikidega põhjalikke põhivabaduste ja inimõiguste järgimise riskihindamisi ja et see sisaldaks rikkumiste korral võetavaid kaitsemeetmeid; kutsub komisjoni üles täiustama teabe vahetamist ja kooskõlastamist oma kanalite ja ametite kaudu, et kiiresti ennetada ja tuvastada terroriohtusid ning tuua süüdlased kohtu ette; |
| --- | --- |

61.

| 62. | tuletab meelde, et karistused on ühise välis- ja julgeolekupoliitika oluline vahend; nõuab tungivalt, et nõukogu kohaldaks ELi õigusaktides sätestatud karistusi, kui need on vajalikud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide saavutamiseks, eelkõige seoses inimõiguste kaitse ning demokraatia tugevdamise ja toetamisega, tagades samas, et need ei mõjuta tsiviilelanikkonda; palub, et need karistused määrataks eelkõige inimõiguste rikkumiste eest vastutavaks tunnistatud ametnikele, et neid nende sooritatud kuritegude ja väärkohtlemise eest karistada; |
| --- | --- |

62.

| 63. | on arvamusel, et spordil võib olla inimõiguste edendamisel positiivne osa; peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et eksisteerib konkreetne seos teatavate inimõiguste rikkumiste ja suurte spordiürituste vahel riikides, kus neid korraldatakse või kes selliste sündmuste toimumispaigaks kandideerivad; tuletab meelde, et need rikkumised hõlmavad väljatõstmisi, kodanikuühiskonna ja inimõiguste kaitsjate vaigistamist ning töötajate ekspluateerimist suurte spordirajatiste ehitamisel; nõuab, et EL töötaks välja spordi- ja inimõiguste valdkonda reguleeriva liidu tasandi poliitikaraamistiku ning teeks koostööd riiklike spordialaliitude, äriühingute ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega seoses nende osalemisviisiga sellistel üritustel; kutsub rahvusvahelisi ja riiklikke spordiasutusi ja -organisatsioone ning oluliste ürituste korraldajariike üles pühenduma heale valitsemistavale ja inimõiguste kaitsele, sealhulgas tööõigused, meediavabadus ja keskkonnakaitse, ning rakendama korruptsioonivastaseid meetmeid vahetult enne suuri spordiüritusi ja nende ajal, ja pakkuma kõigi inimõiguste rikkumiste eest hüvitust; väljendab heameelt 2017. aasta novembris Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni poolt tehtud otsuse üle sulgeda juhtum Katari vastu seoses riigipoolse võõrtöötajate kohtlemisega 2022. aasta FIFA maailmameistrivõistluste ettevalmistuste ajal; märgib, et on jõutud kokkuleppele reformide osas, mis tõhusa rakendamise korral tagavad töötajatele parema kaitse; |
| --- | --- |

63.

| 64. | nõuab tungivalt, et EL võtaks üleilmse kliimamuutuse vastu võitlemiseks kasutusele tõhusad ja kestlikud poliitikameetmed; rõhutab, et kliimamuutus on üks peamisi riigisisese põgenemise ja sundrände põhjusi; kutsub rahvusvahelist üldsust üles töötama välja meetmeid selle vastu võitlemiseks ja sellest mõjutatud inimeste kaitsmiseks; märgib, et ELi välispoliitikas tuleks arendada välja suutlikkus jälgida kliimamuutusega seotud riske, sealhulgas kriisiennetus ja konfliktitundlikkus; on arvamusel, et põhjuslikud ja kiired kliimameetmed aitavad põhimõtteliselt kaasa sotsiaalsete ja majanduslike, aga ka julgeolekuriskide, konfliktide ja ebastabiilsete olukordade ennetamisele ning lõppkokkuvõttes suurte poliitiliste, sotsiaalsete ja majanduslike kulude ärahoidmisele; rõhutab seetõttu, kui tähtis on peavoolustada kliimadiplomaatia ELi konfliktiennetamise poliitikas ning laiendada ja reguleerida ELi missioonide ja programmide kohaldamisala ulatust kolmandates riikides ja konfliktipiirkondades; rõhutab seetõttu vajadust viia kiiresti ellu poliitikat, et vähendada kliimamuutuse mõju kooskõlas Pariisi kokkuleppega; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, ÜRO Peaassamblee 70. istungjärgu presidendile, ÜRO Inimõiguste Nõukogu presidendile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning ELi delegatsioonide juhtidele. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  ELT L 76, 22.3.2011, lk 56.

(2)  A/HRC/33/44.

(3)  A/AC.278/2017/2.

(4)  ELT C 303, 15.12.2009, lk 12.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0292.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0201.

(7)  ELT L 130, 19.5.2017, lk 1.

(8)  ELT C 75, 26.2.2016, lk 111.

(9)  ELT C 181, 19.5.2016, lk 69.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0494.

(11)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(12)  ELT L 88, 31.3.2017, lk 6.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0247.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0288.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0346.

(16)  ELT C 285, 29.8.2017, lk 110.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0346.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0405.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/116 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/116

---

P8_TA(2018)0518

ELi ja Ukraina assotsieerimisleping

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon ELi ja Ukraina assotsieerimislepingu rakendamise kohta (2017/2283(INI))

(2020/C 388/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 8 ja V jaotist, eelkõige artikleid 21, 22, 36 ja 37, ning Euroopa Liidu toimimise lepingu V osa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 8 ja V jaotist, eelkõige artikleid 21, 22, 36 ja 37, ning Euroopa Liidu toimimise lepingu V osa,

| — | võttes arvesse assotsieerimislepingut ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel ning sellega seotud assotsieerimiskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse assotsieerimislepingut ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel ning sellega seotud assotsieerimiskava,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse talituste 14. novembri 2017. aasta ühist töödokumenti, mis käsitleb assotsieerimiskava rakendamise aruannet Ukraina kohta (SWD(2017)0376), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse talituste 14. novembri 2017. aasta ühist töödokumenti, mis käsitleb assotsieerimiskava rakendamise aruannet Ukraina kohta (SWD(2017)0376),

| — | võttes arvesse väliskomisjoni 4.–6. aprillil 2018. aastal aset leidnud Ukraina lähetuse tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni 4.–6. aprillil 2018. aastal aset leidnud Ukraina lähetuse tulemusi,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni tellimusel koostatud eksperdiuuringuid, sealhulgas 26. oktoobril 2017 avaldatud uuringut Gruusia, Moldova ja Ukraina assotsieerimislepingute rakendamise institutsioonilise raamistiku väljatöötamise kohta, juunis 2018 avaldatud uuringut lepingute rakendamise institutsionaalse struktuuri kohta Gruusias, Moldovas ja Ukrainas ning juulis 2018 avaldatud võrdlevat uuringut institutsionaalse raamistiku arengu kohta assotsieerimislepingute rakendamiseks Gruusias, Moldovas ja Ukrainas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni tellimusel koostatud eksperdiuuringuid, sealhulgas 26. oktoobril 2017 avaldatud uuringut Gruusia, Moldova ja Ukraina assotsieerimislepingute rakendamise institutsioonilise raamistiku väljatöötamise kohta, juunis 2018 avaldatud uuringut lepingute rakendamise institutsionaalse struktuuri kohta Gruusias, Moldovas ja Ukrainas ning juulis 2018 avaldatud võrdlevat uuringut institutsionaalse raamistiku arengu kohta assotsieerimislepingute rakendamiseks Gruusias, Moldovas ja Ukrainas,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 lõike 1 punkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 lõike 1 punkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A8-0369/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A8-0369/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse talituste 7. novembri 2018. aasta ühist töödokumenti, mis käsitleb assotsieerimiskava rakendamise aruannet Ukraina kohta (SWD(2018)0462), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Euroopa välisteenistuse talituste 7. novembri 2018. aasta ühist töödokumenti, mis käsitleb assotsieerimiskava rakendamise aruannet Ukraina kohta (SWD(2018)0462),

Reformi üldine keskkond – sõda, julgeolekuohud ja riigisisesed probleemid

| A. | arvestades, et kuigi Ukraina on teinud edusamme Euroopa integratsiooni suunas, saades hakkama oluliste saavutustega nn väärikuse revolutsiooni järgsete esimeste valimistega alanud perioodi jooksul, on endiselt vaja tegeleda keerukamate ülesannetega ning avalikkuse toetus moderniseerimisele ja reformile on kannatanud inimeste pettumuse tõttu seoses halvenenud sotsiaalsete tingimuste, tuleviku suhtes valitseva ebakindluse, valitsuse reformipoliitikaga rahulolematuse, oligarhide võimu jätkumise ja sissejuurdunud korruptsiooniga riigiasutustes; arvestades, et Ukraina rahva nõusolek tihedamate suhete saavutamiseks ELiga on endiselt tugev, kuid suur osa elanikkonnast ei ole siiski rahul riigi üldise arenguga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kuigi Ukraina on teinud edusamme Euroopa integratsiooni suunas, saades hakkama oluliste saavutustega nn väärikuse revolutsiooni järgsete esimeste valimistega alanud perioodi jooksul, on endiselt vaja tegeleda keerukamate ülesannetega ning avalikkuse toetus moderniseerimisele ja reformile on kannatanud inimeste pettumuse tõttu seoses halvenenud sotsiaalsete tingimuste, tuleviku suhtes valitseva ebakindluse, valitsuse reformipoliitikaga rahulolematuse, oligarhide võimu jätkumise ja sissejuurdunud korruptsiooniga riigiasutustes; arvestades, et Ukraina rahva nõusolek tihedamate suhete saavutamiseks ELiga on endiselt tugev, kuid suur osa elanikkonnast ei ole siiski rahul riigi üldise arenguga;

| B. | arvestades, et ligikaudu viis miljonit ukrainlast töötab praegu välismaal nii pikaajaliste rändajate kui ka lühiajaliste ja hooajatöötajatena ning peamised sihtkohad on Venemaa ja üha enam ka Poola, ning arvestades, et nende rahasaadetised on majanduse stabiilsuse jaoks oluline tegur; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ligikaudu viis miljonit ukrainlast töötab praegu välismaal nii pikaajaliste rändajate kui ka lühiajaliste ja hooajatöötajatena ning peamised sihtkohad on Venemaa ja üha enam ka Poola, ning arvestades, et nende rahasaadetised on majanduse stabiilsuse jaoks oluline tegur;

| C. | arvestades, et selles kontekstis on tervitatavad ELi ja Ukraina suhete peamised saavutused, nagu viisavaba režiimi jõustumine 11. juunil 2017 ja assotsieerimisleping, mis sõlmiti 1. septembril 2017; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et selles kontekstis on tervitatavad ELi ja Ukraina suhete peamised saavutused, nagu viisavaba režiimi jõustumine 11. juunil 2017 ja assotsieerimisleping, mis sõlmiti 1. septembril 2017;

| D. | arvestades, et Ukraina väärib erilist tunnustust energia, tervishoiu, pensionide, hariduse, avaliku halduse, detsentraliseerimise, riigihangete ning kaitse ja julgeoleku vallas ning pangandussektoris ja riigi makromajandusliku stabiliseerimise tagamise vallas tehtud reformide eest; arvestades, et kõnealuste reformidega kaasnesid drastiline hinnatõus, sotsiaaltoetuste kärpimine ja sotsiaalhoolekande süsteemidele juurdepääsu halvenemine; arvestades, et endiselt esineb märkimisväärseid probleeme, eelkõige korruptsioonivastase võitluse, erastamise ja kohtureformi valdkonnas; arvestades, et põhjalik ja ulatuslik vabakaubandusleping, mis on ELi ja Ukraina vahelise assotsieerimislepingu osa ja toimib ametlikult alates 1. jaanuarist 2016, annab kindla aluse Ukraina majanduse arengule ja moderniseerimisele; arvestades, et viimase nelja aasta jooksul on Ukraina majandus mitte ainult stabiliseerunud, vaid näidanud ka mõningaid paranemise märke; arvestades, et pärast assotsieerimislepingu allkirjastamist 2014. aastal on Ukraina läbi viinud rohkem Euroopa-meelseid reforme kui kõigil eelnevatel Ukraina iseseisvuse aastatel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Ukraina väärib erilist tunnustust energia, tervishoiu, pensionide, hariduse, avaliku halduse, detsentraliseerimise, riigihangete ning kaitse ja julgeoleku vallas ning pangandussektoris ja riigi makromajandusliku stabiliseerimise tagamise vallas tehtud reformide eest; arvestades, et kõnealuste reformidega kaasnesid drastiline hinnatõus, sotsiaaltoetuste kärpimine ja sotsiaalhoolekande süsteemidele juurdepääsu halvenemine; arvestades, et endiselt esineb märkimisväärseid probleeme, eelkõige korruptsioonivastase võitluse, erastamise ja kohtureformi valdkonnas; arvestades, et põhjalik ja ulatuslik vabakaubandusleping, mis on ELi ja Ukraina vahelise assotsieerimislepingu osa ja toimib ametlikult alates 1. jaanuarist 2016, annab kindla aluse Ukraina majanduse arengule ja moderniseerimisele; arvestades, et viimase nelja aasta jooksul on Ukraina majandus mitte ainult stabiliseerunud, vaid näidanud ka mõningaid paranemise märke; arvestades, et pärast assotsieerimislepingu allkirjastamist 2014. aastal on Ukraina läbi viinud rohkem Euroopa-meelseid reforme kui kõigil eelnevatel Ukraina iseseisvuse aastatel;

| E. | arvestades, et Ukraina institutsioonilisi reforme takistab minevikupärand, täpsemalt õiguskindlusetus ja suur hulk osaliselt vastuolulisi seadusi, oligarhide ja muude erahuvide vastuseis, korruptsioon, onupojapoliitika, nõrgad riigiasutused ning selgete protsesside ja koordineerivate asutuste puudumine assotsieerimislepingu rakendamisel; arvestades, et Ukraina reformikavas tuleks keskenduda sellistele valdkondadevahelistele teemadele nagu detsentraliseerimine, avaliku halduse reform ning reguleerimise vähendamine ja oligarhia kõrvaldamine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Ukraina institutsioonilisi reforme takistab minevikupärand, täpsemalt õiguskindlusetus ja suur hulk osaliselt vastuolulisi seadusi, oligarhide ja muude erahuvide vastuseis, korruptsioon, onupojapoliitika, nõrgad riigiasutused ning selgete protsesside ja koordineerivate asutuste puudumine assotsieerimislepingu rakendamisel; arvestades, et Ukraina reformikavas tuleks keskenduda sellistele valdkondadevahelistele teemadele nagu detsentraliseerimine, avaliku halduse reform ning reguleerimise vähendamine ja oligarhia kõrvaldamine;

| F. | arvestades, et riigi institutsioonide haldussuutlikkuse tugevdamine on väga oluline assotsieerimislepingu ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu rakendamisel ja reformide tõhususe tagamisel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et riigi institutsioonide haldussuutlikkuse tugevdamine on väga oluline assotsieerimislepingu ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu rakendamisel ja reformide tõhususe tagamisel;

| G. | arvestades, et teavitamispüüdlusi assotsieerimislepingu muutuva ja dünaamilise olemuse ning sellega seotud ja kodanikele mõeldud reformide olemuse, sisu ja kasu kohta tuleb parandada ja tõhustada, et tagada Ukraina Euroopa suunas liikumise jaoks vajalike sammude suhtes üldsuse heakskiit ja usaldus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et teavitamispüüdlusi assotsieerimislepingu muutuva ja dünaamilise olemuse ning sellega seotud ja kodanikele mõeldud reformide olemuse, sisu ja kasu kohta tuleb parandada ja tõhustada, et tagada Ukraina Euroopa suunas liikumise jaoks vajalike sammude suhtes üldsuse heakskiit ja usaldus;

| H. | arvestades, et Euroopa Liit kinnitab oma vankumatut toetust ja pühendumust Ukraina iseseisvusele, suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning oma toetust rahvusvaheliselt kooskõlastatud sanktsioonidele Ukraina territoriaalset terviklikkust kahjustavate valitsuste ja agentide suhtes; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Liit kinnitab oma vankumatut toetust ja pühendumust Ukraina iseseisvusele, suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning oma toetust rahvusvaheliselt kooskõlastatud sanktsioonidele Ukraina territoriaalset terviklikkust kahjustavate valitsuste ja agentide suhtes;

| I. | arvestades, et mõistes hukka Venemaa jätkuva agressiooni Ida-Ukrainas, Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastopoli linna ebaseadusliku annekteerimise ning Donetski ja Luganski oblasti mõnede piirkondade okupeerimise Venemaa poolt, mille kõigiga rikutakse rahvusvahelist õigust ning mis on vastuolus Venemaa lubaduste ja kohustustega rahvusvaheliste organisatsioonide liikmena ning Venemaa osalemisega Euroopa lepingutes, mille nii Venemaa kui ka Ukraina on allkirjastanud, eelkõige ÜRO põhikirja, Helsingi lõppakti ja Budapesti memorandumiga ning 1997. aastal Ukraina ja Venemaa Föderatsiooni vahel sõlmitud sõpruse, koostöö ja partnerluse lepinguga, tuleb tunnistada, et Ukraina seisab sõjategevuse ja destabiliseerimiskatsete olukorras silmitsi murranguliste probleemidega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mõistes hukka Venemaa jätkuva agressiooni Ida-Ukrainas, Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastopoli linna ebaseadusliku annekteerimise ning Donetski ja Luganski oblasti mõnede piirkondade okupeerimise Venemaa poolt, mille kõigiga rikutakse rahvusvahelist õigust ning mis on vastuolus Venemaa lubaduste ja kohustustega rahvusvaheliste organisatsioonide liikmena ning Venemaa osalemisega Euroopa lepingutes, mille nii Venemaa kui ka Ukraina on allkirjastanud, eelkõige ÜRO põhikirja, Helsingi lõppakti ja Budapesti memorandumiga ning 1997. aastal Ukraina ja Venemaa Föderatsiooni vahel sõlmitud sõpruse, koostöö ja partnerluse lepinguga, tuleb tunnistada, et Ukraina seisab sõjategevuse ja destabiliseerimiskatsete olukorras silmitsi murranguliste probleemidega;

| J. | arvestades, et Venemaa juhitava Ukraina-vastase agressiooni kontekstis kehtestas EL Venemaa Föderatsiooni suhtes piiravad meetmed ja pikendas neid korrapäraselt; arvestades, et ELi ulatuslikum osalemine konflikti lahendamisel on soovitav, näiteks Ida-Ukraina ja Krimmi konflikti jaoks ELi eriesindaja nimetamise kaudu; nõuab veel kord, et Krimmi poolsaare okupeerimise lõpetamisega seotud läbirääkimiste puhul kasutataks rahvusvahelist formaati ELi osalusel; arvestades, et Venemaa suhtes kehtestatud sanktsioone tuleks pikendada ja laiendada, eelkõige ebaseaduslikest olukordadest kasu saavatele isikutele ja ettevõtetele, kuni Venemaa Föderatsioon võimaldab Ukrainal täielikult taastada suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Venemaa juhitava Ukraina-vastase agressiooni kontekstis kehtestas EL Venemaa Föderatsiooni suhtes piiravad meetmed ja pikendas neid korrapäraselt; arvestades, et ELi ulatuslikum osalemine konflikti lahendamisel on soovitav, näiteks Ida-Ukraina ja Krimmi konflikti jaoks ELi eriesindaja nimetamise kaudu; nõuab veel kord, et Krimmi poolsaare okupeerimise lõpetamisega seotud läbirääkimiste puhul kasutataks rahvusvahelist formaati ELi osalusel; arvestades, et Venemaa suhtes kehtestatud sanktsioone tuleks pikendada ja laiendada, eelkõige ebaseaduslikest olukordadest kasu saavatele isikutele ja ettevõtetele, kuni Venemaa Föderatsioon võimaldab Ukrainal täielikult taastada suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse;

| K. | arvestades, et 25. novembril 2018 blokeeris Venemaa rannikuvalve rahvusvahelistes vetes kolm Ukraina mereväe laeva, mis olid sooritamas rutiinset ümberpaigutumist Odessast Mariupoli, tulistas nende pihta ja hõivas need; arvestades, et paljud Ukraina meremehed said vigastada ja 24 vangistati ning Venemaa kõnealuse teo tõttu kehtestati Ukraina kümnes piirkonnas 26. novembril 2018. aastal 30 päevaks piiratud sõjaseisukord; arvestades, et hukka tuleb mõista ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaart Venemaa territooriumiga ühendava silla ehitamine üle Kertši väina, mis on toimunud ilma Ukraina nõusolekuta ning millega selgelt rikutakse Ukraina suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust; arvestades, et hukka tuleb mõista Venemaa liialdatud meetmed Aasovi merel, kuna nendega rikutakse rahvusvahelist mereõigust ja ka Venemaa enda võetud rahvusvahelisi kohustusi; arvestades, et hukka tuleb mõista nii Ukraina kui ka kolmandate riikide, sealhulgas erinevate ELi liikmesriikide lipu all sõitvate kaubalaevade ülemäärane peatamine ja kontrollimine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 25. novembril 2018 blokeeris Venemaa rannikuvalve rahvusvahelistes vetes kolm Ukraina mereväe laeva, mis olid sooritamas rutiinset ümberpaigutumist Odessast Mariupoli, tulistas nende pihta ja hõivas need; arvestades, et paljud Ukraina meremehed said vigastada ja 24 vangistati ning Venemaa kõnealuse teo tõttu kehtestati Ukraina kümnes piirkonnas 26. novembril 2018. aastal 30 päevaks piiratud sõjaseisukord; arvestades, et hukka tuleb mõista ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaart Venemaa territooriumiga ühendava silla ehitamine üle Kertši väina, mis on toimunud ilma Ukraina nõusolekuta ning millega selgelt rikutakse Ukraina suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust; arvestades, et hukka tuleb mõista Venemaa liialdatud meetmed Aasovi merel, kuna nendega rikutakse rahvusvahelist mereõigust ja ka Venemaa enda võetud rahvusvahelisi kohustusi; arvestades, et hukka tuleb mõista nii Ukraina kui ka kolmandate riikide, sealhulgas erinevate ELi liikmesriikide lipu all sõitvate kaubalaevade ülemäärane peatamine ja kontrollimine;

| L. | arvestades, et Ülemraada väärib kiitust targa toimimise eest täpse tasakaalu leidmisel parema kaitse ning demokraatlike normide ja õigusriigi põhimõtete järgimise vahel, samuti põhiseaduslike võimude lahususe tagamise eest sõjaseisukorra kehtestamist puudutava õigusakti vastuvõtmisel; arvestades, et sõjaseisukord kehtestati ainult nendes Ukraina piirkondades, mis paiknevad Venemaa piirialade, Aasovi mere, Musta mere ja Moldova Transnistria piirkonna ääres, kuhu on paigutatud Vene väed; arvestades, et põhivabaduste ja kodanikuõiguste piirangud nendes piirkondades jõustuvad üksnes juhul, kui Venemaa maaväed ründavad Ukrainat; arvestades, et sõjaseisukord lõpeb 26. detsembril 2018; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Ülemraada väärib kiitust targa toimimise eest täpse tasakaalu leidmisel parema kaitse ning demokraatlike normide ja õigusriigi põhimõtete järgimise vahel, samuti põhiseaduslike võimude lahususe tagamise eest sõjaseisukorra kehtestamist puudutava õigusakti vastuvõtmisel; arvestades, et sõjaseisukord kehtestati ainult nendes Ukraina piirkondades, mis paiknevad Venemaa piirialade, Aasovi mere, Musta mere ja Moldova Transnistria piirkonna ääres, kuhu on paigutatud Vene väed; arvestades, et põhivabaduste ja kodanikuõiguste piirangud nendes piirkondades jõustuvad üksnes juhul, kui Venemaa maaväed ründavad Ukrainat; arvestades, et sõjaseisukord lõpeb 26. detsembril 2018;

Reformide rakendamise institutsiooniline raamistik

| 1. | tõstab esile viis peamist valdkonda, millele Ukraina peab assotsieerimislepingu rakendamisprotsessi tugevdamiseks keskenduma: koordineerimine, isevastutus, prioriteetide seadmine, järelevalve ja kommunikatsioon; tervitab sellega seoses hiljuti vastu võetud valitsuse kommunikatsioonistrateegiat ja ELi Ukraina delegatsiooni kommunikatsioonikampaaniat „Moving Forward Together“ üheskoos edasiliikumise kohta; tuletab meelde ettepanekut „Idapartnerlus Pluss“, mida Euroopa Parlament toetab, et avada täiendavaid võimalusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab oma veendumust, et assotsieerimislepingu ja reformide rakendamisel on võimalik saavutada märkimisväärset edu ainult siis, kui jätkub oligarhia kõrvaldamise protsess ja sellega lõplikult vabanetakse juurdunud süsteemist, kus majanduslik, poliitiline ja meediavõim on koondunud mõne üksiku inimese kätte, kes teineteist toetavad; tõdeb, et see on probleem, mis avaldab reformidele jätkuvalt tugevat mõju ja takistab nende edenemist üha enam; kritiseerib asjaolu, et oligarhia kõrvaldamist on siiani kasutatud peamiselt turu ergutamiseks ja 2014. aastal märkimisväärselt kannatada saanud tasakaalu taastamiseks oligarhide eri rühmade vahel; väljendab muret reguleerimis- ja järelevalveasutuste püsivate huvide konfliktide pärast, mis on muutunud ametivõimude vaheliseks varjamatuks võitluseks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | juhib tähelepanu tungivale vajadusele tagada kõrgeimal poliitilisel tasemel Euroopa integratsiooniprotsessi põhjalikum poliitiline järelevalve, koostoime ja koordineerimine ning keskenduda rohkem reformidele, mis toovad kodanikele reaalset kasu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunneb heameelt seadusandliku tegevuskava üle, mille eesmärk on käsitleda assotsieerimislepingu ambitsioonikat ulatust, ja rõhutab, et kodanike jaoks tõeliste muutuste läbiviimiseks on olulised nii kvaliteetsed õigusaktid kui ka pidev tahe ja suutlikkus neid nõuetekohaselt rakendada; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et reformide elluviimise edu sõltub poliitilise juhtkonna valmisolekust reformideks, poliitilise eliidi valmisolekust Euroopaga integreeruda ja seda tähtsustada ning ministeeriumide, rakendusametite ja sõltumatute reguleerivate asutuste suutlikkusest; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab vajadust parandada Ülemraada sisemist otsustusprotsessi, et muuta assotsieerimislepingu rakendamisega seotud seaduseelnõude vastuvõtmine tõhusaks ja prioriteetseks; on sellega seoses veendunud, et Euroopa integratsiooni komisjoni rolli tuleks suurendada ja see peaks olema võimeline blokeerima õigusakte, mis on assotsieerimislepinguga võetud kohustustega vastuolus; rõhutab, et neid reforme tuleks rakendada enne praeguse koosseisu ametiaja lõppu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunneb muret, et valitsuse Euroopa integratsiooni bürool ning valitsuse Euroopa ja Euro-Atlandi integratsiooni bürool puuduvad vahendid ja ressursid, sealhulgas ametlik staatus, personal ja eelarve, mis on vajalikud nii suurte ja keerukate volituste täitmiseks; rõhutab, et puuduvad kriteeriumid siseriiklike õigusaktide ja ELi õiguse vahelise vastavuse määra hindamiseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunneb heameelt Ukraina jõupingutuste üle assotsieerimislepingu, sealhulgas valitsuse tegevuskava rakendamise institutsioonilise ja järelevalvesüsteemi loomisel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et kiiresti on vaja anda täiendavat tehnilist, erialast ja rahalist abi Ülemraada ja tähtsamate ministeeriumide suutlikkuse suurendamiseks; väljendab heameelt Euroopa Parlamendi ja Ülemraada vahelise koostöö üle suutlikkuse suurendamise ja Jean Monnet’ dialoogi protsessi vallas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | juhib tähelepanu teatud ministeeriumides jätkuvalt eksisteerivale kapseldunud mõtteviisile, mis takistab Euroopa integratsiooni küsimustes ühtse seisukoha kujundamist; nõuab sellega seoses suuremat koostööd ELi küsimuste käsitlemisel valitsuses ja Ülemraadas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab muret seoses sellega, et valitsuse ja parlamendi vaheline suhtlus ei ole assotsieerimislepingu / põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu rakendamisega seoses spetsiaalse mehhanismi abil reguleeritud; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab heameelt assotsieerimislepingu / põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu rakendamise uue tegevuskava vastuvõtmise ja jõupingutuste üle, mida tehakse seisukohtade konsolideerimiseks ja koostöö tegemiseks valitsuse ja parlamendi vahel assotsieerimislepingu rakendamise tegevuskava alusel; rõhutab, et reformide elluviimise tulemuslikkus on otseselt seotud poliitika kujundamise ja õigusloome esialgsete etappidega; rõhutab, et kavandatud õigusaktide ja õigusnormide ühtlustamise protsessi Ukrainas tuleb kiirendada ja parandada, keskendudes õigusloome kvaliteedile; märgib, et poliitika kujundamise tsüklist on puudu olulised avaliku konsultatsiooni, uuringute põhjal otsustamise ja õigusaktide kvaliteedikontrolli vahendid; rõhutab, et valimiskampaania ei tohiks kahjustada käimasolevat reformiprotsessi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | juhib tähelepanu Euroopa Parlamendi lähetuse aruandes sisereformide ja suutlikkuse suurendamise kohta antud soovitustele Ukraina õigusaktide ühtlustamiseks liidu õigustikuga, millest enamikku ei ole veel ellu viidud; |
| --- | --- |

13.

| 14. | soovitab Ukrainal keskenduda kolmele peamisele reformikava prioriteedile: i) tõhusa korruptsioonivastase õigusraamistiku loomine, mis hõlmab institutsioone, finantsläbipaistvust ja auditeerimist; ii) detsentraliseerimise reform; iii) oligarhia kõrvaldamine ja erastamine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et assotsieerimisleping ei kujuta endast ELi ja Ukraina suhete lõppeesmärki, ning tunneb heameelt Ukraina Euroopa-püüdluste üle; toetab ELiga tehtava tõhustatud koostöö uute vormide väljatöötamist, nagu Ukraina järkjärguline ühtlustamine tolliliidu, energialiidu ja digitaalse ühtse turuga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | osutab sellele, et vastavalt ELi lepingu artiklile 49 on Ukrainal Euroopa perspektiiv ja ta võib taotleda Euroopa Liidu liikmeks saamist tingimusel, et ta peab kinni Kopenhaageni kriteeriumidest ja demokraatia põhimõtetest, austab põhivabadusi ning inim- ja vähemuste õigusi ning järgib õigusriiki; |
| --- | --- |

16.

Poliitiline dialoog

| 17. | väljendab heameelt ja toetab Euroopa Liidu ja Ukraina mitmetasandilist väga intensiivset dialoogi, eelkõige Euroopa Parlamendi ja Ülemraada vahel, muu hulgas ELi ja Ukraina parlamentaarse assotsieerimiskomitee kaudu, sealhulgas paljudes vastuolulistes küsimustes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt Jean Monnet’ dialoogi esimeste tulemuste üle Euroopa Parlamendi ja Ülemraada vahel reformide töörühma loomise, institutsioonide suutlikkuse suurendamise ja esimeste institutsioonilisi reforme käsitlevate õigusaktide vastuvõtmise kohta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | väljendab heameelt Gruusia, Moldova ja Ukraina parlamentidevahelise assamblee loomise ja selle esimese kokkusaamise üle, mis toimus 8.–9. juunil 2018 Kiievis; ergutab assambleed jälgima assotsieerimislepingute rakendamist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | väljendab rahulolu Ukrainaga viisavabaduse tõhusa ja turvalise rakendamise üle ning selle soodsa mõju üle Ukraina ja ELi inimestevahelistele kontaktidele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, kui tähtis on teha edasisi edusamme ja süvendada parlamentaarse dialoogi kultuuri, mis on oluline samm, et muuta Ülemraada tõhusamaks, läbipaistvamaks ja tulemuslikumaks seadusandjaks; |
| --- | --- |

21.

Õigusriik ja hea valitsemistava

| 22. | rõhutab, et korruptsioonivastane võitlus peab jääma esmatähtsaks küsimuseks ning seda tuleb järgida järjekindlalt ja usaldusväärselt mitte ainult assotsieerimislepingu rakendamise eesmärgil, vaid ka selleks, et tuua Ukraina majandusse uusi investeeringuid ja elujõudu, mis on töökohtade ja leibkondade sissetuleku tekitamise eelduseks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tunneb heameelt kõigi edukate meetmete ja sammude üle korruptsiooni ja ebaseadusliku rikastumise kaotamiseks, näiteks riigihanke ja gaasiga kauplemise vallas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | väljendab heameelt käimasoleva põhjaliku kohtureformi üle, kuid peab kahetsusväärseks, et Ukraina olemasolev kohtusüsteem on suures osas endiselt ebaefektiivne, korrumpeerunud ja poliitiliselt sõltuv; peab väga oluliseks, et kohtunike kontrollimine vastaks kõrgeimatele rahvusvahelistele standarditele ning et valikuprotsess oleks läbipaistev ja väga usaldusväärne, see suurendaks kohtunike ja prokuröride usaldusväärsust ja professionaalsust ning kodanike usaldust kohtusüsteemi vastu; nõuab, et sõltumatu kõrgema astme korruptsioonivastane kohus asutataks kiiresti, läbipaistvalt ja usaldusväärselt; väljendab heameelt uue ülemkohtu loomise üle; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab heameelt riikliku korruptsioonivastase võitluse büroo senise töö üle, kuid juhib tähelepanu peaprokuröri problemaatilisele sekkumisele ja katsele kahjustada korruptsioonivastast õigusraamistikku; toonitab, et on kindlasti vaja tagada riikliku korruptsioonivastase võitluse büroo sõltumatus; rõhutab, et on tähtis tagada spetsiaalse korruptsioonivastase prokuröri sõltumatus ning tema kontoris tööks vajalikud vahendid ja piisavad ressursid; nõuab, et uuritaks tõhusalt väiteid, et korruptsioonivastane peaprokurör on takistanud riikliku korruptsioonivastase võitluse büroo uurimisi; palub Ukraina ametiasutustel suurendada jõupingutusi korruptsiooni tõhusaks uurimiseks, selle eest vastutusele võtmiseks ja selle vastu võitlemiseks kõikidel tasanditel, ning saavutada selles osas märkimisväärseid tulemusi; nõuab prokuratuuri põhjalikku reformimist, et suurendada prokuröride suutlikkust, tõhusust, erapooletust, objektiivsust ja oma ülemustest sõltumatust; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, et valitsus on võtnud kohustuse täiendavalt muuta põhiseadust vastavalt Veneetsia komisjoni soovitustele, sealhulgas austada kehtivaid vähemuste õigusi; nõuab, et võetaks kiiresti vastu erakondade rahastamist käsitlevad õigusaktid ja uus valimisseadustik, mis peab tagama kõigi Ukrainas elavate rahvuste kandidaatidele võrdsed võimalused esindamiseks ja volituste täitmiseks; väljendab heameelt Ukraina keskvalimiskomisjoni koosseisu uuendamise üle, mis on väga oluline Ukraina valimisprotsessi usaldusväärsuse ja 2019. aastal toimuvate oluliste valimiste jaoks; kutsub valitsust üles kehtestama valimiseelne kord, et hoida ära poliitilise konkurentsi moonutusi ja manipuleerimist, mis võib juhtuda, kui poliitiline, majanduslik ja meediavõim on koondunud käputäie isikute kätte; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kordab oma prioriteetset üleskutset tühistada vabaühenduste aktivistide elektroonilise deklareerimise kohustus ning tagada poliitikute ja ametnike deklaratsioonide tõhus ja läbipaistev kontrollimine; mõistab otsustavalt hukka kodanikuõiguste aktivistide ja ajakirjanike vastu suunatud füüsiliste rünnakute sagenemise; |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib murega, et seni ei ole valitsus teinud piisavaid jõupingutusi, et desarmeerida rühmituse Paremsektor ja teiste paremäärmusrühmituste üksused, mis on endiselt relvastatud; nõuab tungivalt, et valitsus lõpetaks karistamatuse õhkkonna radikaalsete parempoolsete vägede vägivaldsete rünnakute puhul vähemuste ja teisitimõtlejate vastu ning kohtunike hirmutamise või valimiste mõjutamise puhul ning esitaks järjekindlalt süüdistusi kurjategijatele, kes selliseid kuritegusid toime panevad; ootab, et kohtud ja prokurörid tegutseksid selgelt ja sõltumatult; |
| --- | --- |

28.

| 29. | juhib tähelepanu sellele, et Svoboda partei, rühmituse Paremsektor ja paljude teiste parempoolsete rühmituste poolt hiljuti vastu võetud riiklikus manifestis väljendatakse selget vastuseisu Ukraina assotsieerumisele ELiga ja nõutakse uut geopoliitilist lähenemisviisi ida- ja läänesuunal; rõhutab asjaolu, et valitsuse ebaselge seisukoht selliste arengute suhtes võib koormata suhteid asjaomaste ELi naabritega ja kogu ELiga ning õõnestada poliitilisi võimalusi ületada riigis poliitiline lõhe ja lahendada Donbassi konflikt; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab, et õigusaktide koostamisel ja rakendamisel pöörataks rohkem tähelepanu kodanikuühiskonna tegutsemisruumi mõjutavatele valdkondadele, tagamaks, et see ei tekitaks kodanikuühiskonna organisatsioonidele ebaproportsionaalset koormust või diskrimineerivat mõju ega vähendaks kodanikuühiskonna tegutsemisruumi; rõhutab, et inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi järgimisega tegelevatele kodanikuühiskonna organisatsioonidele, kaasa arvatud järelevalve- ja toetusorganisatsioonidele ning vähemuste ja tõrjutud rühmadega tegelevatele organisatsioonidele on vaja teha kättesaadavaks avaliku sektori rahastus; leiab, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel peaks olema vabadus võtta vastu rahastust muudelt annetajatelt, näiteks eraannetajatelt, rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, organitelt või asutustelt; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab otsustavamaid jõupingutusi detsentraliseerimise reformi jätkamiseks ja territoriaalsete kogukondade ühendamise kiirendamiseks, pidades silmas eelseisvaid üldisi ja kohalikke valimisi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on seisukohal, et uued omavalitsused peaksid olema finantsiliselt stabiilsed ja õiguslikult tugevad ning suuremad linnad peaksid samuti saama osaleda ühinemisprotsessis; peab oluliseks, et Ukraina korruptsioonivastane poliitika hõlmaks piirkondi ja kohalikke asutusi; peab kahetsusväärseks, et varasem avatud ja võistluslik rajoonide ja oblastite haldusjuhtidest ja asetäitjatest ametnike ametisse valimise protsess kaotati ning volitused neid ametisse määrata ja sellest vabastada anti presidendile, kuna see kujutab endast tõsist ohtu poliitilise tsentraliseerimise ja detsentraliseerimise reformi senistele saavutustele tervikuna; |
| --- | --- |

32.

| 33. | märgib, et Ukraina valitsus on võtnud assotsieerimislepingu 13. peatükis kohustuse rakendada tõhusalt ILO tööõiguse põhireegleid ning lähendada oma õigusakte asjakohaste ELi õigusaktidele; nõuab nende kohustuste austamist ning toonitab tõsiasja, et ILO konventsiooni nr 87 (artikli 3 lõige 2) rakendamisega ei ole kooskõlas nõuda töötajatelt, et nad annaksid streikidest või teistest kollektiivsetest tegevustest teada riigi julgeolekuteenistusele, või seada ametiühingute juhid ja aktivistid riigi julgeolekuteenistuse järelevalve alla; nõuab õigusliku aluse parandamist, nii et töötajad saaksid kohtulikul teel nõuda oma tööandjatelt tehtud töö eest tasu saamise õiguse austamist; |
| --- | --- |

33.

| 34. | soovitab jätkata 2017. aastal pooleli jäänud tööd tööinspektsioonide seaduse alal eesmärgiga parandada oluliselt töötervishoiu ja tööohutuse standardeid, kaotada nõue tööinspektsioonidele saada ettevõtjatelt heakskiit ning tagada tööinspektsioonidele piisavad vahendid ja tugevad jõustamisvolitused; rõhutab, et sellesse on vaja aktiivselt kaasata sotsiaalpartnerid; |
| --- | --- |

34.

Inimõiguste ja põhivabaduste austamine

| 35. | on jätkuvalt mures ajutiselt okupeeritud aladel üha suuremal hulgal ebaseaduslikult kinnipeetavate Ukraina kodanike pärast, kelle on vahistanud, süüdi mõistnud ja vangistanud Venemaa võimud, ning nõuab, et Venemaa Föderatsioon vabastaks kohe ja tingimusteta 2018. aasta Sahharovi auhinna laureaadi Oleg Sentsovi ja kõik teised ebaseaduslikult kinnipeetavad Ukraina kodanikud, sealhulgas usu- ja rahvusvähemuste esindajad, kodanikuühiskonna aktivistid ja inimõiguste kaitsjad; kutsub Ukraina ametivõime ja rahvusvahelist üldsust üles kasutama kõiki kättesaadavaid vahendeid nende vabastamiseks; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuletab meelde, et inimõiguste olukord Krimmi poolsaarel on märkimisväärselt halvenenud, et sõnavabaduse rikkumised, meedia kuritarvitamine ja sunniviisiline Venemaa kodakondsuse võtmine on muutunud süstemaatiliseks ning Krimmis ei ole tagatud põhilised inimõigused ja -vabadused; |
| --- | --- |

36.

| 37. | peab kahetsusväärseks, et inimõiguste aktivistide ja ajakirjanike vastu suunatud jõhkraid rünnakuid ei ole tõhusalt uuritud, mida tõendab korruptsioonivastase aktivisti Katerõna Handzjuki mõrvamine, kes suri 4. novembril 2018. aastal pärast happerünnakut; kutsub ametivõime üles tooma selliste rünnakute korraldajad ja toimepanijad kohtu ette ning tegema lõpu karistamatusele nende kuritegude eest; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nõuab suuremaid jõupingutusi Ukraina inimõiguste strateegia rakendamiseks, sealhulgas poliitikameetmeid romade vähemuse ja teiste vähemusrühmade olukorra parandamiseks; |
| --- | --- |

38.

| 39. | väljendab kahetsust tõsiasja üle, et Maidani ja Odessa meeleavalduste ajal toimunud surmade ning ajakirjanike mõrvade uurimine on aeglane ega ole andnud konkreetseid tulemusi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | väljendab heameelt kadunud inimeste õiguslikku seisundit käsitleva seaduse vastuvõtmise üle; |
| --- | --- |

40.

| 41. | väljendab muret kasvava arvu kriminaalasjade pärast, mis on algatatud ajakirjanike vastu, kes on toonud avalikkuse ette riigiaparaadi korruptsioonijuhtumeid või kritiseerinud valitsuse reformipoliitikat või selle Ida-Ukraina suunalist poliitikat; tuletab meelde, et valitsus on võtnud kohustuse kaitsta täiel määral rahvusvaheliselt tunnustatud inimõigusi, nagu sõnavabadus ja seisukohtade avalik levitamine; |
| --- | --- |

41.

| 42. | nõuab Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ratifitseerimist ja kõikide vajalike rakendusmeetmete lõpuleviimist; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab, et ratifitseeritaks naistevastast vägivalda käsitlev Istanbuli konventsioon; võtab sellega seoses arvesse perevägivalla ennetamise ja selle vastu võitlemise seaduse vastuvõtmist; väljendab heameelt, et on loodud soolise võrdõiguslikkuse poliitika valitsuse asjuri ametikoht; |
| --- | --- |

43.

| 44. | toonitades selgelt, et esmane vastutus lasub Venemaa Föderatsioonil ja selle käsilastel, kutsub Ukraina ametivõime üles tegema täiendavaid jõupingutusi konfliktist mõjutatud elanikkonna kannatuste leevendamiseks, sealhulgas toetama riigisiseseid põgenikke ja sõjaveterane ning tagama lihtsa juurdepääsu pensionile ja sotsiaaltoetustele ja -teenustele neile, kes elavad hetkel väljaspool valitsuse kontrolli olevates piirkondades; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, et on vaja sõltumatut meediat ja meediakanalite paljusust, et tagada meediatöötajate ja ajakirjanike julgeolek; nõuab, et ei piirataks vähemuskeeltes meediaallikate võimalusi, tagamaks, et kõikidest rahvustest kodanikel oleks võrdne juurdepääs teabele; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nõuab, et romade rahvusvähemuse kaitse ja integratsiooni strateegia Ukraina ühiskonnas vaadataks läbi, nii et see hõlmaks esmatähtsana ohutuse järelevalvet, ja et seda rakendataks nõuetekohaselt kõigil tasanditel; kutsub üles looma riiklikke programme, mis oleksid suunatud vihakuritegude ja teiste diskrimineerimise vormide ennetamisele osana riikliku inimõiguste strateegia rakendamisest; mõistab hukka mustlastevastasusest tuleneva sügavalt juurdunud romade häbimärgistamise ja sotsiaalse tõrjumise; on sügavalt mures roma ja LGBTI-kogukondade vastu suunatud hiljutiste vägivallajuhtude pärast ning nõuab ametivõimudelt nende kohest ja tõhusat uurimist ning valitsuselt nende tegude ja kurjategijate häälekat ja avalikku hukkamõistmist; |
| --- | --- |

46.

| 47. | võtab teadmiseks Ukraina kavatsuse muuta haridusseadust vastavalt Veneetsia komisjoni soovitustele ning nõuab, et sellega seoses võetaks kiirelt konkreetseid meetmeid; nõuab, et seadust rakendataks täielikult, võttes arvesse sisulist dialoogi rahvusvähemuste hulka kuuluvate isikute esindajatega, samuti õigusakte, millega pikendatakse üleminekuperioodi kuni 2023. aastani ja reguleeritakse erakoolide erandit; |
| --- | --- |

47.

| 48. | väljendab muret Ukraina kohtu hiljutise otsuse pärast, millega antakse juurdepääs RFE/RL (Raadio Vaba Euroopa / Raadio Vabadus) uuriva ajakirjaniku mobiiltelefoni andmetele, ning rõhutab meediavabaduse ja ajakirjanike allikate kaitse äärmist tähtsust, eriti korruptsioonivastases võitluses; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kutsub üles tegema järjepidevaid ja kiireid jõupingutusi avalik-õigusliku meedia väljaarendamiseks, mis oleks poliitiliselt ja majanduslikult sõltumatu ning pühendunud ilma riigi kontrollita arvamuste vabale avaldamisele vastukaaluks eraõiguslike oligarhiliste monopolide valitsemisele; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mõistab karmilt hukka Türgi kodanike hiljutise röövimise ja Türgile väljaandmise nende väidetavate sidemete tõttu Güleni liikumisega, kuna sellega rikuti õigusriiki ja peamisi inimõigusi; nõuab tungivalt, et Ukraina ametiasutused tagaksid, et kolmandate riikide väljaandmistaotlusi menetletaks läbipaistvalt, järgides kohtumenetlusi, mis on täielikult kooskõlas Euroopa põhimõtete ja standarditega, ning et kõik kohalike asutuste võetavad meetmed järgiksid õigusriiki, inimõigusi ja põhivabadusi; toonitab, et omavolilised menetlused, mis hõlmavad arreteerimist, kinnipidamist või väljaandmist, rikuvad neid põhimõtteid; kutsub Ukraina ametiasutusi üles kaitsma kõiki varjupaigataotlejaid ning uurima nende taotlusi täies kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonidega; õhutab ELi toetama ja abistama idapartnerluse riike Türgi avaldatavale survele vastu seismisel; |
| --- | --- |

50.

| 51. | väljendab muret kodanikuühiskonna tegevusruumi vähenemise pärast Krimmis, samuti meediaväljaannete sulgemisepärast, mis on ebaproportsionaalselt mõjutanud krimmitatarlaste kogukonda, sealhulgas nende õigust teabele ja õigust säilitada oma kultuur ja identiteet; |
| --- | --- |

51.

| 52. | toonitab, et Ukrainas tuleb tagada sõna- ja trükivabadus, ning väljendab muret ajakirjanike ja inimõiguste kaitsjate teatatud kohtuliku ahistamise ja jälgimise pärast; |
| --- | --- |

52.

| 53. | väljendab muret leetritesse nakatunud laste ja täiskasvanute suure arvu pärast Ukrainas; väljendab heameelt sellele reageerimiseks võetud meetmete üle, kuid toonitab, et riigis on endiselt palju kaitsetuid lapsi ja täiskasvanuid; kordab sellega seoses taas vajadust üleeuroopaliste jõupingutuste järele, et suurendada vaktsineeritud laste ja täiskasvanute arvu; |
| --- | --- |

53.

Kaubandus ja majanduskoostöö

| 54. | väljendab heameelt Ukraina majandusliku stabiliseerimise ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu rakendamisel saavutatud edu üle; soovitab komisjonil toetada Ukrainat valdkondade kindlaksmääramisel, mis saaksid majanduse mitmekesistamisele veelgi kaasa aidata, ning suurendada nende osatähtsust põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu rakendamises; |
| --- | --- |

54.

| 55. | väljendab heameelt, et ELi ja Ukraina kaubavahetuse maht on suurenenud ning Ukrainast ELi eksporditavad kaubad muutunud mitmekesisemaks; soovitab komisjonil toetada Ukrainat valdkondade kindlaksmääramisel, mis saaksid majanduse mitmekesistamisele veelgi kaasa aidata, ning seada need põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu rakendamises prioriteediks; juhib tähelepanu asjaolule, et eksport Venemaale on samal ajavahemikul vähenenud; |
| --- | --- |

55.

| 56. | toonitab, kui oluline on tagada põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu nõuetekohane rakendamine ja selle sätete täitmine; kutsub komisjoni üles võtma nende sätete mittetäitmise korral asjaomase poolega viivitamata ühendust ning kasutama probleemide lahendamiseks tema käsutuses olevaid vahendeid; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kutsub Ukrainat üles moodustama kiiremas korras sisenõuanderühma, et tagada kodanikuühiskonna organisatsioonide nõuetekohane järelevalve lepingu rakendamise üle; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tunnistab Ukraina majanduskasvu ja reformide elluviimist, kuid märgib siiski suure osa elanike kasvavat muret tarbijahindade ja kommunaalteenuste hindade tõusu pärast ning õhutab seadma reformikava prioriteediks valdkondades, mis on riigi tootmisstruktuuri ja ekspordivõimalustega tihedamalt seotud, et tekitada majanduskasvu ning luua töökohti ja sissetulekuallikaid; väljendab sügavat muret jõukuse jätkuva ümberjaotamise pärast oligarhiliste struktuuride või perekondade kätte ning suure osa elanikkonna suurema vaesuse pärast; nõuab seetõttu suurema tähelepanu pööramist riigi sotsiaalsele olukorrale; |
| --- | --- |

58.

| 59. | on veendunud, et Ukraina majanduse tugevdamiseks ja pakiliste sotsiaalsete probleemide, nagu töötus, vaegtööhõive ja varimajandus, lahendamiseks on vaja investeeringuid märkimisväärselt suurendada; kutsub Ukraina ametiasutusi üles viima ellu vajalikud reformid uute investeeringute, eriti välismaiste otseinvesteeringute ligimeelitamiseks; väljendab sellega seoses heameelt hiljuti sõlmitud investeerimise reformilepingu üle ning kutsub komisjoni üles intensiivistama oma pingutusi, et vähendada erasektori riske Ukrainasse investeerimisel; kutsub liikmesriike sellega seoses komisjoniga jõudusid ühendama ning tutvustama oma äriringkondades Ukrainat kui investeerimise sihtkohta; |
| --- | --- |

59.

| 60. | palub, et komisjon esitaks parlamendile üksikasjaliku hinnangu assotsieerimislepinguga seni saavutatu kohta, sest pärast 2007. aastal tehtud mõjuhindamist on palju juhtunud; on seisukohal, et hinnangus tuleks eelkõige tähelepanu pöörata järgmisele:






  — | Ukraina kaubandusbilansi põhjalik ülevaade sektorite ja piirkondade kaupa; |
| --- | --- | --- |

60.

—

Ukraina kaubandusbilansi põhjalik ülevaade sektorite ja piirkondade kaupa;

| — | väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) areng ja ülevaade põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna raames VKEdele ette nähtud laenurahastust, millele eraldati 2015. aastal 200 miljonit eurot, eesmärgiga aidata idanaabruse riikide VKEsid; |
| --- | --- |

—

väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) areng ja ülevaade põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna raames VKEdele ette nähtud laenurahastust, millele eraldati 2015. aastal 200 miljonit eurot, eesmärgiga aidata idanaabruse riikide VKEsid;

| — | ülevaade turuosast; |
| --- | --- |

—

ülevaade turuosast;

| — | ülevaade sotsiaal-majanduslikust olukorrast; |
| --- | --- |

—

ülevaade sotsiaal-majanduslikust olukorrast;

| — | ülevaade olukorrast tööturul, varimajandusest ja mitteametlikust tööhõivest; |
| --- | --- |

—

ülevaade olukorrast tööturul, varimajandusest ja mitteametlikust tööhõivest;

| — | Ukraina makromajandusliku olukorra ajakohastatud analüüs, mis hõlmaks muu hulgas maksutulu ja kulude, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise aspekte; |
| --- | --- |

—

Ukraina makromajandusliku olukorra ajakohastatud analüüs, mis hõlmaks muu hulgas maksutulu ja kulude, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise aspekte;

| 61. | tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/1566 (millega kehtestatakse ajutiselt Ukraina suhtes ühepoolsed kaubandusmeetmed, mis täiendavad assotsieerimislepingu raames kättesaadavaks tehtud kaubanduskontsessioone) on ette nähtud õiguslik nõue, et komisjoni iga-aastane aruanne põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna rakendamise kohta peaks sisaldama põhjalikku hinnangut ühepoolsete kaubandusmeetmete ja muu hulgas nende sotsiaalse mõju kohta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | leiab, et ELi ja Ukraina vaheline õigusaktide ühtlustamine põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna raames on peamine vahend, mis lähendab Ukrainat ELile ning aitab kaasa kaubanduse soodustamisele, parematele äri- ja investeerimistingimustele ja Ukraina majanduse kestlikule arengule; on seisukohal, et kaubanduse liberaliseerimise mõõdet tuleks hoolikalt ohjata, et Ukraina ettevõtete ja ühiskonna kulusid minimeerida ja tulusid maksimeerida, ning ergutab komisjoni kaaluma täiendavaid ühepoolseid kaubandussoodustusi ja muid meetmeid; ärgitab Ukrainat viima reforme ellu kõigepealt valdkondades, mis on tootmisstruktuuri ja ELi-suunaliste ekspordivõimalustega kõige lähemalt seotud, et üleminekukulud oleksid võimalikult madalad ja potentsiaalne kasu võimalikult suur; kutsub Ukrainat üles moodustama kiiremas korras sisenõuanderühma, et tagada lepingu rakendamise jälgimine kodanikuühiskonna organisatsioonide poolt; tunneb muret rahva üha suurema vaesumise pärast; |
| --- | --- |

62.

| 63. | on seisukohal, et õigusaktide ühtlustamine ELi õigustikuga on põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna peamine mõõde, sest tegelik pääs ELi turule ja reformid sõltuvad suurel määral õigusaktide nõuetekohasest rakendamisest ja jõustamisest; on teadlik, et see on juhtimise seisukohast ning Ukraina institutsioonide ja avaliku halduse sektori jaoks suur ülesanne, ning julgustab komisjoni pakkuma piisavat tehnilist ja rahalist tuge; tunnustab Ukraina toetusrühma tegevust ja palub, et rühm teavitaks parlamenti rohkem sellest, millist abi ta on pakkunud, eelkõige seoses õigustiku ülevõtmise ja rakendamisega; |
| --- | --- |

63.

| 64. | on seisukohal, et Ukraina ametiasutuste kaasamine juba asjaomaste õigusaktide koostamise ajal aitab muuta protsessi kaasavamaks ja vähendada Ukraina jaoks ülevõtmisega seotud kulusid, ning palub, et komisjon kasutaks täiel määral ära eelneva teavitamise mehhanisme; |
| --- | --- |

64.

| 65. | väljendab heameelt riikliku transpordistrateegia kohandamise üle ning kutsub üles tegema selle tegelikuks rakendamiseks vajalikke õiguslikke ja institutsioonilisi reforme; |
| --- | --- |

65.

| 66. | peab kahetsusväärseks, et loomade heaolu käsitlevatele ELi standarditele lähenemise osas on tehtud vähe edusamme, ning soovib, et Ukraina võtaks kiiresti vastu strateegia selle kohustuse täitmiseks; |
| --- | --- |

66.

| 67. | võtab teadmiseks soodustuste kõrge kasutamismäära ja väljendab heameelt selliste tariifiridade arvu pideva kasvu üle, kus soodustusi kasutatakse; |
| --- | --- |

67.

| 68. | märgib, et põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna rakendamise hindamisel keskendutakse liigselt kaubandusvoogudele ja -tõketele; palub, et komisjon jälgiks ja hindaks põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna rakendamist asjakohaselt, pöörates erilist tähelepanu õigustiku ülevõtmisele ja rakendamisele ning Ukraina ühiskonnale avaldatavale mõjule, ning palub lisaks, et komisjon esitaks igal aastal avalikud ja arusaadavad aruanded, muu hulgas ELi pakutava tehnilise ja rahalise abi kohta; |
| --- | --- |

68.

| 69. | eeldab, et Ukraina määrab vaidluste lahendamise süsteemi jaoks vahekohtunikud ning loob kaubanduse ja säästva arengu peatüki kohaselt asutused ja nimetab esindajad; |
| --- | --- |

69.

| 70. | peab kiiduväärseks, et 20. märtsil 2018 võttis Ülemraada esimesel lugemisel vastu seaduse nr 5495 (Ukraina metsade säilitamise ja töötlemata puidu ebaseadusliku ekspordi vältimise kohta); on seisukohal, et puidukaubanduse liberaliseerimise eeltingimuseks peab olema ebaseadusliku ekspordi vältimist ja keelustamist käsitleva õigusraamistiku loomine; |
| --- | --- |

70.

| 71. | võtab teadmiseks assotsieerimislepingu raames võetud Ukraina kohustuse võidelda ebaseadusliku kaubanduse vastu ja seda ära hoida ning kutsub riiki üles võtma meetmeid ebaseadusliku kaubanduse kriminaliseerimiseks; |
| --- | --- |

71.

| 72. | märgib, et idapartnerluses on siiani keskendutud eelkõige ELi ja teiste asjaomaste riikide kahepoolsele kaubandusele ja investeeringutele; nõuab ühtsema lähenemise väljatöötamist kõigile idapartnerluses osalevatele riikidele ning kaubanduse lihtsustamise, viisavabaduse ja tehniliste standardite küsimustes suurema koostöö tegemist Euraasia Majandusliiduga; |
| --- | --- |

72.

Koostöö energia-, julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas

| 73. | tunnustab Ukraina head koostööd energiasektoris ning eelkõige energiatõhususe valdkonnas tehtud edusamme; rõhutab suurema energiatõhususe ja taastuvenergia arendamise keskset rolli ka majanduskasvu ja tööhõive suunanäitajana; juhib tähelepanu reformide jätkamise vajadusele, eelkõige vajadusele viia lõpule gaasi- ja elektrituru reform, et täielikult ELi energiaturuga integreeruda, ning kaotada eksisteerivad monopolid ja vältida uusi, mis toob tööstusele ja tarbijatele kaasa pikaajalise majandusliku kasu; ergutab komisjoni tagama, et kõik torujuhtmete projektid vastavad ELi eeskirjadele; nõuab energeetikaalase koostöö edendamist idapartnerluse raames, et rakendada 2015. aasta Pariisi kliimakokkulepet; rõhutab vajadust poliitilistest ja erahuvidest sõltumatu riikliku asutuse järele, et gaasi- ja elektriturgu reguleerida, mis peaks hindade kindlaksmääramisel järgima sotsiaalselt õiglast tasakaalu tarnijate ja lõpptarbijate huvide vahel; |
| --- | --- |

73.

| 74. | väljendab heameelt suure hulga keskkonnavaldkonnas vastu võetud seaduste, eriti keskkonnamõju strateegilise hindamise ja keskkonnamõju hindamise seaduste üle, ning juhib tähelepanu vajadusele neid rakendada ning korraldada hädavajalikke avalikkuse teadlikkuse suurendamise kampaaniaid; väljendab heameelt kliimapoliitika valdkonnas tehtud edusammude üle seoses vähese CO2-heitega arengu strateegia vastuvõtmise ja selle esitamisega ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonile; ergutab võtma peatselt vastu riigi keskkonnapoliitika strateegiat ning uusi jäätmekäitluse ja kliimapoliitika alaseid õigusakte, mis oleksid kooskõlas ELi õigustikuga; |
| --- | --- |

74.

| 75. | tuletab meelde, et keskkonnaalane juhtimine on assotsieerimislepingu nõuete oluline osa; palub ametiasutustel vaadata üle Dnestri hüdroelektrijaama leping ja kõik sellega seotud tulevased plaanid, et viia need kooskõlla rahvusvaheliste konventsioonide ja ELi standarditega, tagades avaliku konsulteerimise kõigi seotud Moldova ja Ukraina osaliste, kaasa arvatud kodanikuühiskonnaga, ning kaitsta Dnestri jõe ökosüsteemi ja keskkonda; |
| --- | --- |

75.

| 76. | väljendab sügavat muret Ida-Ukrainas ja Krimmis konflikti tagajärjel keskkonna seisundi halvenemise, eriti veevarustusega seotud probleemide pärast, millel võivad olla laastavad tagajärjed kogu piirkonnale ning mis võivad viia pöördumatu katastroofini; nõuab tungivalt kõigilt sidusrühmadelt sellise stsenaariumi ärahoidmist ning kõigi vahendite kasutamist, et tagada nõuetekohane hooldus ja vee pumpamine, sealhulgas kaevandustes; |
| --- | --- |

76.

| 77. | tunnustab Ukraina püüdlusi luua tõeline digitaalne turumajandus, sealhulgas edusamme avatud andmete arendamisel ja juurdepääsu laiendamisel digitaaltelevisiooni- ja virtuaalvõrguteenuste tingimusjuurdepääsusüsteemidele, suurendades elektrooniliste sideteenuste arvu kodanikele ja avalikele registritele, nagu ProZorro; rõhutab, et tuleb jätkata tööd selle nimel, et tagada internetti kasutavate Ukraina kodanike õiguste ja vajaduste kaitse ning rakendada täielikult digitaalse ühtse turu nõudeid; |
| --- | --- |

77.

| 78. | tunnustab elektroonilisi usaldusteenuseid käsitleva seaduse vastuvõtmist ja prioriteete, mis on määratletud Ukraina digitaalse majanduse ja ühiskonna arendamise kontseptsioonis aastateks 2018–2020, ja mis on Ukraina jaoks olulised sammud ELi digitaalse ühtse turuga integreerumisel; |
| --- | --- |

78.

| 79. | rõhutab taas Ukraina keskset rolli Euroopa energiavarustuse võrgustikus; mõistab hukka Nord Stream 2 torujuhtme ehitamise, kuna tegemist on poliitilise projektiga, mis ohustab Euroopa energiajulgeolekut ja energiavarustuse mitmekesistamise pingutusi; nõuab projekti tühistamist; |
| --- | --- |

79.

| 80. | tunneb muret loodusvarade, nagu merevaik, kivisüsi, liiv ja puit, ebaseadusliku kasutamise üle, mida võimaldatakse ja korraldatakse paljudel juhtudel kohalike ja piirkondlike haldusasutuste ja õiguskaitseasutuste abiga ning mis kahjustab ja ohustab maastikke ja elupaiku, nagu metsad ja jõed, ja takistab riigi varade majanduslikult jätkusuutlikku haldamist kodanike hüvanguks; |
| --- | --- |

80.

| 81. | peab kahetsusväärseks Ukraina metsade tühjendamist, mis on seotud Ukraina äriringkondade ja ELi ettevõtjate erahuvisid teenivate korruptsiooniskeemidega; nõuab tõhusate eeskirjade koostamist ning nende kiiret rakendamist ja jõustamist, et ennetada Ukrainas ebaseaduslikku metsaraiet ja puiduga seotud korruptsiooni, ning jätkusuutliku metsahalduse loomist Ukraina metsade ja ressursside kaitsmiseks ja säilitamiseks; |
| --- | --- |

81.

| 82. | väljendab heameelt Ukraina sõjaväe ning Mustal merel ja Aasovi merel mereväe kaasajastamiseks tehtud pingutuste kui Ukraina stabiilsuse ja territoriaalse terviklikkuse tugevate tagatiste üle, soovitades aga kiireloomulise vajadusena reformida kaitsetööstust; |
| --- | --- |

82.

| 83. | mõistab teravalt hukka 25. novembril 2018. aastal Kertši väinas aset leidnud Venemaa Föderatsiooni sihiliku agressiooni Ukraina vastu; nõuab, et viivitamata ja tingimusteta vabastataks kõik Ukraina laevad ja meremehed, keda tuleks seni kohelda sõjavangidena; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles kehtestama sihipärased sanktsioonid, kui Ukraina sõjaväelasi ei vabastata, ja juhul, kui sõjategevus veelgi eskaleerub; toonitab, et sõjalise jõu sellise kasutamise kohta Venemaa poolt ei ole mingit õigustust; väljendab tõsist muret asjaolu pärast, et see võib kujutada endast hiilivat katset annekteerida Ukraina suveräänsed õigused Aasovi merel, eesmärgiga muuta see Venemaa „sisejärveks“ ja eksklusiivseks militaartsooniks ning lämmatada Ukraina kaguosa majandust; nõuab, et Venemaa kindlustaks rahvusvahelise õigusega tagatud meresõiduvabaduse Kertši väina kaudu ja Aasovi merel; nõuab tungivalt, et OSCE ja selle liikmed pikendaksid OSCE erivaatlusmissiooni volitusi Aasovi merel; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles sulgema Aasovi merest pärit Venemaa laevade jaoks pääsu ELi sadamatesse, kui Venemaa ei taasta meresõiduvabadust läbi Kertši väina ja Aasovi merel; nõuab, et pingete leevendamiseks kasutataks kõiki diplomaatilisi vahendeid, ja väljendab heameelt pakkumise üle olla Kiievi ja Moskva vahel vahendajaks; |
| --- | --- |

83.

| 84. | tuletab meelde, et oluline on tugevdada koostööd Ukrainaga eri tasanditel, kaasa arvatud julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas; väljendab sellega seoses heameelt Ukraina huvi üle osaleda veelgi rohkem kaitseprojektides, sealhulgas alalises struktureeritud koostöös julgeoleku ja kaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ergutab Ukrainat ja ELi jätkama koostöö arendamist õigus-, vabadus- ja siseküsimuste valdkonnas; |
| --- | --- |

85.

Institutsioonilised sätted

| 86. | rõhutab, kui oluline on Ukraina kodanikke ennetavalt teavitada idapartnerluse konkreetsest kasust ja eesmärkidest; |
| --- | --- |

86.

| 87. | rõhutab, kui oluline on võidelda Venemaa libauudiste ja propagandaga, sealhulgas tema eeldatava sekkumisega nii Ukrainas kui ka Euroopa Liidus toimuvatesse valimistesse; kutsub üles Ukraina ja ELi sellealast koostööd tõhustama; |
| --- | --- |

87.

| 88. | nõuab nii Ukraina kui ELi poolt reformide rakendamise tõhusamat jälgimist ja järelmeetmete võtmist sidusate ja mõõdetavate näitajate põhjal; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust veel kord üles edastama parlamendile ja nõukogule sagedamini üksikasjalikke kirjalikke aruandeid lepingute rakendamise kohta; |
| --- | --- |

88.

| 89. | palub, et komisjon jälgiks ja hindaks põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna rakendamist asjakohaselt, pöörates erilist tähelepanu ELi õigustiku ülevõtmisele ja rakendamisele ning Ukraina ühiskonnale avalduvale mõjule, ning palub komisjonil esitada igal aastal avalikud ja põhjalikud aruanded, muu hulgas ELi antud tehnilise ja rahalise abi kohta; |
| --- | --- |

89.

| 90. | on veendunud ja toonitab, et tingimusel, et Ukraina täidab assotsieerimislepingut ning austab demokraatiat ja õigusriiki ning põhivabadusi, peaks EL pakkuma Ukrainale (samuti teistele assotsieerunud riikidele, nagu Moldova ja Gruusia) konkreetseid toetusmehhanisme, kaasa arvatud 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku raames, kooskõlas Euroopa Parlamendi toetatava „Idapartnerlus Pluss“ mudeliga; |
| --- | --- |

90.

| 91. | otsustab koostada assotsieerimislepingute rakendamise kohta iga-aastased aruanded; |
| --- | --- |

91.

o

o o

| 92. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Ukraina presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

92.

---

Neljapäev, 13. detsember 2018

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/127 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/127

---

P8_TA(2018)0525

Iraan, eelkõige Nasrin Sotoudehi juhtum

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon Iraani ja eelkõige Nasrin Sotoudehi juhtumi kohta (2018/2967(RSP))

(2020/C 388/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraani kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste kaitsjate olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri, kohtunike ja advokaatide sõltumatuse küsimustega tegeleva ÜRO eriraportööri, meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegeleva ÜRO töörühma pearaportööri, naiste diskrimineerimist seadustega ja tegelikkuses käsitleva ÜRO töörühma pearaportööri ning Iraani Islamivabariigi inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 29. novembri 2018. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste kaitsjate olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri, kohtunike ja advokaatide sõltumatuse küsimustega tegeleva ÜRO eriraportööri, meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegeleva ÜRO töörühma pearaportööri, naiste diskrimineerimist seadustega ja tegelikkuses käsitleva ÜRO töörühma pearaportööri ning Iraani Islamivabariigi inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 29. novembri 2018. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse kohta, piinamise ja muu julma kohtlemise kohta, sõnavabaduse kohta internetis ja mujal ning inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse kohta, piinamise ja muu julma kohtlemise kohta, sõnavabaduse kohta internetis ja mujal ning inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse Iraani Islamivabariigi inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 27. septembri 2018. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Iraani Islamivabariigi inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO eriraportööri 27. septembri 2018. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse 2012. aasta Sahharovi mõtte- ja sõnavabaduse auhinna andmist Nasrin Sotoudehile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012. aasta Sahharovi mõtte- ja sõnavabaduse auhinna andmist Nasrin Sotoudehile,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Iraan on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Iraan on ühinenud,

| — | võttes arvesse Iraani presidendi hartat kodanike õiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Iraani presidendi hartat kodanike õiguste kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et tuntud Iraani inimõiguste jurist Nasrin Sotoudeh vahistati 13. juunil 2018. aastal, kui ta esindas naist, keda ähvardas vanglakaristus selle eest, et ta oli rahumeelseks protestiks Iraanis kohustusliku pearäti hidžaabi kandmise vastu selle avalikus kohas peast ära võtnud; arvestades, et Nasrin Sotoudeh on viibinud Evini vangla naisteosakonnas vahistamisest saadik ja alustas 26. novembril 2018. aastal kolmandat näljastreiki, et protestida Iraani ametivõimude keeldumise vastu lubada Farhad Meysamil haiglaravi saada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et tuntud Iraani inimõiguste jurist Nasrin Sotoudeh vahistati 13. juunil 2018. aastal, kui ta esindas naist, keda ähvardas vanglakaristus selle eest, et ta oli rahumeelseks protestiks Iraanis kohustusliku pearäti hidžaabi kandmise vastu selle avalikus kohas peast ära võtnud; arvestades, et Nasrin Sotoudeh on viibinud Evini vangla naisteosakonnas vahistamisest saadik ja alustas 26. novembril 2018. aastal kolmandat näljastreiki, et protestida Iraani ametivõimude keeldumise vastu lubada Farhad Meysamil haiglaravi saada;

| B. | arvestades, et Nasrin Sotoudehile teatati, et ta peeti kinni tema suhtes 2015. aastal revolutsioonikohtu kohtuniku poolt tehtud tagaseljaotsuse alusel, millega talle mõisteti viieaastane vanglakaristus; arvestades, et talle esitati süüdistus „peidukohas toime pandud spionaažis“; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Nasrin Sotoudehile teatati, et ta peeti kinni tema suhtes 2015. aastal revolutsioonikohtu kohtuniku poolt tehtud tagaseljaotsuse alusel, millega talle mõisteti viieaastane vanglakaristus; arvestades, et talle esitati süüdistus „peidukohas toime pandud spionaažis“;

| C. | arvestades, et Nasrin Sotoudeh sai 2012. aastal tagaselja Sahharovi mõttevabaduse auhinna oma töö ja inimõiguste kaitsmise eest; arvestades, et Nasrin Sotoudeh on võidelnud inimõiguste eest Iraanis kaua ja väsimatult ning on oma pingutuste eest juba mitu aastat vanglas veetnud; arvestades, et tema süüdimõistmine ja tema vastu esitatud süüdistused näitavad, kui karmilt Iraani kohtusüsteem kriminaliseerib aktivismi inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Nasrin Sotoudeh sai 2012. aastal tagaselja Sahharovi mõttevabaduse auhinna oma töö ja inimõiguste kaitsmise eest; arvestades, et Nasrin Sotoudeh on võidelnud inimõiguste eest Iraanis kaua ja väsimatult ning on oma pingutuste eest juba mitu aastat vanglas veetnud; arvestades, et tema süüdimõistmine ja tema vastu esitatud süüdistused näitavad, kui karmilt Iraani kohtusüsteem kriminaliseerib aktivismi inimõiguste valdkonnas;

| D. | arvestades, et Nasrin Sotoudeh on mitmel korral avalikult rääkinud õigusriigi puudujääkidest Iraanis ja puudustest riigi kohtusüsteemis; arvestades, et Nasrin Sotoudehi vahistamine on osa naiste õiguste kaitsjate jõulisemaks muutunud mahasurumisest Iraanis; arvestades, et naiste õiguste kaitsjaid, kes on aktiivselt võidelnud naiste mõjuvõimu ja õiguste suurendamise eest, on ahistatud, meelevaldselt vahistatud ja kinni peetud ning nende õigusi õiglasele kohtumõistmisele ja nõuetekohasele menetlusele on rikutud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Nasrin Sotoudeh on mitmel korral avalikult rääkinud õigusriigi puudujääkidest Iraanis ja puudustest riigi kohtusüsteemis; arvestades, et Nasrin Sotoudehi vahistamine on osa naiste õiguste kaitsjate jõulisemaks muutunud mahasurumisest Iraanis; arvestades, et naiste õiguste kaitsjaid, kes on aktiivselt võidelnud naiste mõjuvõimu ja õiguste suurendamise eest, on ahistatud, meelevaldselt vahistatud ja kinni peetud ning nende õigusi õiglasele kohtumõistmisele ja nõuetekohasele menetlusele on rikutud;

| E. | arvestades, et 2018. aasta septembris vahistati Nasrin Sotoudehi abikaasa Reza Khandan, kes nõudis rahumeelselt protestides Nasrin Sotoudehi vabastamist ning keda nüüd muude süüistuste hulgas süüdistatakse „süsteemi vastu suunatud propaganda levitamises“ ja „avalikus kohas ilma pearätita viibimise propageerimises“; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2018. aasta septembris vahistati Nasrin Sotoudehi abikaasa Reza Khandan, kes nõudis rahumeelselt protestides Nasrin Sotoudehi vabastamist ning keda nüüd muude süüistuste hulgas süüdistatakse „süsteemi vastu suunatud propaganda levitamises“ ja „avalikus kohas ilma pearätita viibimise propageerimises“;

| F. | arvestades, et Iraanis on sagenenud kodanikuühiskonna meeleavaldused vaesuse, inflatsiooni, korruptsiooni ja poliitilise autoritaarsuse vastu ning Iraani ametivõimud on nendele vastanud karmide repressioonidega; arvestades, et Iraani luureteenistus on intensiivistanud kodanikuühiskonna aktivistide ja inimõiguste kaitsjate, juristide, keskkonnaaktivistide, naiste õiguste kaitsjate, üliõpilaste, õpetajate, veoautojuhtide ja rahumeelsete aktivistide mahasurumist; arvestades, et 2018. aastal suurendasid Iraani ametivõimud oma repressioone nende isikute vastu, kes püüdsid rahumeelselt kasutada sõna-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadust, ning vangistasid sadu inimesi üldsõnaliste ja ebamääraste riigi julgeoleku ohustamise süüdistuste alusel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Iraanis on sagenenud kodanikuühiskonna meeleavaldused vaesuse, inflatsiooni, korruptsiooni ja poliitilise autoritaarsuse vastu ning Iraani ametivõimud on nendele vastanud karmide repressioonidega; arvestades, et Iraani luureteenistus on intensiivistanud kodanikuühiskonna aktivistide ja inimõiguste kaitsjate, juristide, keskkonnaaktivistide, naiste õiguste kaitsjate, üliõpilaste, õpetajate, veoautojuhtide ja rahumeelsete aktivistide mahasurumist; arvestades, et 2018. aastal suurendasid Iraani ametivõimud oma repressioone nende isikute vastu, kes püüdsid rahumeelselt kasutada sõna-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabadust, ning vangistasid sadu inimesi üldsõnaliste ja ebamääraste riigi julgeoleku ohustamise süüdistuste alusel;

| G. | arvestades, et ÜRO inimõiguste eksperdid on kutsunud Iraani üles tagama inimõiguste kaitsjate ja juristide õigused, kes on vangistatud selle eest, et nad toetasid avalikult meeleavaldusi Iraanis kohustusliku pearäti hidžaabi kandmise vastu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO inimõiguste eksperdid on kutsunud Iraani üles tagama inimõiguste kaitsjate ja juristide õigused, kes on vangistatud selle eest, et nad toetasid avalikult meeleavaldusi Iraanis kohustusliku pearäti hidžaabi kandmise vastu;

| H. | arvestades, et inimõiguste olukorra küsimustega Iraanis tegelev ÜRO eriraportöör on väljendanud tõsist muret, mida on varem väljendanud ka ÜRO peasekretär, ÜRO inimõiguste ülemvolinik ja tema eelkäija, seoses alaealiste õigusrikkujate jätkuva hukkamisega Iraanis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et inimõiguste olukorra küsimustega Iraanis tegelev ÜRO eriraportöör on väljendanud tõsist muret, mida on varem väljendanud ka ÜRO peasekretär, ÜRO inimõiguste ülemvolinik ja tema eelkäija, seoses alaealiste õigusrikkujate jätkuva hukkamisega Iraanis;

| I. | arvestades, et inimõiguste olukorra küsimustega Iraanis tegelev ÜRO eriraportöör ja ÜRO peasekretär on oma aruannetes kirjeldanud Iraani usu- ja etniliste vähemuste õiguste olulisi rikkumisi, sealhulgas usuvähemuste, kristlaste ja bahaistide väidetavat diskrimineerimist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et inimõiguste olukorra küsimustega Iraanis tegelev ÜRO eriraportöör ja ÜRO peasekretär on oma aruannetes kirjeldanud Iraani usu- ja etniliste vähemuste õiguste olulisi rikkumisi, sealhulgas usuvähemuste, kristlaste ja bahaistide väidetavat diskrimineerimist;

| J. | arvestades, et Iraani kohtud ei täida piisavalt nõuetekohase menetluse ja õiglase kohtupidamise nõuet, jättes võimaldamata juurdepääsu õigusnõustamisele, eelkõige uurimisperioodi jooksul, ning keeldudes konsulaar-, ÜRO või humanitaarabiorganisatsioonide külastustest; arvestades, et Iraani kohtusüsteemi karistuste aluseks on sageli ebamäärased või üldsõnalised riikliku julgeoleku ohustamise ja spionaažisüüdistused; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Iraani kohtud ei täida piisavalt nõuetekohase menetluse ja õiglase kohtupidamise nõuet, jättes võimaldamata juurdepääsu õigusnõustamisele, eelkõige uurimisperioodi jooksul, ning keeldudes konsulaar-, ÜRO või humanitaarabiorganisatsioonide külastustest; arvestades, et Iraani kohtusüsteemi karistuste aluseks on sageli ebamäärased või üldsõnalised riikliku julgeoleku ohustamise ja spionaažisüüdistused;

| K. | arvestades, et esitatud on arvukalt teateid ebainimlike ja alandavate tingimuste kohta vanglates ning kinnipeetavatele arstiabi võimaldamata jätmise kohta, mille eesmärk on kinnipeetavate hirmutamine, karistamine või sundimine, eirates ÜRO kinnipeetavate kohtlemise standardseid miinimumnõudeid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et esitatud on arvukalt teateid ebainimlike ja alandavate tingimuste kohta vanglates ning kinnipeetavatele arstiabi võimaldamata jätmise kohta, mille eesmärk on kinnipeetavate hirmutamine, karistamine või sundimine, eirates ÜRO kinnipeetavate kohtlemise standardseid miinimumnõudeid;

| L. | arvestades, et 12. aprillil 2018 pikendas nõukogu vastuseks inimõiguste rikkumisele Iraanis kuni 13. aprillini 2019 oma piiravaid meetmeid, sealhulgas varade külmutamine ja viisakeeld isikutele ja üksustele, kes vastutavad ränkade inimõiguste rikkumiste eest, ning keeld eksportida Iraani varustust, mida võidakse kasutada siserepressioonideks ning telekommunikatsiooni seadmete jälgimiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 12. aprillil 2018 pikendas nõukogu vastuseks inimõiguste rikkumisele Iraanis kuni 13. aprillini 2019 oma piiravaid meetmeid, sealhulgas varade külmutamine ja viisakeeld isikutele ja üksustele, kes vastutavad ränkade inimõiguste rikkumiste eest, ning keeld eksportida Iraani varustust, mida võidakse kasutada siserepressioonideks ning telekommunikatsiooni seadmete jälgimiseks;

| M. | arvestades, et EL ja Iraan korraldasid 26. novembril 2018 Brüsselis kõrgetasemelise poliitilise dialoogi neljanda kohtumise; arvestades, et ELi ja Iraani poliitilise dialoogi lahutamatu osana ning jätkuks novembris 2017 ja veebruaris 2016 toimunud regulaarsetele seisukohtade vahetustele peeti inimõiguste teemalisi arutelusid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL ja Iraan korraldasid 26. novembril 2018 Brüsselis kõrgetasemelise poliitilise dialoogi neljanda kohtumise; arvestades, et ELi ja Iraani poliitilise dialoogi lahutamatu osana ning jätkuks novembris 2017 ja veebruaris 2016 toimunud regulaarsetele seisukohtade vahetustele peeti inimõiguste teemalisi arutelusid;

| N. | arvestades, et kodanike õiguste harta tegelik rakendamine oleks samm Iraani kodanike kodanikuõiguste parandamise suunas; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kodanike õiguste harta tegelik rakendamine oleks samm Iraani kodanike kodanikuõiguste parandamise suunas;

| 1. | palub Iraani valitsusel Nasrin Sotoudeh viivitamata ja tingimusteta vabastada; tunnustab Nasrin Sotoudehi julguse ja pühendumuse eest; nõuab tungivalt, et Iraani kohtusüsteem austaks nõuetekohast menetlust ja õiglast kohtulikku arutamist ning avalikustaks teabe Nasrin Sotoudehi vastu suunatud süüdistuste kohta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub Iraani ametivõime üles tagama, et Nasrin Sotoudehi kohtlemine kinnipidamise ajal vastab põhimõtetele mis tahes viisil kinnipeetavate või vangistatud isikute kaitsmise kohta, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 9. detsembri 1988. aasta resolutsiooniga 43/173; rõhutab, et Iraani ametivõimud peavad tagama kõigi kinnipeetavate ohutuse ja heaolu kinnipidamise ajal, sealhulgas piisava arstiabi andmise; kutsub Iraani ametivõime üles uurima kõiki väidetavaid kinnipidamise ajal toimunud väärkohtlemise juhtumeid ning tooma süüdlased kohtu ette; mõistab hukka süstemaatilise piinamise Iraani vanglates ning nõuab kõigi vangide piinamise ja väärkohtlemise viivitamatut lõpetamist; kutsub Iraani üles tagama seaduses ja praktikas, et kedagi ei piinata ega kohelda ega karistata muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub Iraani valitsust üles austama inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas arvamus- ja väljendusvabadust; nõuab kõigi kogunemis-, arvamus- ja sõnavabaduse rahumeelse kasutamise eest vahistatud isikute, sealhulgas Reza Khandani, samuti teiste inimõiguste kaitsjate, keskkonnaaktivistide, ametiühingutegelaste, naiste õiguste eest võitlejate ja meelsusvangide vabastamist; kutsub Iraani ametivõime üles täielikult austama kõigi inimeste üldisi inimõigusi, eelkõige sõnavabadust internetis ja mujal; kutsub Iraani ametivõime üles austama ja kaitsma rahumeelse kogunemise õigust ning hoiduma vägivalla kasutamisest mitterahumeelsete kogunemiste laialiajamisel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab oma poolehoidu riigi kohustusliku riietumiskoodeksi vastase kampaania suhtes ja solidaarsust selles osalejatega; mõistab hukka nende naiste kinnipidamise, kes eemaldasid kampaania raames oma pearätte, ning nõuab nende viivitamatut ja tingimusteta vabastamist; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab solidaarsust iraanlastega, kes avaldavad meelt sotsiaalset ja majanduslikku olukorra paranemise ning sotsiaalsete ja majanduslike õiguste järgimise nimel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab sügavat muret ELi ja Iraani topeltkodakondsusega isikute vahistamise pärast Iraani sisenemisel; rõhutab, et need vahistamised takistavad võimalusi luua inimestevahelisi kontakte, ning kutsub Iraani ametivõime üles võimaldama kõikidel iraanlastel turvaliselt reisida oma sünniriiki; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Iraani ametivõime üles tagama, et kõigil süüdistatavatel oleks õigus kasutada oma valitud õigusnõustajat kõikides kohtuasjades, ilma liigsete piiranguteta, ning õigus õiglasele kohtulikule arutamisele, kooskõlas Iraani võetud kohustustega kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti raames; palub Iraani valitsusel tagada kõigile Iraanis kinnipeetavatele kodanikele nõuetekohase menetluse õigus ja õiglane kohtumõistmine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub Iraani ametivõime üles tagama usuvabadus kooskõlas Iraani põhiseadusega ja rahvusvaheliste kohustustega ning lõpetama usuvähemuste ja mitteusklike diskrimineerimise; mõistab hukka bahaistide kogukonna kavakindla tagakiusamise; kutsub Iraani ametivõime lisaks üles tagama, et kõigil riigis elavatel isikutel on võrdne kaitse seaduse ees, sõltumata etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub Iraani ametivõime üles tagama igal juhul, et kõik Iraani inimõiguste kaitsjad saaksid teostada oma seaduslikku inimõiguste alast tegevust, kättemaksu kartmata ja ilma igasuguste piiranguteta, sealhulgas ilma vabaduse võtmise, hirmutamise ja kohtuliku ahistamiseta; kutsub Iraani ametivõime üles lõpetama inimõiguste kaitsjate vastu suunatud mis tahes hirmutamise ja surveabinõud, sealhulgas nende suhtlemisel ELi ja ÜRO ametnike ning inimõigustega tegelevate sõltumatute organisatsioonidega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles suurendama oma jõupingutusi, et toetada ohus olevaid Sahharovi auhinna laureaate, sealhulgas Nasrin Sotoudehi ja teisi, kes on vahistatud või süüdi mõistetud või keda ootab kolmandates riikides surmanuhtlus või ilmselgelt ebaõiglane kohtupidamine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub ELi liikmesriikidel, kellel on kohapeal diplomaatilised esindused, rakendada täielikult ELi suunised inimõiguste kaitsjate kohta ning anda kogu asjakohane toetus Nasrin Sotoudehile ja teistele inimõiguste kaitsjatele, sealhulgas vanglakülastused, kohtuprotsesside jälgimine ja õiguslike või mis tahes muude abivormide pakkumine, mida nad vajalikuks peavad; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mõistab teravalt hukka surmanuhtluse kasutamise, sealhulgas selle kasutamise alaealiste õigusrikkujate vastu, ning kutsub Iraani ametivõime üles kehtestama viivitamatu moratooriumi surmanuhtluse kasutamisele kui sammu surmanuhtluse kaotamise suunas; võtab teadmiseks narkokaubanduse seaduse muudatused, mis peaksid vähendama surmanuhtluse määramist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub Iraani üles osalema suuremal määral rahvusvahelistes inimõigustealastes mehhanismides, tehes koostööd eriraportööridega ja erimenetluste raames, muu hulgas kiites heaks volitatud esindajate taotlused riiki sisenemiseks; rõhutab vajadust tihedama koostöö järele ÜRO Inimõiguste Nõukoguga; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub ELi, sealhulgas komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat, ning liikmesriike üles tõstatama Iraani ametivõimudega kahe- ja mitmepoolsetel foorumitel nii ametlikult kui eraviisiliselt suheldes süstemaatiliselt inimõiguste küsimuse, sealhulgas seoses poliitvangide ja inimõiguste kaitsjate olukorra ning sõna- ja ühinemisvabadusega, mis on oluline tingimus edasisteks edusammudeks majandus- ja poliitilistes suhetes; avaldab toetust inimõiguste teemalistele aruteludele; rõhutab siiski ELi ja Iraani ametliku inimõigustepõhise dialoogi vajalikkust, mis põhineb universaalsetel inimõigustel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile ning Iraani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

15.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/131 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/131

---

P8_TA(2018)0526

Egiptus, eelkõige inimõiguste kaitsjate olukord

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon Egiptuse, eelkõige inimõiguste kaitsjate olukorra kohta (2018/2968(RSP))

(2020/C 388/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Egiptuse kohta, eriti 8. veebruari 2018. aasta resolutsiooni hukkamiste kohta Egiptuses (1), 10. märtsi 2016. aasta resolutsiooni Egiptuse, eelkõige Giulio Regeni juhtumi kohta (2), 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni Ibrahim Halawa kohta, keda võib ähvardada surmanuhtlus (3), ja 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Egiptuses (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Egiptuse kohta, eriti 8. veebruari 2018. aasta resolutsiooni hukkamiste kohta Egiptuses (1), 10. märtsi 2016. aasta resolutsiooni Egiptuse, eelkõige Giulio Regeni juhtumi kohta (2), 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni Ibrahim Halawa kohta, keda võib ähvardada surmanuhtlus (3), ja 15. jaanuari 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Egiptuses (4),

| — | võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse, piinamise, väljendusvabaduse ja inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid surmanuhtluse, piinamise, väljendusvabaduse ja inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 2013. aasta augusti ja 2014. aasta veebruari järeldusi Egiptuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 2013. aasta augusti ja 2014. aasta veebruari järeldusi Egiptuse kohta,

| — | võttes arvesse ELi-Egiptuse 2001. aasta assotsieerimislepingut, mis jõustus 2004. aastal ja mida tugevdab 2007. aasta tegevuskava; võttes arvesse ka ELi ja Egiptuse partnerluse 2017.–2020. aasta prioriteete, mis võeti vastu 25. juulil 2017, ühisavaldust, mis tehti pärast ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogu 2017. aasta kohtumist, ja ühisavaldust, mis tehti pärast ELi-Egiptuse poliitikaküsimuste, inimõiguste ja demokraatia allkomitee 2018. aasta jaanuaris toimunud viiendat kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi-Egiptuse 2001. aasta assotsieerimislepingut, mis jõustus 2004. aastal ja mida tugevdab 2007. aasta tegevuskava; võttes arvesse ka ELi ja Egiptuse partnerluse 2017.–2020. aasta prioriteete, mis võeti vastu 25. juulil 2017, ühisavaldust, mis tehti pärast ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogu 2017. aasta kohtumist, ja ühisavaldust, mis tehti pärast ELi-Egiptuse poliitikaküsimuste, inimõiguste ja demokraatia allkomitee 2018. aasta jaanuaris toimunud viiendat kohtumist,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ja Euroopa Nõukogu peasekretäri 10. oktoobri 2017. aasta ühisdeklaratsiooni Euroopa ja ülemaailmse surmanuhtlusevastase päeva puhul ning Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 2. novembri 2018. aasta avaldust Egiptuses kopti kristlastest palverändurite ründamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ja Euroopa Nõukogu peasekretäri 10. oktoobri 2017. aasta ühisdeklaratsiooni Euroopa ja ülemaailmse surmanuhtlusevastase päeva puhul ning Euroopa välisteenistuse pressiesindaja 2. novembri 2018. aasta avaldust Egiptuses kopti kristlastest palverändurite ründamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO ekspertide, teiste hulgas piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise eriraportööri Nils Melzeri 26. jaanuari 2018. aasta ühisavaldust, milles nõuti tungivalt, et Egiptuse ametivõimud peataksid viivitamatud hukkamised, korraliku eluaseme küsimusega tegeleva ÜRO eriraportööri Leilani Farha ja inimõiguste kaitsjate olukorra ÜRO eriraportööri Michel Forsti 4. detsembri 2018. aasta avaldust ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Michelle Bachelet’ 9. septembri 2018. aasta avaldust, milles mõisteti hukka 75 inimese suhtes ühiselt langetatud surmaotsused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ekspertide, teiste hulgas piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise eriraportööri Nils Melzeri 26. jaanuari 2018. aasta ühisavaldust, milles nõuti tungivalt, et Egiptuse ametivõimud peataksid viivitamatud hukkamised, korraliku eluaseme küsimusega tegeleva ÜRO eriraportööri Leilani Farha ja inimõiguste kaitsjate olukorra ÜRO eriraportööri Michel Forsti 4. detsembri 2018. aasta avaldust ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Michelle Bachelet’ 9. septembri 2018. aasta avaldust, milles mõisteti hukka 75 inimese suhtes ühiselt langetatud surmaotsused,

| — | võttes arvesse Egiptuse põhiseadust, eriti selle artiklit 52 (piinamise kõigi vormide ja liikide keelustamise kohta), artiklit 73 (kogunemisvabaduse kohta) ja artiklit 93 (rahvusvahelise inimõigustealase õiguse siduva iseloomu kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Egiptuse põhiseadust, eriti selle artiklit 52 (piinamise kõigi vormide ja liikide keelustamise kohta), artiklit 73 (kogunemisvabaduse kohta) ja artiklit 93 (rahvusvahelise inimõigustealase õiguse siduva iseloomu kohta),

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni protokolle nr 6 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste konventsiooni protokolle nr 6 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 2,

| — | võttes arvesse õigust õiglasele kohtumenetlusele ja õigusabile käsitlevaid Aafrika põhimõtteid ja suuniseid, milles keelatakse sõjaväekohtutes tsiviilisikute üle kohtumõistmine igasugustel asjaoludel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õigust õiglasele kohtumenetlusele ja õigusabile käsitlevaid Aafrika põhimõtteid ja suuniseid, milles keelatakse sõjaväekohtutes tsiviilisikute üle kohtumõistmine igasugustel asjaoludel,

| — | võttes arvesse ELi uut inimõiguste strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille eesmärk on seada inimõiguste kaitse ja seire kõigi ELi poliitikavaldkondade keskmesse, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi uut inimõiguste strateegilist raamistikku ja tegevuskava, mille eesmärk on seada inimõiguste kaitse ja seire kõigi ELi poliitikavaldkondade keskmesse,

| — | võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, lapse õiguste konventsiooni ning inimõiguste Araabia hartat, mille kõik Egiptus on ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, lapse õiguste konventsiooni ning inimõiguste Araabia hartat, mille kõik Egiptus on ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Egiptus on ühinenud, eriti selle artikleid 14 ja18 ning teist fakultatiivprotokolli surmanuhtluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Egiptus on ühinenud, eriti selle artikleid 14 ja18 ning teist fakultatiivprotokolli surmanuhtluse kohta,

| — | võttes arvesse Itaalia parlamendi alamkoja, Saadikutekoja otsust peatada suhted Egiptuse parlamendiga, kuna Itaalia üliõpilase Giulio Regeni surma uurimine ei edene, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Itaalia parlamendi alamkoja, Saadikutekoja otsust peatada suhted Egiptuse parlamendiga, kuna Itaalia üliõpilase Giulio Regeni surma uurimine ei edene,

| — | võttes arvesse 2017. aasta juunis Saudi Araabia, Egiptuse, Bahreini ja Araabia Ühendemiraatide poolt Katari vastu kehtestatud sanktsioonide mõju inimõigustele nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo poolt 2017. aasta detsembris avaldatud aruannet Pärsia lahe kriisi mõju kohta inimõigustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2017. aasta juunis Saudi Araabia, Egiptuse, Bahreini ja Araabia Ühendemiraatide poolt Katari vastu kehtestatud sanktsioonide mõju inimõigustele nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo poolt 2017. aasta detsembris avaldatud aruannet Pärsia lahe kriisi mõju kohta inimõigustele,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Egiptuse valitsus on suurendanud repressioone kodanikuühiskonna organisatsioonide, inimõiguste kaitsjate, rahumeelsete aktivistide, advokaatide, blogipidajate, ajakirjanike, töötajate õiguste kaitsjate ja ametiühinguliikmete vastu, muu hulgas mitu neist vahistanud või lasknud neil kaduda ning kasutab üha enam terrorismivastaseid ja erakorralise seisukorra seadusi; arvestades, et 2018. aasta oktoobri lõpust alates on vahistatud vähemalt 40 inimõiguste töötajat, advokaati ja poliitilist aktivisti, kellest mõned on sunnitud kadunuks jääma; arvestades, et naiste inimõiguste kaitsjaid ja LGBTQI-inimeste õigusi kaitsvaid aktiviste Egiptuses ähvardab jätkuvalt eri vormis riigipoolne ahistamine, eelkõige laimukampaaniad ja kohtu alla andmine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Egiptuse valitsus on suurendanud repressioone kodanikuühiskonna organisatsioonide, inimõiguste kaitsjate, rahumeelsete aktivistide, advokaatide, blogipidajate, ajakirjanike, töötajate õiguste kaitsjate ja ametiühinguliikmete vastu, muu hulgas mitu neist vahistanud või lasknud neil kaduda ning kasutab üha enam terrorismivastaseid ja erakorralise seisukorra seadusi; arvestades, et 2018. aasta oktoobri lõpust alates on vahistatud vähemalt 40 inimõiguste töötajat, advokaati ja poliitilist aktivisti, kellest mõned on sunnitud kadunuks jääma; arvestades, et naiste inimõiguste kaitsjaid ja LGBTQI-inimeste õigusi kaitsvaid aktiviste Egiptuses ähvardab jätkuvalt eri vormis riigipoolne ahistamine, eelkõige laimukampaaniad ja kohtu alla andmine;

| B. | arvestades, et inimõiguste advokaat Ezzat Ghoneim, kes on Egiptuse õiguste ja vabaduste koordineerimiskeskuse juhataja, on olnud 2018. aasta märtsist alates eelvangistuses ja teda süüdistatakse „inimõigusterrorismis“; arvestades, et alates sellest, kui kohus andis 4. septembril 2018 korralduse ta vabastada, on tema asukoht teadmata; arvestades, et inimõiguste advokaat Ibrahim Metwally Hegazy, kes on kadunud inimeste perede liidu kaasasutaja, sunniti kadunuks jääma, teda piinati ja seejärel anti korraldus tema meelevaldseks ennetavaks kinnipidamiseks ning ta on endiselt üksikvangistuses; arvestades, et El Nadeemi keskust sunniti 2017. aastal tegevust lõpetama; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et inimõiguste advokaat Ezzat Ghoneim, kes on Egiptuse õiguste ja vabaduste koordineerimiskeskuse juhataja, on olnud 2018. aasta märtsist alates eelvangistuses ja teda süüdistatakse „inimõigusterrorismis“; arvestades, et alates sellest, kui kohus andis 4. septembril 2018 korralduse ta vabastada, on tema asukoht teadmata; arvestades, et inimõiguste advokaat Ibrahim Metwally Hegazy, kes on kadunud inimeste perede liidu kaasasutaja, sunniti kadunuks jääma, teda piinati ja seejärel anti korraldus tema meelevaldseks ennetavaks kinnipidamiseks ning ta on endiselt üksikvangistuses; arvestades, et El Nadeemi keskust sunniti 2017. aastal tegevust lõpetama;

| C. | arvestades, et inimõiguste kaitsjale Amal Fathyle mõisteti 2018. aasta septembris kaheaastane vangistus, süüdistatuna „valeuudiste levitamises“ eesmärgiga kahjustada Egiptuse riiki ja „ebasündsas käitumises“, kuna ta avaldas sotsiaalmeedias video, milles kritiseeritakse valitsuse suutmatust võidelda seksuaalvägivalla vastu; arvestades, et Fathyt hoitakse eelvangistuses, kuni uuritakse teisi riigi julgeolekuga seotud süüdistusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et inimõiguste kaitsjale Amal Fathyle mõisteti 2018. aasta septembris kaheaastane vangistus, süüdistatuna „valeuudiste levitamises“ eesmärgiga kahjustada Egiptuse riiki ja „ebasündsas käitumises“, kuna ta avaldas sotsiaalmeedias video, milles kritiseeritakse valitsuse suutmatust võidelda seksuaalvägivalla vastu; arvestades, et Fathyt hoitakse eelvangistuses, kuni uuritakse teisi riigi julgeolekuga seotud süüdistusi;

| D. | arvestades, et Katari kodanikku Ola al-Qaradawit ja tema abikaasat, Egiptuse kodanikku Hosam Khalafit on alates 30. juunist 2017 Egiptuses kohutavates tingimustes kinni peetud, kusjuures kummalegi ei ole esitatud süüdistust; arvestades, et 2018. aasta juunis leidis ÜRO omavolilise kinnipidamise töörühm, et neid on koheldud julmalt, ebainimlikult või alandavalt, mis võib tähendada piinamist, kuulutas nende kinnipidamise meelevaldseks ja kutsus Egiptuse valitsust üles neid vabastama; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Katari kodanikku Ola al-Qaradawit ja tema abikaasat, Egiptuse kodanikku Hosam Khalafit on alates 30. juunist 2017 Egiptuses kohutavates tingimustes kinni peetud, kusjuures kummalegi ei ole esitatud süüdistust; arvestades, et 2018. aasta juunis leidis ÜRO omavolilise kinnipidamise töörühm, et neid on koheldud julmalt, ebainimlikult või alandavalt, mis võib tähendada piinamist, kuulutas nende kinnipidamise meelevaldseks ja kutsus Egiptuse valitsust üles neid vabastama;

| E. | arvestades, et 2. veebruaril 2016 leiti 25. jaanuaril Kairos kadunuks jäänud Giulio Regeni surnukeha, millel olid kohutava piinamise ja vägivaldse surma tundemärgid; arvestades, et Egiptuse ametivõimud ei ole ikka veel avaldanud tõde tema surma kohta ega andnud kõiki kuriteo toimepanijaid kohtu alla; arvestades, et Egiptus on taas kord tagasi lükanud Itaalia prokuratuuri taotluse teatada Giulio Regeni kadumise ja surmaga seotud osalejate nimed; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2. veebruaril 2016 leiti 25. jaanuaril Kairos kadunuks jäänud Giulio Regeni surnukeha, millel olid kohutava piinamise ja vägivaldse surma tundemärgid; arvestades, et Egiptuse ametivõimud ei ole ikka veel avaldanud tõde tema surma kohta ega andnud kõiki kuriteo toimepanijaid kohtu alla; arvestades, et Egiptus on taas kord tagasi lükanud Itaalia prokuratuuri taotluse teatada Giulio Regeni kadumise ja surmaga seotud osalejate nimed;

| F. | arvestades, et Piirideta Reporterid on dokumenteerinud vähemalt 38 meediatöötajat, kes on praegu Egiptuses oma töö tõttu vangistuses, mille aluseks on poliitilised kohtumenetlused ja nõuetekohase menetluse mitmekordne rikkumine; arvestades, et sihikul on ka välismeediatöötajad ja mitu rahvusvahelise meedia korrespondenti on välja saadetud või on neil keelatud Egiptusesse siseneda; arvestades, et fotoreporterile Mahmoud ‘Shawkan’ Abu Zeidile mõisteti viieaastane vangistus kollektiivsel kohtuprotsessil tema seadusliku kutsetegevuse eest ning ta kannab ikka veel kuuekuulist lisakaristust suure trahvi maksmata jätmise eest; arvestades, et Ismail al-Iskandarani, silmapaistev ajakirjanik ja üks väga vähestest, kes kajastas inimõiguste rikkumisi Siinai poolsaarel, peeti 2015. aasta novembris kinni ja ta mõisteti 2018. aasta mais sõjaväekohtus kümneks aastaks vangi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Piirideta Reporterid on dokumenteerinud vähemalt 38 meediatöötajat, kes on praegu Egiptuses oma töö tõttu vangistuses, mille aluseks on poliitilised kohtumenetlused ja nõuetekohase menetluse mitmekordne rikkumine; arvestades, et sihikul on ka välismeediatöötajad ja mitu rahvusvahelise meedia korrespondenti on välja saadetud või on neil keelatud Egiptusesse siseneda; arvestades, et fotoreporterile Mahmoud ‘Shawkan’ Abu Zeidile mõisteti viieaastane vangistus kollektiivsel kohtuprotsessil tema seadusliku kutsetegevuse eest ning ta kannab ikka veel kuuekuulist lisakaristust suure trahvi maksmata jätmise eest; arvestades, et Ismail al-Iskandarani, silmapaistev ajakirjanik ja üks väga vähestest, kes kajastas inimõiguste rikkumisi Siinai poolsaarel, peeti 2015. aasta novembris kinni ja ta mõisteti 2018. aasta mais sõjaväekohtus kümneks aastaks vangi;

| G. | arvestades, et 2018. aasta juulis võeti vastu uus meediaseadus, millega laiendatakse ajakirjanduse määratlust ja lisatakse sellesse kõik sotsiaalmeedia kontod, millel on rohkem kui 5 000 jälgijat, nii et nüüd saab selliste kontode eest vastutusele võtta „valeuudiste“ avaldamise või millegi muu eest, mida peetakse seaduse rikkumisele õhutamiseks; arvestades, et kodanikuvabaduste, sealhulgas väljendus- ja meediavabaduse austamine on demokraatliku ühiskonna vundamendi oluline osa ning ajakirjanikud peaksid saama vabalt oma kutsealal töötada, ilma et nad peaksid kartma vastutuselevõtmist või vangistamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2018. aasta juulis võeti vastu uus meediaseadus, millega laiendatakse ajakirjanduse määratlust ja lisatakse sellesse kõik sotsiaalmeedia kontod, millel on rohkem kui 5 000 jälgijat, nii et nüüd saab selliste kontode eest vastutusele võtta „valeuudiste“ avaldamise või millegi muu eest, mida peetakse seaduse rikkumisele õhutamiseks; arvestades, et kodanikuvabaduste, sealhulgas väljendus- ja meediavabaduse austamine on demokraatliku ühiskonna vundamendi oluline osa ning ajakirjanikud peaksid saama vabalt oma kutsealal töötada, ilma et nad peaksid kartma vastutuselevõtmist või vangistamist;

| H. | arvestades, et mitmes ELi liikmesriigis asuvad äriühingud ekspordivad jätkuvalt Egiptusesse jälgimistehnoloogiat, mis hõlbustab häkkimist ja pahavara levitamist ning ka muus vormis rünnakuid inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna aktivistide vastu sotsiaalmeedias; arvestades, et see on toonud kaasa väljendusvabaduse mahasurumise internetis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mitmes ELi liikmesriigis asuvad äriühingud ekspordivad jätkuvalt Egiptusesse jälgimistehnoloogiat, mis hõlbustab häkkimist ja pahavara levitamist ning ka muus vormis rünnakuid inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna aktivistide vastu sotsiaalmeedias; arvestades, et see on toonud kaasa väljendusvabaduse mahasurumise internetis;

| I. | arvestades, et eelmisel aastal hakati Egiptuses valitsusväliste organisatsioonide vastu võitlema õiguslike vahenditega ja võeti vastu seadus, mille kohaselt peavad nende rahastamise – nii riigisisese kui ka välismaise – heaks kiitma riiklikud julgeolekuasutused, mis sisuliselt tähendab valitsusväliste organisatsioonide keelustamist; arvestades, et 15. novembril 2018 nõudis president el-Sisi, et valitsusväliseid organisatsioone käsitlev seadus vaadataks läbi, et muuta see „tasakaalustatumaks“, ja tegi seaduse läbivaatamise ülesandeks parlamendile; arvestades, et 20. detsembril 2018. aastal on kavas uus menetlus „välisrahastamise juhtumis“ 173/2011, mis puudutab 16 kostjat, keda süüdistatakse rahvusvaheliste organisatsioonide filiaalide asutamises ja nendes töötamises ilma valitsuse loata; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et eelmisel aastal hakati Egiptuses valitsusväliste organisatsioonide vastu võitlema õiguslike vahenditega ja võeti vastu seadus, mille kohaselt peavad nende rahastamise – nii riigisisese kui ka välismaise – heaks kiitma riiklikud julgeolekuasutused, mis sisuliselt tähendab valitsusväliste organisatsioonide keelustamist; arvestades, et 15. novembril 2018 nõudis president el-Sisi, et valitsusväliseid organisatsioone käsitlev seadus vaadataks läbi, et muuta see „tasakaalustatumaks“, ja tegi seaduse läbivaatamise ülesandeks parlamendile; arvestades, et 20. detsembril 2018. aastal on kavas uus menetlus „välisrahastamise juhtumis“ 173/2011, mis puudutab 16 kostjat, keda süüdistatakse rahvusvaheliste organisatsioonide filiaalide asutamises ja nendes töötamises ilma valitsuse loata;

| J. | arvestades, et Egiptuses kestab erakorraline seisukord, mis kehtib alates aprillist 2017 ja mida pikendati kolme kuu võrra alates 21. oktoobrist 2018; arvestades, et riigi meedia andmetel kehtestati erakorraline seisukord selleks, et aidata võidelda „terrorismi ohtude ja rahastamise“ vastu; arvestades, et presidendil ja tema nimel tegutsevatel isikutel on õigus anda tsiviilisikuid kolmekuulise ajavahemiku jooksul riigi julgeoleku eriolukorra kohtutesse; arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik Michelle Bachelet on kritiseerinud katseid näha julgeolekujõudude liikmete poolt väidetavalt toime pandud kuritegude eest vastutuselevõtmise suhtes ette puutumatus, millega kahjustatakse Egiptuse rahva usku valitsuse suutlikkusse tagada õiglus kõigi jaoks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Egiptuses kestab erakorraline seisukord, mis kehtib alates aprillist 2017 ja mida pikendati kolme kuu võrra alates 21. oktoobrist 2018; arvestades, et riigi meedia andmetel kehtestati erakorraline seisukord selleks, et aidata võidelda „terrorismi ohtude ja rahastamise“ vastu; arvestades, et presidendil ja tema nimel tegutsevatel isikutel on õigus anda tsiviilisikuid kolmekuulise ajavahemiku jooksul riigi julgeoleku eriolukorra kohtutesse; arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik Michelle Bachelet on kritiseerinud katseid näha julgeolekujõudude liikmete poolt väidetavalt toime pandud kuritegude eest vastutuselevõtmise suhtes ette puutumatus, millega kahjustatakse Egiptuse rahva usku valitsuse suutlikkusse tagada õiglus kõigi jaoks;

| K. | arvestades, et Egiptuse 2015. aasta terrorismivastases seaduses kasutatakse terrorismi laia määratlust, mis hõlmab avaliku korra rikkumist, ühiskonna turvalisuse, huvide või julgeoleku ohustamist, põhiseaduse ja õiguse sätete takistamist või riikliku ühtsuse, sotsiaalse rahu või riikliku julgeoleku kahjustamist ning millega seatakse rahumeelsed teisitimõtlejad, demokraatiameelsed aktivistid ja inimõiguste kaitsjad ohtu, et neid nimetatakse terroristideks ja nad mõistetakse surma; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Egiptuse 2015. aasta terrorismivastases seaduses kasutatakse terrorismi laia määratlust, mis hõlmab avaliku korra rikkumist, ühiskonna turvalisuse, huvide või julgeoleku ohustamist, põhiseaduse ja õiguse sätete takistamist või riikliku ühtsuse, sotsiaalse rahu või riikliku julgeoleku kahjustamist ning millega seatakse rahumeelsed teisitimõtlejad, demokraatiameelsed aktivistid ja inimõiguste kaitsjad ohtu, et neid nimetatakse terroristideks ja nad mõistetakse surma;

| L. | arvestades, et president el-Sisi valitsemise ajal on Egiptuse kohtud soovitanud vähemalt 2 443 surmamõistvat eelotsust – sealhulgas vähemalt 12 lapse puhul – ja kinnitanud vähemalt 1 451 surmaotsust; arvestades, et kinnitatud surmaotsustest on vähemalt 926 sündinud kollektiivsetel kohtuprotsessidel, kus kohut mõistetakse korraga 15 või enama inimese üle; arvestades, et sama ajavahemiku jooksul on Egiptus viinud täide vähemalt 144 hukkamist; arvestades, et surmanuhtlust on eelkõige kollektiivsetel kohtuprotsessidel sageli kohaldatud inimeste suhtes, kes kasutavad oma põhiõigusi, sealhulgas kogunemisvabadust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et president el-Sisi valitsemise ajal on Egiptuse kohtud soovitanud vähemalt 2 443 surmamõistvat eelotsust – sealhulgas vähemalt 12 lapse puhul – ja kinnitanud vähemalt 1 451 surmaotsust; arvestades, et kinnitatud surmaotsustest on vähemalt 926 sündinud kollektiivsetel kohtuprotsessidel, kus kohut mõistetakse korraga 15 või enama inimese üle; arvestades, et sama ajavahemiku jooksul on Egiptus viinud täide vähemalt 144 hukkamist; arvestades, et surmanuhtlust on eelkõige kollektiivsetel kohtuprotsessidel sageli kohaldatud inimeste suhtes, kes kasutavad oma põhiõigusi, sealhulgas kogunemisvabadust;

| M. | arvestades, et augustis kinnitas Egiptuse kohus 2013. aasta riigipöörde järel Rabaa väljakul toimunud protestidega seoses enam kui 739 inimesele määratud karistused; arvestades, et kohus kinnitas 75 surmaotsust ja lisaks 47 inimese eluaegse vangistuse; arvestades, et kohtuprotsessi käigus teatati arvukatest rikkumistest ja ÜRO inimõiguste ülemvolinik kirjeldas seda kui suurt eksimust õigusemõistmisel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et augustis kinnitas Egiptuse kohus 2013. aasta riigipöörde järel Rabaa väljakul toimunud protestidega seoses enam kui 739 inimesele määratud karistused; arvestades, et kohus kinnitas 75 surmaotsust ja lisaks 47 inimese eluaegse vangistuse; arvestades, et kohtuprotsessi käigus teatati arvukatest rikkumistest ja ÜRO inimõiguste ülemvolinik kirjeldas seda kui suurt eksimust õigusemõistmisel;

| N. | arvestades, et novembri lõpus teatas Egiptus inimõiguste alalise ülemkomisjoni loomisest, väidetavalt eesmärgiga vastata Egiptuse inimõiguste olukorraga seotud etteheidetele ja sõnastada ühtne Egiptuse kujutlus; arvestades, et selle komisjoni pealiikmed on välis- ja siseministeeriumi, sõjaväe ning luureteenistuste esindajad; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et novembri lõpus teatas Egiptus inimõiguste alalise ülemkomisjoni loomisest, väidetavalt eesmärgiga vastata Egiptuse inimõiguste olukorraga seotud etteheidetele ja sõnastada ühtne Egiptuse kujutlus; arvestades, et selle komisjoni pealiikmed on välis- ja siseministeeriumi, sõjaväe ning luureteenistuste esindajad;

| O. | arvestades, et hoolimata kopti kultuuri põhiseaduslikust tunnustamisest riigi nn sambana, on kopti päritolu egiptlaste (kes moodustavad Egiptuse 9 miljonist kristlasest enamuse) vastu suunatud vägivald ja diskrimineerimine alates 2011. aastast suurenenud; arvestades, et kopti kristlased, kes moodustavad Egiptuse peamiselt moslemi elanikkonnast ligikaudu 10 %, on usupõhise vägivalla all kõige rängemini kannatanud; arvestades, et 2. novembril 2018 sai Minyas islamivõitlejate toime pandud rünnakus kopti kristlaste palverändurite bussi vastu seitse inimest surma ja 19 vigastada, mis on märk Egiptuse julgeolekuprobleemidest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et hoolimata kopti kultuuri põhiseaduslikust tunnustamisest riigi nn sambana, on kopti päritolu egiptlaste (kes moodustavad Egiptuse 9 miljonist kristlasest enamuse) vastu suunatud vägivald ja diskrimineerimine alates 2011. aastast suurenenud; arvestades, et kopti kristlased, kes moodustavad Egiptuse peamiselt moslemi elanikkonnast ligikaudu 10 %, on usupõhise vägivalla all kõige rängemini kannatanud; arvestades, et 2. novembril 2018 sai Minyas islamivõitlejate toime pandud rünnakus kopti kristlaste palverändurite bussi vastu seitse inimest surma ja 19 vigastada, mis on märk Egiptuse julgeolekuprobleemidest;

| P. | arvestades, et ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogu tuleb kavakohaselt kokku 20. detsembril 2018; arvestades, et Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni lähetus Egiptusesse on kavandatud enne assotsiatsiooninõukogu kohtumist; arvestades, et Egiptus ei ole sellele delegatsioonile ametlikult kutset esitanud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELi-Egiptuse assotsiatsiooninõukogu tuleb kavakohaselt kokku 20. detsembril 2018; arvestades, et Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni lähetus Egiptusesse on kavandatud enne assotsiatsiooninõukogu kohtumist; arvestades, et Egiptus ei ole sellele delegatsioonile ametlikult kutset esitanud;

| Q. | arvestades, et alates 2011. aasta revolutsioonist on Egiptus läbinud mitu keerukat arenguetappi ning rahvusvaheline üldsus toetab seda riiki majanduslike, poliitiliste ja julgeolekuprobleemidega tegelemisel; arvestades, et Egiptuses esineb suuri julgeolekuprobleeme, eelkõige Siinai poolsaarel, kus terrorirühmitused on pannud toime rünnakuid julgeolekujõudude vastu; arvestades, et Egiptuses on toimunud mitu ohvriterohket terrorirünnakut; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et alates 2011. aasta revolutsioonist on Egiptus läbinud mitu keerukat arenguetappi ning rahvusvaheline üldsus toetab seda riiki majanduslike, poliitiliste ja julgeolekuprobleemidega tegelemisel; arvestades, et Egiptuses esineb suuri julgeolekuprobleeme, eelkõige Siinai poolsaarel, kus terrorirühmitused on pannud toime rünnakuid julgeolekujõudude vastu; arvestades, et Egiptuses on toimunud mitu ohvriterohket terrorirünnakut;

| R. | arvestades, et 2017. aasta juulis vastu võetud dokumendis ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteetide kohta aastateks 2017–2020 juhindutakse ühisest kindlast valmidusest järgida universaalseid väärtusi, nagu demokraatia, õigusriik ja inimõigused, ning see dokument annab poliitilisteks kontaktideks ja tõhustatud koostööks inimõiguste ja põhivabaduste austamisel põhineva uuendatud raamistiku, hõlmates ka julgeoleku, kohtureformi ja terrorismivastase võitluse valdkonda; arvestades, et Egiptuse ja Euroopa Liidu assotsieerimislepingu poliitikaküsimuste, inimõiguste ja demokraatia allkomitee pidas 10.–11. jaanuaril 2018 Kairos viienda istungi, käsitledes koostööd inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi valdkonnas; arvestades, et Egiptuse ja ELi assotsieerimiskomitee kuues kohtumine toimus 8. novembril 2018; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 2017. aasta juulis vastu võetud dokumendis ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteetide kohta aastateks 2017–2020 juhindutakse ühisest kindlast valmidusest järgida universaalseid väärtusi, nagu demokraatia, õigusriik ja inimõigused, ning see dokument annab poliitilisteks kontaktideks ja tõhustatud koostööks inimõiguste ja põhivabaduste austamisel põhineva uuendatud raamistiku, hõlmates ka julgeoleku, kohtureformi ja terrorismivastase võitluse valdkonda; arvestades, et Egiptuse ja Euroopa Liidu assotsieerimislepingu poliitikaküsimuste, inimõiguste ja demokraatia allkomitee pidas 10.–11. jaanuaril 2018 Kairos viienda istungi, käsitledes koostööd inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi valdkonnas; arvestades, et Egiptuse ja ELi assotsieerimiskomitee kuues kohtumine toimus 8. novembril 2018;

| S. | arvestades, et EL on Egiptuse suurim majanduspartner ning peamine välisinvesteeringute allikas; arvestades, et ELi kahepoolne abi Egiptusele Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kaudu aastateks 2017–2020 on umbes 500 miljonit eurot; arvestades, et ELi välisasjade nõukogu tegi 21. augustil 2013 komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ülesandeks vaadata läbi ELi abi Egiptusele; arvestades, et nõukogu otsustas, et ELi koostööd Egiptusega kohandatakse vastavalt Egiptuses toimuvatele muutustele; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et EL on Egiptuse suurim majanduspartner ning peamine välisinvesteeringute allikas; arvestades, et ELi kahepoolne abi Egiptusele Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi kaudu aastateks 2017–2020 on umbes 500 miljonit eurot; arvestades, et ELi välisasjade nõukogu tegi 21. augustil 2013 komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ülesandeks vaadata läbi ELi abi Egiptusele; arvestades, et nõukogu otsustas, et ELi koostööd Egiptusega kohandatakse vastavalt Egiptuses toimuvatele muutustele;

| T. | arvestades, et Egiptuse rahumeelselt poliitiliselt opositsioonilt võeti täielikult võimalused 2018. aasta presidendivalimiste protsessis osaleda ja Egiptuse valijate poliitilise osalemise õigust eirati massiliselt; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Egiptuse rahumeelselt poliitiliselt opositsioonilt võeti täielikult võimalused 2018. aasta presidendivalimiste protsessis osaleda ja Egiptuse valijate poliitilise osalemise õigust eirati massiliselt;

| U. | arvestades, et välisasjade nõukogu 21. augusti 2013. aasta järeldustes märgitakse, et „liikmesriigid leppisid kokku, et peatatakse kõigi selliste seadmete Egiptusesse eksportimise litsentsid, mida seal võidakse kasutada siserepressioonideks, ja ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP hõlmatud seadmete ekspordilitsentse hinnatakse uuesti ning Egiptusele antav julgeolekuabi vaadatakse üle“; arvestades, et välisasjade nõukogu kordas neid järeldusi uuesti 2014. aasta veebruaris; arvestades, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja kinnitas oma 27. oktoobri 2015. aasta kirjalikus vastuses, et ülalnimetatud järeldused kujutavad endast poliitilist kohustust mitte anda Egiptusele sõjalist toetust; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et välisasjade nõukogu 21. augusti 2013. aasta järeldustes märgitakse, et „liikmesriigid leppisid kokku, et peatatakse kõigi selliste seadmete Egiptusesse eksportimise litsentsid, mida seal võidakse kasutada siserepressioonideks, ja ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP hõlmatud seadmete ekspordilitsentse hinnatakse uuesti ning Egiptusele antav julgeolekuabi vaadatakse üle“; arvestades, et välisasjade nõukogu kordas neid järeldusi uuesti 2014. aasta veebruaris; arvestades, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja kinnitas oma 27. oktoobri 2015. aasta kirjalikus vastuses, et ülalnimetatud järeldused kujutavad endast poliitilist kohustust mitte anda Egiptusele sõjalist toetust;

| 1. | mõistab teravalt hukka Egiptuses jätkuvad põhiliste demokraatlike õiguste piirangud, mis puudutavad muu hulgas sõnavabadust internetis ja mujal, ühinemis- ja kogunemisvabadust, poliitilist pluralismi ja õigusriigi toimimist; nõuab, et ametivõimud, julgeolekujõud ja -teenistused ning muud rühmad Egiptuses lõpetaksid kõik vägivallaaktid, kihutustöö, vihkamist õhutavad avaldused, tagakiusamise, hirmutamise, kadunuks jääma sundimise ja tsenseerimise, mis on suunatud inimõiguslaste, advokaatide, meeleavaldajate, naisõiguslaste, LGBTI-inimeste, kodanikuühiskonna organisatsioonide, poliitiliste vastaste ja vähemuste, sh nuubialaste vastu; mõistab hukka ülemäärase vägivalla kasutamise meeleavaldajate vastu; nõuab kõigi inimõiguste rikkumise juhtumite sõltumatut ja läbipaistvat uurimist ning nendes tegudes süüdi olevate isikute vastutusele võtmist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub Egiptuse valitsust üles viivitamata ja tingimusteta vabastama inimõiguste kaitsjad Ahmad Amasha, Hanan Badr el-Dini, Amal Fathy, Ezzat Ghoneimi, Hoda Abdelmoneimi, Ibrahim Metwally Hegazy ja Azzouz Mahgoubi ning meediatöötajad Mahmoud „Shawkan“ Abu Zeidi, Hisham Gaafari, Mohammed „Oxygen“ Ibraimi, Ismail Iskandarani, Adel Sabri, Ahmed Tarek Ibrahim Ziada, Alaa Abdelfattahi, Shady Abu Zaidi, Mostafa al-Aasari, Hassan al-Bannaandi ja Moataz Wadnani, samuti kõik teised, keda peetakse kinni üksnes sõnavabaduse rahumeelse kasutamise eest, Egiptuse põhiseadust rikkudes ja rahvusvahelisi kohustusi eirates; nõuab, et Egiptus avaks nendele inimestele enne nende vabastamist kõik võimalused suhelda ja kohtuda oma perekondadega ja enda valitud advokaatidega ning saada vajalikku arstiabi, ning nõuab kõigi väidetava väärkohtlemise või piinamise juhtumite kohta usaldusväärse uurimise korraldamist; kutsub ELi üles rakendama Egiptuse suhtes täielikku ekspordikontrolli nende kaupade, mida on võimalik kasutada piinamiseks või surmanuhtluse täideviimiseks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab Egiptuse valitsusele meelde, et Egiptuse ja selle rahva pikaajaline heaolu on tihedalt seotud universaalsete inimõiguste kaitsmise ning selliste demokraatlike ja läbipaistvate institutsioonide loomise ja kindlustamisega, mis tegelevad kodanike põhiõiguste kaitsmisega; kutsub seetõttu Egiptuse ametivõime üles täielikult järgima nende rahvusvaheliste konventsioonide põhimõtteid, millega riik on ühinenud; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Egiptuse ametivõime üles lõpetama kõik käimasolevad alusetud kriminaaluurimised vabaühenduste suhtes, sealhulgas „välisrahastamise asja“ uurimise, ning tühistama ülikarmi vabaühenduste seaduse; soovitab selle seaduse asendada uue õigusraamistikuga, mis töötataks välja tõelises koostöös kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning kooskõlas Egiptuse riigisiseste ja rahvusvaheliste kohustustega, eesmärgiga kaitsta ühinemisvabadust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on sügavalt mures Egiptuse kohtutes toimuvate kollektiivsete kohtuprotsesside ning neil langetatud rohkearvuliste surmaotsuste ja pikaajalise vanglakaristuse otsuste pärast; kutsub Egiptuse õigusasutusi üles lõpetama inimeste suhtes surmanuhtluse kohaldamise, sealhulgas nende isikute suhtes, kes olid väidetava kuriteo toimepanemise ajal alla 18-aastased, ning järgima ja austama kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Egiptus on ühinenud, ning eelkõige selle artiklit 14, millega sätestatakse õigus õiglasele ja õigeaegsele kohtumenetlusele, mis põhineb selgel süüdistusel, kusjuures tuleb tagada süüdistatava õiguste järgimine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kordab oma üleskutset, et Egiptus allkirjastaks ja ratifitseeriks kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti teise fakultatiivprotokolli, millega taotletakse surmanuhtluse kaotamist, samuti ÜRO rahvusvahelise konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta; kutsub Egiptuse valitsust üles esitama asjaomastele ÜRO eriraportööridele avatud kutse Egiptust külastada; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Egiptuse parlamenti üles vaatama läbi Egiptuse kriminaalkoodeksi, kriminaalmenetluse seadustiku, terrorismivastased õigusaktid ja sõjaväekoodeksi; kutsub Egiptuse ametivõime üles lõpetama sõjaväekohtutes tsiviilisikute üle kohtumõistmise; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab sügavat muret nende isikute survestamise pärast, kes teevad koostööd või püüavad teha koostööd rahvusvaheliste inimõigusorganisatsioonidega või inimõigustega tegelevate ÜRO organitega, nagu hiljuti ÜRO eriraportööriga, kes tegeleb piisava eluaseme küsimustega; tuletab Egiptuse ametivõimudele meelde Egiptuse ÜRO liikmena võetud kohustusi hoiduda sellisest survestamisest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | taunib vähemusrühmade jätkuvat tagakiusamist Egiptuses; kinnitab oma kindlat toetust südametunnistuse- ja usuvabadusele Egiptuses ning nõuab rahvusvahelise koostöö edendamist selles vallas, sealhulgas ÜRO sõltumatut uurimist kopti kristlaste olukorra hindamiseks Egiptuses; kutsub Egiptust üles vaatama läbi pühaduseteotust käsitlevad õigusaktid ja tagama usuvähemuste kaitse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab, et Egiptuse valitsus lõpetaks kõik pärast 2017. aasta juunit Katari kodanikele kehtestatud diskrimineerivad meetmed, eriti seoses Ola al-Qaradawi ja tema abikaasa Hosm Khalafi juhtumiga; |
| --- | --- |

10.

| 11. | avaldab toetust Egiptuse rahva enamuse püüdlustele – nende inimeste püüdlustele, kes tahavad luua vaba, stabiilse, jõuka, kaasava ja demokraatliku riigi, kus järgitakse oma riigi ja rahvusvahelisi kohustusi inimõiguste ja põhivabaduste vallas; tuletab meelde, et on oluline austada rahumeelseid arvamusavaldusi ja kriitikat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | avaldab siirast kaastunnet terrorismiohvrite perekondadele; väljendab solidaarsust Egiptuse rahvaga ning kinnitab taas oma kindlat toetust võitlusele radikaalsete ideoloogiate leviku ja terrorirühmituste vastu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et Egiptuse valitsus tagaks, et kõik operatsioonid Siiani poolsaarel korraldataks kooskõlas rahvusvaheliste inimõigusnormidega, nõuab, et valitsus uuriks põhjalikult kõiki kuritarvitusi, avaks Põhja-Siinai piirkonna viivitamata sõltumatutele vaatlejatele ja ajakirjanikele, tagaks elanike põhiliste vajaduste rahuldamise ning lubaks sõltumatutel abiorganisatsioonidel anda abi puudustkannatavatele inimestele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal käsitleda Egiptuse inimõiguslaste äärmiselt murettekitavat olukorda prioriteetse küsimusena ning taunida inimõiguste üldiselt murettekitavat olukorda, sealhulgas surmanuhtluse kasutamist Egiptuses; nõuab, et Euroopa välisteenistus käsitleks viimasel ajal Egiptuses toimunut ning kasutaks kõiki enda käsutuses olevaid mõjutusvahendeid, et avaldada Egiptusele survet, et Egiptus parandaks inimõiguste olukorda ja loobuks lähiajaks ette nähtud hukkamistest, ning et välisteenistus nõuaks kinnipeetavate kiiret vabastamist ja kutsuks Egiptuse ametivõime üles täitma rahvusvahelistest normidest ja seadustest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et Egiptuse kui olulise naaberriigi ja partneriga tehtav koostöö on ELi jaoks tähtis; nõuab tungivalt, et Egiptus järgiks 27. juulil 2017. aastal vastu võetud ELi ja Egiptuse partnerluse prioriteete ning edendaks kooskõlas oma põhiseaduse ja rahvusvaheliste normidega demokraatiat, põhivabadusi ja inimõigusi; rõhutab, et partnerluse prioriteedid Egiptusega sõlmiti 2017. aastal hoolimata Egiptuse jätkuvast taandarengust inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi valdkonnas; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning liikmesriike üles seadma Egiptusega koostöö jätkamise eeltingimuseks inimõiguste austamise, ja võtma inimõiguste inimõiguste küsimusi – eriti seoses kolme kindlaksmääratud prioriteediga – arvesse kõikidel Egiptuse ametivõimudega peetavatel kõnelustel; kordab, et rände ohjamine ega terrorismivastane võitlus ei tohiks kahjustada inimõigusi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab Egiptuse ametivõimudele meelde, et kooskõlas Euroopa naabruspoliitika põhimõttega „rohkema eest rohkem“ peaksid ELi ja Egiptuse suhted põhinema stiimulitel ning sõltuma Egiptuse edusammudest demokraatlike institutsioonide reformi, õigusriigi ja inimõiguste vallas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja liikmesriigid säilitaksid 20. detsembriks 2018. aastaks kavandatud ELi ja Egiptuse assotsiatsiooninõukogu kohtumisel, nagu ka kõikidel inimõiguste alastel foorumitel ning kahe- ja mitmepoolsetel kohtumistel, tugeva ja ühtse seisukoha inimõiguste küsimustes, ning teeksid selgesõnaliselt teatavaks, millised tagajärjed Egiptuse valitsust ees ootavad, kui ta ei loobu kuritarvituslikust käitumisest ega muuda suundumust – ei hakka rakendama kindlasuunalisi sanktsioone inimõiguste rikkumise eest vastutavate isikute suhtes; nõuab peale selle, et EL esitaks ÜRO Inimõiguste Nõukogu järgmisel istungjärgul tugeva avalduse, võttes arvesse ka ÜRO inimõiguste olukorra üldise perioodilise läbivaatamise 2019. aasta soovitusi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kordab, et on veel sügavalt nördinud Itaalia teadlase Giulio Regeni piinamise ja tapmise pärast; rõhutab, et avaldab ELi asutustele jätkuvalt survet, et need teeksid Egiptuse ametivõimudega koostööd, kuni selles asjas tõde välja selgitatakse ja süüdlased vastutusele võetakse; tuletab Egiptuse ametivõimudele meelde, et nad vastutavad Giulio Regeni juhtumit uuriva Itaalia–Egiptuse õigusmeeskonna julgeoleku eest; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kordab oma üleskutset liikmesriikidele: peatada jälgimistehnoloogia ja turvaseadmete eksport Egiptusesse, kuna need võivad hõlbustada rünnakuid inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna aktivistide, sealhulgas sotsiaalmeedia vastu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | peab ülimalt kahetsusväärseks Egiptuse ametivõimude soovimatust korraldada Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni missioon Kairosse; ootab, et EL tõstataks küsimuse, miks Egiptuse ametiasutused jätkuvalt keelduvad missiooniks luba andmast; |
| --- | --- |

20.

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Egiptuse valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0035.

(2)  ELT C 50, 9.2.2018, lk 42.

(3)  ELT C 399, 24.11.2017, lk 130.

(4)  ELT C 300, 18.8.2016, lk 34.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/137 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/137

---

P8_TA(2018)0527

Tansaania

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon Tansaania kohta (2018/2969(RSP))

(2020/C 388/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Tansaania kohta, sealhulgas 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Tansaania kohta, sealhulgas 12. märtsi 2015. aasta resolutsiooni (1),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 15. novembril 2018 ELi nimel tehtud avaldust ELi ja Tansaania suhete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini 15. novembril 2018 ELi nimel tehtud avaldust ELi ja Tansaania suhete kohta,

| — | võttes arvesse ELi 23. veebruari 2018. aasta kohapealset avaldust poliitikast tingitud vägivalla ja hirmutamise sagenemise kohta Tansaanias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 23. veebruari 2018. aasta kohapealset avaldust poliitikast tingitud vägivalla ja hirmutamise sagenemise kohta Tansaanias,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. juuni 2016. aasta järeldusi LGBTI-inimeste võrdõiguslikkuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. juuni 2016. aasta järeldusi LGBTI-inimeste võrdõiguslikkuse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Michelle Bachelet’ 2. novembri 2018. aasta avaldust LGBT-inimeste kohtu alla andmise ja vahistamise kohta Tansaanias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku Michelle Bachelet’ 2. novembri 2018. aasta avaldust LGBT-inimeste kohtu alla andmise ja vahistamise kohta Tansaanias,

| — | võttes arvesse nõukogu vahendite kogumit lesbide, geide, biseksuaalide ja transsooliste inimeste kõigi inimõiguste kaitsmiseks ja edendamiseks (nn LGBT vahendite kogum), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu vahendite kogumit lesbide, geide, biseksuaalide ja transsooliste inimeste kõigi inimõiguste kaitsmiseks ja edendamiseks (nn LGBT vahendite kogum),

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse AKV-ELi partnerluslepingut (Cotonou leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi partnerluslepingut (Cotonou leping),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et alates Tansaania presidendi John Pombe Magufuli valimisest 2015. aastal on riigis repressiivsete seaduste ja dekreetidega põhiõigusi kahjustatud; arvestades, et kriitilised ajakirjanikud, opositsioonipoliitikud ja häälekad kodanikuühiskonna aktivistid on kogenud ähvardusi, meelevaldset kinnipidamist ja ahistamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates Tansaania presidendi John Pombe Magufuli valimisest 2015. aastal on riigis repressiivsete seaduste ja dekreetidega põhiõigusi kahjustatud; arvestades, et kriitilised ajakirjanikud, opositsioonipoliitikud ja häälekad kodanikuühiskonna aktivistid on kogenud ähvardusi, meelevaldset kinnipidamist ja ahistamist;

| B. | arvestades, et viimase kahe aasta jooksul on riigis sagenenud lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI-inimesed) häbimärgistamine, nende vastu suunatud vägivald ja nende sihipärased vahistamised; arvestades, et Tansaania seaduste kohaselt on samasoolised suhted kuritegu, mis on karistatav 30 aasta pikkuse kuni eluaegse vangistusega; arvestades, et Tansaania homoseksuaalsuse vastane seadus on üks karmimaid maailmas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et viimase kahe aasta jooksul on riigis sagenenud lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste (LGBTI-inimesed) häbimärgistamine, nende vastu suunatud vägivald ja nende sihipärased vahistamised; arvestades, et Tansaania seaduste kohaselt on samasoolised suhted kuritegu, mis on karistatav 30 aasta pikkuse kuni eluaegse vangistusega; arvestades, et Tansaania homoseksuaalsuse vastane seadus on üks karmimaid maailmas;

| C. | arvestades, et mehi, keda kahtlustatakse homoseksuaalsuses, sunnitakse Tansaanias läbima anaaluuringuid, mille puhul on tegemist solvava meetodiga homoseksuaalse käitumise n-ö tõendamiseks ning mille ÜRO ning inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjon on hukka mõistnud kui piinamise; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mehi, keda kahtlustatakse homoseksuaalsuses, sunnitakse Tansaanias läbima anaaluuringuid, mille puhul on tegemist solvava meetodiga homoseksuaalse käitumise n-ö tõendamiseks ning mille ÜRO ning inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjon on hukka mõistnud kui piinamise;

| D. | arvestades, et Dar es Salaami piirkondlik volinik Paul Makonda on olnud repressioonide üks silmapaistev eestkõneleja; arvestades, et 31. oktoobril 2018. aastal toimunud pressikonverentsil teatas ta töörühma loomisest, mille ülesanne on tabada homoseksuaalseid mehi, prostituute ja inimesi, kes korraldavad sotsiaalmeedias petturlikke rahakogumisi; arvestades, et ta kutsus üldsust üles teavitama ametivõime arvatavatest geidest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Dar es Salaami piirkondlik volinik Paul Makonda on olnud repressioonide üks silmapaistev eestkõneleja; arvestades, et 31. oktoobril 2018. aastal toimunud pressikonverentsil teatas ta töörühma loomisest, mille ülesanne on tabada homoseksuaalseid mehi, prostituute ja inimesi, kes korraldavad sotsiaalmeedias petturlikke rahakogumisi; arvestades, et ta kutsus üldsust üles teavitama ametivõime arvatavatest geidest;

| E. | arvestades, et tervishoiuministeerium on ajutiselt peatanud HIV ja AIDSiga seotud teenuste osutamise kogukonna tasandil ning on sulgenud tugikeskused peamistele elanikkonnarühmadele, sealhulgas homoseksuaalsetele meestele; arvestades, et 17. veebruaril 2017. aastal suleti 40 tervisekeskust homoseksuaalsuse väidetava julgustamise eest; arvestades, et mitmed organisatsioonid on teatanud, et LGBTI-kogukonna mahasurumine on kaasa toonud selle, et HIV-positiivsetel meestel ei ole enam võimalik saada retroviirusevastast ravi ning teistele on lõpetatud testimis- ja ennetusteenuste osutamine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tervishoiuministeerium on ajutiselt peatanud HIV ja AIDSiga seotud teenuste osutamise kogukonna tasandil ning on sulgenud tugikeskused peamistele elanikkonnarühmadele, sealhulgas homoseksuaalsetele meestele; arvestades, et 17. veebruaril 2017. aastal suleti 40 tervisekeskust homoseksuaalsuse väidetava julgustamise eest; arvestades, et mitmed organisatsioonid on teatanud, et LGBTI-kogukonna mahasurumine on kaasa toonud selle, et HIV-positiivsetel meestel ei ole enam võimalik saada retroviirusevastast ravi ning teistele on lõpetatud testimis- ja ennetusteenuste osutamine;

| F. | arvestades, et 2018. aasta novembris vahistati Zanzibaris kümme meest, kes väidetavalt korraldasid samasooliste abielutseremoonia; arvestades, et 17. oktoobril 2018. aastal vahistati 13 tervishoiu- ja inimõiguste aktivisti, kes osalesid kohtumisel, kus arutati seadust, millega piiratakse LGBTI-inimeste juurdepääsu teatavatele tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2018. aasta novembris vahistati Zanzibaris kümme meest, kes väidetavalt korraldasid samasooliste abielutseremoonia; arvestades, et 17. oktoobril 2018. aastal vahistati 13 tervishoiu- ja inimõiguste aktivisti, kes osalesid kohtumisel, kus arutati seadust, millega piiratakse LGBTI-inimeste juurdepääsu teatavatele tervishoiuteenustele;

| G. | arvestades, et paljud lapsed ja noorukid, eriti tüdrukud, puutuvad kokku inimõiguste rikkumiste ja kahjulike tavadega, sealhulgas laialdase seksuaalse vägivalla, kehalise karistamise, varajaste abielude ja teismeea rasedusega, mis muudavad kooliskäimise nende jaoks raskeks või võimatuks; arvestades, et Tansaania valitsus takistab juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele ning hirmutab organisatsioone, kes annavad selliste teenuste kohta teavet; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et paljud lapsed ja noorukid, eriti tüdrukud, puutuvad kokku inimõiguste rikkumiste ja kahjulike tavadega, sealhulgas laialdase seksuaalse vägivalla, kehalise karistamise, varajaste abielude ja teismeea rasedusega, mis muudavad kooliskäimise nende jaoks raskeks või võimatuks; arvestades, et Tansaania valitsus takistab juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele ning hirmutab organisatsioone, kes annavad selliste teenuste kohta teavet;

| H. | arvestades, et 22. juunil 2018. aastal avaldas president Magufuli deklaratsiooni, millega keelatakse rasedatel tüdrukutel koolis käia; arvestades, et ametivõimud hirmutavad kodanikuühiskonna organisatsioone, kes seisavad rasedate tüdrukute õiguse eest kooli tagasi minna; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 22. juunil 2018. aastal avaldas president Magufuli deklaratsiooni, millega keelatakse rasedatel tüdrukutel koolis käia; arvestades, et ametivõimud hirmutavad kodanikuühiskonna organisatsioone, kes seisavad rasedate tüdrukute õiguse eest kooli tagasi minna;

| I. | arvestades, et Tansaania inimõiguste ja hea valitsemistava komisjon ei ole juba mõnda aega tegutsenud; arvestades, et president Magufuli ei ole nimetanud sellesse komisjoni volinikke ega muid ametikandjaid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Tansaania inimõiguste ja hea valitsemistava komisjon ei ole juba mõnda aega tegutsenud; arvestades, et president Magufuli ei ole nimetanud sellesse komisjoni volinikke ega muid ametikandjaid;

| J. | arvestades, et valitsus on sulgenud eraomandis olevad raadiojaamad ja ajalehed või neid ähvardanud ning lõpetanud parlamendiarutelude otseülekanded; arvestades, et kohalikud kanalid ja kohalikke kanaleid edastavad dekoodrid on suletud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et valitsus on sulgenud eraomandis olevad raadiojaamad ja ajalehed või neid ähvardanud ning lõpetanud parlamendiarutelude otseülekanded; arvestades, et kohalikud kanalid ja kohalikke kanaleid edastavad dekoodrid on suletud;

| K. | arvestades, et Tansaania Rahvusassamblee võttis 2015. aastal vastu küberkuritegevuse seaduse ja 2018. aasta septembris veebisisu eeskirjad, mille eesmärk on kontrollida sotsiaalmeedias kasutatavat sisu; arvestades, et 2015. aastal vastu võetud statistikaseaduses on sätestatud, et valitsuse esitatud teatavaid statistilisi andmeid ei ole lubatud arutada ega kahtluse alla seada; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Tansaania Rahvusassamblee võttis 2015. aastal vastu küberkuritegevuse seaduse ja 2018. aasta septembris veebisisu eeskirjad, mille eesmärk on kontrollida sotsiaalmeedias kasutatavat sisu; arvestades, et 2015. aastal vastu võetud statistikaseaduses on sätestatud, et valitsuse esitatud teatavaid statistilisi andmeid ei ole lubatud arutada ega kahtluse alla seada;

| L. | arvestades, et pidevalt vahistatakse juhtivaid opositsiooniliikmeid, kellele esitatakse süüdistusi alates presidendi väidetavast solvamisest kuni väärteabe ja mässule õhutamiseni; arvestades, et 2018. aasta juulis vahistati Tansaania peamise opositsioonierakonna 20 liiget väidetava rahutuste õhutamise eest; arvestades, et alates 2018. aasta algusest on vägivaldselt rünnatud ja koguni tapetud mitmeid poliitilise opositsiooni liikmeid ja parlamendiliikmeid; arvestades, et 22. veebruaril 2018 tapeti matšeetedega oma kodu juures Godfrey Luena, kes oli Tansaania parlamendis peamise opositsioonierakonna Chama Cha Demokrasia na Maendeleo (CHADEMA) liige ja häälekas maaomandiõiguste kaitsja; arvestades, et 2018. aasta novembris vahistati ajakirjanike kaitse komitee programmi koordinaator Africa Angela Quintal ja tema kolleeg Muthoki Mumo, kes vabastati pärast seda, kui rahvusvahelised institutsioonid survet avaldasid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et pidevalt vahistatakse juhtivaid opositsiooniliikmeid, kellele esitatakse süüdistusi alates presidendi väidetavast solvamisest kuni väärteabe ja mässule õhutamiseni; arvestades, et 2018. aasta juulis vahistati Tansaania peamise opositsioonierakonna 20 liiget väidetava rahutuste õhutamise eest; arvestades, et alates 2018. aasta algusest on vägivaldselt rünnatud ja koguni tapetud mitmeid poliitilise opositsiooni liikmeid ja parlamendiliikmeid; arvestades, et 22. veebruaril 2018 tapeti matšeetedega oma kodu juures Godfrey Luena, kes oli Tansaania parlamendis peamise opositsioonierakonna Chama Cha Demokrasia na Maendeleo (CHADEMA) liige ja häälekas maaomandiõiguste kaitsja; arvestades, et 2018. aasta novembris vahistati ajakirjanike kaitse komitee programmi koordinaator Africa Angela Quintal ja tema kolleeg Muthoki Mumo, kes vabastati pärast seda, kui rahvusvahelised institutsioonid survet avaldasid;

| M. | arvestades, et turismi arendamine on viimastel aastatel kaasa toonud suurema aktiivsuse, eriti Serengeti piirkonnas, kus elavad maasaid; arvestades, et haritava või napi maa kontrollimine spekulatiivsetel eesmärkidel on piirkonnas tekitanud suuri pingeid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et turismi arendamine on viimastel aastatel kaasa toonud suurema aktiivsuse, eriti Serengeti piirkonnas, kus elavad maasaid; arvestades, et haritava või napi maa kontrollimine spekulatiivsetel eesmärkidel on piirkonnas tekitanud suuri pingeid;

| N. | arvestades, et ELi delegatsiooni juht Roeland van de Geer oli sunnitud riigist lahkuma pärast seda, kui Tansaania ametivõimud avaldasid talle järjest suuremat survet; arvestades, et pärast president Magufuli valimist on Tansaaniast välja saadetud ÜRO naiste õiguste agentuuri juht, ÜRO Arenguprogrammi juht ja UNESCO juht; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELi delegatsiooni juht Roeland van de Geer oli sunnitud riigist lahkuma pärast seda, kui Tansaania ametivõimud avaldasid talle järjest suuremat survet; arvestades, et pärast president Magufuli valimist on Tansaaniast välja saadetud ÜRO naiste õiguste agentuuri juht, ÜRO Arenguprogrammi juht ja UNESCO juht;

| O. | arvestades, et komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini on teatanud, et liidu suhted Tansaaniaga vaadatakse põhjalikult läbi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini on teatanud, et liidu suhted Tansaaniaga vaadatakse põhjalikult läbi;

| 1. | väljendab muret Tansaania halveneva poliitilise olukorra pärast, mida iseloomustab avaliku tegutsemisruumi ahenemine, mis toimub kodanikuühiskonna organisatsioonide, inimõiguste kaitsjate, meedia ja paljude erakondade tegevuse piirangute karmistamise kaudu; on eriti mures LGBTI-inimeste olukorra halvenemise pärast; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab hukka igasuguse vihkamisele ja vägivallale õhutamise seksuaalse sättumuse alusel; nõuab tungivalt, et Tansaania ametivõimud tagaksid, et Paul Makonda lõpetab oma provokatsioonid LGBTI-kogukonna suhtes ning ta antakse vägivallale õhutamise eest kohtu alla; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab, et ajakirjanike, LGBTI-inimeste, inimõiguste kaitsjate ja opositsioonierakondade liikmete vastu suunatud rünnakute ja kallaletungide uurimiseks viidaks läbi sõltumatud uurimised, mille eesmärk on võtta arvatavad toimepanijad vastutusele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab Tansaania valitsusele meelde tema kohustust, sealhulgas Cotonou lepingu alusel võetud kohustusi kaitsta kõigil juhtudel kõigi oma kodanike õigusi, väärikust ja füüsilist puutumatust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub Tansaanial tunnistada kehtetuks homoseksuaalsust kriminaliseerivad seadused; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid kasutaksid täielikult nn LGBT vahendite kogumit, et ergutada kolmandaid riike homoseksuaalsust dekriminaliseerima, aidata vähendada vägivalda ja diskrimineerimist ning kaitsta LGBTI inimõiguste kaitsjaid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Tansaania ametivõime üles muutma küberkuritegevuse seaduse, elektroonilise ja postiside (veebisisu) eeskirjade ja meediateenuste seaduse kõiki piiravaid sätteid ning asendama need sätetega, mis tagavad sõna- ja meediavabaduse kooskõlas rahvusvaheliste inimõigustealaste standarditega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub Tansaania ametivõime üles tunnistama kehtetuks kõik seadused, poliitikameetmed või muud takistused, mille tõttu naised, tüdrukud ja noored emad ei saa teenuseid ja teavet, mida nad vajavad tervislikuks eluks, eelkõige president Magufuli deklaratsiooni, mille kohaselt ei tohiks sünnitanud tüdrukutel lubada kooli naasta, ning sealhulgas tunnistama kehtetuks eeskirjad, millega seadustatakse rasedate tüdrukute koolist väljaviskamine; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab tungivalt, et Tansaania president muudaks riigi inimõiguste komisjoni võimalikult kiiresti tegutsemisvõimeliseks, nimetaks volinikud, kes võtavad meetmeid inimõiguste rikkumiste suhtes, ja võtaks meetmeid välismaal töötavate Tansaania kodanike toetamiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub Tansaania ametivõime üles vabastama kõik poliitvangid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab tõsist muret seoses survega, mida Tansaania valitsus avaldas ELi delegatsiooni juhile Roeland van de Geerile; tunneb heameelt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide otsuse üle vaadata Tansaania suhtes rakendatav ELi poliitika põhjalikult läbi; rõhutab, et on vaja poliitilist dialoogi, mille käigus püüelda selle poole, et Tansaania ametiasutused võtaksid konkreetseid kohustusi kodanikuühiskonna, erakondade ja meedia jaoks soodsa keskkonna loomiseks; kutsub komisjoni üles tagama, et tulevasse 2020. aasta järgsesse AKV-ELi partnerluslepingusse lisataks selgesõnaline viide diskrimineerimiskeelule seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab muret maasaide olukorra pärast; mõistab hukka jõu kasutamise ametivõimude ja julgeolekujõudude poolt; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub Tansaania ametivõime üles otsustavalt tegutsema, et kaitsta kodanikuühiskonna organisatsioonide, inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike, tervishoiutöötajate ja poliitiliste aktivistide õigusi kooskõlas Tansaania põhiseaduse, inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika harta ning riigi rahvusvaheliste ja piirkondlike kohustustega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab, et EL jätkaks Tansaania inimõiguste olukorra tähelepanelikku jälgimist, eelkõige oma delegatsiooni korrapäraste aruannete kaudu; kutsub Euroopa Liidu delegatsiooni ja liikmesriike üles tegema kõik endast oleneva, et tagada hädaolukordades kaitse ja toetus ohus olevatele inimõiguste kaitsjatele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajale, AKV-ELi nõukogule, Aafrika Liidu institutsioonidele, Ida-Aafrika Ühenduse institutsioonidele ning Tansaania presidendile, valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  ELT C 316, 30.8.2016, lk 122.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/141 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/141

---

P8_TA(2018)0528

Plokiahel ja tulevikule orienteeritud kaubanduspoliitika

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon plokiahela ja tulevikule orienteeritud kaubanduspoliitika kohta (2018/2085(INI))

(2020/C 388/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 207 lõiget 3 ja artiklit 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 207 lõiget 3 ja artiklit 218,

| — | võttes arvesse teenustekaubanduse üldlepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse teenustekaubanduse üldlepingut,

| — | võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) infotehnoloogia lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) infotehnoloogia lepingut,

| — | võttes arvesse WTO e-kaubanduse töökava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO e-kaubanduse töökava,

| — | võttes arvesse WTO kaubanduse lihtsustamise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WTO kaubanduse lihtsustamise lepingut,

| — | võttes arvesse Maailma Tolliorganisatsiooni muudetud Kyoto lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Tolliorganisatsiooni muudetud Kyoto lepingut,

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni virtuaalvääringute kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni virtuaalvääringute kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni uue kaugelevaatava ja innovaatilise tulevase kaubandus- ja investeerimisstrateegia kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni uue kaugelevaatava ja innovaatilise tulevase kaubandus- ja investeerimisstrateegia kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni digitaalkaubanduse strateegia loomise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni digitaalkaubanduse strateegia loomise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 16. mai 2017. aasta resolutsiooni tolli tulemuslikkuse ja juhtimise väliste aspektide hindamise kui kaubanduse edendamise ja ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemise vahendi kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. mai 2017. aasta resolutsiooni tolli tulemuslikkuse ja juhtimise väliste aspektide hindamise kui kaubanduse edendamise ja ebaseadusliku kauplemise vastu võitlemise vahendi kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduse ja ELi kaubanduspoliitika mõju kohta ülemaailmsetele väärtusahelatele (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduse ja ELi kaubanduspoliitika mõju kohta ülemaailmsetele väärtusahelatele (5),

| — | võttes arvesse 2017. aasta detsembris Buenos Aireses toimunud WTO ministrite konverentsi ühisdeklaratsiooni kaubanduse ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2017. aasta detsembris Buenos Aireses toimunud WTO ministrite konverentsi ühisdeklaratsiooni kaubanduse ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (7),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis käsitleb horisontaalsätteid piiriülese andmeedastuse ja isikuandmete kaitse kohta (ELi kaubandus- ja investeerimislepingutes), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis käsitleb horisontaalsätteid piiriülese andmeedastuse ja isikuandmete kaitse kohta (ELi kaubandus- ja investeerimislepingutes),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Sotsiaal- ja Majanduskomiteele ning Regioonide Komiteele „Aruanne kaubanduspoliitika strateegia „Kaubandus kõigile“ rakendamise kohta. Edumeelse kaubanduspoliitika kujundamine üleilmastumise ohjamiseks“ (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Sotsiaal- ja Majanduskomiteele ning Regioonide Komiteele „Aruanne kaubanduspoliitika strateegia „Kaubandus kõigile“ rakendamise kohta. Edumeelse kaubanduspoliitika kujundamine üleilmastumise ohjamiseks“ (COM(2017)0491),

| — | võttes arvesse Ühendkuningriigi valitsuse teadusbüroo peateadusnõustaja 2016. aasta aruannet „Distributed Ledger Technology; beyond blockchain“ („Hajusraamatu tehnoloogia. Pärast plokiahelat“) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühendkuningriigi valitsuse teadusbüroo peateadusnõustaja 2016. aasta aruannet „Distributed Ledger Technology; beyond blockchain“ („Hajusraamatu tehnoloogia. Pärast plokiahelat“) (8),

| — | võttes arvesse ÜRO kaubanduse hõlbustamise ja elektroonilise äritegevuse keskuse (UN Centre for Trade Facilitation and Electronic Business, UN/CEFACT) 2018. aasta valget raamatut plokiahela tehniliste rakenduste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kaubanduse hõlbustamise ja elektroonilise äritegevuse keskuse (UN Centre for Trade Facilitation and Electronic Business, UN/CEFACT) 2018. aasta valget raamatut plokiahela tehniliste rakenduste kohta,

| — | võttes arvesse ELi 21 liikmesriigi ja Norra 10. aprilli 2018. aasta deklaratsiooni plokiaheltehnoloogia Euroopa partnerluse loomise kohta (9), mille järel ühines partnerlusega veel viis liikmesriiki, mis tähendab, et praegu on alla kirjutanud 27 riiki; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 21 liikmesriigi ja Norra 10. aprilli 2018. aasta deklaratsiooni plokiaheltehnoloogia Euroopa partnerluse loomise kohta (9), mille järel ühines partnerlusega veel viis liikmesriiki, mis tähendab, et praegu on alla kirjutanud 27 riiki;

| — | võttes arvesse, et komisjon avas 1. veebruaril 2018. aastal ELi plokiahela vaatluskeskuse ja foorumi (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et komisjon avas 1. veebruaril 2018. aastal ELi plokiahela vaatluskeskuse ja foorumi (10),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 2017. aasta järeldusi (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 2017. aasta järeldusi (11),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A8-0407/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A8-0407/2018),

| A. | arvestades, et välja arvatud juhul, kui on sätestatud teisiti, peetakse käesolevas raportis plokiahelaks loalist erasektori hajusraamatu tehnoloogiat, mis kujutab endast andmebaasi, mis koosneb järjestikest andmeplokkidest, mis lisatakse võrguoperaatorite konsensusel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et välja arvatud juhul, kui on sätestatud teisiti, peetakse käesolevas raportis plokiahelaks loalist erasektori hajusraamatu tehnoloogiat, mis kujutab endast andmebaasi, mis koosneb järjestikest andmeplokkidest, mis lisatakse võrguoperaatorite konsensusel;

| B. | arvestades, et eri juhtuuringud ja tööstusharud saavad era- ja avaliku sektori ning loalistest/loatutest plokiahelatest erinevat kasu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eri juhtuuringud ja tööstusharud saavad era- ja avaliku sektori ning loalistest/loatutest plokiahelatest erinevat kasu;

| C. | arvestades, et iga plokk plokiahelas hõlmab räsikoodi, mis kontrollib eelmiste plokkide andmeid, võimaldades nii eri osalejatel teha tehinguid suurema kindlustunde ja vastutusega, kuna raamatus olevaid andmeid ei saa hõlpsalt võltsida; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et iga plokk plokiahelas hõlmab räsikoodi, mis kontrollib eelmiste plokkide andmeid, võimaldades nii eri osalejatel teha tehinguid suurema kindlustunde ja vastutusega, kuna raamatus olevaid andmeid ei saa hõlpsalt võltsida;

| D. | arvestades, et avatud lähtekoodiga plokiaheltehnoloogia on pannud aluse loaliste plokiahelate tekkimisele kogu maailmas, aidates tõsta osalejate usaldust ettevõtlusega seotud võrgustike vastu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et avatud lähtekoodiga plokiaheltehnoloogia on pannud aluse loaliste plokiahelate tekkimisele kogu maailmas, aidates tõsta osalejate usaldust ettevõtlusega seotud võrgustike vastu;

| E. | arvestades, et plokiahel võimaldaks teatavatel haldajatel selgelt määratleda osalejate rollid, vastutusalad, juurdepääsutasemed ja valideerimisõigused; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et plokiahel võimaldaks teatavatel haldajatel selgelt määratleda osalejate rollid, vastutusalad, juurdepääsutasemed ja valideerimisõigused;

| F. | arvestades, et maailmakaubandus põhineb tarneahela sektoril, mille väärtus on hinnanguliselt 16 triljonit eurot ning mille suured tehingukulud ja koormav paberimajandus toovad kaasa protsesside keerukuse ja süsteemivead; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et maailmakaubandus põhineb tarneahela sektoril, mille väärtus on hinnanguliselt 16 triljonit eurot ning mille suured tehingukulud ja koormav paberimajandus toovad kaasa protsesside keerukuse ja süsteemivead;

| G. | arvestades, et käivitatud on katsealgatused, millel on paljulubav potentsiaal vähendada transpordikulusid, muuta valdkond keskkonnahoidlikumaks ja parandada majandustulemusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et käivitatud on katsealgatused, millel on paljulubav potentsiaal vähendada transpordikulusid, muuta valdkond keskkonnahoidlikumaks ja parandada majandustulemusi;

| H. | arvestades, et maailmas on 45 riigis vähemalt 202 valitsuse plokiahela algatust ning Aasia ja Vaikse ookeani, Ameerika ja eelkõige Lähis-Ida piirkonna riigid investeerivad kaubandusega seotud plokiaheltehnoloogiatesse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et maailmas on 45 riigis vähemalt 202 valitsuse plokiahela algatust ning Aasia ja Vaikse ookeani, Ameerika ja eelkõige Lähis-Ida piirkonna riigid investeerivad kaubandusega seotud plokiaheltehnoloogiatesse;

| I. | arvestades, et plokiahelal on potentsiaal täiustada ja parandada ELi kaubanduspoliitikat, nt vabakaubanduslepinguid, vastastikuse tunnustamise lepinguid (eriti volitatud ettevõtjate puhul), andmete piisavuse otsuseid ja kaubanduse kaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et plokiahelal on potentsiaal täiustada ja parandada ELi kaubanduspoliitikat, nt vabakaubanduslepinguid, vastastikuse tunnustamise lepinguid (eriti volitatud ettevõtjate puhul), andmete piisavuse otsuseid ja kaubanduse kaitsemeetmeid;

| J. | arvestades, et plokiahelal on suur potentsiaal parandada kogu tarneahela läbipaistvust ja jälgitavust, tõsta osalejate usaldust konkreetse võrgustiku vastu, ühtlustada tollikontrolli ja parandada õigusnormidele vastavust, vähendada tehingukulusid, tugevdada andmete usaldusväärsust ja turvalisust ning toimida korruptsiooni vastu võitlemise vahendina; arvestades, et võimaliku kasuga kaasnevad mitmed probleemid, näiteks küberturvalisus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et plokiahelal on suur potentsiaal parandada kogu tarneahela läbipaistvust ja jälgitavust, tõsta osalejate usaldust konkreetse võrgustiku vastu, ühtlustada tollikontrolli ja parandada õigusnormidele vastavust, vähendada tehingukulusid, tugevdada andmete usaldusväärsust ja turvalisust ning toimida korruptsiooni vastu võitlemise vahendina; arvestades, et võimaliku kasuga kaasnevad mitmed probleemid, näiteks küberturvalisus;

| K. | arvestades, et plokiahel võib pakkuda tarneahelas läbipaistvuse raamistikku, vähendada korruptsiooni, avastada maksudest kõrvalehoidumist, võimaldada jälgida ebaseaduslikke makseid ja võidelda kaubandusega seotud rahapesu vastu; arvestades, et loatu plokiahela rakenduste kasutamisega kuritegevuses, näiteks seoses maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja rahapesuga, on seotud riskid; arvestades, et komisjon ja liikmesriigid peavad neid probleeme jälgima ja kiireloomuliselt käsitlema; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et plokiahel võib pakkuda tarneahelas läbipaistvuse raamistikku, vähendada korruptsiooni, avastada maksudest kõrvalehoidumist, võimaldada jälgida ebaseaduslikke makseid ja võidelda kaubandusega seotud rahapesu vastu; arvestades, et loatu plokiahela rakenduste kasutamisega kuritegevuses, näiteks seoses maksudest kõrvalehoidumise, maksustamise vältimise ja rahapesuga, on seotud riskid; arvestades, et komisjon ja liikmesriigid peavad neid probleeme jälgima ja kiireloomuliselt käsitlema;

| L. | arvestades, et plokiahel on rahvusvahelises kaubanduses veel arenev tehnoloogia ja vajab seetõttu innovatsioonisõbralikku, võimalusi pakkuvat ja julgustavat raamistikku, mis annab õiguskindluse, edendades samas tarbijate, investorite ja keskkonna kaitset, suurendades selle tehnoloogia sotsiaalset väärtust, vähendades digilõhet ja parandades kodanike digioskusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et plokiahel on rahvusvahelises kaubanduses veel arenev tehnoloogia ja vajab seetõttu innovatsioonisõbralikku, võimalusi pakkuvat ja julgustavat raamistikku, mis annab õiguskindluse, edendades samas tarbijate, investorite ja keskkonna kaitset, suurendades selle tehnoloogia sotsiaalset väärtust, vähendades digilõhet ja parandades kodanike digioskusi;

| M. | arvestades, et plokiaheltehnoloogia võib pakkuda kõigile kaubanduses osalejatele – nii avalikust kui ka erasektorist – alalist reaalajas juurdepääsu muutumatule, ajatempliga varustatud andmebaasile, kus on tehingutega seotud dokumendid, aidates nii suurendada kindlustunnet, vältida vastavusprobleeme ja võidelda võltsitud kaupade ja võltsitud dokumentide kasutamise vastu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et plokiaheltehnoloogia võib pakkuda kõigile kaubanduses osalejatele – nii avalikust kui ka erasektorist – alalist reaalajas juurdepääsu muutumatule, ajatempliga varustatud andmebaasile, kus on tehingutega seotud dokumendid, aidates nii suurendada kindlustunnet, vältida vastavusprobleeme ja võidelda võltsitud kaupade ja võltsitud dokumentide kasutamise vastu;

| N. | arvestades, et mõned ELi piirkonnad ja suurlinnapiirkonnad on juba alustanud selle tehnoloogia arendamist konkreetsete projektide ja programmide kaudu, mis põhinevad nende endi tunnustel, ja võrgustike loomist parimate tavade levitamiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mõned ELi piirkonnad ja suurlinnapiirkonnad on juba alustanud selle tehnoloogia arendamist konkreetsete projektide ja programmide kaudu, mis põhinevad nende endi tunnustel, ja võrgustike loomist parimate tavade levitamiseks;

Euroopa Liidu kaubanduspoliitika

| 1. | tõdeb, et hoolimata varasemast kaubanduses saavutatud edust on ELi vabakaubanduslepingutel suur kasutamata potentsiaal ja neid ei ole siiani täielikult ära kasutatud, sest keskmiselt vaid 67 % ELi eksportijatest ja 90 % ELi importijatest kasutavad soodustariife nii ELis kui ka selle partnerriikides või -piirkondades, ning toetab selliste tehniliste lahenduste analüüsi, mis võiksid suurendada vabakaubanduslepingute kasutamist ja eksporti; märgib, et eksportijad saaksid laadida kõik oma dokumendid üles plokiahelal põhinevale avaliku sektori asutuse rakendusele ning tõestada oma vastavust vabakaubanduslepinguga tagatud sooduskohtlemisele, milleks on näiteks õigus saada kasu sooduspäritolureeglitest, sanitaar- ja fütosanitaarnõuetest ning kaubanduse ja kestliku arengu sätetest; usub, et plokiahel võiks edendada vabakaubanduslepingute kumulatsioonisätteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab nii soodus- kui ka mittesooduspäritolureeglite sertifitseerimise korda ettevõtete jaoks kulukaks ja tülikaks; on seisukohal, et soodusreeglite korral võib plokiahel aidata kaasa kauba majandusliku päritolu kindlaksmääramisele; on ka seisukohal, et plokiahel võib mittesooduspäritolureeglite korral aidata kasutada liidu kaubanduse kaitsemeetmeid proportsionaalselt, muutes Euroopa turule sisenevate kaupade päritolu läbipaistvaks ja andes ülevaate impordi sissevoolust, et tagada ettevõtetele võrdsemad tingimused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et plokiahelal on potentsiaal toetada kaubanduse ja kestliku arengu tegevuskava, tagades usalduse toorainete ja kaupade päritolu, läbipaistvate tootmisprotsesside ja tarneahelate suhtes ning selle suhtes, et neis on järgitud töö-, sotsiaal- ja keskkonnaõigusi käsitlevaid rahvusvahelisi norme, pidades eelkõige silmas konfliktimineraalide, ebaseadusliku kultuuriväärtustega kaubitsemise, ekspordikontrolli ja korruptsiooniga seotud asjakohasust; rõhutab, et plokiahel võib aidata kaasa ettevõtete kestlikule toimimisele ja edendada vastutustundlikku ettevõtlust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et volitatud ettevõtjate vastastikuse tunnustamise lepingud võimaldavad ettevõtjatel mitmekesistada oma tarneahelaid, vähendades piiriülese tolliga seotud aega ja kulusid; märgib, et tegeleda tuleb rakendamisega seotud küsimustega; usub, et plokiahelal on potentsiaal vähendada volitatud ettevõtjate vastastikuse tunnustamise lepingute rakendamisega seotud ebakindlust, võimaldades andmeid sujuvalt vahetada; |
| --- | --- |

4.

Tolli ja kaubanduse lihtsustamise välised aspektid

| 5. | väljendab suurt heameelt kaubanduse lihtsustamise lepingu üle; on arvamusel, et kaubanduse lihtsustamise leping on WTO liikmetele alus, mille pinnalt kaubandust veelgi lihtsustada, sh plokiahela abil; väljendab heameelt ELi jõupingutuste üle säilitada ja tugevdada WTOd ning tema pühendumise üle normidel põhinevale kaubandussüsteemile, et tagada võrdsed tingimused ja ülemaailmsete kaubandusnormide järgimine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on arvamusel, et plokiahel võib aidata tolliasutustel tollideklaratsiooni jaoks automaatselt vajalikku teavet saada, vähendada käsitsi kontrollimist ja paberdokumentide hulka ning anda kõikidele pooltele üheaegselt täpset teavet ELi sisenevate kaupade seisu ja omaduste kohta, parandades nii tuvastus- ja jälgimissuutlikkust ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | usub, et digiteerimine võimaldab muuta teabevahetuse tõhusamaks ja läbipaistvamaks; on seisukohal, et plokiahel võimaldab tootjatel, laboratooriumidel, logistikaettevõtjatel, reguleerivatel asutustel ja tarbijatel saada näiteks päritolu, katsetamise, sertifitseerimise ja litsentsimise kohta kogu vajaliku teabe ning seda jagada; märgib, et plokiahel võib abiks olla ka e-sertifikaatide nõuetekohasel väljaandmisel; on seisukohal, et digiteerimine ja rakenduste kasutamine tarneahelas on nii plokiahela täieliku toimimise eelduseks kui ka selle täienduseks; märgib, et digiteerimise valdkonnas esineb liikmesriikide vahel olulisi erinevusi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on veendunud, et plokiahelatehnoloogia kasutuselevõtt kogu tarneahelas võib suurendada maailmakaubanduse tõhusust, kiirust ja mahtu, vähendada rahvusvaheliste tehingutega seotud kulusid ja abistada ettevõtteid uute kaubanduspartnerite leidmisel ning võib suurendada tarbijakaitset ja usaldust digitaalkaubanduse vastu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et plokiahela rakendus toob kasu sellega, et:






  a) | suurendab kindlust kaupade päritolu ja nende intellektuaalomandiõiguste suhtes, vähendades seega ebaseaduslike kaupade, sealhulgas võltsitud kaupade tarneahelasse sisenemise ohtu; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

suurendab kindlust kaupade päritolu ja nende intellektuaalomandiõiguste suhtes, vähendades seega ebaseaduslike kaupade, sealhulgas võltsitud kaupade tarneahelasse sisenemise ohtu;

| b) | annab ametiasutustele täpset teavet selle kohta, millal võis kaup tarneahelas kahjustatud/rikutud saada; |
| --- | --- |

b)

annab ametiasutustele täpset teavet selle kohta, millal võis kaup tarneahelas kahjustatud/rikutud saada;

| c) | parandab läbipaistvust ja jälgitavust, võimaldades kõigil osalejatel oma tehingud registreerida ja seda teavet võrgus jagada; |
| --- | --- |

c)

parandab läbipaistvust ja jälgitavust, võimaldades kõigil osalejatel oma tehingud registreerida ja seda teavet võrgus jagada;

| d) | tagab tarbijate kaitse ja usalduse, andes tarbijatele üksikasjalikku teavet kaupade kohta ja aidates kaasa ettevõtete kestlikule tegevusele; |
| --- | --- |

d)

tagab tarbijate kaitse ja usalduse, andes tarbijatele üksikasjalikku teavet kaupade kohta ja aidates kaasa ettevõtete kestlikule tegevusele;

| e) | vähendab tarneahela haldamise kulusid, kaotades vahendajate vajaduse ja nendega seotud kulud ning füüsilise nõude esitada, transportida ja töödelda paberdokumente; |
| --- | --- |

e)

vähendab tarneahela haldamise kulusid, kaotades vahendajate vajaduse ja nendega seotud kulud ning füüsilise nõude esitada, transportida ja töödelda paberdokumente;

| f) | parandab tollimaksude ja käibemaksu korrektset määramist ja kogumist kaubanduspoliitika raames ning |
| --- | --- |

f)

parandab tollimaksude ja käibemaksu korrektset määramist ja kogumist kaubanduspoliitika raames ning

| g) | vähendab kaupade transiidi aega, muutes automaatseks ülesanded, mida tavaliselt täidetakse käsitsi; juhib tähelepanu sellest saadavale kasule, eelkõige täppisajastatud tarneahelatele, nii logistikatööstuse kulude kui ka CO2-jalajälje vähendamise mõttes; |
| --- | --- |

g)

vähendab kaupade transiidi aega, muutes automaatseks ülesanded, mida tavaliselt täidetakse käsitsi; juhib tähelepanu sellest saadavale kasule, eelkõige täppisajastatud tarneahelatele, nii logistikatööstuse kulude kui ka CO2-jalajälje vähendamise mõttes;

| 10. | märgib, et kurjategijad võivad oma ebaseadusliku tegevus (näiteks kaubanduspõhist rahapesu) varjamiseks manipuleerida seadusliku kaubandusega, muutes dokumente võltsaruandluse abil – nagu kauba ülehindamine või alahindamine; on veendunud, et plokiahel võimaldab tollil ja muudel ametiasutustel võtta ebaseaduslike rahavoogude paljastamiseks vajalikke meetmeid õigeaegselt, kiiresti ja kooskõlastatult; |
| --- | --- |

10.

Piiriülesed andmevood ja andmekaitse

| 11. | tunnistab, et piiriülesed andmevood on rahvusvahelise kaupade ja teenustega kauplemise ning plokiahela struktuuri kujundamise oluline osa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab plokiahela rakendusala tehingute valideerimisel kogu rahvusvahelises tarneahelas osalejate juurdepääsutasemete määramise ja valideerimiskorra kaudu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib plokiahela ja piiriüleste kaubandusalaste andmevoogude vahelist seost; märgib, et erasektori loaline raamatutevaheline võrk suurendab platvormide vahelist usaldust, integreerides mitme allika andmed; tunnistab, kui olulised on piiriülesed andmevood majanduskasvu ja töökohtade jaoks; rõhutab isiku- ja isikustamata andmete eristamist plokiahelates; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tunnistab plokiahela ja isikuandmete kaitse üldmääruse rakendamise vahelisest suhtest tulenevaid probleeme; rõhutab, et plokiahela rakendamine peaks olema kooskõlas kõigi kehtivate ja tulevaste ELi andmekaitsealaste ja eraelu puutumatust käsitlevate õigusaktidega; rõhutab, et plokiaheltehnoloogia võib pakkuda lahendusi isikuandmete kaitse üldmääruse sätete „lõimitud andmekaitse“ sätetele, sest mõlemad põhinevad ühistel põhimõtetel tagada turvatud ja autonoomsed andmed; rõhutab isikuandmete kaitse üldmääruse piiratud mõju kaubanduslikele tehingutele, sest loalistes eraplokiahelates puuduvad isikuandmed; tunnistab siiski vajalike tagatiste ja regulatiivse järelevalve vajadust; rõhutab, et isikuandmete kaitse üldmäärust kohaldatakse ainult juhul, kui tegemist on isikuandmetega; kutsub komisjoni üles seda küsimust lähemalt uurima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunnistab, et plokiahelad peavad olema välja töötatud kooskõlas õigusega olla unustatud, ning märgib, et plokiahela ja plokiahela rakenduste kontrollitud kasutajatel peaks olema igal ajal vastavalt oma juurdepääsuõigusele juurdepääs kõikidele andmetele, mis puudutavad tehinguid, millega nad on seotud; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kordab oma üleskutset võtta vastu sätted, mis võimaldavad digitaalse ökosüsteemi täielikku toimimist ja piiriüleste andmevoogude edendamist vabakaubanduslepingutes; märgib sellega seoses, et kaitse piisavuse otsused ei paranda isikustamata andmete vaba liikumist; kutsub seetõttu komisjoni üles pidama seoses vabakaubanduslepingutega läbirääkimisi andmeedastust, sh isikustamata andmete edastamist puudutavate siduvate ja jõustatavate kohustuste üle; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et plokiahel kujutab endast uut andmetalletuse ja -halduse paradigmat, mis võib detsentraliseerida inimestevahelise suhtluse ning turud, panganduse ja rahvusvahelise kaubanduse; toonitab, et plokiahela esiletõus pakub andmekaitse, läbipaistvuse ja finantskuritegude valdkonnas võimalusi, aga tekitab ka probleeme, kuna sisestatud andmeid ei saa muuta ja need on kõigile osalejatele ühised, mis tagab ka andmete turvalisuse ja tervikluse; nõuab, et tehtaks kõik võimalik, sealhulgas riiklikul tasandil, et kindlustada võltsimiskindel ja muutmatu tehnoloogia ning tagada, et põhiõigus andmekaitsele ohtu ei satuks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tunnistab probleemi, mida põhjustab plokiaheltehnoloogiate seos ELi andmekaitseraamistiku, täpsemalt isikuandmete kaitse üldmääruse rakendamisega, ning tuletab meelde, et see seos võib tekitada vastuolu ühelt poolt põhiõiguste kaitse ja teiselt poolt innovatsiooni edendamise vahel; väidab, et on vaja tagada, et plokiahel oleks igati kooskõlas ELi andmekaitseraamistikuga ning selle juures järgitaks täiel määral ELi õiguses sätestatud põhimõtteid, eelkõige seoses isikuandmete töötlemisega, kuna isikuandmete kaitse on põhiõigus vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 8 lõikele 1 ja ELi toimimise lepingu artikli 16 lõikele 1; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab lisaks, et plokiahelad – osaliselt eespool kirjeldatud vastuolu tõttu – ei toeta sugugi automaatselt andmesuveräänsust ja neid tuleb seega spetsiaalselt kavandada seda tegema, sest nad võivad ohustada ka andmekaitset; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et nõuetekohaselt kavandatuna peaks plokiaheltehnoloogia olema kooskõlas lõimitud andmekaitse põhimõttega, mille eesmärk on anda andmesubjektidele kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega suurem kontroll oma andmete üle; rõhutab ka, et plokiahelas sisalduvad isikuandmed ei ole enamasti anonüümsed ja kuuluvad seega isikuandmete kaitse üldmääruse kohaldamisalasse; nõuab, et plokiahelad oleksid täielikult kooskõlas ELi õigusega, kaasa arvatud siis, kui neid kasutatakse isikuandmete töötlemiseks; soovitab sellega seoses, et plokiahelatesse ja rakendustesse peaksid olema sisse ehitatud mehhanismid, millega kindlustatakse, et andmed võivad olla täielikult anonüümsed, tagades sel viisil, et plokiahelad ja rakendused talletavad üksnes andmeid, mis ei ole seotud tuvastatud või tuvastatava füüsilise isikuga; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toonitab, et tulevastes plokiahela rakendustes tuleks kasutada mehhanisme, mis kaitseksid isikuandmeid ja kasutajate eraelu puutumatust ja tagaksid, et andmed saavad olla täielikult anonüümsed; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rahastama teadustegevust, eelkõige akadeemilisi uuringuid ja uuendustegevust, mille objektiks oleks isikuandmete kaitse üldmäärusele vastav ja lõimitud andmekaitse põhimõttel rajanev uus plokiaheltehnoloogia, näiteks zk-SNARK (zero-knowledge succinct non-interactive arguments of knowledge); |
| --- | --- |

21.

| 22. | on seisukohal, et selleks, et hoida ära isikuandmete kaitse kui põhiõiguse rikkumist, ei tohiks kasutada plokiaheltehnoloogiat isikuandmete töötlemiseks enne, kui asjaomane organisatsioon suudab tagada isikuandmete kaitse üldmääruse nõuete täitmise ning konkreetselt andmete parandamise ja kustutamise õiguse kaitse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | juhib tähelepanu sellele, et plokiahela kasutajad võivad olla nii nende poolt hajusraamatusse üleslaetavate isikuandmete vastutavad töötlejad kui ka volitatud töötlejad, kes säilitavad hajusraamatu tervikkoopiat oma arvutis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | märgib, et mõne plokiaheltehnoloogia muutmatus võib juhul, kui plokiahel sisaldab isikuandmeid, olla vastuolus isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 17 sätestatud õigusega andmete kustutamisele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib murelikult, et plokiahelas sisalduvate andmekoopiate hulk võib juhul, kui plokiahel sisaldab isikuandmeid, olla vastuolus isikuandmete kaitse üldmääruse artiklis 5 sätestatud võimalikult väheste andmete kogumise põhimõttega; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub Euroopa Andmekaitsenõukogu andma välja suuniseid ja soovitusi, et tagada plokiaheltehnoloogia kooskõla ELi õigusega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib murelikult, et puuduvad viited plokiaheltehnoloogia kasutamise rasketele tagajärgedele eelkõige sellistes valdkondades nagu võitlus rahapesu, maksudest kõrvalehoidumise ja terrorismi rahastamise vastu; peab vajalikuks igasugusel plokiaheltehnoloogia kasutamisel piiritleda, mis talletatakse plokiahela sees ja mis sellest väljaspool, kusjuures isikuandmed salvestatakse väljaspool plokiahelat; |
| --- | --- |

27.

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd)

| 28. | usub, et plokiahelaga seotud innovatsioon ja edendamine võivad luua väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele majanduslikke võimalusi rahvusvaheliseks muutuda ja tulla toime eksportimise kuludega, tehes lihtsamaks suhtlemise tarbijate, tolliasutuste, rahvusvaheliste ja omamaiste reguleerivate asutuste ning muude tarneahela ettevõtetega; lisab, et plokiahela taristu võib aidata tooteid ja teenuseid kiiresti ja soodsamalt turule tuua; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toob esile eelised, mida plokiahel võib VKEdele anda, võimaldades kasutajate vahelist teabevahetust, koostöövahendeid ja turvalisi makseid, suurendades äritegevuse lihtsust ning vähendades maksmata jätmise ja lepingute täitmisega seotud õigusmenetluste kulusid, kasutades arukaid lepinguid; tunnistab vajadust tagada, et plokiahela areng rahvusvahelises kaubanduses hõlmaks VKEsid; rõhutab, et praegu ei pruugi arukad lepingud olla piisavalt küpsed, et neid saaks käsitleda mis tahes valdkondlikes õigusnormides õiguslikult jõustatavana, ning riske on vaja täiendavalt hinnata; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tõdeb, et plokiaheltehnoloogia kasutuselevõtt ELi kaubanduspoliitikas pakub teiste hulgas VKEdele uusi kasutoovaid võimalusi, milleks võivad olla näiteks väiksemad tehingukulud ja suurem tõhusus; tunnistab ka, et plokiaheltehnoloogial on potentsiaal suurendada usaldust ja kindlustunnet praeguse kaubandussüsteemi vastu, sest tehingute kanded on muutmatud; tunnistab sellegipoolest, et ELi kaubanduspoliitika raamistikust välja jäävatel juhtudel võib selle tehnoloogia rakendamine suurendada rahapesu ohtu ja hõlbustada terrorismi rahastamist; |
| --- | --- |

30.

Koostalitlusvõime, skaleeritavus ja koostoime seotud tehnoloogiatega

| 31. | võtab seoses rahvusvaheliste kaubandussüsteemide laiendamisega arvesse plokiahelsüsteemide rakendamisega seotud skaleeritavusprobleeme; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tõstab esile selliste eri plokiahelate levitamise, mis ankurdavad andmeid, et need eri era- ja avaliku sektori raamatutesse edastada; tunnistab, et järjest rohkem on vaja arendada ülemaailmseid koostalitlusvõimestandardeid, et integreerida plokiahelate tehingud kauba tarneahelas liikumise seisukohast, et edendada süsteemide koostalitlusvõimet, sh vanemate operatsioonide puhul; kutsub komisjoni üles tõhustama koostööd ISO ja teiste asjakohaste standardiorganisatsioonidega; |
| --- | --- |

32.

| 33. | peab võimalikuks plokiaheltehnoloogia võimalikku koostoimet muude rahvusvaheliste kaubandusuuendustega; rõhutab vajadust analüüsida plokiaheltehnoloogia arenguga seotud võimalusi ja probleeme; nõuab, et uuritaks lähemalt nende tehnoloogiate kohaldatavust rahvusvahelise kaubanduse digitaalse ülemineku ja automatiseerimise suhtes ning avalikus sektoris, eelkõige mis puudutab digitaalse Euroopa programmi; |
| --- | --- |

33.

Järeldused

| 34. | kutsub komisjoni üles jälgima plokiahela valdkonna arengut, eriti rahvusvahelise tarneahela praeguseid katseprojekte ja algatusi ning tolli- ja regulatiivsete protsesside välisaspekte; palub komisjonil koostada horisontaalne strateegiadokument, mis hõlmaks asjaomaseid peadirektoraate plokiaheltehnoloogiate vastuvõtmisel kaubanduses ja tarneahela juhtimises, aga ka intellektuaalomandi valdkonnas, eelkõige võitluses võltsimise vastu; kutsub komisjoni üles hindama plokiahela õiguslikke ja haldusaspekte ning seda, kas plokiahel pakub paremaid lahendusi olemasolevatele ja uutele tehnoloogiatele, mis võivad lahendada praeguseid ELi kaubanduspoliitika probleeme; kutsub komisjoni üles jälgima plokiahela valdkonna arengut, eriti rahvusvahelise tarneahela praeguseid katseprojekte ja algatusi; palub komisjonil koostada strateegiadokument plokiaheltehnoloogia kasutuselevõtmise kohta kaubanduses ja tarneahela juhtimises; on veendunud, et eesmärk peab olema võita plokiahela osaliste toetus rahvusvahelise tarneahelaga seotud projektidele ja algatustele ning viia ellu ühisprojekte, mis hõlmab eri partnerite identiteedi, päritolu ja andmete säilitamist; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palub komisjonil töötada välja juhtpõhimõtted plokiahela rakendamise jaoks rahvusvahelises kaubanduses, et anda tööstusele, tollile ja reguleerivatele asutustele piisav õiguskindlus, mis julgustaks plokiahelat ja innovatsiooni selles valdkonnas kasutama; märgib, et rakenduste aluseks oleva tehnoloogia reguleerimine piiraks innovatsiooni ja uute rakenduste loomist; rõhutab, kui oluline on, et EL ja eelkõige Euroopa tööstus asuksid plokiaheltehnoloogia valdkonnas juhtpositsioonile ning et ülemaailmses konkurentsis ning arendusega seotud valdkondades ja regulatiivses keskkonnas tagataks võrdsed tingimused; rõhutab dialoogi ja tavade vahetamise ning pädevuse ja digitaaloskuste arendamise tähtsust; kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidega koostööd, et käivitada ja kontrollida plokiaheltehnoloogiat kasutavaid katseprojekte rahvusvahelises kaubanduses, et katsetada selle eeliseid; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ergutab komisjoni tegema liikmesriikidega koostööd, et liikuda kaubanduse lihtsustamisega seotud teabevoo lihtsustamise ja suurendamise poole, võttes muude meetmete kõrval kasutusele kohased info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palub komisjonil luua kaubanduse peadirektoraadis plokiahela nõuanderühm ja töötada erakasutuses olevate loaliste katseprojektide jaoks välja kontseptsioonikirjeldus, mis käsitleb plokiahela läbivat kasutamist tarneahelas, kaasates tolli ja muid piiriüleseid asutusi ning võttes arvesse intellektuaalomandiõigusi ja võltsimisvastast võitlust; tunnistab, et plokiaheltehnoloogia on alles arenemisjärgus, kuid tööstusstrateegiat plokiahela tõhusaks rakendamiseks on siiski vaja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni üles uurima, kuidas plokiahel saaks kaubandust ja kestlikku arengut toetada; tuletab meelde Euroopa Parlamendi seisukohta, et ELi digitaalse kaubanduse strateegiat toetavad meetmed peaksid olema täielikult kooskõlas kestliku arengu eesmärkide saavutamisega, sealhulgas kestliku arengu viienda eesmärgiga soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta, ning sellele kaasa aitama; tuletab meelde Euroopa Parlamendi seisukohta, et tähtis on edendada naiste osalemist loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduste ja matemaatika valdkonnas ning kaotada sooline ebavõrdsus juurdepääsus uutele tehnoloogiatele ja nende kasutamisel; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub komisjoni üles viima läbi poliitikauuringuid selle kohta, kuidas plokiahel saab ajakohastada liidu kaubanduskaitsepoliitikat, et tugevdada selle õiguspärasust ja täitmise tagamist; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub komisjoni üles hindama erasektori andmeid ahelast eemal hoidva plokiahela struktuuri optimaalsust; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni üles hindama, kuidas suurendada plokiaheltehnoloogia abil kaubanduse lihtsustamist ja turvalisust, sealhulgas volitatud ettevõtjate kontseptsiooni; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ergutab komisjoni tegema koostööd rahvusvaheliste organisatsioonidega, aitama kaasa nende tööle ja andma oma panust käimasolevatesse projektidesse, mis tegelevad standardite ja põhimõtete loomisega, millele plokiahela kasutamise lihtsustamise kord toetuks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles võtma endale plokiahela standardimise ja turbe protsessis juhtrolli ning tegema rahvusvaheliste partnerite ja kõigi asjakohaste sidusrühmade ja tööstusvaldkondadega koostööd plokiahela normide väljatöötamisel, sh selle tehnoloogia kaubanduses ja tarneahelas kasutamise terminoloogia, arendamise ja kasutuselevõtu valdkonnas; rõhutab, et küberturvalisus on plokiahela rakenduste, sh rahvusvahelise kaubanduse puhul äärmiselt oluline; kutsub komisjoni üles uurima turvaprobleeme, hindama tehnoloogilisi riske (nt kvantarvutus) ja võtma meetmeid nende probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub komisjoni üles tegema koostööd asjakohaste sidusrühmadega, et vaadata üle ja arendada välja raamistik plokiahelasüsteemide vahelise koostalitlusvõime ja ühilduvusprobleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

44.

| 45. | väljendab heameelt ELi plokiahela vaatluskeskuse ja foorumi üle ning julgustab seda uurima rakendusi, mille eesmärk on hõlbustada rahvusvahelist kaubandust; palub seepärast komisjonil uurida võimalust laiendada ELi plokiahela vaatluskeskuse ja foorumi volitusi ning kaasata asjaomased kohalikud ja ülemaailmsed sidusrühmad, kes aitaksid lahendada tekkivaid probleeme ja saavutada otsusetegijate toetuse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub komisjoni üles võtma juhtrolli plokiaheltehnoloogia hindamisel ja edasisel arendamisel, sealhulgas konkreetsetes sektorites, nagu need, mida hõlmab ELi kaubanduspoliitika, ning looma plokiahelate nõuanderühma, kuhu kuuluksid rahapesu, maksudest kõrvalehoidumise ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ning andmekaitse valdkonna eksperdid. |
| --- | --- |

46.

| 47. | tuletab komisjonile meelde, et ELil on võimalus saada plokiahela ja rahvusvahelise kaubanduse valdkonna juhtivaks jõuks ning tal peaks olema koos rahvusvaheliste partneritega oluline roll selle arengu kujundamisel kogu maailmas; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Euroopa välisteenistusele. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  ELT C 76, 28.2.2018, lk 76.

(2)  ELT C 101, 16.3.2018, lk 30.

(3)  ELT C 369, 11.10.2018, lk 22.

(4)  ELT C 307, 30.8.2018, lk 44.

(5)  ELT C 337, 20.9.2018, lk 33.

(6)  https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc11_e/genderdeclarationmc 11_e.pdf.

(7)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(8)  https://assets.publishing.service.gov.uk/government/uploads/system/uploads/ attachment_data/file/492972/gs-16-1-distributed-ledger-technology.pdf.

(9)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-countries-join-blockchain-partnership.

(10)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-521_en.htm.

(11)  http://www.consilium.europa.eu/media/21620/19-euco-final-conclusions-en.pdf.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/150 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/150

---

P8_TA(2018)0529

Jaapani pakutava isikuandmete kaitse piisavus

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon Jaapani pakutava isikuandmete kaitse piisavuse kohta (2018/2979(RSP))

(2020/C 388/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, Euroopa Liidu toimimise lepingut ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 6, 7, 8, 11, 16, 47 ja 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, Euroopa Liidu toimimise lepingut ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 6, 7, 8, 11, 16, 47 ja 52,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (1) ning muud asjakohast andmekaitsealast Euroopa Liidu õigustikku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (1) ning muud asjakohast andmekaitsealast Euroopa Liidu õigustikku,

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 6. oktoobri 2015. aasta otsust kohtuasjas C-362/14, Maximillian Schrems vs. andmekaitsevolinik (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 6. oktoobri 2015. aasta otsust kohtuasjas C-362/14, Maximillian Schrems vs. andmekaitsevolinik (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Kohtu 21. detsembri 2016. aasta otsust liidetud kohtuasjades C-203/15, Tele2 Sverige AB vs. Post- och telestyrelsen, ning C-698/15, Secretary of State for the Home Department (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi siseminister) vs. Tom Watson jt (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kohtu 21. detsembri 2016. aasta otsust liidetud kohtuasjades C-203/15, Tele2 Sverige AB vs. Post- och telestyrelsen, ning C-698/15, Secretary of State for the Home Department (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi siseminister) vs. Tom Watson jt (3),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni digitaalkaubanduse strateegia loomise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni digitaalkaubanduse strateegia loomise kohta (4),

| — | võttes arvesse artikli 29 töörühma 6. veebruari 2018. aasta dokumenti „Adequacy Referential“ (5) (Kaitse piisavuse viitedokument), milles antakse isikuandmete kaitse üldmääruse raames komisjonile ja Euroopa Andmekaitsenõukogule suuniseid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide andmekaitse taseme hindamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse artikli 29 töörühma 6. veebruari 2018. aasta dokumenti „Adequacy Referential“ (5) (Kaitse piisavuse viitedokument), milles antakse isikuandmete kaitse üldmääruse raames komisjonile ja Euroopa Andmekaitsenõukogule suuniseid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide andmekaitse taseme hindamiseks,

| — | võttes arvesse Euroopa Andmekaitsenõukogu 5. detsembri 2018. aasta arvamust ELi ja Jaapani vahelise kaitse piisavuse otsuse eelnõu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Andmekaitsenõukogu 5. detsembri 2018. aasta arvamust ELi ja Jaapani vahelise kaitse piisavuse otsuse eelnõu kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2016/679 tuleneva komisjoni rakendusotsuse eelnõu Jaapani pakutava isikuandmete kaitse piisavuse kohta (COM(2018)XXXX), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2016/679 tuleneva komisjoni rakendusotsuse eelnõu Jaapani pakutava isikuandmete kaitse piisavuse kohta (COM(2018)XXXX),

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ajutise delegatsiooni 2017. aasta oktoobris Jaapanisse toimunud lähetuse tulemusi (lähetus korraldati kaitse piisavust käsitlevate läbirääkimiste raames asjaomaste Jaapani ametiasutuste ja sidusrühmadega kohtumiseks, et käsitleda olulisi küsimusi, millega komisjonil tuleb kaitse piisavuse otsuse vastuvõtmisel arvestada), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ajutise delegatsiooni 2017. aasta oktoobris Jaapanisse toimunud lähetuse tulemusi (lähetus korraldati kaitse piisavust käsitlevate läbirääkimiste raames asjaomaste Jaapani ametiasutuste ja sidusrühmadega kohtumiseks, et käsitleda olulisi küsimusi, millega komisjonil tuleb kaitse piisavuse otsuse vastuvõtmisel arvestada),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et isikuandmete kaitse üldmäärust hakati kohaldama 25. maist 2018; arvestades, et isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 45 lõikes 2 on sätestatud asjaolud, mida komisjon peab võtma arvesse kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni pakutava kaitse taseme piisavuse hindamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et isikuandmete kaitse üldmäärust hakati kohaldama 25. maist 2018; arvestades, et isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 45 lõikes 2 on sätestatud asjaolud, mida komisjon peab võtma arvesse kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni pakutava kaitse taseme piisavuse hindamisel;

| B. | arvestades, et komisjon peab eelkõige võtma arvesse õigusriigi põhimõtet, inimõiguste ja põhivabaduste austamist, nii üldiseid kui ka valdkondlikke asjakohaseid õigusakte, sealhulgas neid, mis käsitlevad avalikku julgeolekut, kaitset, riiklikku julgeolekut, karistusõigust ja riigiasutuste juurdepääsu isikuandmetele, ühe või mitme sõltumatu järelevalveasutuse olemasolu ja tulemuslikku toimimist ning asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni võetud rahvusvahelisi kohustusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon peab eelkõige võtma arvesse õigusriigi põhimõtet, inimõiguste ja põhivabaduste austamist, nii üldiseid kui ka valdkondlikke asjakohaseid õigusakte, sealhulgas neid, mis käsitlevad avalikku julgeolekut, kaitset, riiklikku julgeolekut, karistusõigust ja riigiasutuste juurdepääsu isikuandmetele, ühe või mitme sõltumatu järelevalveasutuse olemasolu ja tulemuslikku toimimist ning asjaomase kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooni võetud rahvusvahelisi kohustusi;

| C. | arvestades, et Euroopa Kohtu 6. oktoobri 2015. aasta otsuses kohtuasjas C-362/14, Maximillian Schrems vs. andmekaitsevolinik, selgitati, et kolmanda riigi pakutava kaitse piisavat taset tuleb mõista nii, et see on „sisuliselt samaväärne“ sellega, mis on liidus tagatud vastavalt direktiivile 95/46/EÜ koostoimes hartaga; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Kohtu 6. oktoobri 2015. aasta otsuses kohtuasjas C-362/14, Maximillian Schrems vs. andmekaitsevolinik, selgitati, et kolmanda riigi pakutava kaitse piisavat taset tuleb mõista nii, et see on „sisuliselt samaväärne“ sellega, mis on liidus tagatud vastavalt direktiivile 95/46/EÜ koostoimes hartaga;

| D. | arvestades, et Jaapan on üks ELi suuremaid kaubanduspartnereid, kellega hiljaaegu sõlmiti majanduspartnerlusleping, milles sätestatakse ühised väärtused ja põhimõtted, käsitledes samas ettevaatlikult mõlema partneri tundlikke teemasid; arvestades, et põhiõiguste, sealhulgas eraelu puutumatuse ja andmekaitse ühine tunnustamine moodustab olulise aluse kaitse piisavuse otsusele, mis annab õigusliku aluse isikuandmete edastamiseks EList Jaapanisse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Jaapan on üks ELi suuremaid kaubanduspartnereid, kellega hiljaaegu sõlmiti majanduspartnerlusleping, milles sätestatakse ühised väärtused ja põhimõtted, käsitledes samas ettevaatlikult mõlema partneri tundlikke teemasid; arvestades, et põhiõiguste, sealhulgas eraelu puutumatuse ja andmekaitse ühine tunnustamine moodustab olulise aluse kaitse piisavuse otsusele, mis annab õigusliku aluse isikuandmete edastamiseks EList Jaapanisse;

| E. | arvestades, et kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni Jaapanit külastanud ajutisele delegatsioonile selgitati, et Jaapani ametiasutusi ja sidusrühmi huvitab mitte üksnes uue isikuandmete kaitse üldmääruse reeglite endi kohaldamine, vaid ka ELi ja Jaapani vahelise sellise kindla ja kõrgetasemelise isikuandmete edastamise mehhanismi väljatöötamine, mis vastaks ELi õigusraamistikus kehtivatele tingimustele kaitsetaseme osas, mis loetakse sisuliselt samaväärseks ELi andmekaitsealaste õigusaktidega tagatud tasemega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni Jaapanit külastanud ajutisele delegatsioonile selgitati, et Jaapani ametiasutusi ja sidusrühmi huvitab mitte üksnes uue isikuandmete kaitse üldmääruse reeglite endi kohaldamine, vaid ka ELi ja Jaapani vahelise sellise kindla ja kõrgetasemelise isikuandmete edastamise mehhanismi väljatöötamine, mis vastaks ELi õigusraamistikus kehtivatele tingimustele kaitsetaseme osas, mis loetakse sisuliselt samaväärseks ELi andmekaitsealaste õigusaktidega tagatud tasemega;

| F. | arvestades, et maailmamajanduse üha ulatuslikuma digiteerimise tõttu on ärieesmärkidel isikuandmete edastamine ELi ja Jaapani vahel nende suhete oluline osa; arvestades, et sellisel andmete edastamisel tuleks täielikult austada õigust isikuandmete kaitsele ja eraelu puutumatusele; arvestades, et üks ELi peaeesmärke on Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõiguste kaitse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et maailmamajanduse üha ulatuslikuma digiteerimise tõttu on ärieesmärkidel isikuandmete edastamine ELi ja Jaapani vahel nende suhete oluline osa; arvestades, et sellisel andmete edastamisel tuleks täielikult austada õigust isikuandmete kaitsele ja eraelu puutumatusele; arvestades, et üks ELi peaeesmärke on Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõiguste kaitse;

| G. | arvestades, et EL ja Jaapan alustasid 2017. aasta jaanuaris kõnelusi, et hõlbustada ärieesmärkidel isikuandmete edastamist kõigi aegade esimese nn vastastikuse kaitse piisavuse otsuse abil; arvestades, et oma 12. detsembri 2017. aasta resolutsioonis digitaalkaubanduse strateegia loomise kohta tunnistas Euroopa Parlament selgelt, et „kaitse piisavuse otsused [...] on põhimehhanismid isikuandmete edastamise kaitsmiseks nende edastamise korral ELilt kolmandale riigile“; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL ja Jaapan alustasid 2017. aasta jaanuaris kõnelusi, et hõlbustada ärieesmärkidel isikuandmete edastamist kõigi aegade esimese nn vastastikuse kaitse piisavuse otsuse abil; arvestades, et oma 12. detsembri 2017. aasta resolutsioonis digitaalkaubanduse strateegia loomise kohta tunnistas Euroopa Parlament selgelt, et „kaitse piisavuse otsused [...] on põhimehhanismid isikuandmete edastamise kaitsmiseks nende edastamise korral ELilt kolmandale riigile“;

| H. | arvestades, et kaitse piisavuse otsus isikuandmete Jaapanile edastamiseks oleks esimene selline isikuandmete kaitse üldmääruse uute ja rangemate reeglite kohaselt tehtud otsus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kaitse piisavuse otsus isikuandmete Jaapanile edastamiseks oleks esimene selline isikuandmete kaitse üldmääruse uute ja rangemate reeglite kohaselt tehtud otsus;

| I. | arvestades, et Jaapan on hiljuti ajakohastanud ja tugevdanud oma andmekaitset käsitlevaid õigusakte, et viia need vastavusse rahvusvaheliste standarditega, eelkõige nende kaitsemeetmete ja üksikisikute õigustega, mis on sätestatud uues Euroopa andmekaitsealases õigusraamistikus; arvestades, et Jaapani andmekaitse õigusraamistik koosneb mitmest sambast ja selle keskne õigusakt on personaalse teabe kaitse seadus (Act on Protection of Personal Information, edaspidi „APPI“); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Jaapan on hiljuti ajakohastanud ja tugevdanud oma andmekaitset käsitlevaid õigusakte, et viia need vastavusse rahvusvaheliste standarditega, eelkõige nende kaitsemeetmete ja üksikisikute õigustega, mis on sätestatud uues Euroopa andmekaitsealases õigusraamistikus; arvestades, et Jaapani andmekaitse õigusraamistik koosneb mitmest sambast ja selle keskne õigusakt on personaalse teabe kaitse seadus (Act on Protection of Personal Information, edaspidi „APPI“);

| J. | arvestades, et Jaapani valitsus võttis 12. juunil 2018 vastu valitsuse korralduse, millega antakse personaalse teabe kaitse komisjonile kui APPI haldamise ja rakendamise eest vastutavale asutusele õigus võtta selle seaduse artikli 6 alusel vajalikke meetmeid, et vähendada Jaapani ja asjaomase kolmanda riigi süsteemide ja toimingute erinevusi, eesmärgiga tagada sellest riigist saadud personaalse teabe nõuetekohane käitlemine; arvestades, et otsuses sätestatu kohaselt hõlmab see õigust võtta rangemaid kaitsemeetmeid, milleks personaalse teabe kaitse komisjon võib kehtestada rangemad eeskirjad, mis täiendavad APPI-t ja valitsuse korraldust ja lähevad neist kaugemale; arvestades, et otsuse kohaselt on sellised rangemad eeskirjad siduvad ja Jaapani ettevõtjate suhtes õiguslikult jõustatavad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Jaapani valitsus võttis 12. juunil 2018 vastu valitsuse korralduse, millega antakse personaalse teabe kaitse komisjonile kui APPI haldamise ja rakendamise eest vastutavale asutusele õigus võtta selle seaduse artikli 6 alusel vajalikke meetmeid, et vähendada Jaapani ja asjaomase kolmanda riigi süsteemide ja toimingute erinevusi, eesmärgiga tagada sellest riigist saadud personaalse teabe nõuetekohane käitlemine; arvestades, et otsuses sätestatu kohaselt hõlmab see õigust võtta rangemaid kaitsemeetmeid, milleks personaalse teabe kaitse komisjon võib kehtestada rangemad eeskirjad, mis täiendavad APPI-t ja valitsuse korraldust ja lähevad neist kaugemale; arvestades, et otsuse kohaselt on sellised rangemad eeskirjad siduvad ja Jaapani ettevõtjate suhtes õiguslikult jõustatavad;

| K. | arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõule Jaapani pakutava isikuandmete kaitse piisavuse kohta on I lisana lisatud personaalse teabe kaitse komisjoni poolt 15. juunil 2018 APPI artikli 6 alusel vastu võetud lisaeeskirjad, millega personaalse teabe kaitse komisjonil sõnaselgelt lubatakse kehtestada rangemad eeskirjad, muu hulgas rahvusvahelise andmeedastuse hõlbustamiseks; arvestades, et lisaeeskirjad ei ole veel avalikult kättesaadavad; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjoni rakendusotsuse eelnõule Jaapani pakutava isikuandmete kaitse piisavuse kohta on I lisana lisatud personaalse teabe kaitse komisjoni poolt 15. juunil 2018 APPI artikli 6 alusel vastu võetud lisaeeskirjad, millega personaalse teabe kaitse komisjonil sõnaselgelt lubatakse kehtestada rangemad eeskirjad, muu hulgas rahvusvahelise andmeedastuse hõlbustamiseks; arvestades, et lisaeeskirjad ei ole veel avalikult kättesaadavad;

| L. | arvestades, et nimetatud lisaeeskirjade eesmärk oleks käsitleda Jaapani ja ELi andmekaitsealaste õigusaktide asjakohaseid erinevusi, et tagada kaitse piisavuse otsuse alusel EList saadud personaalse teabe nõuetekohane käitlemine, mis puudutab eelkõige erilist hoolikust nõudvat personaalset teavet (tundlikud andmed), säilitatavaid isikuandmeid, kasutuseesmärgi täpsustamist, kasutuseesmärgist tingitud piiranguid, välisriigis asuvale kolmandale osapoolele edastamise piiranguid ning anonüümselt töödeldavat teavet; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et nimetatud lisaeeskirjade eesmärk oleks käsitleda Jaapani ja ELi andmekaitsealaste õigusaktide asjakohaseid erinevusi, et tagada kaitse piisavuse otsuse alusel EList saadud personaalse teabe nõuetekohane käitlemine, mis puudutab eelkõige erilist hoolikust nõudvat personaalset teavet (tundlikud andmed), säilitatavaid isikuandmeid, kasutuseesmärgi täpsustamist, kasutuseesmärgist tingitud piiranguid, välisriigis asuvale kolmandale osapoolele edastamise piiranguid ning anonüümselt töödeldavat teavet;

| M. | arvestades, et lisaeeskirjad oleksid õiguslikult siduvad kõigi personaalset teavet käitlevate ettevõtjate jaoks, kes saavad EList kaitse piisavuse otsuse alusel edastatud isikuandmeid ning kes seetõttu peavad neid eeskirju järgima ja kelle suhtes kehtivad kõik nendega seotud õigused ja kohustused, ning neid saaksid jõustada nii personaalse teabe kaitse komisjon kui ka Jaapani kohtud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et lisaeeskirjad oleksid õiguslikult siduvad kõigi personaalset teavet käitlevate ettevõtjate jaoks, kes saavad EList kaitse piisavuse otsuse alusel edastatud isikuandmeid ning kes seetõttu peavad neid eeskirju järgima ja kelle suhtes kehtivad kõik nendega seotud õigused ja kohustused, ning neid saaksid jõustada nii personaalse teabe kaitse komisjon kui ka Jaapani kohtud;

| N. | arvestades, et EList Jaapanisse edastatavatele isikuandmetele sisuliselt samaväärse kaitsetaseme tagamiseks nähakse lisaeeskirjadega ette täiendavad kaitsemeetmed, mida kohaldatakse EList edastatavate isikuandmete töötlemisele rangemate tingimuste või piirangute kehtestamisega, näiteks erilist hoolikust nõudva personaalse teabe, andmete edasisaatmise, anonüümsete andmete ja kasutusotstarbe piirangute korral; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et EList Jaapanisse edastatavatele isikuandmetele sisuliselt samaväärse kaitsetaseme tagamiseks nähakse lisaeeskirjadega ette täiendavad kaitsemeetmed, mida kohaldatakse EList edastatavate isikuandmete töötlemisele rangemate tingimuste või piirangute kehtestamisega, näiteks erilist hoolikust nõudva personaalse teabe, andmete edasisaatmise, anonüümsete andmete ja kasutusotstarbe piirangute korral;

| O. | arvestades, et Jaapani andmekaitse õigusraamistikus eristatakse „personaalset teavet“ ja „isikuandmeid“ ning mõnel juhul viidatakse isikuandmete eriliigina ka „säilitatavatele isikuandmetele“; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Jaapani andmekaitse õigusraamistikus eristatakse „personaalset teavet“ ja „isikuandmeid“ ning mõnel juhul viidatakse isikuandmete eriliigina ka „säilitatavatele isikuandmetele“;

| P. | arvestades, et APPI artikli 2 lõike 1 kohaselt kuulub personaalse teabe mõiste alla igasugune elavat inimest puudutav teave, mille põhjal saab tema isiku tuvastada; arvestades, et selle mõiste all eristatakse kaht liiki personaalset teavet, nimelt i) isikukoode ja ii) muud personaalset teavet, mille põhjal saab isikut tuvastada; arvestades, et viimatinimetatu hõlmab teavet, mis iseenesest ei võimalda isikut tuvastada, kuid võimaldab seda teha juhul, kui see on muu teabega „hõlpsasti kõrvutatav“; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et APPI artikli 2 lõike 1 kohaselt kuulub personaalse teabe mõiste alla igasugune elavat inimest puudutav teave, mille põhjal saab tema isiku tuvastada; arvestades, et selle mõiste all eristatakse kaht liiki personaalset teavet, nimelt i) isikukoode ja ii) muud personaalset teavet, mille põhjal saab isikut tuvastada; arvestades, et viimatinimetatu hõlmab teavet, mis iseenesest ei võimalda isikut tuvastada, kuid võimaldab seda teha juhul, kui see on muu teabega „hõlpsasti kõrvutatav“;

| Q. | arvestades, et APPI artikli 2 lõike 4 kohaselt tähendavad „isikuandmed“ personaalset teavet personaalse teabe andmebaasi vms kujul; arvestades, et APPI artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et sellistes andmebaasides sisalduv teave on süstemaatiliselt korraldatud, sarnaselt isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 2 lõike 1 kohasele andmete kogumile; arvestades, et isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 4 punkti 1 kohaselt on „isikuandmed“ igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta; arvestades, et tuvastatav füüsiline isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt tuvastada, eelkõige sellise identifitseerimistunnuse põhjal nagu nimi, isikukood, asukohateave, võrguidentifikaator või selle füüsilise isiku ühe või mitme füüsilise, füsioloogilise, geneetilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal; arvestades, et füüsilise isiku tuvastatavuse kindlakstegemisel tuleks arvesse võtta kõiki vahendeid, mida vastutav töötleja või keegi muu võib füüsilise isiku otseseks või kaudseks tuvastamiseks mõistliku tõenäosusega kasutada, näiteks teiste hulgast esiletoomist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et APPI artikli 2 lõike 4 kohaselt tähendavad „isikuandmed“ personaalset teavet personaalse teabe andmebaasi vms kujul; arvestades, et APPI artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et sellistes andmebaasides sisalduv teave on süstemaatiliselt korraldatud, sarnaselt isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 2 lõike 1 kohasele andmete kogumile; arvestades, et isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 4 punkti 1 kohaselt on „isikuandmed“ igasugune teave tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta; arvestades, et tuvastatav füüsiline isik on isik, keda saab otseselt või kaudselt tuvastada, eelkõige sellise identifitseerimistunnuse põhjal nagu nimi, isikukood, asukohateave, võrguidentifikaator või selle füüsilise isiku ühe või mitme füüsilise, füsioloogilise, geneetilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal; arvestades, et füüsilise isiku tuvastatavuse kindlakstegemisel tuleks arvesse võtta kõiki vahendeid, mida vastutav töötleja või keegi muu võib füüsilise isiku otseseks või kaudseks tuvastamiseks mõistliku tõenäosusega kasutada, näiteks teiste hulgast esiletoomist;

| R. | arvestades, et APPI artikli 2 lõike 7 kohaselt tähendavad „säilitatavad isikuandmed“ selliseid isikuandmeid, mida teavet käitleval ettevõtjal on lubatud avalikustada või parandada; mille sisu ta võib välja jätta või sellele lisandusi teha; mida ta võib lakata kasutamast; mille ta võib kustutada; mille edastamise kolmandale isikule ta võib lõpetada; ning mida ei loeta valitsuse korraldusega andmeteks, mille olemasolu või puudumise teatavaks tegemine võib avalikke või muid huve kahjustada, ega andmeteks, mis tuleb valitsuse korraldusega määratud vähem kui aasta pikkuse tähtaja möödumisel kustutada; arvestades, et lisaeeskirjadega ühtlustatakse mõiste „säilitatavad isikuandmed“ mõistega „isikuandmed“, et tagada, et esimesena nimetatud mõistega seonduvaid teatavaid piiranguid üksikisiku õigustele ei kohaldata EList edastatavate andmete suhtes; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et APPI artikli 2 lõike 7 kohaselt tähendavad „säilitatavad isikuandmed“ selliseid isikuandmeid, mida teavet käitleval ettevõtjal on lubatud avalikustada või parandada; mille sisu ta võib välja jätta või sellele lisandusi teha; mida ta võib lakata kasutamast; mille ta võib kustutada; mille edastamise kolmandale isikule ta võib lõpetada; ning mida ei loeta valitsuse korraldusega andmeteks, mille olemasolu või puudumise teatavaks tegemine võib avalikke või muid huve kahjustada, ega andmeteks, mis tuleb valitsuse korraldusega määratud vähem kui aasta pikkuse tähtaja möödumisel kustutada; arvestades, et lisaeeskirjadega ühtlustatakse mõiste „säilitatavad isikuandmed“ mõistega „isikuandmed“, et tagada, et esimesena nimetatud mõistega seonduvaid teatavaid piiranguid üksikisiku õigustele ei kohaldata EList edastatavate andmete suhtes;

| S. | arvestades, et rakendusotsuse eelnõu objektiks oleva Jaapani andmekaitseseaduse kohaldamisalast on välja jäetud mitmed sektorid, kui nad töötlevad isikuandmeid erieesmärkidel; arvestades, et rakendusotsuse eelnõu ei kohaldataks isikuandmete edastamisel EList saajale, kes kuulub Jaapani andmekaitseseaduses sätestatud eelnimetatud erandite alla; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et rakendusotsuse eelnõu objektiks oleva Jaapani andmekaitseseaduse kohaldamisalast on välja jäetud mitmed sektorid, kui nad töötlevad isikuandmeid erieesmärkidel; arvestades, et rakendusotsuse eelnõu ei kohaldataks isikuandmete edastamisel EList saajale, kes kuulub Jaapani andmekaitseseaduses sätestatud eelnimetatud erandite alla;

| T. | arvestades, et ELi isikuandmete edasisaatmisel Jaapanist kolmandasse riiki välistatakse rakendusotsuse eelnõu kohaselt selliste edastamisvahendite kasutamine, mis ei tekita Jaapani andmeeksportija ja kolmanda riigi andmeimportija vahel siduvaid suhteid ega taga nõutavat kaitsetaset; arvestades, et see kehtiks näiteks Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna riikide majanduskoostöö piiriüleste eraelu puutumatuse eeskirjade süsteemi (milles Jaapan osaleb) suhtes, kuna selles süsteemis ei tulene kaitsemeetmed eksportijat ja importijat nende kahepoolsete suhete kontekstis siduvast korrast ning nende meetmete pakutav kaitsetase on APPI ja lisaeeskirjadega tagatud tasemest selgelt madalam; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ELi isikuandmete edasisaatmisel Jaapanist kolmandasse riiki välistatakse rakendusotsuse eelnõu kohaselt selliste edastamisvahendite kasutamine, mis ei tekita Jaapani andmeeksportija ja kolmanda riigi andmeimportija vahel siduvaid suhteid ega taga nõutavat kaitsetaset; arvestades, et see kehtiks näiteks Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna riikide majanduskoostöö piiriüleste eraelu puutumatuse eeskirjade süsteemi (milles Jaapan osaleb) suhtes, kuna selles süsteemis ei tulene kaitsemeetmed eksportijat ja importijat nende kahepoolsete suhete kontekstis siduvast korrast ning nende meetmete pakutav kaitsetase on APPI ja lisaeeskirjadega tagatud tasemest selgelt madalam;

| U. | arvestades, et oma 5. detsembri 2018. aasta arvamuses hindab Euroopa Andmekaitsenõukogu komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud dokumentide alusel, kas Jaapani andmekaitse õigusraamistik annab piisavad tagatised üksikisikute andmete kaitse piisava taseme kohta; arvestades, et Euroopa Andmekaitsenõukogu väljendab heameelt komisjoni ja Jaapani personaalse teabe kaitse komisjoni tehtud jõupingutuste üle Jaapani ja Euroopa õigusraamistiku lähendamiseks, et hõlbustada isikuandmete edastamist; arvestades, et Euroopa Andmekaitsenõukogu tunnistab, et lisaeeskirjadega tehtud täiustused kahe raamistiku vaheliste teatavate erinevuste vähendamiseks on väga olulised ja hästi vastu võetud; arvestades, et andmekaitsenõukogu märgib, et mitmed mureküsimused on endiselt lahendamata, näiteks EList Jaapanisse edastatavate isikuandmete kaitse kogu nende olelusringi jooksul, ning soovitab, et komisjon esitaks tõstatatud küsimuste kohta lisatõendeid ja selgitusi ning jälgiks hoolikalt eeskirjade tulemuslikku kohaldamist; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et oma 5. detsembri 2018. aasta arvamuses hindab Euroopa Andmekaitsenõukogu komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud dokumentide alusel, kas Jaapani andmekaitse õigusraamistik annab piisavad tagatised üksikisikute andmete kaitse piisava taseme kohta; arvestades, et Euroopa Andmekaitsenõukogu väljendab heameelt komisjoni ja Jaapani personaalse teabe kaitse komisjoni tehtud jõupingutuste üle Jaapani ja Euroopa õigusraamistiku lähendamiseks, et hõlbustada isikuandmete edastamist; arvestades, et Euroopa Andmekaitsenõukogu tunnistab, et lisaeeskirjadega tehtud täiustused kahe raamistiku vaheliste teatavate erinevuste vähendamiseks on väga olulised ja hästi vastu võetud; arvestades, et andmekaitsenõukogu märgib, et mitmed mureküsimused on endiselt lahendamata, näiteks EList Jaapanisse edastatavate isikuandmete kaitse kogu nende olelusringi jooksul, ning soovitab, et komisjon esitaks tõstatatud küsimuste kohta lisatõendeid ja selgitusi ning jälgiks hoolikalt eeskirjade tulemuslikku kohaldamist;

| V. | arvestades, et rakendusotsuse eelnõu II lisas on toodud justiitsministri 14. septembri 2018. aasta kiri, milles viidatakse justiitsministeeriumi ja mitme teise ministeeriumi ja asutuse koostatud dokumendile „Personaalse teabe kogumine ja kasutamine Jaapani ametivõimude poolt kriminaalõiguse jõustamise ja riikliku julgeoleku eesmärkidel“, milles antakse ülevaade kohaldatavast õigusraamistikust ja esitatakse komisjonile ministeeriumite ja asutuste kõrgeimal tasandil allkirjastatud ametlikud seisukohad, kinnitused ja võetud kohustused; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et rakendusotsuse eelnõu II lisas on toodud justiitsministri 14. septembri 2018. aasta kiri, milles viidatakse justiitsministeeriumi ja mitme teise ministeeriumi ja asutuse koostatud dokumendile „Personaalse teabe kogumine ja kasutamine Jaapani ametivõimude poolt kriminaalõiguse jõustamise ja riikliku julgeoleku eesmärkidel“, milles antakse ülevaade kohaldatavast õigusraamistikust ja esitatakse komisjonile ministeeriumite ja asutuste kõrgeimal tasandil allkirjastatud ametlikud seisukohad, kinnitused ja võetud kohustused;

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni kaitse piisavuse rakendusotsuse eelnõus esitatud põhjaliku analüüsi kaitsemeetmete kohta, mis hõlmavad kontrolli- ja õiguskaitsemehhanisme, mida kohaldatakse ettevõtjapoolse andmete töötlemise ning andmete Jaapani ametiasutustele kättesaadavaks tegemise suhtes, eelkõige õiguskaitse ja riikliku julgeoleku valdkonnas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks asjaolu, et Jaapan valmistub samaaegselt tunnustama ka APPI artikli 23 kohaselt Jaapanist ELi edastatavate isikuandmete kaitsetaset, mille tulemuseks oleks kogu maailmas esmakordne „kahesuunaline“ kaitse piisavuse otsus, mille põhjal loodaks maailma suurim vabade ja turvaliste andmevoogude ala; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab heameelt selle arengu üle, mis kajastab rangete andmekaitsenõuete üleilmset levikut; märgib siiski, et see ei tohi mingil juhul tuua kaasa „mõõt mõõdu vastu“ piisavusotsuste tegemist ELis; tuletab meelde, et isikuandmete kaitse üldmääruse kohase piisavusotsuse tegemiseks peab komisjon objektiivselt hindama kolmanda riigi, territooriumi, valdkonna või rahvusvahelise organisatsiooni õiguslikku ja praktilist olukorda; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et Euroopa Kohus on otsustanud, et mõiste „kaitse piisav tase“ ei nõua samasugust kaitset kui ELis, vaid seda tuleb mõista nii, et see nõuab, et kolmas riik tõepoolest tagab oma siseriikliku õigusega või endale võetud rahvusvaheliste kohustustega põhiõiguste ja -vabaduste kaitse taseme, mis on sisuliselt samaväärne sellega, mis on Euroopa Liidus tagatud vastavalt isikuandmete kaitse üldmäärusele koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et nii Jaapanis kui ka ELis on eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse õigus tagatud põhiseadusega, kuid kultuuriliste ja põhiseaduse ülesehituses kajastuvate erinevuste tõttu ei ole ELi ja Jaapani eeskirjade täielik ühtlustamine võimalik; |
| --- | --- |

5.

| 6. | võtab teadmiseks 30. mail 2017 jõustunud APPI muudatused; väljendab heameelt oluliste täiustuste üle; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et need äritegevuse ja andmetöötluse liigid, mis on välja jäetud APPI sisulisest kohaldamisalast, on sõnaselgelt välja jäetud ka kaitse piisavuse otsuse kohaldamisalast; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on seisukohal, et pärast seda, kui APPI muudatused ja isikuandmete kaitse üldmäärus 2016. aastal vastu võeti, on Jaapani ja ELi andmekaitsesüsteemide põhimõtted, kaitsemeetmed ja nendega hõlmatud üksikisikute õigused, samuti nende kontrolli- ja jõustamismehhanismid suurel määral ühtlustatud; juhib eelkõige tähelepanu APPI muudatustega loodud personaalse teabe kaitse komisjonile kui sõltumatule järelevalveasutusele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib siiski, et personaalse teabe kaitse komisjoni arvates on kahe süsteemi ulatuslikule ühtlustamisele vaatamata nende vahel sellegipoolest olulisi erinevusi; märgib ka, et EList edastatavate isikuandmete paremaks kaitsmiseks võttis personaalse teabe kaitse komisjon 15. juunil 2018 vastu lisaeeskirjad; |
| --- | --- |

9.

| 10. | peab tervitatavaks lisaeeskirjades esitatud mitmeid tähtsaid selgitusi, sealhulgas seda, et APPI „anonüümseks muudetud personaalse teabe“ mõiste on ühtlustatud isikuandmete kaitse üldmääruse „anonüümse teabe“ mõistega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on seisukohal, et lisaeeskirjadega pakutav täiendav kaitse hõlmab üksnes andmete edastamist kaitse piisavuse otsuste alusel; tuletab meelde, et piisavusotsuse kohaldamisala arvestades edastatakse osa andmeid nende teiste olemasolevate mehhanismide abil; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunnistab, et lisaeeskirjades sätestatud täiendavat kaitset kohaldatakse üksnes Euroopast edastatud isikuandmetele, seega on ettevõtjad, kes peavad samal ajal töötlema Jaapani ja Euroopa isikuandmeid, kohustatud järgima lisaeeskirju, tagades näiteks tehnilised vahendid („märgistamine“) või organisatsioonilised vahendid (nt talletamine spetsiaalses andmebaasis), et selliseid isikuandmeid oleks võimalik tuvastada kogu nende olelusringi jooksul; kutsub komisjoni üles olukorda jälgima, et hoida ära võimalikke seaduselünki, mille abil ettevõtjad võivad hoida kõrvale lisaeeskirjades kehtestatud kohustustest, edastades andmeid kolmandate riikide kaudu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et APPI „isikuandmete“ mõiste ei hõlma andmeid, mille puhul on valitsus oma korralduses esitatud määratluses pidanud nende kasutusviisi tõttu väikseks võimalust, et need üksikisikute õigusi ja huve kahjustavad; nõuab tungivalt, et komisjon annaks hinnangu sellele, kas niisugune kahjupõhine käsitlus on kooskõlas ELi käsitlusega, mille kohaselt igasugune isikuandmete töötlemine kuulub andmekaitsealaste õigusaktide kohaldamisalasse; märgib siiski ühtlasi, et sellist lähenemisviisi kohaldataks väga piiratud juhtudel; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib lisaks, et APPI „personaalse teabe“ mõiste piirdub teabega, mille põhjal saab konkreetset üksikisikut tuvastada; märgib ka, et antud määratlus ei hõlma isikuandmete kaitse üldmääruses toodud selgitust, et isikuandmeteks tuleks pidada ka sellist personaalset teavet, mille põhjal saab ainult üksikisikut „esile tuua“, nagu Euroopa Kohus selgelt sätestas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab muret selle pärast, et „isikuandmete“ kitsam määratlus APPIs (mille aluseks on „personaalse teabe“ mõiste) ei pruugi vastata nõudele, et see peab olema sisuliselt samaväärne isikuandmete kaitse üldmääruses ja Euroopa Kohtu praktikas kasutatava mõistega; kahtleb seepärast rakendusotsuse eelnõu väites, et ELi andmed liigituvad alati APPI „isikuandmete“ mõiste alla; palub komisjonil kaitse piisavuse otsuse kohaldamise ja selle korrapärase läbivaatamise käigus hoolikalt jälgida eri mõistete praktilist mõju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub, et komisjon esitaks lisaselgitusi ja taotleks vajaduse korral Jaapani ametiasutustelt täiendavaid siduvaid lisaeeskirju, et tagada kõigi Jaapanisse edastatavate ja isikuandmete kaitse üldmääruse mõistes isikuandmeteks loetavate andmete kaitse; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib murelikult, et erinevalt ELi õigusest puuduvad APPIs ja personaalse teabe kaitse komisjoni suunistes õigusnormid automatiseeritud otsustusprotsessi ja profiilianalüüsi kohta ning neid küsimusi reguleerivad vaid teatavad valdkondlikud eeskirjad, mis ei taga automatiseeritud otsustusprotsessi ja profiilianalüüsi suhtes sisulisi ja tugevaid kaitsemeetmeid hõlmavat üldist põhjalikku õigusraamistikku; palub, et komisjon näitaks, kuidas seda küsimust Jaapani andmekaitseraamistikus käsitletakse, nii et oleks tagatud samaväärne kaitsetase; peab seda küsimust eriti oluliseks Facebooki / Cambridge Analytica hiljutiste profiilianalüüsi juhtumite tõttu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on seisukohal, et seoses Euroopa Andmekaitsenõukogu kaitse piisavuse viitedokumendiga on vaja põhjalikke selgitusi otseturunduse küsimuses, kuna APPIs puuduvad konkreetsed sellekohased sätted, kuid see on vajalik Jaapani isikuandmete kaitse samaväärse taseme tõendamiseks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | võtab teadmiseks Euroopa Andmekaitsenõukogu arvamuse, milles tõstatatakse mitmeid mureküsimusi, näiteks EList Jaapanisse edastatavate isikuandmete kaitse kogu nende olelusringi jooksul; palub komisjonil neid nõuetekohaselt käsitleda ning esitada rakendusotsuses lisatõendeid ja selgitusi, tõendamaks et asjakohased kaitsemeetmed on olemas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub komisjonil selgitada, kas seoses andmete edasisaatmisega on lisaeeskirjades pakutud lahenduses (küsida ELi andmesubjektide andmete välisriigis asuvale kolmandale osapoolele edasisaatmiseks eelnevalt andmesubjektide nõusolekut) puudu teatavad olulised elemendid, mis võimaldaksid andmesubjektidel oma nõusolekut formuleerida, kuna selles ei määratleta selgelt, mida tähendab isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 13 mõistes „teave edastamise asjaolude kohta, mis on vajalik, et [andmesubjekt] saaks teha nõusoleku andmist puudutava otsuse“, näiteks teave kolmanda, andmete edastamise sihtriigi kohta; palub komisjonil selgitada ka seda, mida toob andmesubjekti jaoks kaasa isikuandmete edasisaatmiseks nõusoleku andmisest keeldumine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | peab kahetsusväärseks, et karistusasutuste määratavad võimalikud trahvid on nii väikesed, et ei taga APPI tulemuslikku täitmist, kuna need ei ole ilmselt rikkumiste raskusega võrreldes proportsionaalsed, tõhusad ja hoiatavad; märgib siiski, et APPI näeb ette ka kriminaalkaristusi, sealhulgas vanglakaristuse; kutsub komisjoni üles andma teavet haldustrahvide ja kriminaalkaristuste varasema tegeliku kasutamise kohta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | võtab teadmiseks, et kuigi personaalse teabe kaitse komisjon ei tee järelevalvet õiguskaitsesektori andmetöötlustegevuse üle, on olemas muud järelevalvemehhanismid, sealhulgas avaliku turvalisuse sõltumatu prefektuurikomisjoni tehtav järelevalve; märgib, et ka teabe avalikustamise ja personaalse teabe kaitse järelevalvenõukogul (Information Disclosure and Personal Information Protection Review Board) on mõningane sellealane pädevus, muu hulgas õigus läbi vaadata juurdepääsutaotlusi ja avaldada oma arvamusi, kuid juhib tähelepanu sellele, et need volitused ei ole õiguslikult siduvad; väljendab heameelt selle üle, et EL ja Jaapan on kokku leppinud spetsiaalse õiguskaitsemehhanismi kehtestamises, mida haldab ja mille järele valvab personaalse teabe kaitse komisjon ning mida kohaldatakse isikuandmete töötlemisele õiguskaitse ja riikliku julgeoleku valdkonnas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et vastavalt Jaapani seadusele haldusasutuste valduses oleva personaalse teabe kaitse kohta võivad ettevõtjad andmed õiguskaitseasutustele ka vabatahtlikult üle anda; juhib tähelepanu asjaolule, et isikuandmete kaitse üldmääruses ega politseidirektiivis seda ette ei nähta, ning palub komisjonil hinnata, kas see on kooskõlas nõudega olla „sisuliselt samaväärne“ isikuandmete kaitse üldmäärusega; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on kursis meedia teadetega Jaapani signaaliluure direktoraadi kohta, milles töötab umbes 1 700 inimest ja millel on vähemalt kuus jälgimisrajatist, kus ööpäevaringselt kuulatakse pealt telefonikõnesid ning jälgitakse e-kirju ja muid sidekanaleid (6); väljendab muret selle pärast, et rakendusotsuse eelnõus isegi ei mainita sellist valimatut massilist jälgimistegevust; palub komisjonil anda Jaapani massilise jälgimistegevuse kohta rohkem teavet; väljendab tõsist muret selle pärast, et niisugune massiline jälgimistegevus ei ole kooskõlas Euroopa Kohtu poolt Schremsi kohtuasjas tehtud otsusega kehtestatud kriteeriumidega (kohtuasi C-362/14); |
| --- | --- |

24.

| 25. | avaldab kahetsust, et rakendusotsuse eelnõu II lisas esitatud dokumendil „Personaalse teabe kogumine ja kasutamine Jaapani ametivõimude poolt kriminaalõiguse jõustamise ja riikliku julgeoleku eesmärkidel“ pole lisaeeskirjadega võrdset õiguslikult siduvat mõju; |
| --- | --- |

25.

Järeldused

| 26. | palub komisjonil esitada eelnimetatud küsimuste kohta, sealhulgas nende kohta, mida käsitletakse Euroopa Andmekaitsenõukogu 5. detsembri 2018. aasta arvamuses, lisatõendeid ja selgitusi, tõendamaks et Jaapani andmekaitse õigusraamistik tagab kaitse piisava taseme, mis on sisuliselt samaväärne Euroopa andmekaitse õigusraamistiku pakutava kaitsetasemega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on veendunud, et kõnealune kaitse piisavuse otsus võib ühtlasi toimida maailma riikide jaoks ka jõulise märguandena selle kohta, et ELi kõrgetele andmekaitsenõuetele lähenemine annab vägagi konkreetseid tulemusi; rõhutab sellega seoses, et see kaitse piisavuse otsus on tähtis pretsedendina tulevaste partnerlussuhete jaoks teiste riikidega, kes on vastu võtnud nüüdisaegsed andmekaitseseadused; |
| --- | --- |

27.

| 28. | teeb kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesandeks jätkuvalt jälgida selles valdkonnas toimuvat arengut, sealhulgas Euroopa Kohtusse jõudnud kohtuasju, ning jälgida käesolevas resolutsioonis esitatud soovituste järelmeetmeid; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Andmekaitsenõukogule, Euroopa Andmekaitseinspektorile, isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 93 lõike 1 põhjal asutatud komiteele, Euroopa Nõukogule ja Jaapani valitsusele. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(2)  ECLI:EU:C:2015:650.

(3)  ECLI:EU:C:2016:970.

(4)  ELT C 369, 11.10.2018, lk 22.

(5)  http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108; see kiideti heaks Euroopa Andmekaitsenõukogu esimesel täiskogu istungil.

(6)  Ryan Gallagher, „The Untold Story of Japan’s Secret Spy Agency“ (Rääkimata lugu Jaapani salajasest luureteenistusest). The Intercept, 19. mai 2018, https://theintercept.com/2018/05/19/japan-dfs-surveillance-agency/.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/157 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/157

---

P8_TA(2018)0530

Huvide konflikt ja ELi eelarve kaitsmine Tšehhi Vabariigis

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon huvide konflikti ja ELi eelarve kaitsmise kohta Tšehhi Vabariigis (2018/2975(RSP))

(2020/C 388/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid otsuseid ja resolutsioone komisjoni 2014., 2015. ja 2016. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid otsuseid ja resolutsioone komisjoni 2014., 2015. ja 2016. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid (2) (edaspidi „uus finantsmäärus“), eriti selle artiklit 61 huvide konfliktide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid (2) (edaspidi „uus finantsmäärus“), eriti selle artiklit 61 huvide konfliktide kohta,

| — | võttes arvesse Tšehhi Piraadipartei 2. augustil 2018 komisjonile esitatud küsimusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšehhi Piraadipartei 2. augustil 2018 komisjonile esitatud küsimusi,

| — | võttes arvesse organisatsiooni Transparency International Tšehhi allorganisatsiooni 19. septembril 2018 komisjonile esitatud ametlikku kaebust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Transparency International Tšehhi allorganisatsiooni 19. septembril 2018 komisjonile esitatud ametlikku kaebust,

| — | võttes arvesse komisjoni õigustalituse 19. novembri 2018. aasta arvamust „Uue finantsmääruse huvide konflikte käsitleva artikli 61 mõju Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest tehtavatele maksetele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni õigustalituse 19. novembri 2018. aasta arvamust „Uue finantsmääruse huvide konflikte käsitleva artikli 61 mõju Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest tehtavatele maksetele“,

| — | võttes arvesse komisjoni eelarve peadirektoraadi 20. novembri 2018. aasta ettekannet Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile pealkirjaga „Huvide konflikte puudutavad reeglid 2018. aasta finantsmääruses“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni eelarve peadirektoraadi 20. novembri 2018. aasta ettekannet Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjonile pealkirjaga „Huvide konflikte puudutavad reeglid 2018. aasta finantsmääruses“,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et 2012. aasta finantsmääruse huvide konflikte käsitlevates sätetes ei puudutatud otseselt koostöös liikmesriikidega toimuvat eelarve täitmist, kuid liikmesriikidelt nõuti tulemusliku sisekontrolli tagamist ja sealhulgas huvide konfliktide vältimist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2012. aasta finantsmääruse huvide konflikte käsitlevates sätetes ei puudutatud otseselt koostöös liikmesriikidega toimuvat eelarve täitmist, kuid liikmesriikidelt nõuti tulemusliku sisekontrolli tagamist ja sealhulgas huvide konfliktide vältimist;

| B. | arvestades, et riigihanke-eeskirjades kohustatakse liikmesriike vältima huvide konflikte (direktiivi 2014/24/EL (3) artikkel 24) muu hulgas seoses otseste või kaudsete isiklike huvidega, ning et on juba kehtestatud eeskirjad huvide konfliktideks loetavate olukordade või koostöös liikmesriikidega toimuval eelarve täitmisel kehtivate erikohustuste puhuks (nt määrus (EL) nr 1303/2013 (4)); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et riigihanke-eeskirjades kohustatakse liikmesriike vältima huvide konflikte (direktiivi 2014/24/EL (3) artikkel 24) muu hulgas seoses otseste või kaudsete isiklike huvidega, ning et on juba kehtestatud eeskirjad huvide konfliktideks loetavate olukordade või koostöös liikmesriikidega toimuval eelarve täitmisel kehtivate erikohustuste puhuks (nt määrus (EL) nr 1303/2013 (4));

| C. | arvestades, et nõukogu võttis 16. juulil 2018 vastu oma seisukoha uue finantsmääruse kohta ning 18. juulil 2018 allkirjastati lõplik akt; arvestades, et 2. augustil 2018 jõustus finantsmääruse artikkel 61, millega keelatakse huvide konfliktid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nõukogu võttis 16. juulil 2018 vastu oma seisukoha uue finantsmääruse kohta ning 18. juulil 2018 allkirjastati lõplik akt; arvestades, et 2. augustil 2018 jõustus finantsmääruse artikkel 61, millega keelatakse huvide konfliktid;

| D. | arvestades, et finantsmääruse artikli 61 lõikes 1 (koostoimes sama artikli lõikega 3) sätestatakse:






  i) | finantsjuhtimises osalejate negatiivne kohustus ennetada ELi eelarvega seotud huvide konflikte; |
| --- | --- | --- |

D.

arvestades, et finantsmääruse artikli 61 lõikes 1 (koostoimes sama artikli lõikega 3) sätestatakse:

i)

finantsjuhtimises osalejate negatiivne kohustus ennetada ELi eelarvega seotud huvide konflikte;

| ii) | finantsjuhtimises osalejate positiivne kohustus võtta sobivaid meetmeid, et vältida huvide konflikti tekkimist oma ametikohast tulenevate ülesannete täitmisel ja lahendada olukorrad, mida võib objektiivselt pidada huvide konfliktiks; |
| --- | --- |

ii)

finantsjuhtimises osalejate positiivne kohustus võtta sobivaid meetmeid, et vältida huvide konflikti tekkimist oma ametikohast tulenevate ülesannete täitmisel ja lahendada olukorrad, mida võib objektiivselt pidada huvide konfliktiks;

| E. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu praktika (5) kohaselt on huvide konflikt „iseenesest ja objektiivselt ränk häire või tõsine kõrvalekalle, ilma et selle kvalifitseerimiseks oleks vaja arvesse võtta huvitatud poolte kavatsusi ja nende hea– või pahausksust“; arvestades, et komisjon on kohustatud peatama väljamaksed ELi fondidest juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise tõsiste häirete korral ja juhul, kui ilmnevad varem avastamata, teatamata ja parandamata jäänud rasked rikkumised, mis on seotud huvide konfliktiga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu praktika (5) kohaselt on huvide konflikt „iseenesest ja objektiivselt ränk häire või tõsine kõrvalekalle, ilma et selle kvalifitseerimiseks oleks vaja arvesse võtta huvitatud poolte kavatsusi ja nende hea– või pahausksust“; arvestades, et komisjon on kohustatud peatama väljamaksed ELi fondidest juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise tõsiste häirete korral ja juhul, kui ilmnevad varem avastamata, teatamata ja parandamata jäänud rasked rikkumised, mis on seotud huvide konfliktiga;

| F. | arvestades, et 19. septembril 2018 esitas organisatsiooni Transparency International Tšehhi allorganisatsioon komisjonile ametliku kaebuse, väites, et Tšehhi peaminister Andrej Babiš on järjepidevalt rikkunud huvide konflikte käsitlevate ELi ja Tšehhi õigusaktide nõudeid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 19. septembril 2018 esitas organisatsiooni Transparency International Tšehhi allorganisatsioon komisjonile ametliku kaebuse, väites, et Tšehhi peaminister Andrej Babiš on järjepidevalt rikkunud huvide konflikte käsitlevate ELi ja Tšehhi õigusaktide nõudeid;

| G. | arvestades, et nagu on selgunud, on Andrej Babiš kontserni Agrofert Group emafirma Agrofert, sh mitmete oluliste Tšehhi meediaväljaannete tegelik tulusaaja usaldusfondide AB I ja AB II kaudu, mille asutaja ja samas ainus tulusaaja ta on; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nagu on selgunud, on Andrej Babiš kontserni Agrofert Group emafirma Agrofert, sh mitmete oluliste Tšehhi meediaväljaannete tegelik tulusaaja usaldusfondide AB I ja AB II kaudu, mille asutaja ja samas ainus tulusaaja ta on;

| H. | arvestades, et Andrej Babiš on ühtlasi ka Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide Tšehhi nõukogu esimees; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Andrej Babiš on ühtlasi ka Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide Tšehhi nõukogu esimees;

| I. | arvestades, et kontserni Agrofert kuuluvad ettevõtted osalevad Tšehhi Vabariigi maaelu arengu programmi subsideeritud projektides, ning seda programmi omakorda rahastatakse Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kontserni Agrofert kuuluvad ettevõtted osalevad Tšehhi Vabariigi maaelu arengu programmi subsideeritud projektides, ning seda programmi omakorda rahastatakse Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist;

| J. | arvestades, et Agroferti kontserni kuuluvad äriühingud on ajavahemikus 2014–2020 saanud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest märkimisväärseid summasid, mis ulatuvad 42 miljonist eurost 2013. aastal kuni 82 miljoni euroni 2017. aastal; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Agroferti kontserni kuuluvad äriühingud on ajavahemikus 2014–2020 saanud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest märkimisväärseid summasid, mis ulatuvad 42 miljonist eurost 2013. aastal kuni 82 miljoni euroni 2017. aastal;

| K. | arvestades, et komisjoni õigustalituse arvamuses on öeldud, et Tšehhi riigiametnike tuludeklaratsiooni kohaselt sai Andrej Babiš 2018. aasta esimese kuue kuu jooksul oma usaldusfondide kaudu Agroferti kontsernist 3,5 miljoni euro suuruse tulu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjoni õigustalituse arvamuses on öeldud, et Tšehhi riigiametnike tuludeklaratsiooni kohaselt sai Andrej Babiš 2018. aasta esimese kuue kuu jooksul oma usaldusfondide kaudu Agroferti kontsernist 3,5 miljoni euro suuruse tulu;

| L. | arvestades, et Euroopa Parlament on eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonides korduvalt palunud, et komisjon kiirendaks nõuetele vastavuse kontrolli menetlust, et saada teavet huvide konflikti ohu kohta seoses riikliku põllumajanduse sekkumisfondiga Tšehhi Vabariigis; arvestades, et Euroopa Parlament on rõhutanud, et huvide konflikti vältimiseks vajalike meetmete võtmata jätmine võib kohustada Tšehhi pädevat asutust tühistama makseasutuse akrediteeringu ja viia ka finantskorrektsiooni rakendamiseni komisjoni poolt; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Parlament on eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonides korduvalt palunud, et komisjon kiirendaks nõuetele vastavuse kontrolli menetlust, et saada teavet huvide konflikti ohu kohta seoses riikliku põllumajanduse sekkumisfondiga Tšehhi Vabariigis; arvestades, et Euroopa Parlament on rõhutanud, et huvide konflikti vältimiseks vajalike meetmete võtmata jätmine võib kohustada Tšehhi pädevat asutust tühistama makseasutuse akrediteeringu ja viia ka finantskorrektsiooni rakendamiseni komisjoni poolt;

| M. | arvestades, et septembris 2018 otsustas Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjon käsitleda seda küsimust iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames, eelkõige nende volinike kuulamisel, keda see kõige rohkem puudutab; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et septembris 2018 otsustas Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjon käsitleda seda küsimust iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames, eelkõige nende volinike kuulamisel, keda see kõige rohkem puudutab;

| N. | arvestades, et parlamendiliikmed ei saanud neil kuulamistel Tšehhi peaministri võimaliku huvide konflikti kohta selgeid ja piisavaid vastuseid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et parlamendiliikmed ei saanud neil kuulamistel Tšehhi peaministri võimaliku huvide konflikti kohta selgeid ja piisavaid vastuseid;

| O. | arvestades, et 1. detsembril 2018 avaldasid Euroopa meediaväljaanded, nt the Guardian, Le Monde, De Standaard ja Süddeutsche Zeitung teavet komisjoni õigustalituse õigusliku arvamuse kohta, milles kinnitati Andrej Babiši huvide konflikti; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 1. detsembril 2018 avaldasid Euroopa meediaväljaanded, nt the Guardian, Le Monde, De Standaard ja Süddeutsche Zeitung teavet komisjoni õigustalituse õigusliku arvamuse kohta, milles kinnitati Andrej Babiši huvide konflikti;

| 1. | on sügavalt mures selle pärast, et Tšehhi Vabariik ei järgi finantsmääruse artikli 61 lõiget 1 seoses Tšehhi peaministri huvide konfliktiga ja tema sidemetega kontserniga Agrofert; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab hukka igasuguse huvide konflikti, mis võib ohustada ELi eelarve täitmist ja õõnestada liidu kodanike usku ELi maksumaksjate raha nõuetekohasesse haldamisse; palub komisjonil tagada, et kõigi ELi poliitikute huvide konfliktide suhtes kehtiks nulltolerants ega lubataks mingeid topeltstandardeid ning et liidu finantshuvide kaitsmisel ei õigustataks mingeid viivitusi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde oma 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni 2015. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta (6), milles märgiti, et Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) algatas haldusjuurdluse seoses projektiga Tšehhi Vabariigis, mida tuntakse nime all „Stork Nest“ (kurepesa), ning paluti, et komisjon teavitaks pädevat parlamendikomisjoni kohe, kui juurdlus on lõpetatud; tuletab meelde oma 18. aprilli 2018. aasta resolutsiooni 2016. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta (7), milles väljendati heameelt selle üle, et Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) oli viinud lõpule Tšehhi nn kurepesa projekti haldusuurimise, ning väljendati kahetsust OLAFi avastatud tõsiste rikkumiste pärast; |
| --- | --- |

3.

| 4. | võtab teadmiseks volinik Günther Oettingeri 29. novembri 2018. aasta vastuse 2017. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus kirjalikult vastatavale küsimusele nr 51, milles teavitati Euroopa Parlamenti sellest, et kooskõlas OLAFi 2017. aasta detsembri soovitusega „Stork Nesti“ juhtumi kohta on Tšehhi ametiasutused projekti, mida OLAF uuris, Kesk-Böömimaa piirkondliku rakenduskava viimasest nõudest tagasi võtnud, ning et sellele tegevusele ei ole ELi vahendeid makstud; märgib lisaks, et OLAF on soovitanud, et riiklikud õigusasutused algataksid kriminaaluurimise teemadel, mille OLAFI uurimine ilmsiks tõi, ning et nüüd on nemad selle juhtumi puhul pädevad asutused; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et arvestades finantsmääruse artikli 61 lõike 1 otsest kohaldatavust huvide konfliktile, peavad kõik ELi eelarve täitmisega seotud isikud, sealhulgas valitsusjuhid, täitma nõuet vältida huvide konflikti ja lahendama olukorrad, mida võib objektiivselt pidada huvide konfliktiks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab kahetsusväärseks, et komisjon jäi pikalt passiivseks, kuigi juba alates 2014. aastast on olnud selgeid märke, et Andrej Babišil on rahandusministrina ja hiljem peaministri rollis huvide konflikt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et riiklikud ametiasutused peavad tagama, et liidu õigusakte huvide konflikti kohta kohaldatakse kõikidel juhtumitel ja kõikidele isikutele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil luua kontrollimehhanism, et tegeleda huvide konflikti probleemiga liikmesriikides, ning seada huvide konfliktide aktiivne ärahoidmine üheks oma prioriteetidest; kutsub komisjoni üles otsustavalt sekkuma, eriti juhtudel, kui riiklikud ametiasutused ei suuda oma kõrgete esindajate huvide konflikte ära hoida; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub, et komisjon võtaks selles küsimuses kohe järelmeetmeid tulenevalt oma õigustalituse arvamusest, mis koostati organisatsiooni Transparency International Tšehhi Vabariigi haru kaebuse peale, ning rakendaks kõigi võimalike seaduserikkumiste tõkestamiseks vajalikke parandusmeetmeid ja menetlusi, sealhulgas peataks kontserni Agrofert ELi vahenditest rahastamise seniks, kuni nimetatud huvide konflikt on lõpuni uuritud ja lahendatud; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub kõiki riiklikke ametiasutusi ja valitsusametnikke üles ennetavalt kasutama uut finantsmäärust, eelkõige selle artiklit 61 huvide konfliktide kohta, et vältida ELi, tema liikmesriikide, demokraatia ja liidu finantshuvide mainet kahjustavat olukorda ning olla eeskujuks pigem avaliku hüve heaks töötamise kui isikliku kasu taotlemisega; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub liikmesriikide parlamente üles tagama, et ükski huvide konflikti ennetamist käsitlev riiklik seadus ei läheks vastuollu uue finantsmääruse sätete ja mõttega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | võtab teadmiseks komisjoni õigustalituse arvamuse praeguse Tšehhi peaministri Andrej Babiši võimaliku huvide konflikti kohta rahandusministrina töötamise ajal 2014. aastal; nõuab, et komisjon uuriks põhjalikult, kas kõik pärast Andrej Babiši Tšehhi valitsuse liikmeks saamist kontsernile Agrofert makstud ELi subsiidiumid olid seaduslikud, võttes arvesse enne 2. augustit 2018 kohaldatud eelmist finantsmäärust ja selle huvide konflikte käsitlevat jagu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et komisjon avaldaks kõik tema valduses olevad dokumendid Tšehhi peaministri ja põllumajandusministri võimaliku huvide konflikti kohta ning selgitaks, milliseid meetmeid ta kavatseb võtta olukorra parandamiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab tungivalt, et komisjon nõuaks sisse kõik ebaseaduslikult välja makstud summad; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab, et kõik Andrej Babiši sidemed Agroferti kontserniga oleksid täiesti läbipaistvad ja rõhutab, et need ei tohi mõjutada tema tegevust Tšehhi Vabariigi peaministrina; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub nõukogul võtta ELi tulevase eelarve ja järgmise mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavatel läbirääkimistel kõik vajalikud ja asjakohased meetmed huvide konflikti vältimiseks kooskõlas finantsmääruse artikli 61 lõikega 1; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule ning Tšehhi Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  ELT L 246, 14.9.2016, lk 1; ELT L 252, 29.9.2017, lk 1 ja ELT L 248, 3.10.2018, lk 1.

(2)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(3)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

(4)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

(5)  Ismeri Europa Srl vs. kontrollikoda. Kohtuotsus, 15.6.1999, kohtuasi T-277/97, ECLI:EU:T:1999:124.

(6)  ELT L 252, 29.9.2017, lk 28.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0121.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/161 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/161

---

P8_TA(2018)0531

Euroopa Ombudsmani 2017. aasta tegevus

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani 2017. aasta tegevust käsitleva aastaaruande kohta (2018/2105(INI))

(2020/C 388/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2017. aasta tegevust käsitlevat aastaaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 2017. aasta tegevust käsitlevat aastaaruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 9, 11, 15, 24 ja 228, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 9, 11, 15, 24 ja 228,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 11, 35, 37, 41, 42 ja 43, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 11, 35, 37, 41, 42 ja 43,

| — | võttes arvesse aluslepingutele lisatud protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aluslepingutele lisatud protokolli nr 1 riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse aluslepingutele lisatud protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aluslepingutele lisatud protokolli nr 2 subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa hea halduse tava eeskirja, mille Euroopa Parlament võttis vastu 6. septembril 2001. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa hea halduse tava eeskirja, mille Euroopa Parlament võttis vastu 6. septembril 2001. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ombudsmani vahel 15. märtsil 2006. aastal sõlmitud koostöö raamlepingut, mis jõustus 1. aprillil 2006. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ombudsmani vahel 15. märtsil 2006. aastal sõlmitud koostöö raamlepingut, mis jõustus 1. aprillil 2006. aastal,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Euroopa Ombudsmani tegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Euroopa Ombudsmani tegevuse kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ja artikli 220 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ja artikli 220 lõiget 1,

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A8-0411/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A8-0411/2018),

| A. | arvestades, et Euroopa Ombudsmani 2017. aasta tegevust käsitlev aastaaruanne esitati 22. mail 2018. aastal ametlikult Euroopa Parlamendi presidendile ja ombudsman Emily O’Reilly tutvustas 16. mail 2018. aastal Brüsselis aruannet petitsioonikomisjonile; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Ombudsmani 2017. aasta tegevust käsitlev aastaaruanne esitati 22. mail 2018. aastal ametlikult Euroopa Parlamendi presidendile ja ombudsman Emily O’Reilly tutvustas 16. mail 2018. aastal Brüsselis aruannet petitsioonikomisjonile;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 24 ja 228 antakse Euroopa Ombudsmanile volitused võtta vastu kaebusi haldusliku omavoli juhtude kohta liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses, välja arvatud Euroopa Liidu Kohus, kui see tegutseb õigusemõistjana; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 24 ja 228 antakse Euroopa Ombudsmanile volitused võtta vastu kaebusi haldusliku omavoli juhtude kohta liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses, välja arvatud Euroopa Liidu Kohus, kui see tegutseb õigusemõistjana;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 3 on sätestatud, et igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias ning otsused tehakse nii avalikult ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 3 on sätestatud, et igal kodanikul on õigus osaleda liidu demokraatias ning otsused tehakse nii avalikult ja nii kodanikulähedaselt kui võimalik;

| D. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 15 on sätestatud, et „[h]ea valitsemistava edendamiseks ja kodanikuühiskonna osalemise tagamiseks teevad liidu institutsioonid, organid ja asutused oma tööd võimalikult avalikult“ ning „[i]gal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on mõnes liikmesriigis, on õigus pääseda ligi liidu institutsioonide, organite ja asutuste [...] dokumentidele“; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 15 on sätestatud, et „[h]ea valitsemistava edendamiseks ja kodanikuühiskonna osalemise tagamiseks teevad liidu institutsioonid, organid ja asutused oma tööd võimalikult avalikult“ ning „[i]gal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on mõnes liikmesriigis, on õigus pääseda ligi liidu institutsioonide, organite ja asutuste [...] dokumentidele“;

| E. | arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 41, milles käsitletakse õigust heale haldusele, sätestatakse muu hulgas, et „[i]gaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul“; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et põhiõiguste harta artiklis 41, milles käsitletakse õigust heale haldusele, sätestatakse muu hulgas, et „[i]gaühel on õigus sellele, et liidu institutsioonid, organid ja asutused käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul“;

| F. | arvestades, et ELi põhiõiguste harta artiklis 43 on sätestatud, et „[i]gal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, on õigus pöörduda Euroopa Ombudsmani poole seoses liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses ilmnenud haldusomavoliga, välja arvatud Euroopa Liidu Kohtu tegevus õigusemõistjana“; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi põhiõiguste harta artiklis 43 on sätestatud, et „[i]gal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, on õigus pöörduda Euroopa Ombudsmani poole seoses liidu institutsioonide, organite või asutuste tegevuses ilmnenud haldusomavoliga, välja arvatud Euroopa Liidu Kohtu tegevus õigusemõistjana“;

| G. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 298 lõikes 1 on sätestatud, et liidu institutsioone, organeid ja asutusi abistab nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 298 lõikes 1 on sätestatud, et liidu institutsioone, organeid ja asutusi abistab nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus;

| H. | arvestades, et ombudsman algatas 2017. aastal 447 uurimist, millest 433 põhinesid kaebusel ja 14 olid omaalgatuslikud, ning lõpetas 363 uurimist (348 kaebusel põhinevat ja 15 omaalgatuslikku uurimist); arvestades, et enamik uurimisi puudutas komisjoni (256 uurimist ehk 57,3 % juhtudest), järgnesid ELi ametid (35 uurimist ehk 7,8 % juhtudest), Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) (34 uurimist ehk 7,6 % juhtudest), Euroopa Parlament (22 uurimist ehk 4,9 % juhtudest), Euroopa välisteenistus (17 uurimist ehk 3,8 % juhtudest), Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) (16 uurimist ehk 3,6 % juhtudest) ja muud institutsioonid (67 uurimist ehk 15 % juhtudest); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ombudsman algatas 2017. aastal 447 uurimist, millest 433 põhinesid kaebusel ja 14 olid omaalgatuslikud, ning lõpetas 363 uurimist (348 kaebusel põhinevat ja 15 omaalgatuslikku uurimist); arvestades, et enamik uurimisi puudutas komisjoni (256 uurimist ehk 57,3 % juhtudest), järgnesid ELi ametid (35 uurimist ehk 7,8 % juhtudest), Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) (34 uurimist ehk 7,6 % juhtudest), Euroopa Parlament (22 uurimist ehk 4,9 % juhtudest), Euroopa välisteenistus (17 uurimist ehk 3,8 % juhtudest), Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) (16 uurimist ehk 3,6 % juhtudest) ja muud institutsioonid (67 uurimist ehk 15 % juhtudest);

| I. | arvestades, et kolm kõige sagedasemat teemat ombudsmani 2017. aastal lõpetatud uurimistes olid läbipaistvus, vastutus ning üldsuse juurdepääs teabele ja dokumentidele (20,6 %), teeninduskultuur (16,8 %) ning menetlusõiguste järgimine (16,5 %); arvestades, et muud mured hõlmasid eetilisi küsimusi, üldsuse osalemist ELi otsustusõigustes, kaalutlusõiguse nõuetekohast kasutamist, sealhulgas rikkumismenetlustes, ELi hangete, toetuste ja lepingute usaldusväärset finantsjuhtimist, töölevõtmist ja ELi personaliküsimuste head haldamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kolm kõige sagedasemat teemat ombudsmani 2017. aastal lõpetatud uurimistes olid läbipaistvus, vastutus ning üldsuse juurdepääs teabele ja dokumentidele (20,6 %), teeninduskultuur (16,8 %) ning menetlusõiguste järgimine (16,5 %); arvestades, et muud mured hõlmasid eetilisi küsimusi, üldsuse osalemist ELi otsustusõigustes, kaalutlusõiguse nõuetekohast kasutamist, sealhulgas rikkumismenetlustes, ELi hangete, toetuste ja lepingute usaldusväärset finantsjuhtimist, töölevõtmist ja ELi personaliküsimuste head haldamist;

| J. | arvestades, et 2017. aastal lõpetas ombudsmani büroo neli strateegilist uurimist ja algatas neli uut, mis käsitlesid nõukogu läbipaistvust, nn pöördukse efekti probleemi seoses endiste Euroopa Komisjoni volinikega, komisjoni veebisaitide juurdepääsetavust puuetega inimestele ning Euroopa Ravimiameti ravimihindamistega seotud esitamiseelseid tegevusi; arvestades, et 2017. aastal algatas ombudsman kaheksa strateegilist algatust, mis muu hulgas käsitlesid Euroopa Ülemkogu lobitöö läbipaistvust, Euroopa kodanikualgatuse parandamist ning pöördukse efekti eeskirju ELi eri institutsioonides ja organites, ning lõpetas kuus strateegilist algatust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2017. aastal lõpetas ombudsmani büroo neli strateegilist uurimist ja algatas neli uut, mis käsitlesid nõukogu läbipaistvust, nn pöördukse efekti probleemi seoses endiste Euroopa Komisjoni volinikega, komisjoni veebisaitide juurdepääsetavust puuetega inimestele ning Euroopa Ravimiameti ravimihindamistega seotud esitamiseelseid tegevusi; arvestades, et 2017. aastal algatas ombudsman kaheksa strateegilist algatust, mis muu hulgas käsitlesid Euroopa Ülemkogu lobitöö läbipaistvust, Euroopa kodanikualgatuse parandamist ning pöördukse efekti eeskirju ELi eri institutsioonides ja organites, ning lõpetas kuus strateegilist algatust;

| K. | arvestades, et EL seisab jätkuvalt silmitsi raskeima majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise kriisiga alates selle loomisest; arvestades, et lisaks muudele olulistele eetilistele probleemidele ELi institutsioonides kahjustab ELi kuvandit ka ebatõhus lähenemisviis, mida ELi institutsioonid järgivad nii ELi otsustusprotsessis kui ka lobitöös läbipaistvuse puudumise probleemi lahendamisel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL seisab jätkuvalt silmitsi raskeima majandusliku, sotsiaalse ja poliitilise kriisiga alates selle loomisest; arvestades, et lisaks muudele olulistele eetilistele probleemidele ELi institutsioonides kahjustab ELi kuvandit ka ebatõhus lähenemisviis, mida ELi institutsioonid järgivad nii ELi otsustusprotsessis kui ka lobitöös läbipaistvuse puudumise probleemi lahendamisel;

| L. | arvestades, et ELi dokumentidele juurdepääsu andmisest keeldumine ja seonduvad läbipaistvuse probleemid moodustasid jätkuvalt suurima osa Euroopa Ombudsmani 2017. aasta uurimistest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi dokumentidele juurdepääsu andmisest keeldumine ja seonduvad läbipaistvuse probleemid moodustasid jätkuvalt suurima osa Euroopa Ombudsmani 2017. aasta uurimistest;

| M. | arvestades, et dokumentidele juurdepääsu taotluste tihti ajatundliku olemuse tõttu algatas ombudsman kiirmenetluse katseetapi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et dokumentidele juurdepääsu taotluste tihti ajatundliku olemuse tõttu algatas ombudsman kiirmenetluse katseetapi;

| N. | arvestades, et ombudsmanil on oluline roll selles, et tagada ELi institutsioonide aruandekohustus, maksimaalne läbipaistvus ja ELi haldus- ja otsustusprotsessi erapooletus eesmärgiga kaitsta kodanike õigusi, suurendades seeläbi nende usaldust liidu demokraatia vastu, sellesse kaasatust ja selles osalemist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ombudsmanil on oluline roll selles, et tagada ELi institutsioonide aruandekohustus, maksimaalne läbipaistvus ja ELi haldus- ja otsustusprotsessi erapooletus eesmärgiga kaitsta kodanike õigusi, suurendades seeläbi nende usaldust liidu demokraatia vastu, sellesse kaasatust ja selles osalemist;

| O. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohus on sätestanud, et avalikustamise ja läbipaistvuse põhimõtted moodustavad ELi seadusandliku protsessi lahutamatu osa ning seadusandliku protsessi tõhusus ja terviklikkus ei tohi õõnestada sellele protsessile aluseks olevaid avalikustamise ja läbipaistvuse põhimõtteid; arvestades, et Euroopa Liidu Kohus on andnud sel teemal selgeid suuniseid, näiteks oma 22. märtsi 2018. aasta otsuses kohtuasjas T-540/15; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohus on sätestanud, et avalikustamise ja läbipaistvuse põhimõtted moodustavad ELi seadusandliku protsessi lahutamatu osa ning seadusandliku protsessi tõhusus ja terviklikkus ei tohi õõnestada sellele protsessile aluseks olevaid avalikustamise ja läbipaistvuse põhimõtteid; arvestades, et Euroopa Liidu Kohus on andnud sel teemal selgeid suuniseid, näiteks oma 22. märtsi 2018. aasta otsuses kohtuasjas T-540/15;

| P. | arvestades, et ombudsman viis läbi aastapikkuse kaebusel põhineva uurimise Euroopa Keskpanga presidendi liikmesuse kohta G30-s, s.o eraorganisatsioonis, mille liikmeteks on kas otseselt või kaudselt Euroopa Keskpanga järelevalve all olevate pankade esindajad; arvestades, et ombudsman soovitas Euroopa Keskpanga presidendil oma liikmesus G30-s peatada; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ombudsman viis läbi aastapikkuse kaebusel põhineva uurimise Euroopa Keskpanga presidendi liikmesuse kohta G30-s, s.o eraorganisatsioonis, mille liikmeteks on kas otseselt või kaudselt Euroopa Keskpanga järelevalve all olevate pankade esindajad; arvestades, et ombudsman soovitas Euroopa Keskpanga presidendil oma liikmesus G30-s peatada;

| Q. | arvestades, et ombudsman uuris komisjoni suhtes esitatud kaebusi seoses endiste volinike ametiaja järgse töökoha küsimusega; arvestades, et ombudsman oli juba järeldanud, et komisjoni suutmatus teha endise komisjoni presidendi Barroso puhul eriotsus oli haldusomavoli; arvestades, et Barroso juhtumi puhul leidis eetikakomitee, et puudus piisav alus õiguslike kohustuste rikkumise tuvastamiseks, olles võtnud arvesse endise presidendi kirjalikku tunnistust, mille kohaselt ta ei teinud Goldman Sachsi heaks lobitööd ega kavatsenud seda teha; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ombudsman uuris komisjoni suhtes esitatud kaebusi seoses endiste volinike ametiaja järgse töökoha küsimusega; arvestades, et ombudsman oli juba järeldanud, et komisjoni suutmatus teha endise komisjoni presidendi Barroso puhul eriotsus oli haldusomavoli; arvestades, et Barroso juhtumi puhul leidis eetikakomitee, et puudus piisav alus õiguslike kohustuste rikkumise tuvastamiseks, olles võtnud arvesse endise presidendi kirjalikku tunnistust, mille kohaselt ta ei teinud Goldman Sachsi heaks lobitööd ega kavatsenud seda teha;

| R. | arvestades, et finantskriis on kaasa toonud majandus- ja sotsiaalkriisi, mis seab Euroopa institutsioonid kahtluse alla; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et finantskriis on kaasa toonud majandus- ja sotsiaalkriisi, mis seab Euroopa institutsioonid kahtluse alla;

| S. | arvestades, et 25. oktoobril 2017. aastal leidis aset komisjoni endise presidendi Barroso ning komisjoni praeguse asepresidendi vaheline kohtumine, mis registreeriti ametliku kohtumisena Goldman Sachsiga; arvestades, et ombudsman märkis, et selle kohtumise täpne iseloom ei olnud selge; arvestades, et ombudsman rõhutas, et on arusaadavaid kartusi, et komisjoni endine president kasutab kontakte endiste kolleegidega ja oma varasemat staatust mõjutamiseks ja teabe saamiseks; arvestades, et see juhtum tõstatab süsteemseid küsimusi seoses komisjoni üldise lähenemisviisiga selliste juhtumite käsitlemisel ning eetikakomitee sõltumatuse taseme kohta; osutab seetõttu vajadusele rangemate ELi tasandi eeskirjade järele, et ennetada ja sanktsioneerida kõiki huvide konflikte ELi institutsioonides ja asutustes; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 25. oktoobril 2017. aastal leidis aset komisjoni endise presidendi Barroso ning komisjoni praeguse asepresidendi vaheline kohtumine, mis registreeriti ametliku kohtumisena Goldman Sachsiga; arvestades, et ombudsman märkis, et selle kohtumise täpne iseloom ei olnud selge; arvestades, et ombudsman rõhutas, et on arusaadavaid kartusi, et komisjoni endine president kasutab kontakte endiste kolleegidega ja oma varasemat staatust mõjutamiseks ja teabe saamiseks; arvestades, et see juhtum tõstatab süsteemseid küsimusi seoses komisjoni üldise lähenemisviisiga selliste juhtumite käsitlemisel ning eetikakomitee sõltumatuse taseme kohta; osutab seetõttu vajadusele rangemate ELi tasandi eeskirjade järele, et ennetada ja sanktsioneerida kõiki huvide konflikte ELi institutsioonides ja asutustes;

| T. | arvestades, et 2017. aasta märtsis alustas ombudsman nõukogu avatuse ja vastutuse strateegilist uurimist; arvestades, et ombudsman tuvastas haldusomavoli nõukogu suutmatuses registreerida konkreetsed liikmesriigid, kes võtavad seadusandlikus menetluses seisukoha, ning nõukogu puudulikus läbipaistvuses seadusandlikele dokumentidele üldsuse juurdepääsu tagamisel, näiteks tavas kasutada dokumentidel ebaproportsionaalselt märget „LIMITE“ ehk „mitte levitamiseks“; arvestades, et 17. mail 2018. aastal saatis ombudsman parlamendile eriaruande strateegilise uurimise kohta, mis käsitleb nõukogu seadusandliku töö vastutuse ja läbipaistvuse parandamist; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et 2017. aasta märtsis alustas ombudsman nõukogu avatuse ja vastutuse strateegilist uurimist; arvestades, et ombudsman tuvastas haldusomavoli nõukogu suutmatuses registreerida konkreetsed liikmesriigid, kes võtavad seadusandlikus menetluses seisukoha, ning nõukogu puudulikus läbipaistvuses seadusandlikele dokumentidele üldsuse juurdepääsu tagamisel, näiteks tavas kasutada dokumentidel ebaproportsionaalselt märget „LIMITE“ ehk „mitte levitamiseks“; arvestades, et 17. mail 2018. aastal saatis ombudsman parlamendile eriaruande strateegilise uurimise kohta, mis käsitleb nõukogu seadusandliku töö vastutuse ja läbipaistvuse parandamist;

| U. | arvestades, et riikide valitsuste võetud seisukohtade suurem avatus võib aidata leevendada nn Brüsseli süüdistamise nähtust, mis kujutab moonutatult tegelikkust selle kohta, kuidas ELi õigusaktide suhtes kokku lepitakse, soodustades euroskeptitsismi ja ELi-vastaseid tundeid; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et riikide valitsuste võetud seisukohtade suurem avatus võib aidata leevendada nn Brüsseli süüdistamise nähtust, mis kujutab moonutatult tegelikkust selle kohta, kuidas ELi õigusaktide suhtes kokku lepitakse, soodustades euroskeptitsismi ja ELi-vastaseid tundeid;

| V. | arvestades, et ombudsman uuris Euroopa Investeerimispanga (EIP) dokumentidele juurdepääsu käsitleva läbipaistvuspoliitika mittevastavust ELi ja rahvusvahelistele eeskirjadele; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ombudsman uuris Euroopa Investeerimispanga (EIP) dokumentidele juurdepääsu käsitleva läbipaistvuspoliitika mittevastavust ELi ja rahvusvahelistele eeskirjadele;

| W. | arvestades, et huvide konflikti adekvaatne ennetamine ELi institutsioonides, organites ja asutustes on oluline element, millega tagatakse hea haldus ja suurendatakse kodanike usaldust ELi otsustusprotsessi vastu; arvestades, et ombudsman algatas strateegilise uurimise küsimuses, kuidas komisjon hindab huvide konflikte oma erinõunike puhul, kes töötavad sageli samal ajal ka erasektori heaks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et huvide konflikti adekvaatne ennetamine ELi institutsioonides, organites ja asutustes on oluline element, millega tagatakse hea haldus ja suurendatakse kodanike usaldust ELi otsustusprotsessi vastu; arvestades, et ombudsman algatas strateegilise uurimise küsimuses, kuidas komisjon hindab huvide konflikte oma erinõunike puhul, kes töötavad sageli samal ajal ka erasektori heaks;

| X. | arvestades, et ombudsman uuris kodanike kaebusi seoses komisjoni suutmatusega teha tähtajaliste töölepingute kuritarvitamisega seotud rikkumismenetlustes õigeaegne otsus; arvestades, et mitmes liikmesriigis on aastate jooksul ebatüüpiliste ja ajutiste töölepingute arv märkimisväärselt kasvanud, mis on seadnud kahtluse alla Euroopa tööõiguse rakendamise ning Euroopa Liidu Kohtu praktika; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et ombudsman uuris kodanike kaebusi seoses komisjoni suutmatusega teha tähtajaliste töölepingute kuritarvitamisega seotud rikkumismenetlustes õigeaegne otsus; arvestades, et mitmes liikmesriigis on aastate jooksul ebatüüpiliste ja ajutiste töölepingute arv märkimisväärselt kasvanud, mis on seadnud kahtluse alla Euroopa tööõiguse rakendamise ning Euroopa Liidu Kohtu praktika;

| Y. | arvestades, et otsustes, mis on seotud inimeste tervise kaitse ja inimeste, taimede ja loomade ohutusega, peaksid ELi institutsioonid, asutused ja ametid olema oma suhtumise poolest eriti kodanikele keskendunud ja avalikkuse teenimisele suunatud ning nõuetekohaselt tegelema üldsuse muredega, mis on seotud teaduslike tõendite kogumise ja hindamise täieliku läbipaistvuse, sõltumatuse ja täpsusega; arvestades, et ELi tasandil kasutatud teaduslikud tõendid ja menetlused, mille tulemusel anti muu hulgas luba geneetiliselt muundatud organismidele, taimekaitsevahenditele ja glüfosaadile, pälvisid märkimisväärset kriitikat ning kutsusid esile ulatusliku avaliku arutelu; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et otsustes, mis on seotud inimeste tervise kaitse ja inimeste, taimede ja loomade ohutusega, peaksid ELi institutsioonid, asutused ja ametid olema oma suhtumise poolest eriti kodanikele keskendunud ja avalikkuse teenimisele suunatud ning nõuetekohaselt tegelema üldsuse muredega, mis on seotud teaduslike tõendite kogumise ja hindamise täieliku läbipaistvuse, sõltumatuse ja täpsusega; arvestades, et ELi tasandil kasutatud teaduslikud tõendid ja menetlused, mille tulemusel anti muu hulgas luba geneetiliselt muundatud organismidele, taimekaitsevahenditele ja glüfosaadile, pälvisid märkimisväärset kriitikat ning kutsusid esile ulatusliku avaliku arutelu;

| Z. | arvestades, et komisjon ei ole endiselt rakendanud ombudsmani soovitusi seoses tubakatööstusega ümberkäimisega ega taga seega täielikku läbipaistvust kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni kohaste kohustustega; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et komisjon ei ole endiselt rakendanud ombudsmani soovitusi seoses tubakatööstusega ümberkäimisega ega taga seega täielikku läbipaistvust kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni kohaste kohustustega;

| AA. | arvestades, et ombudsman avaldas selged ja praktilised soovitused selle kohta, kuidas ametnikud peaksid lobistidega suhtlema, ning tegi jõupingutusi suurendamaks nõukogus ja komisjonis nendealast teadlikkust; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et ombudsman avaldas selged ja praktilised soovitused selle kohta, kuidas ametnikud peaksid lobistidega suhtlema, ning tegi jõupingutusi suurendamaks nõukogus ja komisjonis nendealast teadlikkust;

| AB. | arvestades, et ombudsman on osa ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohasest ELi raamistikust ning tema ülesanne on kaitsta, edendada ja kontrollida konventsiooni rakendamist ELi institutsioonide tasandil; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et ombudsman on osa ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohasest ELi raamistikust ning tema ülesanne on kaitsta, edendada ja kontrollida konventsiooni rakendamist ELi institutsioonide tasandil;

| AC. | arvestades, et ombudsman korraldas uurimise selle kohta, kuidas toonane komisjoni kabinetiülem Martin Selmayr nimetati komisjoni peasekretäriks; arvestades, et ombudsman tõstis esile asjaolu, et komisjon lõi kunstliku tungiva vajaduse täita peasekretäri ametikoht, et õigustada vaba ametikoha teate mitteavaldamist ja korraldada asepeasekretäri valikumenetlus mitte otseselt selle ametikoha täitmiseks, vaid Martin Selmayri kiire kaheetapilise ametisse nimetamise menetluse kaudu peasekretäriks nimetamiseks; arvestades, et ombudsman tuvastas Martin Selmayri ametisse nimetamises neli haldusomavoli juhtumit, kuna komisjon ei järginud nõuetekohaselt asjaomaste eeskirjade sätteid ja mõtet; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et ombudsman korraldas uurimise selle kohta, kuidas toonane komisjoni kabinetiülem Martin Selmayr nimetati komisjoni peasekretäriks; arvestades, et ombudsman tõstis esile asjaolu, et komisjon lõi kunstliku tungiva vajaduse täita peasekretäri ametikoht, et õigustada vaba ametikoha teate mitteavaldamist ja korraldada asepeasekretäri valikumenetlus mitte otseselt selle ametikoha täitmiseks, vaid Martin Selmayri kiire kaheetapilise ametisse nimetamise menetluse kaudu peasekretäriks nimetamiseks; arvestades, et ombudsman tuvastas Martin Selmayri ametisse nimetamises neli haldusomavoli juhtumit, kuna komisjon ei järginud nõuetekohaselt asjaomaste eeskirjade sätteid ja mõtet;

| AD. | arvestades, et Euroopa Ombudsmani töö täiendab suurepäraselt tema riiklike ja piirkondlike kolleegide tööd; arvestades, et nende töökogemuste vahetamine ja töö koordineerimine Euroopa Ombudsmani abiga toimivas Euroopa ombudsmanide võrgustikus on väga positiivne osa püüdlustest tagada, et kõigil ELi kodanikel ja elanikel oleks õigus heale haldusele kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et Euroopa Ombudsmani töö täiendab suurepäraselt tema riiklike ja piirkondlike kolleegide tööd; arvestades, et nende töökogemuste vahetamine ja töö koordineerimine Euroopa Ombudsmani abiga toimivas Euroopa ombudsmanide võrgustikus on väga positiivne osa püüdlustest tagada, et kõigil ELi kodanikel ja elanikel oleks õigus heale haldusele kõigil tasanditel;

| AE. | arvestades, et praegust Euroopa Ombudsmani põhikirja uuendati viimati enne Lissaboni lepingu jõustumist; arvestades, et sellest ajast alates on ELi kodanike seas tekkinud uued ootused hea halduse suhtes ja ombudsmani rolli suhtes selle tagamisel, eelkõige seoses juurdepääsuga dokumentidele, rikkumistest teatamise ja ahistamisega ning selle tagamisega, et komisjon käsitleks Euroopa kodanikualgatuste vastuvõetavust õiglaselt ja erapooletult; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et praegust Euroopa Ombudsmani põhikirja uuendati viimati enne Lissaboni lepingu jõustumist; arvestades, et sellest ajast alates on ELi kodanike seas tekkinud uued ootused hea halduse suhtes ja ombudsmani rolli suhtes selle tagamisel, eelkõige seoses juurdepääsuga dokumentidele, rikkumistest teatamise ja ahistamisega ning selle tagamisega, et komisjon käsitleks Euroopa kodanikualgatuste vastuvõetavust õiglaselt ja erapooletult;

| 1. | kiidab Euroopa Ombudsmani tutvustatud 2017. aasta aruande heaks; märgib ära selle selge ja kergesti loetava esitusstiili, milles tuuakse esile olulisemad faktid ja arvud ombudsmani 2017. aasta töös; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab Emily O’Reillyt suurepärase töö ja konstruktiivsete jõupingutuste eest ELi halduse kvaliteedi ning kodanikele pakutavate teenuste kättesaadavuse ja kvaliteedi parandamiseks; kinnitab taas oma tugevat toetust ombudsmani ellu viidud tegevustele kodanike ja Euroopa demokraatia jaoks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiidab heaks ombudsmani viieaastase strateegia „2019. aasta poole“, mille eesmärk on suurendada tema ametikoha mõju ja nähtavust ning luua tugevaid suhteid ELi institutsioonide, organite ja asutustega, et kodanikud sellest suuremat kasu saaksid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib suure murega, et läbipaistvust ja vastutust, sealhulgas teabele ja dokumentidele juurdepääsu käsitlevad uurimised moodustasid jätkuvalt suurima osa ombudsmani 2017. aastal käsitletud juhtumitest, millele järgnesid ELi ametite ja muude organitega seotud kaebused; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab heameelt ombudsmani püüdluste üle anda ELi institutsioonide töötajatele 2017. aasta hea halduse auhind, eelkõige komisjoni tervise ja toiduohutuse peadirektoraadile jõupingutuste eest haruldaste haigustega patsientide heaks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toonitab maksimaalse läbipaistvuse ning ELi institutsioonide dokumentidele üldsuse parema juurdepääsu tähtsust; rõhutab ombudsmani struktuurset tööd haldusomavoli juhtumite päevavalgele toomisel, kasutades juhtumipõhist lähenemisviisi ning alustades üha suuremal hulgal omaalgatuslikke uurimisi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab tänu ombudsmani ja tema meeskonna ning petitsioonikomisjoni hea koostöö eest, mida on iseloomustanud austus ja tähelepanelikkus detailide suhtes; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab asjaolu, et ELi õigusakte, mis käsitlevad dokumentidele juurdepääsu, tuleks ajakohastada; kordab taas oma nõudmist vaadata läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (2), et ühtlasi hõlbustada ombudsmani tööd selle kontrollimisel, kuidas Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tagavad juurdepääsu dokumentidele; kiidab heaks selle, et ombudsman võttis kasutusele kaebustega tegelemise kiirmenetluse, et tegeleda dokumentidele juurdepääsu uurimistega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et kodanikel peab olema võimalik ELi demokraatlikus elus vahetumalt osaleda ja üksikasjalikult jälgida ELi institutsioonide otsustusprotsessi ning neil peab olema juurdepääs kogu asjakohasele teabele, et nad saaksid oma demokraatlikke õigusi täiel määral kasutada; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toonitab ombudsmani rolli ELi seadusandliku protsessi suurema läbipaistvuse ja vastutuse saavutamisel, et suurendada kodanike usaldust mitte üksnes üksikute õigusaktide seaduslikkuse, vaid kogu otsustusprotsessi õiguspärasuse vastu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab, et nõukogu „LIMITE“ märkega dokumente käsitlevad ilma kindla õigusliku aluseta sise-eeskirjad vaadataks läbi, et edendada põhimõtet, mille järgi saab „LIMITE“ märke lisada üksnes dokumendi esialgsele kavandile, millel pole veel autorit ja mis ei mõjuta seadusandlikku menetlust; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunnistab maksimaalse läbipaistvuse vajadust ELi otsustusprotsessis ning soovitab ombudsmanil uurida kolme peamise ELi institutsiooni vahelist mitteametlike läbirääkimiste tavapärast tava (kolmepoolsed läbirääkimised); toetab kõigi kolmepoolsete läbirääkimiste dokumentide avaldamist kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu otsustega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on kindlalt veendunud, et ombudsmani soovitusi EIP läbipaistvuspoliitika kohta tuleb viivitamata rakendada; tuletab meelde, et selle poliitika aluseks on avalikustamise eeldus ning et selle kohaselt võib igaüks EIP dokumentidele ja teabele ligi pääseda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab, et EIP grupi avalikustamispoliitikaga tagataks grupi hinnapoliitikat ja juhtimisorganeid käsitlevate põhimõtete läbipaistvuse järjest kõrgem tase; nõuab EIP grupi juhtkonna koosolekute protokollide avaldamist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et liikmesriikide seisukohad nõukogus ELi seadusandliku protsessi käigus tuleb registreerida ning teha õigel ajal ja juurdepääsetaval viisil avalikuks, arvestades, et igas demokraatliku legitiimsuse põhimõttel põhinevas süsteemis peavad kaasseadusandjad andma üldsusele oma tegevusest aru; on seisukohal, et nõukogu suurem aruandekohustus seoses liikmesriikide valitsuste poolt ELi õigusaktide suhtes võetud seisukohtadega, sealhulgas seadusandlike dokumentide seadusandliku menetluse käigus ennetavalt avalikkusele kättesaadavaks muutmine, aitaks lahendada otsustusprotsessi läbipaistmatuse probleemi ning leevendada Brüsseli süüdistamise mentaliteeti otsuste puhul, mille tegelikult langetavad liikmesriikide valitsused; nõuab, et nõukogu vaataks kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 15 lõikega 3 läbi oma konfidentsiaalsuspoliitika, et tagada oma töös kõrgeim läbipaistvuse tase; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni üles tagama maksimaalse läbipaistvuse ning juurdepääsu dokumentidele ja teabele seoses EU Piloti menetlustega, mis on seotud laekunud petitsioonidega, ning täieliku läbipaistvuse ning juurdepääsu juba lõppenud EU Piloti menetlustele ja rikkumismenetlustele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab tungivalt, et ombudsman jätkaks komisjoni eksperdirühmade süsteemi reformi elluviimise üle järelevalve tegemist, et tagada täielik kooskõla õiguslikult siduvate eeskirjadega ning maksimaalne läbipaistvus kõigi eksperdirühmade tegevuste elluviimisel, ning uuriks kõiki võimalikke huvide konflikte ja annaks neist teada; on seisukohal, et kõiki eksperdirühmi tuleb hoolikalt hinnata ja nende kohta on vaja teavet, et saada ülevaade nende sõltumatuse tasemest, eesmärgiga teenida avalikku huvi ja tuua lisaväärtust ELi poliitikakujundamisesse; on seisukohal, et kõik eksperdirühma liikmed peavad olema kantud läbipaistvusregistrisse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kordab oma nõuet luua kõigi ELi institutsioonide ja asutuste jaoks keskne läbipaistvuskeskus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toetab ombudsmani tahet parandada ELi lobitöö läbipaistvust; rõhutab, kui oluline on võtta vastu sobiv õigusakt, et muuta läbipaistvusregister kõigi ELi institutsioonide, asutuste ja huvirühmade jaoks kohustuslikuks ning õiguslikult siduvaks, tagades seeläbi lobitöö täieliku läbipaistvuse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et oluline on korrapäraselt ajakohastada ja märkimisväärselt parandada ELi läbipaistvusregistrit käsitlevate andmete täpsust, sealhulgas lobitööd tegevate õigusbüroode kohustust anda teada kõigist oma klientidest; toonitab vajadust teha tasuta ning täielikult mõistetaval ja üldsusele lihtsasti juurdepääsetaval viisil kättesaadavaks kogu lobistide mõju käsitlev teave; on veendunud, et tuleb tagada kõigi huvide esindajate rahastamise täielik läbipaistvus; nõuab pöördukse efekti eeskirju rikkuvate organisatsioonide läbipaistvusregistrist eemaldamist; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab ombudsmani tähelepanekuid, mille kohaselt EKP presidendi jätkuv liikmesus G30-s kujutas endast haldusomavoli, kuna see tekitas avalikkuses arusaama, et EKP sõltumatus erasektori finantshuvidest võib olla ohus; rõhutab, et EKP juhatuse liikmed peaksid hoiduma olemast liikmed ka muudes organisatsioonides, kuhu kuuluvad EKP järelevalve alla kuuluvate pankade juhid; võtab teadmiseks ombudsmani 15. jaanuari 2018. aasta soovitused, mis käsitlevad EKP presidendi ja otsustusorganite liikmete liikmesust G30-s, ja nõuab tungivalt, et EKP muudaks oma asjaomaseid eeskirju, tagamaks kõrgeimate eetiliste ja aruandlusstandardite rakendamine praktikas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on seisukohal, et komisjon ei järginud läbipaistvuse, eetika ja õigusriigi põhimõtteid menetluses, millega Martin Selmayr nimetati komisjoni uueks peasekretäriks; väljendab sügavat kahetsust komisjoni otsuse üle kinnitada Martin Selmayr komisjoni peasekretäriks, eirates ELi kodanike laialdast ja ulatuslikku kriitikat ja ELi mainele tervikuna põhjustatud kahju; rõhutab, et Martin Selmayr peab peasekretäri ametikohalt tagasi astuma, ja kutsub komisjoni üles võtma oma peasekretäri ametisse nimetamiseks vastu uue protsessi, tagades kõrgeimate standardite järgimise seoses läbipaistvuse, eetika ja õigusriigi põhimõttega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub ombudsmani üles jätkama oma tööd eetiliste eeskirjade tugevdamiseks ELi institutsioonides, et lahendada pöördukse efekti probleemid ja tagada kogu selliste juhtumitega seotud teabe täielik läbipaistvus, sealhulgas kõigi seotud ELi vanemametnike nimede kiire avaldamine; jääb ootama ombudsmani analüüsi selle kohta, kuidas komisjon rakendab tema suuniseid ja soovitusi pöördukse efekti olukordade käsitlemise parandamise kohta, sh võimalus võtta vastu seadusandlikke eeskirju selliste olukordade ja võimaliku kuritarvitamise ennetamise ning selle eest karistamise kohta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on sügavalt veendunud, et kõigis ELi institutsioonides, organites ja asutustes on vaja kiiresti rakendada rangemaid, selgeid ja lihtsasti rakendatavaid moraalseid ja eetilisi eeskirju ja standardeid selleks, et tagada ausameelsuse ja diskreetsuse kohustuse järgimine ning erasektoriga tekkiva huvide konflikti ennetamine; leiab, et need eeskirjad ja standardid peavad põhinema seadusandlikul aktil; võtab teadmiseks volinike ajakohastatud käitumisjuhendi, mis jõustus 2018. aasta veebruaris ja millega kehtestati rangemad ooteajad; on siiski seisukohal, et ametiaja järgse teavitamise perioode tuleks pikendada; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab pakilist vajadust tulemuslikult tugevdada olemasolevat hea halduse tava eeskirja, võttes vastu vastavasisulise siduva õigusakti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on veendunud, et komisjoni endise presidendi Barroso ning komisjoni praeguse asepresidendi vaheline kohtumine, mis registreeriti ametliku kohtumisena Goldman Sachsiga, tõi samuti esile tungiva vajaduse praegused eeskirjad ja tavad läbi vaadata, et suurendada volinike ausameelsuse nõudeid nii nende ametiajal kui ka pärast seda; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kordab taas oma üleskutset komisjonile tagada ennetavalt avaldamine ja täielik läbipaistvus seoses endiste volinike ametiajajärgsete ametikohtadega; kutsub komisjoni üles tagama eetikakomitee täieliku sõltumatuse ja vastutuse ning ergutab ombudsmani jätkama eetikakomitee liikmete kõigi võimalike huvide konfliktide hindamist ja neist teatamist; |
| --- | --- |

27.

| 28. | õnnitleb ombudsmani tema strateegilise uurimise puhul, mis käsitleb nõukogu seadusandliku protsessi läbipaistvust (OI/2/2017/TE), kuid peab kahetsusväärseks asjaolu, et nõukogu ei vastanud tähelepanekutele ettenähtud tähtaja jooksul; märgib, et kahjuks on see korduv teema, mis kajastub pidevalt ombudsmanile esitatud kaebustes; on ühtlasi seisukohal, et seda teemat tuleks pidada väga oluliseks liidu demokraatliku elu ja kogu Euroopa kodanike tõhusa osalemise jaoks, kuna see takistab aluslepingute ja põhiõiguste harta täitmist; märgib sellega seoses ära ombudsmani tähelepanekud hiljutises juhtumis (1272/2017/LP – nõukogu keeldumine anda avalik juurdepääs oma õigusteenistuse arvamusele, mis käsitleb institutsioonidevahelist kokkulepet läbipaistvusregistri kohta), milles viidatakse, et teema ähvardab institutsioonidevahelise tasakaalu põhimõtet ja on vastuolus omavahelise lojaalse koostöö olulise tavaga; märgib, et on võimatu teha sihtotstarbelisi järelkontrolle pärast seda, kui taotlus on tagasi lükatud; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab vajadust teha olulisi parandusi erinõunike huvide konflikti käsitlevates eeskirjades; kutsub komisjoni konkreetselt üles rakendama täielikult ombudsmani vastavaid soovitusi, järgides enne ja pärast erinõunike ametisse nimetamist võimalike huvide konfliktide hindamisel maksimaalse läbipaistvuse ja ennetavat lähenemisviisi ning tagades kodanikele täieliku juurdepääsu kogu asjakohasele teabele; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kiidab heaks ombudsmani püsiva huvi selliste teemade vastu, mis puudutavad institutsioonide töötajaid, ja rõhutab, kui tähtis on vähendada igasugust tagakiusamist, mis võib tuleneda diferentseeritud staatusest; kordab, kui olulised on ombudsmani tähelepanekud, mis käsitlevad tasustamata praktikat Euroopa välisteenistuse ELi delegatsioonides (juhtum 454/2014/PMC), ja soovitust, et Euroopa välisteenistus peaks oma praktikantidele maksma asjakohast elatusraha kooskõlas mittediskrimineerimise põhimõttega; taunib asjaolu, et muudes ELi institutsioonides toimub sama eeskirjade rikkumine seoses tasustamata praktikaga, mille tõttu ei anta noortele õiglasi võimalusi, mis pakuksid neile töötajaga võrdset tööd, jättes noored spetsialistid ilma piisavatest rahalistest vahenditest enda ülalpidamiseks ning jättes nad ilma asjakohasest tasust nende pakutavate teenuste eest; märgib, et puudusi praktikantide staatuses on näha muudes valdkondades, näiteks seoses liidu asutustes seksuaalsest ahistamisest teavitamise mehhanismi puudumisega; kutsub seetõttu ombudsmani üles alustama praktikantide staatuse üldist strateegilist uurimist; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub komisjoni üles muutma oma töö täielikult läbipaistvaks, avaldades veebis andmed kõigi oma kohtumiste kohta tubakatööstuse lobistide või nende õiguslike esindajatega ning kõik kohtumiste protokollid kooskõlas oma WHO tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsioonist tulenevate kohustustega; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab tungivalt, et ombudsman jälgiks ELi ametnikele suunatud niisuguste soovituste rakendamist, mis käsitlevad nende suhtlust huvide esindajatega, ning jätkaks kõnealuste soovituste alase teadlikkuse parandamist kõigi ELi institutsioonide ELi töötajate seas koolituste, seminaride ja seonduvate toetavate meetmete kaudu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | väljendab sügavat kahetsust komisjoni viivituste pärast seoses nii era- kui ka avalikus sektoris tähtajaliste töölepingute kuritarvitamist käsitlevate rikkumismenetlustega, mis võimaldasid töötajate õiguste kuritarvitamist ja rikkumist liikmesriikides; kutsub ombudsmani üles seda küsimust jälgima, et tagada tulemuslikult kodanike õigused; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toetab ombudsmani rolli kõigis ELi asutustes ennetava ja läbipaistva poliitika kujundamisel; nõuab tungivalt, et ombudsman jätkaks kõigi ELi asutuste jälgimist, tagamaks, et need vastavad kõrgeimatele läbipaistvuse standarditele ning tagavad dokumentidele ja teabele üldsuse juurdepääsu, pöörates erilist tähelepanu inimeste tervise kaitsega seotud menetlustele ja tegevusele; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nõuab tungivalt, et ombudsman algataks strateegilise uurimise, et hinnata, kas ELi institutsioonid, asutused ja ametid, nagu Euroopa Kemikaaliamet (ECHA), Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) ning Euroopa Ravimiamet (EMA), tagavad selle, et teaduslikke tõendeid kogutakse, uuritakse ja avaldatakse täielikult sõltumatul, läbipaistval, erapooletul ja täpsel viisil ning ilma huvide konfliktita, ning kas rakendatakse nõuetekohaseid poliitikameetmeid ja menetluslikke tagatisi, eeskätt siis, kui käsitletakse geneetiliselt muundatud organisme, glüfosaati, taimekaitsevahendeid, fütosanitaartooteid ja biotsiide ning ravimeid; soovitab sellega seoses uurida täiendavalt nende asutuste teaduskomiteede ja -komisjonide koosseisu ja valikumenetlusi, et tagada nende täielik sõltumatus ja seada sisse kõige rangemad mehhanismid, mis takistavad mis tahes võimalikke huvide konflikte; |
| --- | --- |

35.

| 36. | väljendab heameelt ombudsmani strateegiliste uurimiste üle puuetega inimeste kohtlemise kohta komisjoni ühises ravikindlustusskeemis ning komisjoni veebilehtede ja veebipõhiste vahendite puuetega inimestele juurdepääsetavuse kohta; ergutab ombudsmani tegema kõik võimaliku tagamaks, et ELi haldusasutused rakendavad järjepidevalt ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kiidab heaks ombudsmani pühendumuse avatusele ja läbipaistvusele Brexiti läbirääkimiste käigus; rõhutab positiivset vastust, mille ombudsman sai nii nõukogult kui ka komisjonilt, milles tunnustati läbipaistvuse tähtsust; kutsub Ühendkuningriigi valitsust sellele pühendumusele samaga vastama; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ergutab ombudsmani jätkama koostööd riiklike ombudsmanidega Euroopa ombudsmanide võrgustiku kaudu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub Euroopa ombudsmanide võrgustikku üles ilmutama suuremat valvsust järelevalves selle üle, et riigiasutused võtaksid politseivägivalla, rassismi ja antisemitismi juhtumite puhul viivitamata meetmeid kooskõlas inimõiguste ja demokraatliku valitsemise põhimõtetega; |
| --- | --- |

39.

| 40. | nõuab, et ombudsmani büroole eraldataks rohkem rahalisi ja inimressursse, et ta saaks tulla praeguse ja tulevase töökoormusega toime, eesmärgiga täita olulist kohust seoses heade haldustavade edendamisega ELis, mis on liidu kodanike jaoks väga oluline; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kiidab heaks iga-aastase Euroopa ombudsmanide võrgustiku peetud konverentsi, mis toimus 19. juunil 2017. aastal ning millel käsitleti Brexitist ja Euroopas suurenenud populismist tulenevaid tagajärgi kodanike õiguste jaoks; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kiidab heaks ombudsmani hea halduse auhinna, millega tunnustatakse ELi avaliku teenistuse jõupingutusi kodanikusõbraliku poliitika rakendamiseks uuenduslike viiside leidmisel; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kordab oma valmisolekut ajakohastada Euroopa Ombudsmani põhikirja (3) ning seonduvaid liidu õigustiku osi, et kohandada ombudsmani roll ELi kodanike praegustele vajadustele ja ootustele seoses hea haldusega; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab vajadust parandada sotsiaaldialoogi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | toonitab, et praeguste majandusraskuste taustal on kodanike ja institutsioonide vaheline usaldus äärmiselt tähtis; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab vajadust, et ombudsman uuriks huvide konflikti, mis on tekkinud, kuna komisjoni tegevus troikas on vastuolus tema vastutava rolliga aluslepingute ja liidu õigustiku täitmise järelevalvajana; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub ombudsmani üles tagama, et komisjon aitab luua kodanikualgatuste taristu õigusnõu pakkumiseks ning õigusraamistiku Euroopa kodanikualgatuse liikmete kaitseks; |
| --- | --- |

47.

| 48. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev petitsioonikomisjoni resolutsioon ja raport nõukogule, komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning liikmesriikide ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele organitele. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15.

(2)  ELT L 145, 31.5.2001, lk 43.

(3)  Euroopa Parlamendi 22. aprillil 2008. aastal vastu võetud otsuse eelnõu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (ELT C 259 E, 29.10.2009, lk 116).

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/169 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/169

---

P8_TA(2018)0532

2017. aastal toimunud petitsioonikomisjoni arutelud

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon 2017. aastal toimunud petitsioonikomisjoni arutelude kohta (2018/2104(INI))

(2020/C 388/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone petitsioonikomisjoni arutelude tulemuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone petitsioonikomisjoni arutelude tulemuste kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 10 ja 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 10 ja 11,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 24 ja 227, mis kajastavad seda, kui suurt tähtsust omistatakse aluslepingus ELi kodanike ja elanike õigusele pöörduda oma murega Euroopa Parlamendi poole, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 24 ja 227, mis kajastavad seda, kui suurt tähtsust omistatakse aluslepingus ELi kodanike ja elanike õigusele pöörduda oma murega Euroopa Parlamendi poole,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 228, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 228,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 44, milles käsitletakse kodanike õigust pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 44, milles käsitletakse kodanike õigust pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole,

| — | võttes arvesse rikkumismenetlust käsitlevaid ELi toimimise lepingu sätteid, eriti selle artikleid 258 ja 260, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rikkumismenetlust käsitlevaid ELi toimimise lepingu sätteid, eriti selle artikleid 258 ja 260,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 52, 215 ja 216, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 52, 215 ja 216,

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A8-0404/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A8-0404/2018),

| A. | arvestades, et 2017. aastal esitati 1 271 petitsiooni (võrreldes 1 569 petitsiooniga 2016. aastal), millest 776 petitsiooni (60,2 %) tunnistati vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2017. aastal esitati 1 271 petitsiooni (võrreldes 1 569 petitsiooniga 2016. aastal), millest 776 petitsiooni (60,2 %) tunnistati vastuvõetavaks;

| B. | arvestades, et 2017. aastal toetas üht või mitut petitsiooni Euroopa Parlamendi petitsioonide veebiportaali kaudu 15 540 kasutajat (võrreldes 902 kasutajaga 2015. aastal ja 6 132 kasutajaga 2016. aastal); arvestades, et petitsioonide toetuseks tehti kokku 21 955 klikki (võrreldes 18 810 klikiga 2016. aastal ja 1 329 klikiga 2015. aastal); arvestades, et see esitatud petitsioonidega seotud uus kodanikuosaluse vorm on arenev nähtus, millega tuleb arvestada; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2017. aastal toetas üht või mitut petitsiooni Euroopa Parlamendi petitsioonide veebiportaali kaudu 15 540 kasutajat (võrreldes 902 kasutajaga 2015. aastal ja 6 132 kasutajaga 2016. aastal); arvestades, et petitsioonide toetuseks tehti kokku 21 955 klikki (võrreldes 18 810 klikiga 2016. aastal ja 1 329 klikiga 2015. aastal); arvestades, et see esitatud petitsioonidega seotud uus kodanikuosaluse vorm on arenev nähtus, millega tuleb arvestada;

| C. | arvestades, et 2017. aastal esitati kolmel eri teemal peaaegu 250 identset või üksteisega väga sarnast petitsiooni, mida käsitleti rühmiti teemade kaupa; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2017. aastal esitati kolmel eri teemal peaaegu 250 identset või üksteisega väga sarnast petitsiooni, mida käsitleti rühmiti teemade kaupa;

| D. | arvestades, et 2017. aastal esitatud petitsioonidest 67 oli kaasallkirjastatud ühe või mitme kodaniku poolt, 25 petitsiooni olid saanud üle 100 kodaniku allkirjad, 10 petitsiooni kandis rohkem kui 10 000 kodaniku allkirju ja 2 petitsiooni oli saanud 100 000 kodaniku toetuse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2017. aastal esitatud petitsioonidest 67 oli kaasallkirjastatud ühe või mitme kodaniku poolt, 25 petitsiooni olid saanud üle 100 kodaniku allkirjad, 10 petitsiooni kandis rohkem kui 10 000 kodaniku allkirju ja 2 petitsiooni oli saanud 100 000 kodaniku toetuse;

| E. | arvestades, et esitatud petitsioonide arv oli ELi kogurahvastikuga võrreldes tagasihoidlik; arvestades, et see võib näidata, et suur osa ELi kodanikest ja elanikest ei oska oma petitsiooniõigust kasutada, sest potentsiaalseid mureküsimusi ja ootusi on liidu tegevusvaldkondades tegelikult palju; arvestades, et petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole pöördumise õiguse edendamiseks tuleb rohkem ära teha; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et esitatud petitsioonide arv oli ELi kogurahvastikuga võrreldes tagasihoidlik; arvestades, et see võib näidata, et suur osa ELi kodanikest ja elanikest ei oska oma petitsiooniõigust kasutada, sest potentsiaalseid mureküsimusi ja ootusi on liidu tegevusvaldkondades tegelikult palju; arvestades, et petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole pöördumise õiguse edendamiseks tuleb rohkem ära teha;

| F. | arvestades, et petitsiooniõigusest teadlike ELi kodanike ja elanike vähesus kinnitab vajadust laiaulatuslikemate jõupingutuste ja asjakohaste meetmete järele kõigi kodanike teadlikkuse suurendamiseks ning petitsiooniõiguse kasutamise oluliseks parandamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et petitsiooniõigusest teadlike ELi kodanike ja elanike vähesus kinnitab vajadust laiaulatuslikemate jõupingutuste ja asjakohaste meetmete järele kõigi kodanike teadlikkuse suurendamiseks ning petitsiooniõiguse kasutamise oluliseks parandamiseks;

| G. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 227 ja Euroopa Parlamendi kodukorra artiklis 215 on sätestatud vastuvõetavuskriteeriumid, millele peavad vastama kõik petitsioonid – nende kohaselt peab petitsiooni esitaja olema ELi kodanik või elanik, küsimus peab kuuluma Euroopa Liidu pädevusvaldkonda ja probleem peab petitsiooni esitajat isiklikult puudutama; arvestades, et 495 petitsiooni tunnistati vastuvõetamatuks, sest need ei vastanud tingimustele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 227 ja Euroopa Parlamendi kodukorra artiklis 215 on sätestatud vastuvõetavuskriteeriumid, millele peavad vastama kõik petitsioonid – nende kohaselt peab petitsiooni esitaja olema ELi kodanik või elanik, küsimus peab kuuluma Euroopa Liidu pädevusvaldkonda ja probleem peab petitsiooni esitajat isiklikult puudutama; arvestades, et 495 petitsiooni tunnistati vastuvõetamatuks, sest need ei vastanud tingimustele;

| H. | arvestades, et õigus esitada Euroopa Parlamendile petitsioon annab ELi kodanikele ja elanikele võimaluse pöörduda ametlikult oma otse valitud esindajate poole; arvestades, et petitsiooniõigus peaks aitama ELi kodanikel ja elanikel ELi reguleeritavates tegevusvaldkondades aktiivselt kaasa lüüa ning seepärast tuleks selle kasutamist igati edendada; arvestades, et petitsiooniõiguse täielik ärakasutamine on seotud vajadusega, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid lahendaksid kiirelt ja tõhusalt petitsiooni esitajate tõstatatud probleemsed küsimused ja tagaksid petitsiooni esitajate põhiõiguste täieliku kaitse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et õigus esitada Euroopa Parlamendile petitsioon annab ELi kodanikele ja elanikele võimaluse pöörduda ametlikult oma otse valitud esindajate poole; arvestades, et petitsiooniõigus peaks aitama ELi kodanikel ja elanikel ELi reguleeritavates tegevusvaldkondades aktiivselt kaasa lüüa ning seepärast tuleks selle kasutamist igati edendada; arvestades, et petitsiooniõiguse täielik ärakasutamine on seotud vajadusega, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid lahendaksid kiirelt ja tõhusalt petitsiooni esitajate tõstatatud probleemsed küsimused ja tagaksid petitsiooni esitajate põhiõiguste täieliku kaitse;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlament on juba kaua olnud rahvusvahelisel tasandil petitsioonimenetluse arendamisel esirinnas ning et parlamendi petitsioonimenetlus on Euroopas kõige avatum ja läbipaistvam, võimaldades petitsiooni esitajatel parlamendi tegevuses täiel määral osaleda; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlament on juba kaua olnud rahvusvahelisel tasandil petitsioonimenetluse arendamisel esirinnas ning et parlamendi petitsioonimenetlus on Euroopas kõige avatum ja läbipaistvam, võimaldades petitsiooni esitajatel parlamendi tegevuses täiel määral osaleda;

| J. | arvestades, et aktiivne osalemine on võimalik üksnes tingimusel, et olemas on demokraatlik ja läbipaistev menetlus, mis võimaldab Euroopa Parlamendil ja petitsioonikomisjonil muuta oma töö kodanikulähedaseks ja sisuliseks; arvestades, et see nõuab, et pidevalt püütakse parandada suhtlust petitsioonide esitajatega, jälgida ja kasutada ära muu hulgas uute tehnoloogiliste võimaluste rakendamist ning parandada suhtlust teiste huvitatud kodanike ja elanikega (nt petitsioonide toetajad petitsioonide veebiportaalis); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et aktiivne osalemine on võimalik üksnes tingimusel, et olemas on demokraatlik ja läbipaistev menetlus, mis võimaldab Euroopa Parlamendil ja petitsioonikomisjonil muuta oma töö kodanikulähedaseks ja sisuliseks; arvestades, et see nõuab, et pidevalt püütakse parandada suhtlust petitsioonide esitajatega, jälgida ja kasutada ära muu hulgas uute tehnoloogiliste võimaluste rakendamist ning parandada suhtlust teiste huvitatud kodanike ja elanikega (nt petitsioonide toetajad petitsioonide veebiportaalis);

| K. | arvestades, et petitsioonid on kasulikud abivahendid ELi õiguse rikkumiste tuvastamisel ning selles esinevate puuduste, vastuolude ja võimalike lünkade avastamisel eesmärgiga tagada kõigi kodanike jaoks kõrgeimad sotsiaalse õigluse standardid ja põhiõiguste täielik kaitse; arvestades, et petitsioonid võimaldavad Euroopa Parlamendil ja teistel ELi institutsioonidel hinnata ELi õiguse ülevõtmist ja kohaldamist ning selle ebaõige rakendamise mõju ELi kodanikele ja elanikele; arvestades, et petitsioonid võivad juhtida tähelepanu ka õigusnormide puudumisele ELi pädevusse kuuluvates tegevusvaldkondades; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et petitsioonid on kasulikud abivahendid ELi õiguse rikkumiste tuvastamisel ning selles esinevate puuduste, vastuolude ja võimalike lünkade avastamisel eesmärgiga tagada kõigi kodanike jaoks kõrgeimad sotsiaalse õigluse standardid ja põhiõiguste täielik kaitse; arvestades, et petitsioonid võimaldavad Euroopa Parlamendil ja teistel ELi institutsioonidel hinnata ELi õiguse ülevõtmist ja kohaldamist ning selle ebaõige rakendamise mõju ELi kodanikele ja elanikele; arvestades, et petitsioonid võivad juhtida tähelepanu ka õigusnormide puudumisele ELi pädevusse kuuluvates tegevusvaldkondades;

| L. | arvestades, et võrreldes otse Euroopa Komisjonile esitatud kaebustega kujutavad petitsioonid endast ELi kodanikele ja elanikele mõeldud lisatagatist, sest tänu petitsioonidele kaasatakse protsessi ka parlament ja see võimaldab paremini kontrollida, kuidas Euroopa Komisjon oma uurimiskohustusi täidab, lisaks võimaldab see korraldada läbipaistvaid arutelusid, millest võtavad osa nii petitsiooni esitajad, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni liikmed kui ka vajaduse korral muude asjakohaste ametiasutuste esindajad; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et võrreldes otse Euroopa Komisjonile esitatud kaebustega kujutavad petitsioonid endast ELi kodanikele ja elanikele mõeldud lisatagatist, sest tänu petitsioonidele kaasatakse protsessi ka parlament ja see võimaldab paremini kontrollida, kuidas Euroopa Komisjon oma uurimiskohustusi täidab, lisaks võimaldab see korraldada läbipaistvaid arutelusid, millest võtavad osa nii petitsiooni esitajad, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni liikmed kui ka vajaduse korral muude asjakohaste ametiasutuste esindajad;

| M. | arvestades, et sageli annavad petitsioonid ELi eri poliitikavaldkondade kohta kasulikku teavet teistele parlamendikomisjonidele – ka seoses seadusandliku tegevusega; arvestades, et vastutasuks oodatakse petitsiooni teema eest vastutavatelt parlamendikomisjonidelt oskusteabe jagamist, et petitsiooni käsitletaks nõuetekohaselt ja et Euroopa Parlament saaks sellele sisukalt vastata; arvestades, et petitsiooni esitamise põhiõiguse tagamine petitsioonide asjakohase käsitlemise teel on parlamendi kui terviku ülesanne; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et sageli annavad petitsioonid ELi eri poliitikavaldkondade kohta kasulikku teavet teistele parlamendikomisjonidele – ka seoses seadusandliku tegevusega; arvestades, et vastutasuks oodatakse petitsiooni teema eest vastutavatelt parlamendikomisjonidelt oskusteabe jagamist, et petitsiooni käsitletaks nõuetekohaselt ja et Euroopa Parlament saaks sellele sisukalt vastata; arvestades, et petitsiooni esitamise põhiõiguse tagamine petitsioonide asjakohase käsitlemise teel on parlamendi kui terviku ülesanne;

| N. | arvestades, et iga petitsiooni tuleb hoolikalt hinnata ja käsitleda; arvestades, et petitsiooni esitajal on mõistliku aja jooksul õigus saada teada, mida petitsioonikomisjon tema petitsiooni vastuvõetavuse kohta otsustas, ning õigus sellele, et tema petitsiooni käsitletakse täielikult; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et iga petitsiooni tuleb hoolikalt hinnata ja käsitleda; arvestades, et petitsiooni esitajal on mõistliku aja jooksul õigus saada teada, mida petitsioonikomisjon tema petitsiooni vastuvõetavuse kohta otsustas, ning õigus sellele, et tema petitsiooni käsitletakse täielikult;

| O. | arvestades, et märkimisväärselt paljusid petitsioone arutatakse petitsioonikomisjoni avalikel koosolekutel; arvestades, et petitsiooni esitajatel on õigus oma petitsioone tutvustada ja sageli osalevad nad aruteludes täiel määral, aidates nii petitsioonikomisjoni tööle aktiivselt kaasa; arvestades, et 2017. aastal arutati petitsioonikomisjoni koosolekutel 208 petitsiooni esitaja osavõtul 248 petitsiooni ja aktiivselt osales ehk sõna võttis 59 petitsiooni esitajat; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et märkimisväärselt paljusid petitsioone arutatakse petitsioonikomisjoni avalikel koosolekutel; arvestades, et petitsiooni esitajatel on õigus oma petitsioone tutvustada ja sageli osalevad nad aruteludes täiel määral, aidates nii petitsioonikomisjoni tööle aktiivselt kaasa; arvestades, et 2017. aastal arutati petitsioonikomisjoni koosolekutel 208 petitsiooni esitaja osavõtul 248 petitsiooni ja aktiivselt osales ehk sõna võttis 59 petitsiooni esitajat;

| P. | arvestades, et teave, mida kodanikud ja elanikud petitsioonides ja petitsioonikomisjoni koosolekutel esitavad ning mida täiendab Euroopa Komisjoni, liikmesriikide ja teiste organite antud oskusteave, on petitsioonikomisjoni töö jaoks ülioluline; arvestades, et sotsiaal-majandusliku diskrimineerimise vältimiseks peaks petitsiooni esitajal, kelle petitsiooni arutatakse komisjoni avalikul koosolekul ning kes on valmis arutelus osalema, olema õigus kulude hüvitamisele mõistlikkuse piires; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et teave, mida kodanikud ja elanikud petitsioonides ja petitsioonikomisjoni koosolekutel esitavad ning mida täiendab Euroopa Komisjoni, liikmesriikide ja teiste organite antud oskusteave, on petitsioonikomisjoni töö jaoks ülioluline; arvestades, et sotsiaal-majandusliku diskrimineerimise vältimiseks peaks petitsiooni esitajal, kelle petitsiooni arutatakse komisjoni avalikul koosolekul ning kes on valmis arutelus osalema, olema õigus kulude hüvitamisele mõistlikkuse piires;

| Q. | arvestades, et 2017. aastal esitatud petitsioonides tõstatatud peamised probleemsed teemad on muu hulgas seotud keskkonnaküsimuste (eelkõige veeprobleemid, jäätmekäitlus ja keskkonnakaitse), põhiõiguste (eelkõige hääleõigus ja lapse õigused), röövitud imikute probleemi, isikute vaba liikumise, sotsiaalküsimuste (töötingimused), diskrimineerimise eri vormide ja rändega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 2017. aastal esitatud petitsioonides tõstatatud peamised probleemsed teemad on muu hulgas seotud keskkonnaküsimuste (eelkõige veeprobleemid, jäätmekäitlus ja keskkonnakaitse), põhiõiguste (eelkõige hääleõigus ja lapse õigused), röövitud imikute probleemi, isikute vaba liikumise, sotsiaalküsimuste (töötingimused), diskrimineerimise eri vormide ja rändega;

| R. | arvestades, et Euroopa Parlamendi kodukorra läbivaatamine peaks aitama petitsioonimenetlust parandada ning asjakohased eeskirjad peaksid optimeerima petitsioonikomisjoni suutlikkust uurida kodanike tõstatatud probleeme, et tagada petitsiooniõiguse täielik kaitse ja tõhus kasutamine; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Parlamendi kodukorra läbivaatamine peaks aitama petitsioonimenetlust parandada ning asjakohased eeskirjad peaksid optimeerima petitsioonikomisjoni suutlikkust uurida kodanike tõstatatud probleeme, et tagada petitsiooniõiguse täielik kaitse ja tõhus kasutamine;

| S. | arvestades, et 2017. aasta petitsioonidest esitati Euroopa Parlamendi petitsioonide veebiportaali kaudu 69,1 % (878 petitsiooni), samas kui 2016. aastal oli see näitaja 68 % (1 067 petitsiooni); arvestades, et see on selgelt kõige levinum esitamisviis ning kui selle osakaal aja jooksul veelgi kasvab, võib petitsioonide esmane käsitlemine muutuda kiiremaks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 2017. aasta petitsioonidest esitati Euroopa Parlamendi petitsioonide veebiportaali kaudu 69,1 % (878 petitsiooni), samas kui 2016. aastal oli see näitaja 68 % (1 067 petitsiooni); arvestades, et see on selgelt kõige levinum esitamisviis ning kui selle osakaal aja jooksul veelgi kasvab, võib petitsioonide esmane käsitlemine muutuda kiiremaks;

| T. | arvestades, et nüüd saab petitsioonide kokkuvõtted portaali kiiremini üles laadida: ligikaudu nädal pärast seda, kui petitsioonikomisjon on petitsiooni vastuvõetavuse kohta otsuse teinud; arvestades, et 2017. aasta lõpus loodi võimalus petitsioonidega seotud koosolekute päevakorrad, protokollid ja Euroopa Komisjoni vastused automaatselt üles laadida, nii et need dokumendid on nüüd üldsusele kättesaadavad ja petitsioonikomisjoni töö läbipaistvam; arvestades, et see kõik näitab parlamendi soovi tagada kodanikele interaktiivsem kasutajakogemus ja petitsioonide esitajatega reaalajas suhtlemine; arvestades, et korduma kippuvad küsimused (KKK) ja andmekaitsepõhimõtted vaadati samuti läbi, et need kajastaksid muudatusi kodukorra konfidentsiaalsussätetes; arvestades, et tehti ka tehnilisi parandusi, muu hulgas täiustati otsingufunktsiooni ja loodi petitsiooni esitajatele teavet ja nõu jagav lehekülg, mida lugemata ei saa petitsiooni esitada; arvestades, et edukalt on vastatud ka arvukatele individuaalsetele abipäringutele; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et nüüd saab petitsioonide kokkuvõtted portaali kiiremini üles laadida: ligikaudu nädal pärast seda, kui petitsioonikomisjon on petitsiooni vastuvõetavuse kohta otsuse teinud; arvestades, et 2017. aasta lõpus loodi võimalus petitsioonidega seotud koosolekute päevakorrad, protokollid ja Euroopa Komisjoni vastused automaatselt üles laadida, nii et need dokumendid on nüüd üldsusele kättesaadavad ja petitsioonikomisjoni töö läbipaistvam; arvestades, et see kõik näitab parlamendi soovi tagada kodanikele interaktiivsem kasutajakogemus ja petitsioonide esitajatega reaalajas suhtlemine; arvestades, et korduma kippuvad küsimused (KKK) ja andmekaitsepõhimõtted vaadati samuti läbi, et need kajastaksid muudatusi kodukorra konfidentsiaalsussätetes; arvestades, et tehti ka tehnilisi parandusi, muu hulgas täiustati otsingufunktsiooni ja loodi petitsiooni esitajatele teavet ja nõu jagav lehekülg, mida lugemata ei saa petitsiooni esitada; arvestades, et edukalt on vastatud ka arvukatele individuaalsetele abipäringutele;

| U. | arvestades, et petitsioonikomisjon peab Euroopa kodanikualgatust tähtsaks otse- ja osalusdemokraatia vahendiks, mis, kui seda tõsiselt võtta, peaks võimaldama kodanikel aktiivselt ELi poliitika ja õigusloome kujundamises osaleda; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et petitsioonikomisjon peab Euroopa kodanikualgatust tähtsaks otse- ja osalusdemokraatia vahendiks, mis, kui seda tõsiselt võtta, peaks võimaldama kodanikel aktiivselt ELi poliitika ja õigusloome kujundamises osaleda;

| V. | arvestades, et 2017. aastal toimus neli Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 216a kohast teabekogumiskülastust: üks külastus Rootsi, kus käsitleti ELi kodanike probleeme isikukoodi taotlemisel, kusjuures isikukood on vajalik, et pääseda ligi enamikule ajutiselt Rootsi kolimiseks vajalikele teenustele; üks külastus Hispaaniasse seoses petitsioonidega, milles käsitletakse väiteid, et Franco diktatuuri ajal ja järel rööviti haiglatest vastsündinuid; üks külastus Itaaliasse Tarantosse seoses sealse terasetehase ja kohaliku rafineerimistehase keskkonnamõjuga ja nende tekitatud õhu-, pinnase- ja veesaastega; üks külastus Küprosele Larnacasse seoses linnas hiljuti valminud tööstussadama keskkonna- ja tervisemõjuga; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 2017. aastal toimus neli Euroopa Parlamendi kodukorra artikli 216a kohast teabekogumiskülastust: üks külastus Rootsi, kus käsitleti ELi kodanike probleeme isikukoodi taotlemisel, kusjuures isikukood on vajalik, et pääseda ligi enamikule ajutiselt Rootsi kolimiseks vajalikele teenustele; üks külastus Hispaaniasse seoses petitsioonidega, milles käsitletakse väiteid, et Franco diktatuuri ajal ja järel rööviti haiglatest vastsündinuid; üks külastus Itaaliasse Tarantosse seoses sealse terasetehase ja kohaliku rafineerimistehase keskkonnamõjuga ja nende tekitatud õhu-, pinnase- ja veesaastega; üks külastus Küprosele Larnacasse seoses linnas hiljuti valminud tööstussadama keskkonna- ja tervisemõjuga;

| W. | arvestades, et kodukorra kohaselt vastutab petitsioonikomisjon ka suhete eest Euroopa Ombudsmaniga, mille ülesanne on uurida kaebusi Euroopa Liidu institutsioonides ja asutustes toimuva haldusomavoli kohta; arvestades, et praegune Euroopa ombudsman Emily O’Reilly tutvustas oma 2016. aasta aruannet petitsioonikomisjoni 30. mai 2017. aasta koosolekul ja et petitsioonikomisjoni iga-aastane raport põhineb omakorda osaliselt ombudsmani aastaaruandel või parlamendile esitatud eriaruannetel, millest viimane käsitles nõukogu otsustusprotsessi läbipaistvust; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kodukorra kohaselt vastutab petitsioonikomisjon ka suhete eest Euroopa Ombudsmaniga, mille ülesanne on uurida kaebusi Euroopa Liidu institutsioonides ja asutustes toimuva haldusomavoli kohta; arvestades, et praegune Euroopa ombudsman Emily O’Reilly tutvustas oma 2016. aasta aruannet petitsioonikomisjoni 30. mai 2017. aasta koosolekul ja et petitsioonikomisjoni iga-aastane raport põhineb omakorda osaliselt ombudsmani aastaaruandel või parlamendile esitatud eriaruannetel, millest viimane käsitles nõukogu otsustusprotsessi läbipaistvust;

| X. | arvestades, et petitsioonikomisjon kuulub Euroopa ombudsmanide võrgustikku, mille liikmed on ka Euroopa Ombudsman, riiklikud ja piirkondlikud ombudsmanid ning liikmesriikide, kandidaatriikide ja teiste Euroopa Majanduspiirkonna riikide sarnased organid ning mille eesmärk on edendada ELi õiguse ja poliitikaga seotud teabe vahetust ja jagada parimaid tavasid; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et petitsioonikomisjon kuulub Euroopa ombudsmanide võrgustikku, mille liikmed on ka Euroopa Ombudsman, riiklikud ja piirkondlikud ombudsmanid ning liikmesriikide, kandidaatriikide ja teiste Euroopa Majanduspiirkonna riikide sarnased organid ning mille eesmärk on edendada ELi õiguse ja poliitikaga seotud teabe vahetust ja jagada parimaid tavasid;

| 1. | märgib, et petitsioonikomisjon on ELi kodanikke ja elanikke ning ELi institutsioone ühendav vajalik vahelüli, mille kaudu ELi kodanikud ja elanikud saavad ametlikult teavitada Euroopa Parlamenti ELi õiguse väärkohaldamise juhtumitest ja esitada valitud rahvaesindajatele oma probleeme ja mõtteid, et neid saaks õigel ajal uurida ja lahendada; juhib tähelepanu asjaolule, et petitsioonides osutatud probleemide käsitlemise viisil on kodanikele suur mõju, pidades silmas ELi õiguses sätestatud petitsiooniõiguse austamist ja kodanike arvamust ELi institutsioonidest; tuletab Euroopa Komisjonile meelde, et petitsioonid võimaldavad tuvastada olukorrad, kus ELi õigust ei järgita, ja neid olukordi uurida, kasutades selleks Euroopa Parlamendi poliitilist kontrolliõigust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et petitsioonid on Euroopa Parlamendile ja teistele ELi institutsioonidele nii võimalus kui ka väljakutse, sest tänu nendele astutakse ELi kodanike ja elanikega vahetusse dialoogi, eelkõige juhul, kui ELi õiguse kohaldamine neid otseselt mõjutab ja nad vajavad tõhusat ja mõjusat õiguskaitset; toonitab, et ELi institutsioonid peavad koostöös liikmesriikide ametiasutustega oma vastavate pädevuste piires tegema kõik endast oleneva, et lahendada õigeaegselt ja tõhusalt kodanike poolt petitsioonide kaudu tõstatatud probleemsed küsimused; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, kui tähtis on suurendada üldsuse teadlikkust (eelkõige pideva avaliku arutelu ja laiema teabe abil ELi tegeliku pädevuse, liidu toimimise ja selle edasise täiustamise vajaduse kohta), sest see aitab tagada, et kodanikud ja elanikud on otsustusprotsessi etappidega hästi kursis ja võimelised osalema võimalikke reforme puudutavates aruteludes, ning ühtlasi aitab see vältida mõnes vastutustundetus liikmesriigis kasutatavat Brüsseli süüdistamise taktikat; leiab, et laiem avalik arutelu ELi üle ning parem teavitustöö, kodanike harimine ja ELi küsimuste jõuline kajastamine meedias vähendaks vastuvõetamatute petitsioonide arvu, sest kodanikud ja elanikud oleksid ELi pädevustega paremini kursis; märgib, et vastuvõetamatuks tunnistatud petitsioon võib aidata kaasa poliitika kujundamisele isegi juhul, kui selle teema ei kuulu petitsioonikomisjoni pädevusvaldkonda; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab vajalikuks tõhustada koostööd Euroopa Komisjoni ja teiste ELi institutsioonide ning liikmesriikide riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste vahel, et tagada sotsiaalse õigluse kõrgemat tasandit saavutada aitavate ning kõigi kodanike majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurialaseid õigusi täielikult ja tõhusalt kaitsvate ELi õigusaktide vastuvõtmine ja rakendamine; rõhutab, et komisjoni koosolekutel on vaja teha aktiivsemat koostööd liikmesriikide esindajatega ja petitsioonikomisjoni esitatud päringute suhtes on vaja kiiremini järelmeetmeid võtta; nõuab seetõttu, et kõik riikide ja Euroopa tasandi ametiasutused, kes petitsioonidega tegelevad ja nendes käsitletud probleeme lahendavad, näitaksid eelkõige üles suurt pühendumust; märgib taas, et Euroopa Komisjoni vastused paljudele petitsioonidele on olnud pinnapealsed; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon kasutaks nõuetekohaselt ära oma volitusi, mis tulenevad tema rollist aluslepingute täitmise järelevalvajana, sest see on kodanike ja Euroopa seadusandjate seisukohast ELi toimimise jaoks ülimalt oluline; nõuab õigeaegset tegelemist rikkumismenetlustega, et lõpetada viivitamata olukorrad, kus ELi õigust ei austata; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kordab, et petitsioonide põhjalikuks käsitlemiseks on hädavajalik teha koostööd teiste parlamendikomisjonidega; märgib, et 2017. aastal edastati teistele parlamendikomisjonidele arvamuse saamiseks 18 petitsiooni ja teavitamise eesmärgil 357 petitsiooni; tunneb heameelt selle üle, et parlamendikomisjonid esitasid petitsioonide kohta 21 arvamust; pooldab parlamendikomisjonide vahelise suhtluse parandamist, et pöörata liidu kodanike tõstatatud probleemidele kohast tähelepanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | juhib tähelepanu asjaolule, et 21. märtsil 2017. aastal käivitati petitsioonide võrgustik – sellest võtsid osa kõigi parlamendikomisjonide liikmed ning ühtlasi esitleti võrgustiku suuniseid ja anti ülevaade võrgustiku eesmärgist ja selle liikmete rollist; on veendunud, et kui seda tõsiselt võtta, on petitsioonide võrgustik kasulik vahend, mille abil petitsioone parlamendi töös ja seadusloomes paremini käsitleda; rõhutab, kui tähtis on võrgustik, et suurendada parlamendiliikmete teadlikkust kodanike muredest, mille kohta on Euroopa Parlamendile esitatud petitsioon, ning lisaks võimaldab see arutada menetluste parandamisvõimalusi ja jagada parimaid tavasid; rõhutab, et parlamendikomisjonide vaheline tihedam suhtlus võib tõhustada sarnaseid teemasid puudutavate kuulamiste ja parlamendiuuringute korraldamist; ootab, et parlamendi poliitikaosakond C avaldaks uuringu, milles käsitletakse teiste parlamendikomisjonide koostööd petitsioonikomisjoniga; rõhutab, et tõhustatud koostöö parlamendikomisjonidega petitsioonides tõstatatud küsimustes peaks võimaldama Euroopa Parlamendil tagada petitsioonidele paremad ja individuaalsed järelmeetmed ning reageerida palju kiiremini ja tulemuslikumalt kodanike probleemidele, luues lisaväärtust Euroopa Parlamendi tegevuses ning ELi kodanikele, elanikele ja Euroopale tervikuna; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et kodanikud ja elanikud on andnud Brexiti läbirääkimiste eel petitsioonide esitamisega suure panuse; juhib tähelepanu 11. mai 2017. aasta ühisele avalikule kuulamisele, mille korraldasid petitsioonikomisjon, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon, põhiseaduskomisjon ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjon kodanike ja elanike õiguste kohta pärast Brexitit, eesmärgiga tagada, et kõnealused õigused oleksid Brexiti läbirääkimistel Euroopa Parlamendi üks põhiprioriteete; |
| --- | --- |

8.

| 9. | leiab, et selleks, et tagada petitsioonide käsitlemisel täielik järjepidevus, peaks petitsioonikomisjonile ning komisjoni sekretariaadile eraldama rohkem vahendeid; rõhutab, et tänu 2016. aasta jaanuaris petitsioonikomisjonis vastu võetud suunistele on petitsioonide käsitlemine ja otsustusprotsess muutunud läbipaistvaks ja selgeks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et petitsioone käsitletakse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 227, milles on sätestatud, et igal liidu kodanikul ning igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on mõnes liikmesriigis, on õigus pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole küsimuses, mis kuulub liidu tegevusvaldkondadesse; tuletab meelde, et petitsioonide menetlemise kord on sätestatud Euroopa Parlamendi kodukorras; |
| --- | --- |

10.

| 11. | leiab, et loobumine kodanike kaebuste, sealhulgas üksikjuhtumeid käsitlevate kaebuste põhjalikust ja kiirest uurimisest Euroopa Komisjoni 2016. aasta teatises „ELi õigus: parema kohaldamisega paremad tulemused“ (1) esitatud lähenemisviisi raames võib takistada võimalike süsteemsete puudujääkide kiiret tuvastamist ning muuta tavapäraseks olukorra, kus korraga rikutakse kodanike mitmeid eri õigusi, sest põhimõtteliselt jääb ELi õiguse võimalike rikkumiste jälgimine (välja arvatud süsteemsete rikkumiste korral) liikmesriikide kohtute ülesandeks; leiab, et selle käsituse tõlgendamises on liiga palju ebamäärasust, ning peab sellist lähenemisviisi eriti kahjulikuks keskkonnaalaste õigusaktide puhul; peab seda ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamise varasema lähenemisviisiga võrreldes tagasilanguseks ja aluslepingute täitmise järelevalvaja kohustustest kõrvalehoidmiseks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | juhib tähelepanu asjaolule, et ebakindlaid töötingimusi puudutavate petitsioonide käsitlemise raames on mitmes liikmesriigis tuvastatud paljusid töötajaid puudutanud lubamatuid ja diskrimineerivaid tavasid, kusjuures paljudel juhtudel on ilmnenud ka tõhusate ennetusmehhanismide ja karistuste puudumine; peab kahetsusväärseks, et Euroopa Komisjonil on tekkinud tõsised viivitused teatavates liikmesriikides esinevate ELi tööõiguse rikkumist käsitlevate juhtumite menetlemisel, mistõttu on töötajate õiguste rikkumine saanud aastaid jätkuda; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kordab komisjonile esitatud üleskutset teavitada petitsioonikomisjoni süstemaatiliselt käimasolevatest ELi katseprojektidest ja rikkumismenetlustest, mis on seotud petitsioonidega, ning nõuab uuesti juurdepääsu menetluste käigus vahetatud dokumentidele, kui menetlused on kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu praktikaga lõpetatud, eriti kui neid alustati täielikult või osaliselt petitsioonide alusel; tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon lõi 2014. aastal keskse platvormi rikkumisi käsitlevate otsuste avaldamiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ootab, et Euroopa Komisjoni esindatakse petitsioonikomisjoni avalikel aruteludel alati nõuetekohaselt, nimelt kõrgete ametnike poolt, kes võivad anda täiendavat teavet ja vastata petitsiooni esitajate ja Euroopa Parlamendi liikmete küsimustele vajaduse korral laiemalt kui varasemas kirjalikus vastuses; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunneb heameelt selle üle, et petitsioonikomisjon tõstatab kooskõlas kodukorra artikli 216 lõikega 2 täiskogul järjest rohkem küsimusi (suuliselt vastatavate küsimuste, resolutsioonide või lühikeste resolutsiooni ettepanekute kaudu); juhib tähelepanu oma resolutsioonidele, mis võeti vastu pärast petitsioonikomisjoni 2016. aasta tegevust käsitleva raporti (2), Euroopa Ombudsmani 2016. aasta tegevust käsitleva aruande (3) ja ELi kodakondse 2017. aasta aruande (4) avaldamist; juhib tähelepanu oma 15. märtsi 2017. aasta resolutsioonile ELi kodanike liikumis- ja töötamisvabaduse takistuste kohta siseturul (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | võtab teadmiseks petitsioonikomisjoni poolt üksi või koostöös teiste parlamendikomisjonidega 2017. aastal korraldatud kuulamised mitmesugustel eri teemadel, nagu võitlus diskrimineerimise vastu ja vähemuste kaitse 4. mail, ELi kodanike olukord ja õigused Ühendkuningriigis pärast Brexitit 11. mail (koos tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoniga), kodanike usu ja usalduse taastamine Euroopa projekti vastu 22. juunil, kodakondsusetus 29. juunil (koos kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoniga), Euroopa kodanikualgatus „Keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“ 20. novembril ning ajutise töölepingu või ebakindlas töösuhtes olevate töötajate õiguste kaitse 22. novembril; tunneb samuti heameelt selle üle, et 12. oktoobril 2017 toimus iga-aastane seminar puuetega inimeste õiguste kaitse kohta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib, et petitsioonikomisjon esitas Euroopa Parlamendi raportitesse lisamiseks petitsioonides tõstatatud küsimuste kohta mitmesuguseid arvamusi – näiteks raportite kohta, milles käsitletakse Euroopa ligipääsetavuse akti (6), institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe tõlgendamist ja rakendamist (7), Brüsseli IIa määrust (8), Marrakechi lepingut (9), ELi õiguse kohaldamise järelevalvet 2015. aastal (10), taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamist (11), puudega inimesi käsitlevat Euroopa strateegiat (12), aruannet põhiõiguste olukorra kohta ELis 2016. aastal (13) ja kodanikualgatust käsitleva määruse (EL) nr 211/2011 läbivaatamist (14); |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et 2017. aastal tekitasid petitsioonide esitajatele kõige rohkem muret keskkonnaküsimused; juhib tähelepanu 2017. aasta novembris avaldatud Eurobaromeetri eriuuringu nr 468 tulemustele (15), millest nähtub, et keskkond on ELi kodanike jaoks üks suuremaid mureküsimusi; rõhutab, et tähtis on täita ELi kodanike ja elanike ootused nõuetekohaste keskkonnaalaste õigusaktide vallas ja rakendada vastu võetud eeskirju ja poliitikat; peab kahetsusväärseks petitsioonidest ilmnevat tõsiasja, et keskkonnaalaseid eeskirju ei rakendata liikmesriikides alati nõuetekohaselt; nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon kui aluslepingute täitmise järelevalvaja tagaks koos liikmesriikidega ELi õiguse nõuetekohase rakendamise; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kordab, et Euroopa Komisjon peab tagama täpsete ja igakülgsete analüüside tegemise liikmesriikide selliste keskkonnahinnangute vastavuse kohta ELi õigusele, mis on seotud lubade andmisega niisuguste taristuprojektide elluviimiseks, millega seoses on kodanikud väljendanud petitsioonide abil muret tõsise ohu pärast inimeste tervisele ja keskkonnale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et mitmes liikmesriigis esinevad õhukvaliteediga seotud probleemid, millele kodanikud on oma petitsioonide kaudu tähelepanu pööranud, üha süvenevad nende 43 miljoni diiselmootoriga saastava sõiduki ringiliikumise tõttu, mis ei vasta ELi tüübikinnitust ning väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heidet käsitlevatele eeskirjadele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | juhib tähelepanu petitsioonikomisjoni tööle puuetega inimeste probleeme käsitlevate petitsioonide valdkonnas; märgib, et 2017. aastal esitati puuetega inimeste probleeme käsitlevaid petitsioone vähem; rõhutab, et puuetega inimeste põhiprobleemide hulka kuuluvad transpordi kättesaadavus, juurdepääs tehiskeskkonnale ja diskrimineerimine, eelkõige tööturul; märgib, et erilist tähelepanu pöörati petitsioonidele, milles käsitleti puuetega inimeste probleeme (näiteks puuetega isikuid hooldavate omaste toetusi) ja Marrakechi lepingu kiiret ratifitseerimist, rakendamist ja kohaldamist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et petitsioonikomisjon kaitseb ELi raamistikus ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni järgimist; juhib tähelepanu 12. oktoobril 2017 petitsioonikomisjoni koosolekul toimunud seminarile, kus käsitleti puuetega inimeste õiguste kaitset ja esitleti kaasava hariduse teemalist uuringut; nõuab, et ELi institutsioonid näitaksid selles küsimuses eeskuju ja tagaksid, et riikide ametiasutused rakendavad valdkonna õigusakte viivitamata ja nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

22.

| 23. | juhib tähelepanu oma 15. märtsi 2017. aasta resolutsioonile ELi kodanike liikumis- ja töötamisvabaduse takistuste kohta siseturul; kordab Euroopa Komisjonile tehtud üleskutset selgitada, ajakohastada ja laiendada suuniseid direktiivi 2004/38/EÜ ülevõtmise ja kohaldamise parandamiseks, et võtta arvesse eeskätt Euroopa Liidu Kohtu hiljutisi otsuseid kohtuasjades C-456/12 ja C-457/12; soovitab kasutada ülevõtmise rakenduskavasid, et tagada täielik ja nõuetekohane kohaldamine; nõuab tungivalt, et liikmesriigid järgiksid direktiivi 2004/38/EÜ ning Euroopa Liidu Kohtu praktikat isikute vaba liikumise küsimuses, kuna vastasel juhul rikutakse otseselt ELi kodanike põhiõigust; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunnustab laste heaolu küsimusi käsitleva töörühma tööd petitsioonikomisjonis ja võtab teadmiseks töörühma 3. mail 2017. aastal vastu võetud lõpliku aruande ja soovitused; usub kindlalt, et Euroopa Komisjon, nõukogu ja liikmesriigid peavad võtma töörühma lõpparuandes esitatud soovituste osas sidusaid ja tõhusaid järelmeetmeid; palub ELi institutsioonidel ja liikmesriikidel täita ELi õigusakte ning edendada ja parandada tõhusalt piiriülest koostööd perekonnaasjades, koolitades kohtunikke ja spetsialiste, jagades teavet õigusabi kohta ning pakkudes kakskeelsete juristide teenuseid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kordab oma arvamust, et ELi põhiõiguste harta artikli 51 liiga kitsas või ebajärjekindel tõlgendamine põhjustab kodanike võõrdumist EList; palub komisjonil pakkuda välja meetmed, millega tagada artikli 51 sidus ja laialdane kohaldamine; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ärgitab komisjoni nõudma, et liikmesriigid leiaksid viisi hoida ära ELis vabalt liikuvate ja elavate ELi kodanike ja pikaajaliste elanike ilmajäämine hääle- ja valimisõigusest; on pettunud, et ELi ja Ühendkuningriigi vahelise väljaastumislepingu eelnõus ei viidata kodanike poliitilistele õigustele; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et Euroopa kodanikualgatus peaks olema läbipaistev ja tõhus, et see saaks olla tähtis kodanikuaktiivsuse ja ühiskondlikus elus osalemise vahend; peab kahetsusväärseks, et see ei ole varem nii olnud ning et varasematel edukatel algatustel ei ole olnud ühtegi konkreetset seadusandlikku väljundit; võtab teadmiseks Euroopa Komisjoni 13. septembril 2017. aastal avaldatud ettepaneku vaadata läbi määrus (EL) nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta (16); juhib tähelepanu värskeimale edukale kodanikualgatusele „Keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“; juhib tähelepanu 20. novembril 2017. aastal Euroopa Parlamendis sellel teemal toimunud avalikule kuulamisele; ootab Euroopa Komisjonilt selle sisule reageerimist; kinnitab petitsioonikomisjoni tahet osaleda ennetavalt edukate algatuste kohta avalike kuulamiste korraldamises; kohustub pidama selle kaasava protsessi tõhusust institutsioonide tasandil esmatähtsaks ning tagama asjakohased seadusandlikud järelmeetmed; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et nii Euroopa kodanikualgatust käsitleval avalikul kuulamisel „Keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“ kui ka samateemaliste petitsioonide käsitlemisel selgus, et ELis ei ole sellistele ainetele nagu glüfosaat, geneetiliselt muundatud organismid ja pestitsiidid kasutusloa andmise menetlused olnud alati sõltumatud ja piisavalt läbipaistvad, samuti on nendega seoses esinenud ebatäpsusi teaduslike tõendite kogumisel ja hindamisel; |
| --- | --- |

28.

| 29. | juhib tähelepanu loomade heaolu käsitlevate petitsioonide suurele arvule; juhib tähelepanu uuringule „Animal Welfare in the European Union“ (Loomade heaolu Euroopa Liidus) ja seda käsitlevale ettekandele petitsioonikomisjoni 23. märtsi 2017. aasta koosolekul, millele järgnes arutelu mitme samateemalise petitsiooni kohta; peab väga oluliseks uue ELi tasandi strateegia koostamist, et kaotada kõik lüngad, ühtlustada õigusakte ning tagada selge ja kõikehõlmava, täielikult ELi toimimise lepingu artikli 13 nõuetele vastava õigusraamistiku abil loomade heaolu täielik ja tõhus kaitse, muu hulgas transportimise ajal; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, kui olulist osa täidab siseturu probleemide lahendamise võrgustik (SOLVIT), mille abil saavad kodanikud ja ettevõtjad väljendada oma muret ELi õiguse rikkumiste pärast teiste liikmesriikide avaliku sektori asutustes; kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles edendama SOLVITit, et muuta see kodanike jaoks kasulikumaks ja nähtavamaks; väljendab sellega seoses heameelt SOLVITi võrgustiku tugevdamise tegevuskava üle, mille Euroopa Komisjon avaldas 2017. aasta mais; kutsub komisjoni üles Euroopa Parlamendile tegevuskavaga saavutatust aru andma; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et petitsioonide portaali on oluline edasi arendada ning see tuleb muuta kergesti juurdepääsetavaks kahepoolseks suhtluskanaliks ja interaktiivseks vahendiks, mille kaudu liikmesriikide kodanikud pääsevad juurde petitsioone ja nende käsitlemist puudutavale olulisele teabele ning mis pakub kontakteerumisvõimalusi ja kus on olemas teemarühmad, mis võimaldavad jagada dokumente ja häid tavasid; rõhutab vajadust vähendada veelgi petitsioonide töötlemisega seotud halduskoormust; toonitab, et portaalil on ka petitsioonide avaliku registri funktsioon; kordab, et portaali tehnilist võimsust tuleb suurendada, sest see on petitsiooniprotsessi sujuvaks toimimiseks hädavajalik; rõhutab vajadust suurendada suhtlust petitsioonide esitajatega, teavitades neid nende keeles nende esitatud petitsioonide menetlemise etappidest; leiab, et inimestel, kes on petitsiooni toetanud või selle vastu huvi üles näidanud, on õigus saada samasugust tagasisidet ja teavet nagu petitsiooni esitajal, eelkõige seoses Euroopa Parlamendis toimuvate arutelude või Euroopa Komisjoni vastustega; kordab taas, kui oluline on teha rohkem jõupingutusi selleks, et tagada petisioonide esitajate kohalolu, kui nende petitsioone komisjonis arutatakse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab sihipärasemat ja aktiivsemat pressi- ja teabeteenust ning aktiivsemat tegevust sotsiaalmeedias, et petitsioonikomisjoni tegevus üldsuse muredele paremini vastaks; |
| --- | --- |

32.

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning nende petitsioonikomisjonidele ja riiklikele ombudsmanidele või nendega samaväärsetele pädevatele organitele. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  ELT C 18, 19.1.2017, lk 10.

(2)  ELT C 369, 11.10.2018, lk 105.

(3)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 77.

(4)  ELT C 369, 11.10.2018, lk 11.

(5)  ELT C 263, 25.7.2018, lk 98.

(6)  24. jaanuaril 2017. aastal vastu võetud arvamus.

(7)  24. jaanuaril 2017. aastal vastu võetud arvamus.

(8)  25. aprillil 2017. aastal vastu võetud arvamus.

(9)  24. jaanuaril 2017. aastal vastu võetud arvamused.

(10)  22. märtsil 2017. aastal vastu võetud arvamus.

(11)  7. septembril 2017. aastal vastu võetud arvamus.

(12)  7. septembril 2017. aastal vastu võetud arvamus.

(13)  22. novembril 2017. aastal vastu võetud arvamus.

(14)  7. septembril 2017. aastal vastu võetud arvamus.

(15)  Aruanne Eurobaromeetri eriuuringu nr 468 („Euroopa kodanike suhtumine keskkonda“) kohta, november 2017, http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/SPECIAL/surveyKy/2156

(16)  ELT L 65, 11.3.2011, lk 1.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 11. detsember 2018

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/177 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/177

---

P8_TA(2018)0486

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifond: ülejäänud summade uuesti sidumine kulukohustustega ***I

Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 516/2014 seoses nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 rakendamise toetamiseks määratud ülejäänud summade uuesti sidumisega kulukohustustega või nende summade eraldamisega muude meetmete jaoks riiklike programmide raames (COM(2018)0719 – C8-0448/2018 – 2018/0371(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 388/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0719), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0719),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 78 lõiget 2 ja artikli 79 lõikeid 2 ja 4, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0448/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 78 lõiget 2 ja artikli 79 lõikeid 2 ja 4, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0448/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 30. novembri 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 30. novembri 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0370/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0370/2018),

| A. | arvestades, et olukorra kiireloomulisuse tõttu on põhjendatud hääletada eelnõu üle enne kaheksanädalase tähtaja möödumist, mis on ette nähtud protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artiklis 6; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et olukorra kiireloomulisuse tõttu on põhjendatud hääletada eelnõu üle enne kaheksanädalase tähtaja möödumist, mis on ette nähtud protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) artiklis 6;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Käesolev seisukoht asendab 29. novembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0468).

---

P8_TC1-COD(2018)0371

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. detsembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 516/2014 nõukogu otsuste (EL) 2015/1523 ja (EL) 2015/1601 rakendamise toetamiseks meetmega seotud, kuid kasutamata jäänud summade uuesti sidumiseks meetmega või nimetatud summade eraldamiseks riikliku programmi muudele meetmetele

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/2000) lõplikule kujule).

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/179 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/179

---

P8_TA(2018)0487

Keskkonna ja kliimameetmete programmi (LIFE) loomine ***I

Euroopa Parlamendi 11. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1293/2013 (COM(2018)0385 – C8-0249/2018 – 2018/0209(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 388/21)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE), mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1293/2013 (6) ajavahemikuks 2014–2020, on viimane paljudest 25 aasta jooksul rakendatud liidu programmidest, millega toetatakse keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide ning poliitiliste prioriteetide rakendamist. Programm hinnati hiljutisel vahehindamisel (7) tulemuslikuks, tõhusaks ja asjakohaseks. Perioodi 2014–2020 programmi LIFE tuleks seetõttu jätkata teatavate muudatustega, mis tehti kindlaks vahehindamisel ja sellele järgnenud hindamiste käigus. Sellest tulenevalt tuleks aastaga 2021. algavaks perioodiks kehtestada keskkonna ja kliimameetmete programm LIFE (edaspidi „programm“). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE), mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1293/2013 (6) ajavahemikuks 2014–2020, on viimane paljudest 25 aasta jooksul rakendatud liidu programmidest, millega toetatakse keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide ning poliitiliste prioriteetide rakendamist. Programm hinnati hiljutisel vahehindamisel (7) tulemuslikuks, tõhusaks ja asjakohaseks. Perioodi 2014–2020 programmi LIFE tuleks seetõttu jätkata teatavate muudatustega, mis tehti kindlaks vahehindamisel ja sellele järgnenud hindamiste käigus. Sellest tulenevalt tuleks aastaga 2021. algavaks perioodiks kehtestada keskkonna ja kliimameetmete programm LIFE (edaspidi „programm“).

| (2) | Keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE), mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1293/2013 (6) ajavahemikuks 2014–2020, on viimane paljudest 25 aasta jooksul rakendatud liidu programmidest, millega toetatakse keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide ning poliitiliste prioriteetide rakendamist. Programm hinnati hiljutisel vahehindamisel (7)

  juba väga kulutasuvaks, üldiselt
  tulemuslikuks, tõhusaks ja asjakohaseks. Perioodi 2014–2020 programmi LIFE tuleks seetõttu jätkata teatavate muudatustega, mis tehti kindlaks vahehindamisel ja sellele järgnenud hindamiste käigus. Sellest tulenevalt tuleks aastaga 2021. algavaks perioodiks kehtestada keskkonna ja kliimameetmete programm LIFE (edaspidi „programm“). |
| --- | --- |

(2)

Keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE), mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1293/2013 (6) ajavahemikuks 2014–2020, on viimane paljudest 25 aasta jooksul rakendatud liidu programmidest, millega toetatakse keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide ning poliitiliste prioriteetide rakendamist. Programm hinnati hiljutisel vahehindamisel (7)

  juba väga kulutasuvaks, üldiselt
  tulemuslikuks, tõhusaks ja asjakohaseks. Perioodi 2014–2020 programmi LIFE tuleks seetõttu jätkata teatavate muudatustega, mis tehti kindlaks vahehindamisel ja sellele järgnenud hindamiste käigus. Sellest tulenevalt tuleks aastaga 2021. algavaks perioodiks kehtestada keskkonna ja kliimameetmete programm LIFE (edaspidi „programm“).

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Et püüelda keskkonna-, kliima ja nendega seotud puhta energeetika alastes õigusaktides, poliitikas, kavades ja rahvusvaheliste kohtustega seatud liidu eesmärkide ja sihtide saavutamise poole, peaks programm aitama minna üle puhtale, ringluspõhisele, energiatõhusale,
  vähese
  CO2

  -heitega
  ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele, aitama kaitsta
  keskkonda
  ja parandada
  selle kvaliteeti
  ning peatada ja ümber pöörata bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, kas otsese sekkumise või kõnealuste eesmärkide muudesse poliitikasuundadesse lõimimise abil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Et püüelda keskkonna-, kliima ja nendega seotud puhta energeetika alastes õigusaktides, poliitikas, kavades ja rahvusvaheliste kohtustega seatud liidu eesmärkide ja sihtide saavutamise poole, peaks programm aitama minna üle puhtale, ringluspõhisele, energiatõhusale,
  vähese
  CO2

  -heitega
  ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele, aitama kaitsta
  keskkonda
  ja parandada
  selle kvaliteeti
  ning peatada ja ümber pöörata bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, kas otsese sekkumise või kõnealuste eesmärkide muudesse poliitikasuundadesse lõimimise abil.

| (3) | Et püüelda keskkonna-, kliima ja nendega seotud puhta energeetika alastes õigusaktides, poliitikas, kavades ja rahvusvaheliste kohtustega seatud liidu eesmärkide ja sihtide saavutamise poole, peaks programm aitama
  õiglase ülemineku raamistikus
  minna üle puhtale, ringluspõhisele, energiatõhusale, CO2-

  neutraalsele
  ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele, aitama kaitsta ja parandada
  keskkonda ja tervist
  ning peatada ja ümber pöörata bioloogilise mitmekesisuse vähenemine,
  muu hulgas Natura 2000 võrgustiku toetamise ja ökosüsteemide tulemusliku haldamise ja seisukorra halvenemise peatamise abil,
  kas otsese sekkumise või kõnealuste eesmärkide muudesse poliitikasuundadesse lõimimise abil.
  Õiglase ülemineku saavutamiseks tuleks konsulteerida ja pidada dialoogi tööturu osapoolte ning mõjutatud piirkondade ja kogukondadega. Nad tuleks võimalikult suurel määral kaasata ka projektide väljatöötamisse ja rakendamisse. |
| --- | --- |

(3)

Et püüelda keskkonna-, kliima ja nendega seotud puhta energeetika alastes õigusaktides, poliitikas, kavades ja rahvusvaheliste kohtustega seatud liidu eesmärkide ja sihtide saavutamise poole, peaks programm aitama
  õiglase ülemineku raamistikus
  minna üle puhtale, ringluspõhisele, energiatõhusale, CO2-

  neutraalsele
  ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele, aitama kaitsta ja parandada
  keskkonda ja tervist
  ning peatada ja ümber pöörata bioloogilise mitmekesisuse vähenemine,
  muu hulgas Natura 2000 võrgustiku toetamise ja ökosüsteemide tulemusliku haldamise ja seisukorra halvenemise peatamise abil,
  kas otsese sekkumise või kõnealuste eesmärkide muudesse poliitikasuundadesse lõimimise abil.
  Õiglase ülemineku saavutamiseks tuleks konsulteerida ja pidada dialoogi tööturu osapoolte ning mõjutatud piirkondade ja kogukondadega. Nad tuleks võimalikult suurel määral kaasata ka projektide väljatöötamisse ja rakendamisse.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Liit on võtnud kohustuse töötada välja igakülgsed meetmed ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks, milles rõhutatakse olulist seost loodusvarade pikaajalise kättesaadavuse tagamiseks vajaliku majandamise ja ökosüsteemi teenuste vahel, samuti nende seost inimeste tervise ning kestliku ja sotsiaalselt kaasava majanduskasvu vahel. Seda silmas pidades peaks programm
  oluliselt panustama
  nii majandusarengusse kui ka sotsiaalse sidususe suurendamisse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Liit on võtnud kohustuse töötada välja igakülgsed meetmed ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks, milles rõhutatakse olulist seost loodusvarade pikaajalise kättesaadavuse tagamiseks vajaliku majandamise ja ökosüsteemi teenuste vahel, samuti nende seost inimeste tervise ning kestliku ja sotsiaalselt kaasava majanduskasvu vahel. Seda silmas pidades peaks programm
  oluliselt panustama
  nii majandusarengusse kui ka sotsiaalse sidususe suurendamisse.

| (4) | Liit on võtnud kohustuse töötada välja igakülgsed meetmed ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks, milles rõhutatakse olulist seost loodusvarade pikaajalise kättesaadavuse tagamiseks vajaliku majandamise ja ökosüsteemi teenuste vahel, samuti nende seost inimeste tervise ning kestliku ja sotsiaalselt kaasava majanduskasvu vahel. Seda silmas pidades peaks programm
  peegeldama solidaarsuse ja vastutuse jagamise põhimõtet, panustades oluliselt
  nii majandusarengusse kui ka sotsiaalse sidususe suurendamisse. |
| --- | --- |

(4)

Liit on võtnud kohustuse töötada välja igakülgsed meetmed ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 kestliku arengu eesmärkide saavutamiseks, milles rõhutatakse olulist seost loodusvarade pikaajalise kättesaadavuse tagamiseks vajaliku majandamise ja ökosüsteemi teenuste vahel, samuti nende seost inimeste tervise ning kestliku ja sotsiaalselt kaasava majanduskasvu vahel. Seda silmas pidades peaks programm
  peegeldama solidaarsuse ja vastutuse jagamise põhimõtet, panustades oluliselt
  nii majandusarengusse kui ka sotsiaalse sidususe suurendamisse.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Kestliku arengu edendamiseks tuleks keskkonna- ja kliimakaitsenõuded integreerida kõigi liidu poliitikavaldkondade ja meetmete määratlemisse ja rakendamisse. Seetõttu tuleks edendada koostoimet ja vastastikust täiendavust muude liidu rahastamisprogrammidega, sealhulgas soodustades selliste tegevuste rahastamist, mis täiendavad strateegilisi integreeritud projekte ja strateegilisi loodusprojekte ning toetavad programmi raames välja töötatud lahenduste kasutuselevõttu ja kordamist. Topeltrahastamise vältimiseks on vajalik kooskõlastamine. Komisjon ja liikmesriigid peaksid võtma meetmeid, et vältida eri rahastamisvahenditest tulenevate aruandluskohustuste tõttu projekti toetusesaajatele langevat täiendavat halduskoormust ja -kattuvust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Kestliku arengu edendamiseks tuleks keskkonna- ja kliimakaitsenõuded integreerida kõigi liidu poliitikavaldkondade ja meetmete määratlemisse ja rakendamisse. Seetõttu tuleks edendada koostoimet ja vastastikust täiendavust muude liidu rahastamisprogrammidega, sealhulgas soodustades selliste tegevuste rahastamist, mis täiendavad strateegilisi integreeritud projekte ja strateegilisi loodusprojekte ning toetavad programmi raames välja töötatud lahenduste kasutuselevõttu ja kordamist. Topeltrahastamise vältimiseks on vajalik kooskõlastamine. Komisjon ja liikmesriigid peaksid võtma meetmeid, et vältida eri rahastamisvahenditest tulenevate aruandluskohustuste tõttu projekti toetusesaajatele langevat täiendavat halduskoormust ja -kattuvust.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Programm peaks aitama kaasa kestlikule arengule ning liidu keskkonna-, kliima- ja asjakohaste puhta energeetika alaste õigusaktide, strateegiate, kavade ja eelkõige selliste rahvusvaheliste kohustuste alusel võetud eesmärkide ja sihtide täitmisse nagu ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 (8), bioloogilise mitmekesisuse konventsioon (9)

  ning
  ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (10) („Pariisi kliimakokkulepe“). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Programm peaks aitama kaasa kestlikule arengule ning liidu keskkonna-, kliima- ja asjakohaste puhta energeetika alaste õigusaktide, strateegiate, kavade ja eelkõige selliste rahvusvaheliste kohustuste alusel võetud eesmärkide ja sihtide täitmisse nagu ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 (8), bioloogilise mitmekesisuse konventsioon (9)

  ning
  ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (10) („Pariisi kliimakokkulepe“).

| (5) | Programm peaks aitama kaasa kestlikule arengule ning liidu keskkonna-, kliima- ja asjakohaste puhta energeetika alaste õigusaktide, strateegiate, kavade ja eelkõige selliste rahvusvaheliste kohustuste alusel võetud eesmärkide ja sihtide täitmisse nagu ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 (8), bioloogilise mitmekesisuse konventsioon (9), ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (10) („Pariisi kliimakokkulepe“)
  , UNECE keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioon („Århusi konventsioon“), UNECE piiriülese õhusaaste kauglevi konventsioon, ÜRO ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsioon, ÜRO teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlev Rotterdami konventsioon ja ÜRO püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioon
  . |
| --- | --- |

(5)

Programm peaks aitama kaasa kestlikule arengule ning liidu keskkonna-, kliima- ja asjakohaste puhta energeetika alaste õigusaktide, strateegiate, kavade ja eelkõige selliste rahvusvaheliste kohustuste alusel võetud eesmärkide ja sihtide täitmisse nagu ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 (8), bioloogilise mitmekesisuse konventsioon (9), ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkulepe (10) („Pariisi kliimakokkulepe“)
  , UNECE keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioon („Århusi konventsioon“), UNECE piiriülese õhusaaste kauglevi konventsioon, ÜRO ohtlike jäätmete riikidevahelise veo ja nende kõrvaldamise kontrolli Baseli konventsioon, ÜRO teatavate ohtlike kemikaalide ja pestitsiididega rahvusvaheliseks kauplemiseks nõusoleku saamise korda käsitlev Rotterdami konventsioon ja ÜRO püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioon
  .

Muudatusettepanekud 6 ja 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Üldiste eesmärkide saavutamiseks on eriti oluline ringmajanduse paketi (11), kliima- ja energiapoliitika raamistiku 2030, (12), (13), (14) liidu
  loodusalaste õigusaktide

   (15) ning nendega seotud poliitika (16), (17), (18), (19), (20) rakendamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Üldiste eesmärkide saavutamiseks on eriti oluline ringmajanduse paketi (11), kliima- ja energiapoliitika raamistiku 2030, (12), (13), (14) liidu
  loodusalaste õigusaktide

   (15) ning nendega seotud poliitika (16), (17), (18), (19), (20) rakendamine.

| (6) | Üldiste eesmärkide saavutamiseks on eriti oluline ringmajanduse paketi, (11) kliima- ja energiapoliitika raamistiku 2030, (12), (13), (14) liidu
  loodusalase õigustiku

   (14a), (14b), (15) ning nendega seotud poliitika (16), (17), (18), (19), (20), (20a)

  rakendamine
  ,
  nagu ka ELi toimimise lepingu artikli 192 lõike 3 kohaselt vastu võetud üldiste keskkonna- ja kliimapoliitika tegevusprogrammide (nagu seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm

   (20b) rakendamine (20c). |
| --- | --- |

(6)

Üldiste eesmärkide saavutamiseks on eriti oluline ringmajanduse paketi, (11) kliima- ja energiapoliitika raamistiku 2030, (12), (13), (14) liidu
  loodusalase õigustiku

   (14a), (14b), (15) ning nendega seotud poliitika (16), (17), (18), (19), (20), (20a)

  rakendamine
  ,
  nagu ka ELi toimimise lepingu artikli 192 lõike 3 kohaselt vastu võetud üldiste keskkonna- ja kliimapoliitika tegevusprogrammide (nagu seitsmes keskkonnaalane tegevusprogramm

   (20b) rakendamine (20c).

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Liit peab väga tähtsaks programmi LIFE projektide tulemuste pikaajalist kestlikkust ning suutlikkust tagada ja säilitada neid tulemusi pärast projekti rakendamist, muu hulgas projekti jätkamise, kordamise ja/või ülekandmise kaudu. See tähendab, et taotlejatele peavad olema erinõuded ja vaja on liidu tasandi tagatisi, et muud liidu rahastatavad projektid ei kahjusta rakendatud LIFE-projektide tulemusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Liit peab väga tähtsaks programmi LIFE projektide tulemuste pikaajalist kestlikkust ning suutlikkust tagada ja säilitada neid tulemusi pärast projekti rakendamist, muu hulgas projekti jätkamise, kordamise ja/või ülekandmise kaudu. See tähendab, et taotlejatele peavad olema erinõuded ja vaja on liidu tasandi tagatisi, et muud liidu rahastatavad projektid ei kahjusta rakendatud LIFE-projektide tulemusi.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | ELi Pariisi kliimakokkuleppest tulenevate kohustuste täitmiseks on liit vaja muuta energiatõhusaks,
  vähese süsinikdioksiidiheitega
  ja kliimamuutustele vastupanuvõimeliseks ühiskonnaks. See omakorda nõuab meetmeid, mis on suunatud eelkõige praegu suurima
  CO2-heitega
  ja enimsaastavatele sektoritele ning mis aitavad ellu viia 2030. aasta energia- ja kliimapoliitika raamistikku ning liikmesriikide lõimitud riiklikke energia- ja kliimakavasid ning
  valmistada ette
  sajandi keskpaigani ulatuvat ja pikaajalist liidu kliima- ja energiastrateegiat. Programm peaks hõlmama ka meetmeid, mis aitavad rakendada liidu kliimamuutustega kohanemise poliitikat, et vähendada kaitsetust kliimamuutuste kahjuliku mõju ees. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

ELi Pariisi kliimakokkuleppest tulenevate kohustuste täitmiseks on liit vaja muuta energiatõhusaks,
  vähese süsinikdioksiidiheitega
  ja kliimamuutustele vastupanuvõimeliseks ühiskonnaks. See omakorda nõuab meetmeid, mis on suunatud eelkõige praegu suurima
  CO2-heitega
  ja enimsaastavatele sektoritele ning mis aitavad ellu viia 2030. aasta energia- ja kliimapoliitika raamistikku ning liikmesriikide lõimitud riiklikke energia- ja kliimakavasid ning
  valmistada ette
  sajandi keskpaigani ulatuvat ja pikaajalist liidu kliima- ja energiastrateegiat. Programm peaks hõlmama ka meetmeid, mis aitavad rakendada liidu kliimamuutustega kohanemise poliitikat, et vähendada kaitsetust kliimamuutuste kahjuliku mõju ees.

| (7) | ELi Pariisi kliimakokkuleppest tulenevate kohustuste täitmiseks on liit vaja muuta
  kestlikuks, ringmajandusel põhinevaks, taastuvaks,
  energiatõhusaks,
  CO2-neutraalseks
  ja kliimamuutustele vastupanuvõimeliseks ühiskonnaks. See omakorda nõuab meetmeid, mis on suunatud eelkõige praegu suurima
  kasvuhoonegaaside heitega
  ja enimsaastavatele sektoritele ning mis aitavad ellu viia 2030. aasta energia- ja kliimapoliitika raamistikku ning liikmesriikide lõimitud riiklikke energia- ja kliimakavasid ning
  rakendada
  sajandi keskpaigani ulatuvat ja pikaajalist liidu kliima- ja energiastrateegiat
  kooskõlas Pariisi kokkuleppe CO2-heite vähendamise eesmärgiga
  . Programm peaks hõlmama ka meetmeid, mis aitavad rakendada liidu kliimamuutustega kohanemise poliitikat, et vähendada kaitsetust kliimamuutuste kahjuliku mõju ees. |
| --- | --- |

(7)

ELi Pariisi kliimakokkuleppest tulenevate kohustuste täitmiseks on liit vaja muuta
  kestlikuks, ringmajandusel põhinevaks, taastuvaks,
  energiatõhusaks,
  CO2-neutraalseks
  ja kliimamuutustele vastupanuvõimeliseks ühiskonnaks. See omakorda nõuab meetmeid, mis on suunatud eelkõige praegu suurima
  kasvuhoonegaaside heitega
  ja enimsaastavatele sektoritele ning mis aitavad ellu viia 2030. aasta energia- ja kliimapoliitika raamistikku ning liikmesriikide lõimitud riiklikke energia- ja kliimakavasid ning
  rakendada
  sajandi keskpaigani ulatuvat ja pikaajalist liidu kliima- ja energiastrateegiat
  kooskõlas Pariisi kokkuleppe CO2-heite vähendamise eesmärgiga
  . Programm peaks hõlmama ka meetmeid, mis aitavad rakendada liidu kliimamuutustega kohanemise poliitikat, et vähendada kaitsetust kliimamuutuste kahjuliku mõju ees.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Puhtale
  energeetikale üleminek on oluline samm kliimamuutuste leevendamisel, mis toob kasu ka keskkonnale. Puhtale energeetikale ülemineku toetamiseks vajalikud suutlikkuse suurendamise meetmed, mida rahastatakse programmi „Horisont 2020“ raames kuni 2020. aastani, tuleks programmiga lõimida, kuna nende eesmärk ei ole rahastada teaduse tipptaset ja luua innovatsiooni, vaid hõlbustada juba olemasoleva tehnoloogia kasutuselevõttu, mis aitab kaasa kliimamuutuste leevendamisele. Kõnealuste suutlikkuse suurendamise meetmete programmi lisamisega on võimalik tekitada koostoimet allprogrammide vahel ja suurendada liidu rahastamise üldist sidusust. Seepärast tuleks koguda ja levitada andmeid LIFE projektide, sealhulgas programmi „Euroopa horisont“ ja selle eelkäijate olemasolevate teadusalaste ja innovatsioonilahenduste rakendamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Puhtale
  energeetikale üleminek on oluline samm kliimamuutuste leevendamisel, mis toob kasu ka keskkonnale. Puhtale energeetikale ülemineku toetamiseks vajalikud suutlikkuse suurendamise meetmed, mida rahastatakse programmi „Horisont 2020“ raames kuni 2020. aastani, tuleks programmiga lõimida, kuna nende eesmärk ei ole rahastada teaduse tipptaset ja luua innovatsiooni, vaid hõlbustada juba olemasoleva tehnoloogia kasutuselevõttu, mis aitab kaasa kliimamuutuste leevendamisele. Kõnealuste suutlikkuse suurendamise meetmete programmi lisamisega on võimalik tekitada koostoimet allprogrammide vahel ja suurendada liidu rahastamise üldist sidusust. Seepärast tuleks koguda ja levitada andmeid LIFE projektide, sealhulgas programmi „Euroopa horisont“ ja selle eelkäijate olemasolevate teadusalaste ja innovatsioonilahenduste rakendamise kohta.

| (8) | Taastuvale, energiatõhusale ja CO2-neutraalsele
  energeetikale üleminek on oluline samm kliimamuutuste leevendamisel, mis toob kasu ka keskkonnale. Puhtale energeetikale ülemineku toetamiseks vajalikud suutlikkuse suurendamise meetmed, mida rahastatakse programmi „Horisont 2020“ raames kuni 2020. aastani, tuleks programmiga lõimida, kuna nende eesmärk ei ole rahastada teaduse tipptaset ja luua innovatsiooni, vaid hõlbustada juba olemasoleva
  taastuvenergia ja energiatõhususe
  tehnoloogia kasutuselevõttu, mis aitab kaasa kliimamuutuste leevendamisele
  . Programm peaks hõlmama kõiki sidusrühmi ja sektoreid, mis on seotud puhtale energiale üleminekuga, näiteks ehitussektor, tööstus, transport ja põllumajandus
  . Kõnealuste suutlikkuse suurendamise meetmete programmi lisamisega on võimalik tekitada koostoimet allprogrammide vahel ja suurendada liidu rahastamise üldist sidusust. Seepärast tuleks koguda ja levitada andmeid LIFE projektide, sealhulgas programmi „Euroopa horisont“ ja selle eelkäijate olemasolevate teadusalaste ja innovatsioonilahenduste rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(8)

Taastuvale, energiatõhusale ja CO2-neutraalsele
  energeetikale üleminek on oluline samm kliimamuutuste leevendamisel, mis toob kasu ka keskkonnale. Puhtale energeetikale ülemineku toetamiseks vajalikud suutlikkuse suurendamise meetmed, mida rahastatakse programmi „Horisont 2020“ raames kuni 2020. aastani, tuleks programmiga lõimida, kuna nende eesmärk ei ole rahastada teaduse tipptaset ja luua innovatsiooni, vaid hõlbustada juba olemasoleva
  taastuvenergia ja energiatõhususe
  tehnoloogia kasutuselevõttu, mis aitab kaasa kliimamuutuste leevendamisele
  . Programm peaks hõlmama kõiki sidusrühmi ja sektoreid, mis on seotud puhtale energiale üleminekuga, näiteks ehitussektor, tööstus, transport ja põllumajandus
  . Kõnealuste suutlikkuse suurendamise meetmete programmi lisamisega on võimalik tekitada koostoimet allprogrammide vahel ja suurendada liidu rahastamise üldist sidusust. Seepärast tuleks koguda ja levitada andmeid LIFE projektide, sealhulgas programmi „Euroopa horisont“ ja selle eelkäijate olemasolevate teadusalaste ja innovatsioonilahenduste rakendamise kohta.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Puhta energeetika alaste õigusaktide mõju hinnangutes leitakse, et liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärkide saavutamiseks on vaja aastatel 2021–2030 täiendavalt investeerida 177 miljardit eurot aastas. Kõige suuremad puudujäägid on seotud investeeringutega hoonete CO2-heite vähendamisse (energiatõhusus ja väiksemahulised taastuvenergiaallikad), kus kapitali tuleb suunata laadilt väga hajutatud projektidesse. Puhtale energeetikale ülemineku allprogrammi üks eesmärk on suurendada projektide arendamise ja koondamise suutlikkust, millega aidatakse kasutada ära Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahalisi vahendeid ja võimendada investeeringuid
  puhtasse energeetikasse
  ka programmiga InvestEU ette nähtud rahastamisvahenditest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Puhta energeetika alaste õigusaktide mõju hinnangutes leitakse, et liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärkide saavutamiseks on vaja aastatel 2021–2030 täiendavalt investeerida 177 miljardit eurot aastas. Kõige suuremad puudujäägid on seotud investeeringutega hoonete CO2-heite vähendamisse (energiatõhusus ja väiksemahulised taastuvenergiaallikad), kus kapitali tuleb suunata laadilt väga hajutatud projektidesse. Puhtale energeetikale ülemineku allprogrammi üks eesmärk on suurendada projektide arendamise ja koondamise suutlikkust, millega aidatakse kasutada ära Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahalisi vahendeid ja võimendada investeeringuid
  puhtasse energeetikasse
  ka programmiga InvestEU ette nähtud rahastamisvahenditest.

| (9) | Puhta energeetika alaste õigusaktide mõju hinnangutes leitakse, et liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärkide saavutamiseks on vaja aastatel 2021–2030 täiendavalt investeerida 177 miljardit eurot aastas. Kõige suuremad puudujäägid on seotud investeeringutega hoonete CO2-heite vähendamisse (energiatõhusus ja väiksemahulised taastuvenergiaallikad), kus kapitali tuleb suunata laadilt väga hajutatud projektidesse. Puhtale energeetikale ülemineku allprogrammi üks eesmärk on suurendada projektide arendamise ja koondamise suutlikkust, millega aidatakse kasutada ära Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahalisi vahendeid ja võimendada investeeringuid
  taastuvenergiasse ja energiatõhususse
  ka programmiga InvestEU ette nähtud rahastamisvahenditest. |
| --- | --- |

(9)

Puhta energeetika alaste õigusaktide mõju hinnangutes leitakse, et liidu 2030. aasta energiatõhususe eesmärkide saavutamiseks on vaja aastatel 2021–2030 täiendavalt investeerida 177 miljardit eurot aastas. Kõige suuremad puudujäägid on seotud investeeringutega hoonete CO2-heite vähendamisse (energiatõhusus ja väiksemahulised taastuvenergiaallikad), kus kapitali tuleb suunata laadilt väga hajutatud projektidesse. Puhtale energeetikale ülemineku allprogrammi üks eesmärk on suurendada projektide arendamise ja koondamise suutlikkust, millega aidatakse kasutada ära Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahalisi vahendeid ja võimendada investeeringuid
  taastuvenergiasse ja energiatõhususse
  ka programmiga InvestEU ette nähtud rahastamisvahenditest.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Programm LIFE on ainus programm, mis on mõeldud konkreetselt keskkonna- ja kliimameetmete võtmiseks, mille tõttu on sel nendes valdkondades liidu õigusaktide rakendamise toetamisel keskne roll. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Programm LIFE on ainus programm, mis on mõeldud konkreetselt keskkonna- ja kliimameetmete võtmiseks, mille tõttu on sel nendes valdkondades liidu õigusaktide rakendamise toetamisel keskne roll.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Meede, mis on saanud toetust programmi alusel, võib saada toetust ka muudest liidu programmidest, tingimusel et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Meetmeid, mis saavad rahastust erinevate liidu programmide alusel,
  auditeeritakse
  vaid ühe korra, hõlmates kõiki asjaomaseid programme ja vastavaid kohaldatavaid eeskirju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Meede, mis on saanud toetust programmi alusel, võib saada toetust ka muudest liidu programmidest, tingimusel et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Meetmeid, mis saavad rahastust erinevate liidu programmide alusel,
  auditeeritakse
  vaid ühe korra, hõlmates kõiki asjaomaseid programme ja vastavaid kohaldatavaid eeskirju.

| (11) | Meede, mis on saanud toetust programmi alusel, võib saada toetust ka muudest liidu programmidest, tingimusel et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Meetmeid, mis saavad rahastust erinevate liidu programmide alusel,
  tuleks auditeerida
  vaid ühe korra, hõlmates kõiki asjaomaseid programme ja vastavaid kohaldatavaid eeskirju. |
| --- | --- |

(11)

Meede, mis on saanud toetust programmi alusel, võib saada toetust ka muudest liidu programmidest, tingimusel et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Meetmeid, mis saavad rahastust erinevate liidu programmide alusel,
  tuleks auditeerida
  vaid ühe korra, hõlmates kõiki asjaomaseid programme ja vastavaid kohaldatavaid eeskirju.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Liidu viimane keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamise pakett (21) näitab, et tuleb astuda olulisi samme, et kiirendada liidu keskkonnaalase õigustiku rakendamist ning tõhustada keskkonna- ja kliimaeesmärkide lõimimist teistesse poliitikavaldkondadesse. Seetõttu peaks programm toimima
  vajaliku edu
  katalüsaatorina uute lähenemisviiside väljatöötamise, katsetamise ja kordamise, poliitika väljatöötamise, järelevalve ja
  läbivaatamise
  , sidusrühmade kaasatuse suurendamise, ELi investeerimisprogrammidest või muudest rahastamisallikatest investeeringute koondamise ning selliste meetmete toetamise kaudu, mis aitavad ületada erinevaid takistusi peamiste keskkonnaõigusega ette nähtud kavade tõhusal rakendamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Liidu viimane keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamise pakett (21) näitab, et tuleb astuda olulisi samme, et kiirendada liidu keskkonnaalase õigustiku rakendamist ning tõhustada keskkonna- ja kliimaeesmärkide lõimimist teistesse poliitikavaldkondadesse. Seetõttu peaks programm toimima
  vajaliku edu
  katalüsaatorina uute lähenemisviiside väljatöötamise, katsetamise ja kordamise, poliitika väljatöötamise, järelevalve ja
  läbivaatamise
  , sidusrühmade kaasatuse suurendamise, ELi investeerimisprogrammidest või muudest rahastamisallikatest investeeringute koondamise ning selliste meetmete toetamise kaudu, mis aitavad ületada erinevaid takistusi peamiste keskkonnaõigusega ette nähtud kavade tõhusal rakendamisel.

| (12) | Liidu viimane keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamise pakett (21) näitab, et tuleb astuda olulisi samme, et kiirendada liidu keskkonnaalase õigustiku rakendamist ning tõhustada keskkonna- ja kliimaeesmärkide lõimimist teistesse poliitikavaldkondadesse. Seetõttu peaks programm toimima katalüsaatorina
  , et tegeleda horisontaalsete, süsteemsete probleemide ja keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamisel tuvastatud rakendamispuuduste algpõhjustega ning saavutada vajalikud edusammud
  uute lähenemisviiside väljatöötamise, katsetamise ja kordamise, poliitika väljatöötamise, järelevalve ja
  läbivaatamisega
  ,
  parandades keskkonna-, kliimamuutuste ja puhtale energiale üleminekuga seotud küsimustes juhtimist, sealhulgas mitmetasandilise avalikkuse ja
  sidusrühmade kaasatuse suurendamise
  , suutlikkuse suurendamise, kommunikatsiooni ja teadlikkuse edendamise kaudu
  ; ELi investeerimisprogrammidest või muudest rahastamisallikatest investeeringute koondamise ning selliste meetmete toetamise kaudu, mis aitavad ületada erinevaid takistusi peamiste keskkonnaõigusega ette nähtud kavade tõhusal rakendamisel. |
| --- | --- |

(12)

Liidu viimane keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamise pakett (21) näitab, et tuleb astuda olulisi samme, et kiirendada liidu keskkonnaalase õigustiku rakendamist ning tõhustada keskkonna- ja kliimaeesmärkide lõimimist teistesse poliitikavaldkondadesse. Seetõttu peaks programm toimima katalüsaatorina
  , et tegeleda horisontaalsete, süsteemsete probleemide ja keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamisel tuvastatud rakendamispuuduste algpõhjustega ning saavutada vajalikud edusammud
  uute lähenemisviiside väljatöötamise, katsetamise ja kordamise, poliitika väljatöötamise, järelevalve ja
  läbivaatamisega
  ,
  parandades keskkonna-, kliimamuutuste ja puhtale energiale üleminekuga seotud küsimustes juhtimist, sealhulgas mitmetasandilise avalikkuse ja
  sidusrühmade kaasatuse suurendamise
  , suutlikkuse suurendamise, kommunikatsiooni ja teadlikkuse edendamise kaudu
  ; ELi investeerimisprogrammidest või muudest rahastamisallikatest investeeringute koondamise ning selliste meetmete toetamise kaudu, mis aitavad ületada erinevaid takistusi peamiste keskkonnaõigusega ette nähtud kavade tõhusal rakendamisel.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamiseks ja selle tendentsi ümberpööramiseks, sealhulgas mere
  ökosüsteemides
  , on vaja toetada asjakohaste liidu õigusaktide ja poliitika (sh ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia 2020 (22), nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ (23) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ (24) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1143/2014 (25)) väljatöötamist, rakendamist, jõustamist ja hindamist, eelkõige luues alusteadmisi poliitika väljatöötamiseks ja rakendamiseks ning arendades, katsetades, tutvustades ja kohaldades parimaid tavasid ja lahendusi seoses väikesemahulise või konkreetsete kohalike, piirkondlike või riiklike vajadustega kohandatud tegevusega, sealhulgas terviklikud lähenemisviisid direktiivi 92/43/EMÜ kohaste tähtsusjärjestatud tegevuskavade rakendamiseks. Liit
  peaks
  jälgima bioloogilise mitmekesisusega seoses tehtavaid kulutusi, et täita oma andmete esitamise kohustusi bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni raames. Tuleks täita ka muudes asjakohastes liidu õigusaktides sätestatud jälgimisnõuded. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peatamiseks ja selle tendentsi ümberpööramiseks, sealhulgas mere
  ökosüsteemides
  , on vaja toetada asjakohaste liidu õigusaktide ja poliitika (sh ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia 2020 (22), nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ (23) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ (24) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1143/2014 (25)) väljatöötamist, rakendamist, jõustamist ja hindamist, eelkõige luues alusteadmisi poliitika väljatöötamiseks ja rakendamiseks ning arendades, katsetades, tutvustades ja kohaldades parimaid tavasid ja lahendusi seoses väikesemahulise või konkreetsete kohalike, piirkondlike või riiklike vajadustega kohandatud tegevusega, sealhulgas terviklikud lähenemisviisid direktiivi 92/43/EMÜ kohaste tähtsusjärjestatud tegevuskavade rakendamiseks. Liit
  peaks
  jälgima bioloogilise mitmekesisusega seoses tehtavaid kulutusi, et täita oma andmete esitamise kohustusi bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni raames. Tuleks täita ka muudes asjakohastes liidu õigusaktides sätestatud jälgimisnõuded.

| (13) | Bioloogilise mitmekesisuse vähenemise
  ja ökosüsteemide kahjustumise
  peatamiseks ja selle tendentsi ümberpööramiseks, sealhulgas mere
  ja muudes veeökosüsteemides
  , on vaja toetada asjakohaste liidu õigusaktide ja poliitika (sh ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia 2020 (22), nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ (23) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ (24) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1143/2014 (25)) väljatöötamist, rakendamist, jõustamist ja hindamist, eelkõige luues alusteadmisi poliitika väljatöötamiseks ja rakendamiseks ning arendades, katsetades, tutvustades ja kohaldades parimaid tavasid ja lahendusi
  , nagu tulemuslik majandamine,
  seoses väikesemahulise või konkreetsete kohalike, piirkondlike või riiklike vajadustega kohandatud tegevusega, sealhulgas terviklikud lähenemisviisid direktiivi 92/43/EMÜ kohaste tähtsusjärjestatud tegevuskavade rakendamiseks. Liit
  ja liikmesriigid peaksid
  jälgima
  oma
  bioloogilise mitmekesisusega seoses tehtavaid kulutusi, et täita oma andmete esitamise kohustusi bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni raames. Tuleks täita ka muudes asjakohastes liidu õigusaktides sätestatud jälgimisnõuded. |
| --- | --- |

(13)

Bioloogilise mitmekesisuse vähenemise
  ja ökosüsteemide kahjustumise
  peatamiseks ja selle tendentsi ümberpööramiseks, sealhulgas mere
  ja muudes veeökosüsteemides
  , on vaja toetada asjakohaste liidu õigusaktide ja poliitika (sh ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia 2020 (22), nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ (23) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ (24) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1143/2014 (25)) väljatöötamist, rakendamist, jõustamist ja hindamist, eelkõige luues alusteadmisi poliitika väljatöötamiseks ja rakendamiseks ning arendades, katsetades, tutvustades ja kohaldades parimaid tavasid ja lahendusi
  , nagu tulemuslik majandamine,
  seoses väikesemahulise või konkreetsete kohalike, piirkondlike või riiklike vajadustega kohandatud tegevusega, sealhulgas terviklikud lähenemisviisid direktiivi 92/43/EMÜ kohaste tähtsusjärjestatud tegevuskavade rakendamiseks. Liit
  ja liikmesriigid peaksid
  jälgima
  oma
  bioloogilise mitmekesisusega seoses tehtavaid kulutusi, et täita oma andmete esitamise kohustusi bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni raames. Tuleks täita ka muudes asjakohastes liidu õigusaktides sätestatud jälgimisnõuded.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Hiljutised hindamised (sh ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020 ja loodusalaste õigusaktide toimivuskontroll) näitavad, et üks peamisi liidu loodusalaste õigusaktide ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia puuduliku rakendamise põhjuseid on ebapiisav rahastamine. Peamised liidu rahastamisvahendid (näiteks Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfond) võivad anda olulise panuse nende vajaduste rahuldamiseks. Meetmete lõimimist saaks programmiga veelgi tõhustada selliste strateegiliste loodusprojektide kaudu, mille eesmärk on kiirendada liidu loodus- ja bioloogilise mitmekesisuse alaste õigusaktide ja poliitika rakendamist, sealhulgas direktiivi 92/43/EMÜ kohases tähtsusjärjestatud tegevuskavas sätestatud meetmed. Strateegiliste loodusprojektidega tuleks
  liikmesriikides
  toetada meetmeprogramme
  asjakohaste
  looduse ja bioloogilise mitmekesisuse
  alaste eesmärkide
  arvesse
  võtmiseks
  teistes poliitikasuundades ja rahastamisprogrammides, tagades seega asjakohaste vahendite kasutuselevõtu nende poliitikasuundade rakendamisel. Liikmesriigid võivad otsustada oma ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavas kasutada teatava osa Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi eraldistest selleks, et toetada käesolevas määruses määratletud strateegiliste loodusprojektide täiendamiseks võetavaid meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Hiljutised hindamised (sh ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020 ja loodusalaste õigusaktide toimivuskontroll) näitavad, et üks peamisi liidu loodusalaste õigusaktide ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia puuduliku rakendamise põhjuseid on ebapiisav rahastamine. Peamised liidu rahastamisvahendid (näiteks Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfond) võivad anda olulise panuse nende vajaduste rahuldamiseks. Meetmete lõimimist saaks programmiga veelgi tõhustada selliste strateegiliste loodusprojektide kaudu, mille eesmärk on kiirendada liidu loodus- ja bioloogilise mitmekesisuse alaste õigusaktide ja poliitika rakendamist, sealhulgas direktiivi 92/43/EMÜ kohases tähtsusjärjestatud tegevuskavas sätestatud meetmed. Strateegiliste loodusprojektidega tuleks
  liikmesriikides
  toetada meetmeprogramme
  asjakohaste
  looduse ja bioloogilise mitmekesisuse
  alaste eesmärkide
  arvesse
  võtmiseks
  teistes poliitikasuundades ja rahastamisprogrammides, tagades seega asjakohaste vahendite kasutuselevõtu nende poliitikasuundade rakendamisel. Liikmesriigid võivad otsustada oma ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavas kasutada teatava osa Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi eraldistest selleks, et toetada käesolevas määruses määratletud strateegiliste loodusprojektide täiendamiseks võetavaid meetmeid.

| (14) | Hiljutised hindamised (sh ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020 ja loodusalaste õigusaktide toimivuskontroll) näitavad, et üks peamisi liidu loodusalaste õigusaktide ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia puuduliku rakendamise põhjuseid on ebapiisav rahastamine. Peamised liidu rahastamisvahendid (näiteks Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfond) võivad anda olulise panuse nende vajaduste rahuldamiseks
  tingimusel, et rahastamine peab olema täiendav
  . Meetmete lõimimist saaks programmiga veelgi tõhustada selliste strateegiliste loodusprojektide kaudu, mille eesmärk on kiirendada liidu loodus- ja bioloogilise mitmekesisuse alaste õigusaktide ja poliitika rakendamist, sealhulgas direktiivi 92/43/EMÜ kohases tähtsusjärjestatud tegevuskavas sätestatud meetmed. Strateegiliste loodusprojektidega tuleks toetada meetmeprogramme
  , et aidata võtta asjakohaseid
  looduse ja bioloogilise mitmekesisuse
  alaseid eesmärke
  arvesse teistes poliitikasuundades ja rahastamisprogrammides, tagades seega asjakohaste vahendite kasutuselevõtu nende poliitikasuundade rakendamisel. Liikmesriigid võivad otsustada oma ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavas kasutada teatava osa Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi eraldistest selleks, et toetada käesolevas määruses määratletud strateegiliste loodusprojektide täiendamiseks võetavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(14)

Hiljutised hindamised (sh ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020 ja loodusalaste õigusaktide toimivuskontroll) näitavad, et üks peamisi liidu loodusalaste õigusaktide ja bioloogilise mitmekesisuse strateegia puuduliku rakendamise põhjuseid on ebapiisav rahastamine. Peamised liidu rahastamisvahendid (näiteks Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfond) võivad anda olulise panuse nende vajaduste rahuldamiseks
  tingimusel, et rahastamine peab olema täiendav
  . Meetmete lõimimist saaks programmiga veelgi tõhustada selliste strateegiliste loodusprojektide kaudu, mille eesmärk on kiirendada liidu loodus- ja bioloogilise mitmekesisuse alaste õigusaktide ja poliitika rakendamist, sealhulgas direktiivi 92/43/EMÜ kohases tähtsusjärjestatud tegevuskavas sätestatud meetmed. Strateegiliste loodusprojektidega tuleks toetada meetmeprogramme
  , et aidata võtta asjakohaseid
  looduse ja bioloogilise mitmekesisuse
  alaseid eesmärke
  arvesse teistes poliitikasuundades ja rahastamisprogrammides, tagades seega asjakohaste vahendite kasutuselevõtu nende poliitikasuundade rakendamisel. Liikmesriigid võivad otsustada oma ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavas kasutada teatava osa Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi eraldistest selleks, et toetada käesolevas määruses määratletud strateegiliste loodusprojektide täiendamiseks võetavaid meetmeid.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Euroopa ülemereterritooriumide bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva vabatahtliku kavaga (BEST) edendatakse bioloogilise mitmekesisuse, sealhulgas mere bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ning ökosüsteemi teenuste säästvat kasutamist, sealhulgas ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise kliimamuutuste leevendamiseks ja nendega kohanemiseks, liidu äärepoolseimates piirkondades ning ülemeremaadel ja -territooriumitel. BEST on aidanud suurendada teadlikkust äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide ökoloogilisest tähtsusest maailma bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel. Ülemeremaade ja -territooriumide ministrid väljendasid oma 2017. ja 2018. aasta deklaratsioonides rahulolu kõnealuse bioloogilise mitmekesisuse kaitseks loodud väiketoetuste kava üle. On
  asjakohane võimaldada jätkata
  programmist väiketoetuste andmist bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks nii äärepoolseimates piirkondades kui ka ülemeremaades ja -territooriumidel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Euroopa ülemereterritooriumide bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva vabatahtliku kavaga (BEST) edendatakse bioloogilise mitmekesisuse, sealhulgas mere bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ning ökosüsteemi teenuste säästvat kasutamist, sealhulgas ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise kliimamuutuste leevendamiseks ja nendega kohanemiseks, liidu äärepoolseimates piirkondades ning ülemeremaadel ja -territooriumitel. BEST on aidanud suurendada teadlikkust äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide ökoloogilisest tähtsusest maailma bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel. Ülemeremaade ja -territooriumide ministrid väljendasid oma 2017. ja 2018. aasta deklaratsioonides rahulolu kõnealuse bioloogilise mitmekesisuse kaitseks loodud väiketoetuste kava üle. On
  asjakohane võimaldada jätkata
  programmist väiketoetuste andmist bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks nii äärepoolseimates piirkondades kui ka ülemeremaades ja -territooriumidel.

| (15) | Euroopa ülemereterritooriumide bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva vabatahtliku kavaga (BEST) edendatakse bioloogilise mitmekesisuse, sealhulgas mere bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ning ökosüsteemi teenuste säästvat kasutamist, sealhulgas ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise kliimamuutuste leevendamiseks ja nendega kohanemiseks, liidu äärepoolseimates piirkondades ning ülemeremaadel ja -territooriumitel. BEST on aidanud
  2011. aasta vastuvõetud BEST ettevalmistava meetme ja sellele järgnenud BEST 2.0 programmi ja BEST RUP projekti abil
  suurendada teadlikkust äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide ökoloogilisest tähtsusest
  ja nende ülitähtsast rollist
  maailma bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel.
  Komisjoni hinnangul vajatakse kõnealustel territooriumidel kohapealsete projektide jaoks rahalist toetust 8 miljonit eurot aastas.
  Ülemeremaade ja -territooriumide ministrid väljendasid oma 2017. ja 2018. aasta deklaratsioonides rahulolu kõnealuse bioloogilise mitmekesisuse kaitseks loodud väiketoetuste kava üle.
  Seepärast
  on
  väga asjakohane, et
  programmist
  jätkatakse
  väiketoetuste andmist bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks
  , sealhulgas suutlikkuse suurendamiseks ja rahastatavate meetmete kapitaliseerimiseks
  nii äärepoolseimates piirkondades kui ka ülemeremaades ja -territooriumidel. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa ülemereterritooriumide bioloogilist mitmekesisust ja ökosüsteemi teenuseid käsitleva vabatahtliku kavaga (BEST) edendatakse bioloogilise mitmekesisuse, sealhulgas mere bioloogilise mitmekesisuse säilitamist ning ökosüsteemi teenuste säästvat kasutamist, sealhulgas ökosüsteemipõhiseid lähenemisviise kliimamuutuste leevendamiseks ja nendega kohanemiseks, liidu äärepoolseimates piirkondades ning ülemeremaadel ja -territooriumitel. BEST on aidanud
  2011. aasta vastuvõetud BEST ettevalmistava meetme ja sellele järgnenud BEST 2.0 programmi ja BEST RUP projekti abil
  suurendada teadlikkust äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide ökoloogilisest tähtsusest
  ja nende ülitähtsast rollist
  maailma bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel.
  Komisjoni hinnangul vajatakse kõnealustel territooriumidel kohapealsete projektide jaoks rahalist toetust 8 miljonit eurot aastas.
  Ülemeremaade ja -territooriumide ministrid väljendasid oma 2017. ja 2018. aasta deklaratsioonides rahulolu kõnealuse bioloogilise mitmekesisuse kaitseks loodud väiketoetuste kava üle.
  Seepärast
  on
  väga asjakohane, et
  programmist
  jätkatakse
  väiketoetuste andmist bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks
  , sealhulgas suutlikkuse suurendamiseks ja rahastatavate meetmete kapitaliseerimiseks
  nii äärepoolseimates piirkondades kui ka ülemeremaades ja -territooriumidel.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Ringmajanduse edendamiseks tuleb muuta mõttelaadi, kuidas disainida, toota, tarbida ja kõrvaldada materjale ja tooteid, sealhulgas plasti. Programm peaks toetama üleminekut ringmajanduse mudelile rahalise toetuse abil, mida antakse eri osalistele (ettevõtjad, ametiasutused ja tarbijad), eelkõige kohaldades, arendades ja kasutades uuesti parimat tehnoloogiat, parimaid tavasid ja lahendusi, mis on kohandatud konkreetsete kohalike, piirkondlike või riiklike vajadustega, sealhulgas jäätmekäitlus- ja jäätmetekke vältimise kavade rakendamist käsitlevate terviklike lähenemisviiside kaudu. Plastistrateegia rakendamise toetamise kaudu on võimalik võtta meetmeid eelkõige mereprügi vähendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Ringmajanduse edendamiseks tuleb muuta mõttelaadi, kuidas disainida, toota, tarbida ja kõrvaldada materjale ja tooteid, sealhulgas plasti. Programm peaks toetama üleminekut ringmajanduse mudelile rahalise toetuse abil, mida antakse eri osalistele (ettevõtjad, ametiasutused ja tarbijad), eelkõige kohaldades, arendades ja kasutades uuesti parimat tehnoloogiat, parimaid tavasid ja lahendusi, mis on kohandatud konkreetsete kohalike, piirkondlike või riiklike vajadustega, sealhulgas jäätmekäitlus- ja jäätmetekke vältimise kavade rakendamist käsitlevate terviklike lähenemisviiside kaudu. Plastistrateegia rakendamise toetamise kaudu on võimalik võtta meetmeid eelkõige mereprügi vähendamiseks.

| (16) | Ringmajanduse
  ja ressursitõhususe
  edendamiseks tuleb muuta mõttelaadi, kuidas disainida, toota, tarbida ja kõrvaldada materjale ja tooteid, sealhulgas plasti. Programm peaks toetama üleminekut ringmajanduse mudelile rahalise toetuse abil, mida antakse eri osalistele (ettevõtjad, ametiasutused
  , kodanikuühiskond
  ja tarbijad), eelkõige kohaldades, arendades ja kasutades uuesti parimat tehnoloogiat, parimaid tavasid ja lahendusi, mis on kohandatud konkreetsete kohalike, piirkondlike või riiklike vajadustega, sealhulgas
  jäätmehierarhia kohaldamise ning
  jäätmekäitlus- ja jäätmetekke vältimise kavade rakendamist käsitlevate terviklike lähenemisviiside kaudu. Plastistrateegia rakendamise toetamise kaudu on võimalik võtta meetmeid eelkõige mereprügi vähendamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Ringmajanduse
  ja ressursitõhususe
  edendamiseks tuleb muuta mõttelaadi, kuidas disainida, toota, tarbida ja kõrvaldada materjale ja tooteid, sealhulgas plasti. Programm peaks toetama üleminekut ringmajanduse mudelile rahalise toetuse abil, mida antakse eri osalistele (ettevõtjad, ametiasutused
  , kodanikuühiskond
  ja tarbijad), eelkõige kohaldades, arendades ja kasutades uuesti parimat tehnoloogiat, parimaid tavasid ja lahendusi, mis on kohandatud konkreetsete kohalike, piirkondlike või riiklike vajadustega, sealhulgas
  jäätmehierarhia kohaldamise ning
  jäätmekäitlus- ja jäätmetekke vältimise kavade rakendamist käsitlevate terviklike lähenemisviiside kaudu. Plastistrateegia rakendamise toetamise kaudu on võimalik võtta meetmeid eelkõige mereprügi vähendamiseks.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Keskkonnakaitse kõrge tase on liidu kodanike tervise ja heaolu jaoks on äärmiselt oluline. Programmiga tuleks toetada liidu eesmärki toota ja kasutada kemikaale nii, et kahjulik mõju inimeste tervisele ja keskkonnale viidaks miinimumini, ning töötada välja liidu strateegia mürgivaba keskkonna jaoks. Programm peaks toetama ka tegevusi, millega aidatakse kaasa Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/49/EÜ

   (1a)

  rakendamisele, et saavutada sellised müratasemed, mis ei avalda inimeste tervisele märkimisväärset mõju ega ohusta seda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Keskkonnakaitse kõrge tase on liidu kodanike tervise ja heaolu jaoks on äärmiselt oluline. Programmiga tuleks toetada liidu eesmärki toota ja kasutada kemikaale nii, et kahjulik mõju inimeste tervisele ja keskkonnale viidaks miinimumini, ning töötada välja liidu strateegia mürgivaba keskkonna jaoks. Programm peaks toetama ka tegevusi, millega aidatakse kaasa Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/49/EÜ

   (1a)

  rakendamisele, et saavutada sellised müratasemed, mis ei avalda inimeste tervisele märkimisväärset mõju ega ohusta seda.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Liidu õhukvaliteedi poliitika pikaajaline eesmärk on saavutada õhukvaliteedi tase, mis ei põhjusta märkimisväärseid negatiivseid mõjusid ega riske inimtervisele. Üldsuse teadlikkus õhusaastest on suur ja kodanikud ootavad ametiasutustelt tegusid. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2016/2284 (26) rõhutatakse liidupoolse rahastuse rolli puhta õhu eesmärkide saavutamisel. Seega peaks programm toetama projekte, sealhulgas strateegilisi integreeritud projekte, millel on potentsiaali finantsvõimendada avaliku ja erasektori vahendeid, pakkuda hea tava näiteid ja kiirendada õhukvaliteedi kavade ja õigusaktide rakendamist kohalikul, piirkondlikul, mitut piirkonda hõlmaval, riiklikul ja riikidevahelisel tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Liidu õhukvaliteedi poliitika pikaajaline eesmärk on saavutada õhukvaliteedi tase, mis ei põhjusta märkimisväärseid negatiivseid mõjusid ega riske inimtervisele. Üldsuse teadlikkus õhusaastest on suur ja kodanikud ootavad ametiasutustelt tegusid. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2016/2284 (26) rõhutatakse liidupoolse rahastuse rolli puhta õhu eesmärkide saavutamisel. Seega peaks programm toetama projekte, sealhulgas strateegilisi integreeritud projekte, millel on potentsiaali finantsvõimendada avaliku ja erasektori vahendeid, pakkuda hea tava näiteid ja kiirendada õhukvaliteedi kavade ja õigusaktide rakendamist kohalikul, piirkondlikul, mitut piirkonda hõlmaval, riiklikul ja riikidevahelisel tasandil.

| (17) | Liidu õhukvaliteedi poliitika pikaajaline eesmärk on saavutada õhukvaliteedi tase, mis ei põhjusta märkimisväärseid negatiivseid mõjusid ega riske inimtervisele
  ega keskkonnale, tugevdades samas õhukvaliteedi paranemise ja kasvuhoonegaaside heite vähenemise koostoimet
  . Üldsuse teadlikkus õhusaastest on suur ja kodanikud ootavad ametiasutustelt tegusid
  , eelkõige piirkondades, kus elanikkond ja ökosüsteemid puutuvad kokku suure hulga õhusaasteainetega
  . Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2016/2284 (26) rõhutatakse liidupoolse rahastuse rolli puhta õhu eesmärkide saavutamisel. Seega peaks programm toetama projekte, sealhulgas strateegilisi integreeritud projekte, millel on potentsiaali finantsvõimendada avaliku ja erasektori vahendeid, pakkuda hea tava näiteid ja kiirendada õhukvaliteedi kavade ja õigusaktide rakendamist kohalikul, piirkondlikul, mitut piirkonda hõlmaval, riiklikul ja riikidevahelisel tasandil. |
| --- | --- |

(17)

Liidu õhukvaliteedi poliitika pikaajaline eesmärk on saavutada õhukvaliteedi tase, mis ei põhjusta märkimisväärseid negatiivseid mõjusid ega riske inimtervisele
  ega keskkonnale, tugevdades samas õhukvaliteedi paranemise ja kasvuhoonegaaside heite vähenemise koostoimet
  . Üldsuse teadlikkus õhusaastest on suur ja kodanikud ootavad ametiasutustelt tegusid
  , eelkõige piirkondades, kus elanikkond ja ökosüsteemid puutuvad kokku suure hulga õhusaasteainetega
  . Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2016/2284 (26) rõhutatakse liidupoolse rahastuse rolli puhta õhu eesmärkide saavutamisel. Seega peaks programm toetama projekte, sealhulgas strateegilisi integreeritud projekte, millel on potentsiaali finantsvõimendada avaliku ja erasektori vahendeid, pakkuda hea tava näiteid ja kiirendada õhukvaliteedi kavade ja õigusaktide rakendamist kohalikul, piirkondlikul, mitut piirkonda hõlmaval, riiklikul ja riikidevahelisel tasandil.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Merekeskkonna
  kaitsmine ja taastamine on üks liidu keskkonnapoliitika üldeesmärk. Programm peaks toetama järgmist: bioloogilise mitmekesisuse ja
  mereökosüsteemide
  , eelkõige Natura 2000 merealade majandamine, kaitsmine, taastamine ja seire ning liikide kaitse kooskõlas direktiivi 92/43/EMÜ kohaste tähtsusjärjestatud tegevuskavadega; hea keskkonnaseisundi saavutamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/56/EÜ (28); puhta ja eluterve merekeskkonna edendamine; Euroopa plastistrateegia rakendamine ringmajanduses, et lahendada eelkõige kaotatud kalapüügivahendite ja mereprügiga seotud probleeme ning liidu osalemise edendamine rahvusvahelises ookeanide majandamises, mis on oluline ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärkide saavutamiseks ning merede hea seisundi tagamiseks ka tulevaste põlvkondade jaoks. Programmi strateegilised integreeritud projektid ja strateegilised loodusprojektid peaksid hõlmama asjakohaseid meetmeid, mille eesmärk on kaitsta
  merekeskkonda
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Merekeskkonna
  kaitsmine ja taastamine on üks liidu keskkonnapoliitika üldeesmärk. Programm peaks toetama järgmist: bioloogilise mitmekesisuse ja
  mereökosüsteemide
  , eelkõige Natura 2000 merealade majandamine, kaitsmine, taastamine ja seire ning liikide kaitse kooskõlas direktiivi 92/43/EMÜ kohaste tähtsusjärjestatud tegevuskavadega; hea keskkonnaseisundi saavutamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/56/EÜ (28); puhta ja eluterve merekeskkonna edendamine; Euroopa plastistrateegia rakendamine ringmajanduses, et lahendada eelkõige kaotatud kalapüügivahendite ja mereprügiga seotud probleeme ning liidu osalemise edendamine rahvusvahelises ookeanide majandamises, mis on oluline ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärkide saavutamiseks ning merede hea seisundi tagamiseks ka tulevaste põlvkondade jaoks. Programmi strateegilised integreeritud projektid ja strateegilised loodusprojektid peaksid hõlmama asjakohaseid meetmeid, mille eesmärk on kaitsta
  merekeskkonda
  .

| (19) | Veekeskkonna
  kaitsmine ja taastamine on üks liidu keskkonnapoliitika üldeesmärk. Programm peaks toetama järgmist: bioloogilise mitmekesisuse ja
  veeökosüsteemide
  , eelkõige Natura 2000 merealade majandamine, kaitsmine, taastamine ja seire ning liikide kaitse kooskõlas direktiivi 92/43/EMÜ kohaste tähtsusjärjestatud tegevuskavadega; hea keskkonnaseisundi saavutamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/56/EÜ (28); puhta ja eluterve merekeskkonna edendamine; Euroopa plastistrateegia rakendamine ringmajanduses, et lahendada eelkõige kaotatud kalapüügivahendite ja mereprügiga seotud probleeme ning liidu osalemise edendamine rahvusvahelises ookeanide majandamises, mis on oluline ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärkide saavutamiseks ning merede hea seisundi tagamiseks ka tulevaste põlvkondade jaoks. Programmi strateegilised integreeritud projektid ja strateegilised loodusprojektid peaksid hõlmama asjakohaseid meetmeid, mille eesmärk on kaitsta
  veekeskkonda
  . |
| --- | --- |

(19)

Veekeskkonna
  kaitsmine ja taastamine on üks liidu keskkonnapoliitika üldeesmärk. Programm peaks toetama järgmist: bioloogilise mitmekesisuse ja
  veeökosüsteemide
  , eelkõige Natura 2000 merealade majandamine, kaitsmine, taastamine ja seire ning liikide kaitse kooskõlas direktiivi 92/43/EMÜ kohaste tähtsusjärjestatud tegevuskavadega; hea keskkonnaseisundi saavutamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/56/EÜ (28); puhta ja eluterve merekeskkonna edendamine; Euroopa plastistrateegia rakendamine ringmajanduses, et lahendada eelkõige kaotatud kalapüügivahendite ja mereprügiga seotud probleeme ning liidu osalemise edendamine rahvusvahelises ookeanide majandamises, mis on oluline ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärkide saavutamiseks ning merede hea seisundi tagamiseks ka tulevaste põlvkondade jaoks. Programmi strateegilised integreeritud projektid ja strateegilised loodusprojektid peaksid hõlmama asjakohaseid meetmeid, mille eesmärk on kaitsta
  veekeskkonda
  .

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19a) | Natura 2000 alade praegune kaitsestaatus põllumajandusmaal on väga halb, mis näitab, et sellised alad vajavad veel kaitset. Kõige mõjusam vahend bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks Natura 2000 aladel on praegused ÜPP toetused

   (1a)

  . Need toetused on aga ebapiisavad ega kujuta endast looduskapitali jaoks suurt väärtust. Et tõhustada selliste alade keskkonnakaitset, tuleks Natura 2000 alade jaoks ette nähtud ÜPP toetusi suurendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19a)

Natura 2000 alade praegune kaitsestaatus põllumajandusmaal on väga halb, mis näitab, et sellised alad vajavad veel kaitset. Kõige mõjusam vahend bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks Natura 2000 aladel on praegused ÜPP toetused

   (1a)

  . Need toetused on aga ebapiisavad ega kujuta endast looduskapitali jaoks suurt väärtust. Et tõhustada selliste alade keskkonnakaitset, tuleks Natura 2000 alade jaoks ette nähtud ÜPP toetusi suurendada.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Keskkonna-, kliimamuutuste ja sellega seotud puhtale energeetikale ülemineku küsimuste juhtimise parandamiseks tuleb kaasata kodanikuühiskond, suurendades üldsuse teadlikkust, kaasates tarbijad ning laiendades sidusrühmade, sealhulgas vabaühenduste osalemist asjaomaste poliitikasuundadega seotud konsultatsioonides ja nende rakendamises. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Keskkonna-, kliimamuutuste ja sellega seotud puhtale energeetikale ülemineku küsimuste juhtimise parandamiseks tuleb kaasata kodanikuühiskond, suurendades üldsuse teadlikkust, kaasates tarbijad ning laiendades sidusrühmade, sealhulgas vabaühenduste osalemist asjaomaste poliitikasuundadega seotud konsultatsioonides ja nende rakendamises.

| (20) | Keskkonna-, kliimamuutuste ja sellega seotud puhtale energeetikale ülemineku küsimuste juhtimise parandamiseks tuleb kaasata kodanikuühiskond, suurendades üldsuse teadlikkust,
  sealhulgas kommunikatsioonistrateegia abil, milles võetakse arvesse uut meediat ja sotsiaalvõrgustikke,
  kaasates tarbijad ning laiendades
  avalikkuse ja
  sidusrühmade
  mitmetasandilist osalemist
  , sealhulgas vabaühenduste osalemist asjaomaste poliitikasuundadega seotud konsultatsioonides ja nende rakendamises.
  Seepärast on asjakohane, et programmiga toetatakse suurt hulka valitsusväliseid organisatsioone, samuti mittetulundusüksuste võrgustikke, mille eesmärk on liidu üldistes huvides ja mis tegutsevad peamiselt keskkonna- või kliimameetmete valdkonnas, andes konkurentsipõhiselt ja läbipaistvalt tegevustoetusi, et aidata sellistel valitsusvälistel organisatsioonidel, võrgustikel ja üksustel anda tulemuslik panus liidu poliitikasse ning suurendada nende suutlikkust saada tõhusamaks partneriks. |
| --- | --- |

(20)

Keskkonna-, kliimamuutuste ja sellega seotud puhtale energeetikale ülemineku küsimuste juhtimise parandamiseks tuleb kaasata kodanikuühiskond, suurendades üldsuse teadlikkust,
  sealhulgas kommunikatsioonistrateegia abil, milles võetakse arvesse uut meediat ja sotsiaalvõrgustikke,
  kaasates tarbijad ning laiendades
  avalikkuse ja
  sidusrühmade
  mitmetasandilist osalemist
  , sealhulgas vabaühenduste osalemist asjaomaste poliitikasuundadega seotud konsultatsioonides ja nende rakendamises.
  Seepärast on asjakohane, et programmiga toetatakse suurt hulka valitsusväliseid organisatsioone, samuti mittetulundusüksuste võrgustikke, mille eesmärk on liidu üldistes huvides ja mis tegutsevad peamiselt keskkonna- või kliimameetmete valdkonnas, andes konkurentsipõhiselt ja läbipaistvalt tegevustoetusi, et aidata sellistel valitsusvälistel organisatsioonidel, võrgustikel ja üksustel anda tulemuslik panus liidu poliitikasse ning suurendada nende suutlikkust saada tõhusamaks partneriks.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Samal ajal kui juhtimise parandamine kõigil tasanditel peaks olema kõigi allprogrammide läbiv eesmärk, peaks programm toetama horisontaalsete keskkonnajuhtimisalaste õigusaktide väljatöötamist ja
  rakendamist
  , sealhulgas selliste õigusaktide, millega rakendatakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (29). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Samal ajal kui juhtimise parandamine kõigil tasanditel peaks olema kõigi allprogrammide läbiv eesmärk, peaks programm toetama horisontaalsete keskkonnajuhtimisalaste õigusaktide väljatöötamist ja
  rakendamist
  , sealhulgas selliste õigusaktide, millega rakendatakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (29).

| (21) | Samal ajal kui juhtimise parandamine kõigil tasanditel peaks olema kõigi allprogrammide läbiv eesmärk, peaks programm toetama
  keskkonna- ja kliimaõiguse, eelkõige
  horisontaalsete keskkonnajuhtimisalaste õigusaktide väljatöötamist
  , rakendamist, täitmise tagamist
  ja
  tulemuslikku järgimist
  , sealhulgas selliste õigusaktide, millega rakendatakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (29)

  ning Århusi konventsiooni vastavuskomiteed

   (29a). |
| --- | --- |

(21)

Samal ajal kui juhtimise parandamine kõigil tasanditel peaks olema kõigi allprogrammide läbiv eesmärk, peaks programm toetama
  keskkonna- ja kliimaõiguse, eelkõige
  horisontaalsete keskkonnajuhtimisalaste õigusaktide väljatöötamist
  , rakendamist, täitmise tagamist
  ja
  tulemuslikku järgimist
  , sealhulgas selliste õigusaktide, millega rakendatakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (29)

  ning Århusi konventsiooni vastavuskomiteed

   (29a).

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Programmiga tuleks turuosalised ette valmistada üleminekuks puhtale ringluspõhisele, energiatõhusale,
  vähese CO2-heitega
  ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele ning neid selles toetada. Selleks tuleb katsetada uusi ärivõimalusi, täiendada kutseoskusi, parandada kestlike toodete ja teenuste kättesaadavust tarbijatele, kaasata ja volitada arvamusliidreid ning katsetada uudseid meetodeid olemasolevate protsesside ja ärimaastiku kohandamiseks. Et toetada kestlike lahenduste suuremat levikut turul, tuleks taotleda üldsuse heakskiitu ja tarbijaid rohkem kaasata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Programmiga tuleks turuosalised ette valmistada üleminekuks puhtale ringluspõhisele, energiatõhusale,
  vähese CO2-heitega
  ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele ning neid selles toetada. Selleks tuleb katsetada uusi ärivõimalusi, täiendada kutseoskusi, parandada kestlike toodete ja teenuste kättesaadavust tarbijatele, kaasata ja volitada arvamusliidreid ning katsetada uudseid meetodeid olemasolevate protsesside ja ärimaastiku kohandamiseks. Et toetada kestlike lahenduste suuremat levikut turul, tuleks taotleda üldsuse heakskiitu ja tarbijaid rohkem kaasata.

| (22) | Programmiga tuleks turuosalised ette valmistada üleminekuks puhtale ringluspõhisele, energiatõhusale,
  CO2-neutraalsele
  ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele ning neid selles toetada. Selleks tuleb katsetada uusi ärivõimalusi, täiendada kutseoskusi, parandada kestlike toodete ja teenuste kättesaadavust tarbijatele, kaasata ja volitada arvamusliidreid ning katsetada uudseid meetodeid olemasolevate protsesside ja ärimaastiku kohandamiseks Et toetada kestlike lahenduste suuremat levikut turul, tuleks taotleda üldsuse heakskiitu ja tarbijaid rohkem kaasata. |
| --- | --- |

(22)

Programmiga tuleks turuosalised ette valmistada üleminekuks puhtale ringluspõhisele, energiatõhusale,
  CO2-neutraalsele
  ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele ning neid selles toetada. Selleks tuleb katsetada uusi ärivõimalusi, täiendada kutseoskusi, parandada kestlike toodete ja teenuste kättesaadavust tarbijatele, kaasata ja volitada arvamusliidreid ning katsetada uudseid meetodeid olemasolevate protsesside ja ärimaastiku kohandamiseks Et toetada kestlike lahenduste suuremat levikut turul, tuleks taotleda üldsuse heakskiitu ja tarbijaid rohkem kaasata.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (22a) | Programmi eesmärk on toetada tehnikate, lähenemisviiside ja parimate tavade esitlemist, et neid korrata ja suuremate programmide raames laiendada. Uuenduslikud lahendused aitaksid parandada keskkonnatoimet ja säästvust, eelkõige mis puudutab säästvate põllumajandustavade arendamist valdkondades, mis on aktiivsed kliima, vee, pinnase, bioloogilise mitmekesisuse ja jäätmete valdkonnas. Sellega seoses tuleks rõhutada koostoimet teiste programmide ja poliitikavaldkondadega, näiteks põllumajanduse tootlikkust ja jätkusuutlikust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse ning ELi keskkonnajuhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteemiga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22a)

Programmi eesmärk on toetada tehnikate, lähenemisviiside ja parimate tavade esitlemist, et neid korrata ja suuremate programmide raames laiendada. Uuenduslikud lahendused aitaksid parandada keskkonnatoimet ja säästvust, eelkõige mis puudutab säästvate põllumajandustavade arendamist valdkondades, mis on aktiivsed kliima, vee, pinnase, bioloogilise mitmekesisuse ja jäätmete valdkonnas. Sellega seoses tuleks rõhutada koostoimet teiste programmide ja poliitikavaldkondadega, näiteks põllumajanduse tootlikkust ja jätkusuutlikust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse ning ELi keskkonnajuhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteemiga.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | ELi tasandil rahastatakse keskkonna- ja kliimameetmetega seotud investeeringuid peamiselt liidu suurematest rahastamisprogrammidest (kliimaeesmärkide
  arvesse võtmine)
  . Pidades silmas nende kiirendavat rolli, peaksid programmi raames välja töötatud strateegilised integreeritud projektid ja strateegilised loodusprojektid suurendama rahastamisvõimalusi nendest rahastamisprogrammidest ja muud rahastamisallikatest, näiteks riiklikest vahenditest, ja tekitama koostoimet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

ELi tasandil rahastatakse keskkonna- ja kliimameetmetega seotud investeeringuid peamiselt liidu suurematest rahastamisprogrammidest (kliimaeesmärkide
  arvesse võtmine)
  . Pidades silmas nende kiirendavat rolli, peaksid programmi raames välja töötatud strateegilised integreeritud projektid ja strateegilised loodusprojektid suurendama rahastamisvõimalusi nendest rahastamisprogrammidest ja muud rahastamisallikatest, näiteks riiklikest vahenditest, ja tekitama koostoimet.

| (23) | ELi tasandil rahastatakse keskkonna- ja kliimameetmetega seotud investeeringuid peamiselt liidu suurematest rahastamisprogrammidest
  . Seepärast on hädavajalik tõhustada
  kliimaeesmärkide
  arvessevõtmise alaseid jõupingutusi, et tagada liidu muude rahastamisprogrammide kestlikkus, bioloogiline mitmekesisus ja kliimamõju ning integreerida kestlikkuse kaitsemeetmed kõikidesse liidu vahenditesse. Komisjonil peaks olema õigus võtta vastu ühine metoodika ja võtta mõjusaid meetmeid, et tagada, et teised liidu programmid ja poliitikavaldkonnad ei mõjutaks programmi LIFE projekte negatiivselt
  . Pidades silmas nende kiirendavat rolli, peaksid programmi raames välja töötatud strateegilised integreeritud projektid ja strateegilised loodusprojektid suurendama rahastamisvõimalusi nendest rahastamisprogrammidest ja muud rahastamisallikatest, näiteks riiklikest vahenditest, ja tekitama koostoimet. |
| --- | --- |

(23)

ELi tasandil rahastatakse keskkonna- ja kliimameetmetega seotud investeeringuid peamiselt liidu suurematest rahastamisprogrammidest
  . Seepärast on hädavajalik tõhustada
  kliimaeesmärkide
  arvessevõtmise alaseid jõupingutusi, et tagada liidu muude rahastamisprogrammide kestlikkus, bioloogiline mitmekesisus ja kliimamõju ning integreerida kestlikkuse kaitsemeetmed kõikidesse liidu vahenditesse. Komisjonil peaks olema õigus võtta vastu ühine metoodika ja võtta mõjusaid meetmeid, et tagada, et teised liidu programmid ja poliitikavaldkonnad ei mõjutaks programmi LIFE projekte negatiivselt
  . Pidades silmas nende kiirendavat rolli, peaksid programmi raames välja töötatud strateegilised integreeritud projektid ja strateegilised loodusprojektid suurendama rahastamisvõimalusi nendest rahastamisprogrammidest ja muud rahastamisallikatest, näiteks riiklikest vahenditest, ja tekitama koostoimet.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (23a) | Strateegiliste loodusprojektide ja strateegiliste integreeritud projektide edu sõltub tihedast koostööst riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning programmi eesmärkidest mõjutatud valitsusväliste osalejate vahel. Seetõttu tuleks kohaldada projektide väljatöötamist, rakendamist, hindamist ja järelevalvet käsitlevate otsuste läbipaistvuse ja avalikustamise põhimõtet, seda eelkõige süvalaiendamise või mitme rahastamisallika korral. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23a)

Strateegiliste loodusprojektide ja strateegiliste integreeritud projektide edu sõltub tihedast koostööst riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ning programmi eesmärkidest mõjutatud valitsusväliste osalejate vahel. Seetõttu tuleks kohaldada projektide väljatöötamist, rakendamist, hindamist ja järelevalvet käsitlevate otsuste läbipaistvuse ja avalikustamise põhimõtet, seda eelkõige süvalaiendamise või mitme rahastamisallika korral.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Pidades silmas kliimamuutustega võitlemise olulisust kooskõlas liidu kohustustega rakendada Pariisi kokkulepet ning pidada kinni ÜRO kestliku arengu eesmärkidest, aitab programm võtta arvesse kliimameetmeid ja saavutada kogu eelarvet hõlmav eesmärk, mille kohaselt peaks 25 % ELi kulutustest toetama kliimaeesmärkide täitmist. Programmi alusel võetavad meetmed peaksid toetama kliimaeesmärkide saavutamist 61 % ulatuses programmi rahastamispaketist. Programmi ettevalmistamise ja rakendamise ajal tehakse kindlaks asjakohased meetmed ning neid hinnatakse uuesti asjakohaste hindamiste ja läbivaatamiste käigus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Pidades silmas kliimamuutustega võitlemise olulisust kooskõlas liidu kohustustega rakendada Pariisi kokkulepet ning pidada kinni ÜRO kestliku arengu eesmärkidest, aitab programm võtta arvesse kliimameetmeid ja saavutada kogu eelarvet hõlmav eesmärk, mille kohaselt peaks 25 % ELi kulutustest toetama kliimaeesmärkide täitmist. Programmi alusel võetavad meetmed peaksid toetama kliimaeesmärkide saavutamist 61 % ulatuses programmi rahastamispaketist. Programmi ettevalmistamise ja rakendamise ajal tehakse kindlaks asjakohased meetmed ning neid hinnatakse uuesti asjakohaste hindamiste ja läbivaatamiste käigus.

| (24) | Pidades silmas kliimamuutustega
  koordineeritult ja ambitsioonikalt
  võitlemise olulisust kooskõlas liidu kohustustega rakendada Pariisi kokkulepet ning pidada kinni ÜRO kestliku arengu eesmärkidest, aitab programm võtta arvesse kliimameetmeid ja saavutada kogu eelarvet hõlmav eesmärk, mille kohaselt peaks
  mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kestuse ajal vähemalt
  25 % ELi kulutustest toetama kliimaeesmärkide täitmist
  , ning iga-aastast 30 % eesmärki võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt 2027. aastaks
  . Programmi alusel võetavad meetmed peaksid toetama kliimaeesmärkide saavutamist [61 %] ulatuses programmi rahastamispaketist. Programmi ettevalmistamise ja rakendamise ajal tehakse kindlaks asjakohased meetmed ning neid hinnatakse uuesti asjakohaste hindamiste ja läbivaatamiste käigus. |
| --- | --- |

(24)

Pidades silmas kliimamuutustega
  koordineeritult ja ambitsioonikalt
  võitlemise olulisust kooskõlas liidu kohustustega rakendada Pariisi kokkulepet ning pidada kinni ÜRO kestliku arengu eesmärkidest, aitab programm võtta arvesse kliimameetmeid ja saavutada kogu eelarvet hõlmav eesmärk, mille kohaselt peaks
  mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kestuse ajal vähemalt
  25 % ELi kulutustest toetama kliimaeesmärkide täitmist
  , ning iga-aastast 30 % eesmärki võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt 2027. aastaks
  . Programmi alusel võetavad meetmed peaksid toetama kliimaeesmärkide saavutamist [61 %] ulatuses programmi rahastamispaketist. Programmi ettevalmistamise ja rakendamise ajal tehakse kindlaks asjakohased meetmed ning neid hinnatakse uuesti asjakohaste hindamiste ja läbivaatamiste käigus.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Pidades silmas ELi toimimise lepingu artiklit 349 ja äärepoolseimate piirkondade konkreetseid vajadusi ja haavatavust, tuleks programmi rakendamisel pöörata piisavat tähelepanu neid piirkondi käsitlevale strateegiale. Tuleks võtta arvesse ka muid liidu poliitikasuundi kui keskkonna-, kliima- ja asjakohane puhtale energeetikale ülemineku poliitika. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Pidades silmas ELi toimimise lepingu artiklit 349 ja äärepoolseimate piirkondade konkreetseid vajadusi ja haavatavust, tuleks programmi rakendamisel pöörata piisavat tähelepanu neid piirkondi käsitlevale strateegiale. Tuleks võtta arvesse ka muid liidu poliitikasuundi kui keskkonna-, kliima- ja asjakohane puhtale energeetikale ülemineku poliitika.

| (25) | Pidades silmas ELi toimimise lepingu artiklit 349 ja äärepoolseimate piirkondade konkreetseid vajadusi ja haavatavust, tuleks programmi rakendamisel pöörata piisavat tähelepanu neid piirkondi käsitlevale strateegiale.
  Sellega seoses tuleks liidu ja liikmesriikide poolset rahastamist vastavalt tugevdada.
  Tuleks võtta arvesse ka muid liidu poliitikasuundi kui keskkonna-, kliima- ja asjakohane puhtale energeetikale ülemineku poliitika. |
| --- | --- |

(25)

Pidades silmas ELi toimimise lepingu artiklit 349 ja äärepoolseimate piirkondade konkreetseid vajadusi ja haavatavust, tuleks programmi rakendamisel pöörata piisavat tähelepanu neid piirkondi käsitlevale strateegiale.
  Sellega seoses tuleks liidu ja liikmesriikide poolset rahastamist vastavalt tugevdada.
  Tuleks võtta arvesse ka muid liidu poliitikasuundi kui keskkonna-, kliima- ja asjakohane puhtale energeetikale ülemineku poliitika.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Programmi rakendamise toetamiseks peaks komisjon tegema koostööd programmi riiklike kontaktpunktidega, korraldama seminare ja õpikodasid, avaldama programmist rahastatavate projektide nimekirja või viima läbi muud tegevust projekti
  tulemuste levitamiseks ja
  kogemuste, teadmiste ja parimate tavade
  vahetamise hõlbustamiseks
  ning projektitulemuste
  kordamiseks
  kogu liidus. Selline tegevus peaks keskenduma eelkõige sellistele liikmesriikidele, kus rahastamisvahendeid kasutatakse vähe, ning hõlbustama samas valdkonnas rakendatud ja käimasolevate projektide toetusesaajate, taotlejate või sidusrühmade vahelist teabevahetust ja koostööd. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Programmi rakendamise toetamiseks peaks komisjon tegema koostööd programmi riiklike kontaktpunktidega, korraldama seminare ja õpikodasid, avaldama programmist rahastatavate projektide nimekirja või viima läbi muud tegevust projekti
  tulemuste levitamiseks ja
  kogemuste, teadmiste ja parimate tavade
  vahetamise hõlbustamiseks
  ning projektitulemuste
  kordamiseks
  kogu liidus. Selline tegevus peaks keskenduma eelkõige sellistele liikmesriikidele, kus rahastamisvahendeid kasutatakse vähe, ning hõlbustama samas valdkonnas rakendatud ja käimasolevate projektide toetusesaajate, taotlejate või sidusrühmade vahelist teabevahetust ja koostööd.

| (26) | Programmi rakendamise toetamiseks peaks komisjon tegema koostööd programmi riiklike
  , piirkondlike ja kohalike
  kontaktpunktidega,
  kaasa arvatud kohaliku tasandi nõuandevõrgustiku loomisel, et hõlbustada suure lisaväärtuse ja poliitilise mõjuga projektide väljatöötamist ning tagada teabe andmine lisarahastamise, projektide ülekandvuse ja pikaajalise kestlikkuse kohta,
  korraldama seminare ja õpikodasid, avaldama programmist rahastatavate projektide nimekirja või viima läbi muud tegevust
  , näiteks meediakampaaniaid, et paremini levitada
  projekti
  tulemusi ning hõlbustada
  kogemuste, teadmiste ja parimate tavade
  vahetamist
  ning projektitulemuste
  kordamist
  kogu liidus
  , edendades sel moel koostööd ja teabevahetust
  . Selline tegevus peaks keskenduma eelkõige sellistele liikmesriikidele, kus rahastamisvahendeid kasutatakse vähe, ning hõlbustama samas valdkonnas rakendatud ja käimasolevate projektide toetusesaajate, taotlejate või sidusrühmade vahelist teabevahetust ja koostööd.
  On ülimalt oluline, et teabevahetuses ja koostöös osaleksid ka piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused ja sidusrühmad. |
| --- | --- |

(26)

Programmi rakendamise toetamiseks peaks komisjon tegema koostööd programmi riiklike
  , piirkondlike ja kohalike
  kontaktpunktidega,
  kaasa arvatud kohaliku tasandi nõuandevõrgustiku loomisel, et hõlbustada suure lisaväärtuse ja poliitilise mõjuga projektide väljatöötamist ning tagada teabe andmine lisarahastamise, projektide ülekandvuse ja pikaajalise kestlikkuse kohta,
  korraldama seminare ja õpikodasid, avaldama programmist rahastatavate projektide nimekirja või viima läbi muud tegevust
  , näiteks meediakampaaniaid, et paremini levitada
  projekti
  tulemusi ning hõlbustada
  kogemuste, teadmiste ja parimate tavade
  vahetamist
  ning projektitulemuste
  kordamist
  kogu liidus
  , edendades sel moel koostööd ja teabevahetust
  . Selline tegevus peaks keskenduma eelkõige sellistele liikmesriikidele, kus rahastamisvahendeid kasutatakse vähe, ning hõlbustama samas valdkonnas rakendatud ja käimasolevate projektide toetusesaajate, taotlejate või sidusrühmade vahelist teabevahetust ja koostööd.
  On ülimalt oluline, et teabevahetuses ja koostöös osaleksid ka piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused ja sidusrühmad.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (28a) | Kaasrahastamise miinimum- ja maksimummäärad tuleks kehtestada tasemel, mis on vajalik selleks, et säilitada programmi pakutava toetuse tulemuslik tase, võttes samal ajal arvesse paindlikkust ja kohandatavust, mida on vaja olemasolevatele meetmetele ja üksustele reageerimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28a)

Kaasrahastamise miinimum- ja maksimummäärad tuleks kehtestada tasemel, mis on vajalik selleks, et säilitada programmi pakutava toetuse tulemuslik tase, võttes samal ajal arvesse paindlikkust ja kohandatavust, mida on vaja olemasolevatele meetmetele ja üksustele reageerimiseks.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | Rahastamisliikide ning rakendamismeetodite valimisel tuleks lähtuda sellest, kas nende kaudu on võimalik täita meetme konkreetseid eesmärke ja saada tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollimise kulusid, halduskoormust ja huvide konflikti tekkimise ohtu. Toetuste puhul tuleks kaaluda selle raames ühekordsete maksete, kindlasummaliste maksete ja ühikukulude astmestiku kasutamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

Rahastamisliikide ning rakendamismeetodite valimisel tuleks lähtuda sellest, kas nende kaudu on võimalik täita meetme konkreetseid eesmärke ja saada tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollimise kulusid, halduskoormust ja huvide konflikti tekkimise ohtu. Toetuste puhul tuleks kaaluda selle raames ühekordsete maksete, kindlasummaliste maksete ja ühikukulude astmestiku kasutamist.

| (31) | Rahastamisliikide ning rakendamismeetodite valimisel tuleks lähtuda sellest, kas nende kaudu on võimalik täita meetme konkreetseid eesmärke ja saada tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollimise kulusid, halduskoormust ja huvide konflikti tekkimise ohtu. Toetuste puhul tuleks kaaluda selle raames ühekordsete maksete, kindlasummaliste maksete ja ühikukulude astmestiku kasutamist.
  Komisjon peaks tagama, et rakendamine on kergesti mõistetav, ning edendama projektiarendajate huvides tegelikku lihtsustamist. |
| --- | --- |

(31)

Rahastamisliikide ning rakendamismeetodite valimisel tuleks lähtuda sellest, kas nende kaudu on võimalik täita meetme konkreetseid eesmärke ja saada tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollimise kulusid, halduskoormust ja huvide konflikti tekkimise ohtu. Toetuste puhul tuleks kaaluda selle raames ühekordsete maksete, kindlasummaliste maksete ja ühikukulude astmestiku kasutamist.
  Komisjon peaks tagama, et rakendamine on kergesti mõistetav, ning edendama projektiarendajate huvides tegelikku lihtsustamist.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (36a) | Selleks et tagada, et programmi toetus ja rakendamine on kooskõlas liidu poliitika ja prioriteetidega ning täiendab muid liidu rahastamisvahendeid, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, võttes vastu mitmeaastased tööprogrammid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36a)

Selleks et tagada, et programmi toetus ja rakendamine on kooskõlas liidu poliitika ja prioriteetidega ning täiendab muid liidu rahastamisvahendeid, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, võttes vastu mitmeaastased tööprogrammid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (38) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt
  kestliku arengu
  toetamine ning liidu keskkonna- ja kliimaalastes ning asjakohastes puhtale energeetikale üleminekut käsitlevates õigusaktides, strateegiates, kavades või rahvusvaheliste kohustustega seatud eesmärkide ja sihtide saavutamisele kaasaaitamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse ja toime tõttu on neid pigem parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt
  kestliku arengu
  toetamine ning liidu keskkonna- ja kliimaalastes ning asjakohastes puhtale energeetikale üleminekut käsitlevates õigusaktides, strateegiates, kavades või rahvusvaheliste kohustustega seatud eesmärkide ja sihtide saavutamisele kaasaaitamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse ja toime tõttu on neid pigem parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (38) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt
  kõrgetasemelise keskkonnakaitse ja kaugelevaatavate kliimameetmete
  toetamine
  koos hea juhtimise ja paljusid sidusrühmi hõlmava käsitusega
  ning liidu keskkonna- ja kliimaalastes ning asjakohastes puhtale energeetikale üleminekut
  , bioloogilist mitmekesisust, ringmajandust ning taastuvenergiat ja energiatõhusust
  käsitlevates õigusaktides, strateegiates, kavades või rahvusvaheliste kohustustega seatud eesmärkide ja sihtide saavutamisele kaasaaitamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse ja toime tõttu on neid pigem parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(38)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt
  kõrgetasemelise keskkonnakaitse ja kaugelevaatavate kliimameetmete
  toetamine
  koos hea juhtimise ja paljusid sidusrühmi hõlmava käsitusega
  ning liidu keskkonna- ja kliimaalastes ning asjakohastes puhtale energeetikale üleminekut
  , bioloogilist mitmekesisust, ringmajandust ning taastuvenergiat ja energiatõhusust
  käsitlevates õigusaktides, strateegiates, kavades või rahvusvaheliste kohustustega seatud eesmärkide ja sihtide saavutamisele kaasaaitamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse ja toime tõttu on neid pigem parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva määrusega kehtestatakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) (edaspidi „programm“). | Käesoleva määrusega kehtestatakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) (edaspidi „programm“)
  , mis hõlmab ajavahemikku 1. jaanuar 2021 kuni 31. detsember 2027
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva määrusega kehtestatakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) (edaspidi „programm“).

Käesoleva määrusega kehtestatakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) (edaspidi „programm“)
  , mis hõlmab ajavahemikku 1. jaanuar 2021 kuni 31. detsember 2027
  .

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selles sätestatakse programmi eesmärgid, eelarve
  aastateks 2021–2027
  , ELi-poolse rahastamise vormid ja selle rahastamise eeskirjad. | Selles sätestatakse programmi eesmärgid, eelarve
  selleks perioodiks
  , ELi-poolse rahastamise vormid ja selle rahastamise eeskirjad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Selles sätestatakse programmi eesmärgid, eelarve
  aastateks 2021–2027
  , ELi-poolse rahastamise vormid ja selle rahastamise eeskirjad.

Selles sätestatakse programmi eesmärgid, eelarve
  selleks perioodiks
  , ELi-poolse rahastamise vormid ja selle rahastamise eeskirjad.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | „strateegiline loodusprojekt“ – projekt, millega toetatakse liidu looduse ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide täitmist, rakendades
  liikmesriikides
  sidusaid meetmeprogramme nende eesmärkide arvesse võtmiseks muudes poliitikavaldkondades ja rahastamisvahendites, sealhulgas direktiivi 92/43/EMÜ kohase tähtsusjärjestatud tegevuskava koordineeritud rakendamise kaudu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

„strateegiline loodusprojekt“ – projekt, millega toetatakse liidu looduse ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide täitmist, rakendades
  liikmesriikides
  sidusaid meetmeprogramme nende eesmärkide arvesse võtmiseks muudes poliitikavaldkondades ja rahastamisvahendites, sealhulgas direktiivi 92/43/EMÜ kohase tähtsusjärjestatud tegevuskava koordineeritud rakendamise kaudu;

| 1) | „strateegiline loodusprojekt“ – projekt, millega toetatakse liidu looduse ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide täitmist, rakendades sidusaid meetmeprogramme
  eelkõige
  nende eesmärkide arvesse võtmiseks muudes poliitikavaldkondades ja rahastamisvahendites, sealhulgas direktiivi 92/43/EMÜ kohase tähtsusjärjestatud tegevuskava koordineeritud rakendamise kaudu; |
| --- | --- |

1)

„strateegiline loodusprojekt“ – projekt, millega toetatakse liidu looduse ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide täitmist, rakendades sidusaid meetmeprogramme
  eelkõige
  nende eesmärkide arvesse võtmiseks muudes poliitikavaldkondades ja rahastamisvahendites, sealhulgas direktiivi 92/43/EMÜ kohase tähtsusjärjestatud tegevuskava koordineeritud rakendamise kaudu;

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Programmi üldine eesmärk on toetada üleminekut puhtale, ringluspõhisele, energiatõhusale,
  vähese
  CO2

  -heitega
  ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele,
  sealhulgas puhtale energeetikale ülemineku,
  keskkonna
  kaitsmise ja keskkonna kvaliteedi parandamise ning
  bioloogilise mitmekesisuse
  vähenemise peatamise
  ja
  selle tendentsi ümberpööramise kaudu
  , toetades seeläbi kestlikku arengut. | 1.   Programmi üldine eesmärk on toetada
  õiglase ülemineku raamistikus
  üleminekut puhtale, ringluspõhisele, energiatõhusale, CO2

  -neutraalsele
  ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele,
  kaitsta ja parandada
  keskkonna
  kvaliteeti ning peatada
  bioloogilise mitmekesisuse
  vähenemine
  ja
  pöörata see tendents ümber
  , toetades seeläbi kestlikku arengut. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Programmi üldine eesmärk on toetada üleminekut puhtale, ringluspõhisele, energiatõhusale,
  vähese
  CO2

  -heitega
  ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele,
  sealhulgas puhtale energeetikale ülemineku,
  keskkonna
  kaitsmise ja keskkonna kvaliteedi parandamise ning
  bioloogilise mitmekesisuse
  vähenemise peatamise
  ja
  selle tendentsi ümberpööramise kaudu
  , toetades seeläbi kestlikku arengut.

1.   Programmi üldine eesmärk on toetada
  õiglase ülemineku raamistikus
  üleminekut puhtale, ringluspõhisele, energiatõhusale, CO2

  -neutraalsele
  ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele,
  kaitsta ja parandada
  keskkonna
  kvaliteeti ning peatada
  bioloogilise mitmekesisuse
  vähenemine
  ja
  pöörata see tendents ümber
  , toetades seeläbi kestlikku arengut.

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | arendada, tutvustada ja edendada uuenduslikke meetodeid ja lähenemisviise, mis on vajalikud liidu keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide ja poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks, millest üks on üleminek puhtale
  energeetikale
  , ning aidata kaasa looduse ja bioloogilise mitmekesisusega seotud parimate tavade kohaldamisele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

arendada, tutvustada ja edendada uuenduslikke meetodeid ja lähenemisviise, mis on vajalikud liidu keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide ja poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks, millest üks on üleminek puhtale
  energeetikale
  , ning aidata kaasa looduse ja bioloogilise mitmekesisusega seotud parimate tavade kohaldamisele;

energeetikale

| a) | arendada, tutvustada ja edendada uuenduslikke meetodeid ja lähenemisviise, mis on vajalikud liidu keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide ja poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks, millest üks on üleminek puhtale
  taastuvenergiale ja energiatõhususe suurendamine
  , ning aidata kaasa looduse ja bioloogilise mitmekesisusega seotud
  teadmusbaasi, tulemusliku juhtimise ja
  parimate tavade kohaldamisele
  , kaasa arvatud Natura 2000 võrgustiku toetamise kaudu
  ; |
| --- | --- |

a)

arendada, tutvustada ja edendada uuenduslikke meetodeid ja lähenemisviise, mis on vajalikud liidu keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide ja poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks, millest üks on üleminek puhtale
  taastuvenergiale ja energiatõhususe suurendamine
  , ning aidata kaasa looduse ja bioloogilise mitmekesisusega seotud
  teadmusbaasi, tulemusliku juhtimise ja
  parimate tavade kohaldamisele
  , kaasa arvatud Natura 2000 võrgustiku toetamise kaudu
  ;

taastuvenergiale ja energiatõhususe suurendamine

teadmusbaasi, tulemusliku juhtimise ja

, kaasa arvatud Natura 2000 võrgustiku toetamise kaudu

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | toetada asjakohaste liidu õigusaktide ja poliitikavaldkondade arendamist, rakendamist, järelevalvet ja jõustamist,
  muu hulgas
  tõhustades juhtimist avaliku ja erasektori osalejate suutlikkuse suurendamise ja kodanikuühiskonna kaasamise kaudu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

toetada asjakohaste liidu õigusaktide ja poliitikavaldkondade arendamist, rakendamist, järelevalvet ja jõustamist,
  muu hulgas
  tõhustades juhtimist avaliku ja erasektori osalejate suutlikkuse suurendamise ja kodanikuühiskonna kaasamise kaudu;

muu hulgas

| b) | toetada asjakohaste liidu õigusaktide ja poliitikavaldkondade arendamist, rakendamist, järelevalvet
  , tulemuslikku täitmist
  ja jõustamist,
  eelkõige toetades ELi toimimise lepingu artikli 192 lõike 3 kohaselt vastu võetud üldiste keskkonnaalaste tegevusprogrammide rakendamist ning
  tõhustades
  keskkonna- ja kliimaalast
  juhtimist
  igal tasandil, muu hulgas
  avaliku ja erasektori osalejate suutlikkuse suurendamise ja kodanikuühiskonna kaasamise kaudu; |
| --- | --- |

b)

toetada asjakohaste liidu õigusaktide ja poliitikavaldkondade arendamist, rakendamist, järelevalvet
  , tulemuslikku täitmist
  ja jõustamist,
  eelkõige toetades ELi toimimise lepingu artikli 192 lõike 3 kohaselt vastu võetud üldiste keskkonnaalaste tegevusprogrammide rakendamist ning
  tõhustades
  keskkonna- ja kliimaalast
  juhtimist
  igal tasandil, muu hulgas
  avaliku ja erasektori osalejate suutlikkuse suurendamise ja kodanikuühiskonna kaasamise kaudu;

, tulemuslikku täitmist

eelkõige toetades ELi toimimise lepingu artikli 192 lõike 3 kohaselt vastu võetud üldiste keskkonnaalaste tegevusprogrammide rakendamist ning

keskkonna- ja kliimaalast

igal tasandil, muu hulgas

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Rahastamispakett programmi rakendamiseks ajavahemikul 2021–2027 on
  5 450 000 000
  eurot jooksevhindades. | 1.   Rahastamispakett programmi rakendamiseks ajavahemikul 2021–2027 on
  2018. aasta hindades 6 442 000 000
   eurot (jooksevhindades
  7 272 000 000 eurot)
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Rahastamispakett programmi rakendamiseks ajavahemikul 2021–2027 on
  5 450 000 000
  eurot jooksevhindades.

1.   Rahastamispakett programmi rakendamiseks ajavahemikul 2021–2027 on
  2018. aasta hindades 6 442 000 000
   eurot (jooksevhindades
  7 272 000 000 eurot)
  .

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2

Artikkel 5 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud summa suunav jaotus on järgmine: | 2.   Lõikes 1 osutatud summa suunav jaotus on järgmine: |
| (a) | 3 500 000 000 eurot
  valdkonnale „Keskkond“, millest |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud summa suunav jaotus on järgmine:

2.   Lõikes 1 osutatud summa suunav jaotus on järgmine:

(a)

3 500 000 000 eurot
  valdkonnale „Keskkond“, millest

3 500 000 000 eurot

| a) | 4 715 000 000 eurot 2018. aasta hindades (5 322 000 000 jooksevhindades, mis vastab 73,2  %-le programmi kogu rahastamispaketist)
  valdkonnale „Keskkond“, millest |
| --- | --- |

a)

4 715 000 000 eurot 2018. aasta hindades (5 322 000 000 jooksevhindades, mis vastab 73,2  %-le programmi kogu rahastamispaketist)
  valdkonnale „Keskkond“, millest

4 715 000 000 eurot 2018. aasta hindades (5 322 000 000 jooksevhindades, mis vastab 73,2  %-le programmi kogu rahastamispaketist)

| | (1) | 2 150 000 000
  eurot looduse ja bioloogilise mitmekesisuse allprogrammile; |
| --- | --- | --- |

(1)

2 150 000 000
  eurot looduse ja bioloogilise mitmekesisuse allprogrammile;

2 150 000 000

| | 1) | 2 829 000 000
  eurot
  2018. aasta hindades (3 261 420 000 jooksevhindades, mis vastab 44,9  %-le programmi kogu rahastamispaketist)
  looduse ja bioloogilise mitmekesisuse allprogrammile
  , ning |
| --- | --- | --- |

1)

2 829 000 000
  eurot
  2018. aasta hindades (3 261 420 000 jooksevhindades, mis vastab 44,9  %-le programmi kogu rahastamispaketist)
  looduse ja bioloogilise mitmekesisuse allprogrammile
  , ning

2 829 000 000

2018. aasta hindades (3 261 420 000 jooksevhindades, mis vastab 44,9  %-le programmi kogu rahastamispaketist)

, ning

| | (2) | 1 350 000 000
  eurot ringmajanduse ja elukvaliteedi allprogrammile; |
| --- | --- | --- |

(2)

1 350 000 000
  eurot ringmajanduse ja elukvaliteedi allprogrammile;

1 350 000 000

| | 2) | 1 886 000 000
  eurot
  2018. aasta hindades (2 060 580 000 jooksevhindades, mis vastab 28,3  %-le programmi kogu rahastamispaketist)
  ringmajanduse ja elukvaliteedi allprogrammile; |
| --- | --- | --- |

2)

1 886 000 000
  eurot
  2018. aasta hindades (2 060 580 000 jooksevhindades, mis vastab 28,3  %-le programmi kogu rahastamispaketist)
  ringmajanduse ja elukvaliteedi allprogrammile;

1 886 000 000

2018. aasta hindades (2 060 580 000 jooksevhindades, mis vastab 28,3  %-le programmi kogu rahastamispaketist)

| (b) | 1 950 000 000 eurot valdkonnale „Kliimameetmed“, millest |
| --- | --- |

(b)

1 950 000 000 eurot valdkonnale „Kliimameetmed“, millest

| b) | 1 950 000 000 eurot valdkonnale „Kliimameetmed“, millest |
| --- | --- |

b)

1 950 000 000 eurot valdkonnale „Kliimameetmed“, millest

| | (1) | 950 000 000 eurot kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise allprogrammile ning |
| --- | --- | --- |

(1)

950 000 000 eurot kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise allprogrammile ning

| | 1) | 950 000 000 eurot kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise allprogrammile ning |
| --- | --- | --- |

1)

950 000 000 eurot kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise allprogrammile ning

| | (2) | 1 000 000 000 eurot puhtale energeetikale ülemineku allprogrammile. |
| --- | --- | --- |

(2)

1 000 000 000 eurot puhtale energeetikale ülemineku allprogrammile.

| | 2) | 1 000 000 000 eurot puhtale energeetikale ülemineku allprogrammile. |
| --- | --- | --- |

2)

1 000 000 000 eurot puhtale energeetikale ülemineku allprogrammile.

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 6 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Programm
  on avatud järgmistele kolmandatele riikidele: | 1.   
  Tingimusel et nad täidavad täielikult kõiki programmi reegleid ja juhiseid,
  on
  programm
  avatud järgmistele kolmandatele riikidele: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Programm
  on avatud järgmistele kolmandatele riikidele:

1.   
  Tingimusel et nad täidavad täielikult kõiki programmi reegleid ja juhiseid,
  on
  programm
  avatud järgmistele kolmandatele riikidele:

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 a (uus)

Artikkel 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 6a




  Rahvusvaheline koostöö




  Programmi rakendamisel võib teha koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega ning nende organisatsioonide asutuste ja organitega, kui see on vajalik artiklis 3 sätestatud üldeesmärkide saavutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 6a

Rahvusvaheline koostöö

Programmi rakendamisel võib teha koostööd asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega ning nende organisatsioonide asutuste ja organitega, kui see on vajalik artiklis 3 sätestatud üldeesmärkide saavutamiseks.

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7

Artikkel 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Programmi
  rakendatakse viisil, mis tagab selle kooskõla
  Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga, programmiga „Euroopa horisont“, Euroopa ühendamise rahastuga ja programmiga InvestEU, et tekitada koostoimet, eriti strateegiliste loodusprojektide ja strateegiliste integreeritud projektide puhul, ning toetada programmi raames väljatöötatud lahenduste kasutuselevõttu ja kordamist. | Komisjon tagab
  programmi
  järjepideva rakendamise ning komisjon ja liikmesriigid tagavad sidususe ja koordineerimise
  Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga, programmiga „Euroopa horisont“, Euroopa ühendamise rahastuga
  , heitkogustega kauplemise süsteemi innovatsioonifondiga
  ja programmiga InvestEU, et tekitada koostoimet, eriti strateegiliste loodusprojektide ja strateegiliste integreeritud projektide puhul, ning toetada programmi raames väljatöötatud lahenduste kasutuselevõttu ja kordamist.
  Komisjon ja liikmesriigid tagavad kõikidel tasanditel täiendavuse. Komisjon määrab kindlaks konkreetsed meetmed ja võtab kasutusele asjakohase rahastamise liidu muude programmide raames ning hõlbustab muudest allikatest rahastatavate täiendavate meetmete koordineeritud ja ühtset rakendamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Programmi
  rakendatakse viisil, mis tagab selle kooskõla
  Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga, programmiga „Euroopa horisont“, Euroopa ühendamise rahastuga ja programmiga InvestEU, et tekitada koostoimet, eriti strateegiliste loodusprojektide ja strateegiliste integreeritud projektide puhul, ning toetada programmi raames väljatöötatud lahenduste kasutuselevõttu ja kordamist.

rakendatakse viisil, mis tagab selle kooskõla

Komisjon tagab
  programmi
  järjepideva rakendamise ning komisjon ja liikmesriigid tagavad sidususe ja koordineerimise
  Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga, programmiga „Euroopa horisont“, Euroopa ühendamise rahastuga
  , heitkogustega kauplemise süsteemi innovatsioonifondiga
  ja programmiga InvestEU, et tekitada koostoimet, eriti strateegiliste loodusprojektide ja strateegiliste integreeritud projektide puhul, ning toetada programmi raames väljatöötatud lahenduste kasutuselevõttu ja kordamist.
  Komisjon ja liikmesriigid tagavad kõikidel tasanditel täiendavuse. Komisjon määrab kindlaks konkreetsed meetmed ja võtab kasutusele asjakohase rahastamise liidu muude programmide raames ning hõlbustab muudest allikatest rahastatavate täiendavate meetmete koordineeritud ja ühtset rakendamist.

Komisjon tagab

järjepideva rakendamise ning komisjon ja liikmesriigid tagavad sidususe ja koordineerimise

, heitkogustega kauplemise süsteemi innovatsioonifondiga

Komisjon ja liikmesriigid tagavad kõikidel tasanditel täiendavuse. Komisjon määrab kindlaks konkreetsed meetmed ja võtab kasutusele asjakohase rahastamise liidu muude programmide raames ning hõlbustab muudest allikatest rahastatavate täiendavate meetmete koordineeritud ja ühtset rakendamist.

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 8 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Programmi rakendatakse õiglase ülemineku raamistikus, kusjuures projektide väljatöötamisse ja rakendamisse kaasatakse mõjutatud kogukonnad ja territooriumid, eelkõige konsultatsioonide ja dialoogi kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Programmi rakendatakse õiglase ülemineku raamistikus, kusjuures projektide väljatöötamisse ja rakendamisse kaasatakse mõjutatud kogukonnad ja territooriumid, eelkõige konsultatsioonide ja dialoogi kaudu.

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 3

Artikkel 10 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Selliseid
  looduse ja bioloogilise mitmekesisuse allprogrammi
  projekte
  , mis puudutavad Natura 2000 alade majandamist, taastamist ja seiret kooskõlas direktiividega 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ,
  toetatakse
  direktiivi 92/43/EMÜ
  kohaste
  tähtsusjärjestatud
  tegevuskavade alusel
  . | 3.   
  Sellistes
  looduse ja bioloogilise mitmekesisuse allprogrammi
  projektides
  , mis puudutavad Natura 2000 alade majandamist, taastamist ja seiret kooskõlas direktiividega 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ,
  võetakse arvesse riiklikes ja piirkondlikes kavades, strateegiates ja poliitikas kehtestatud prioriteete, muu hulgas
  direktiivi 92/43/EMÜ
  kohaseid
  tähtsusjärjestatud
  tegevuskavasid
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Selliseid
  looduse ja bioloogilise mitmekesisuse allprogrammi
  projekte
  , mis puudutavad Natura 2000 alade majandamist, taastamist ja seiret kooskõlas direktiividega 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ,
  toetatakse
  direktiivi 92/43/EMÜ
  kohaste
  tähtsusjärjestatud
  tegevuskavade alusel
  .

3.   
  Sellistes
  looduse ja bioloogilise mitmekesisuse allprogrammi
  projektides
  , mis puudutavad Natura 2000 alade majandamist, taastamist ja seiret kooskõlas direktiividega 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ,
  võetakse arvesse riiklikes ja piirkondlikes kavades, strateegiates ja poliitikas kehtestatud prioriteete, muu hulgas
  direktiivi 92/43/EMÜ
  kohaseid
  tähtsusjärjestatud
  tegevuskavasid
  .

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 4

Artikkel 10 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Toetustest võib rahastada tegevust väljaspool
  liitu
  tingimusel, et projekt täidab liidu keskkonna- ja kliimaalaseid eesmärke ning liiduväline tegevus on vajalik, et tagada liikmesriikide territooriumil võetud meetmete tulemuslikkus. | 4.   Toetustest võib rahastada tegevust väljaspool
  liikmesriiki või sellega seotud ülemeremaal või -territooriumil
  tingimusel, et projekt täidab liidu keskkonna- ja kliimaalaseid eesmärke ning liiduväline tegevus on vajalik, et tagada liikmesriikide territooriumil
  või ülemeremaal või -territooriumil
  võetud meetmete tulemuslikkus
  või et toetada rahvusvahelisi lepinguid, milles liit on osaline
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Toetustest võib rahastada tegevust väljaspool
  liitu
  tingimusel, et projekt täidab liidu keskkonna- ja kliimaalaseid eesmärke ning liiduväline tegevus on vajalik, et tagada liikmesriikide territooriumil võetud meetmete tulemuslikkus.

4.   Toetustest võib rahastada tegevust väljaspool
  liikmesriiki või sellega seotud ülemeremaal või -territooriumil
  tingimusel, et projekt täidab liidu keskkonna- ja kliimaalaseid eesmärke ning liiduväline tegevus on vajalik, et tagada liikmesriikide territooriumil
  või ülemeremaal või -territooriumil
  võetud meetmete tulemuslikkus
  või et toetada rahvusvahelisi lepinguid, milles liit on osaline
  .

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2 – punkt a – alapunkt 3

Artikkel 11 – lõige 2 – punkt a – alapunkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | muu
  tööprogrammis
  loetletud kolmas riik punktides 4–6 sätestatud tingimustel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3)

muu
  tööprogrammis
  loetletud kolmas riik punktides 4–6 sätestatud tingimustel;

tööprogrammis

| 3) | muu
  mitmeaastastes tööprogrammides
  loetletud kolmas riik punktides 4–6 sätestatud tingimustel; |
| --- | --- |

3)

muu
  mitmeaastastes tööprogrammides
  loetletud kolmas riik punktides 4–6 sätestatud tingimustel;

mitmeaastastes tööprogrammides

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 6 a (uus)

Artikkel 11 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Selleks et tagada programmi vahendite tulemuslik kasutamine ja lõikes 4 osutatud juriidiliste isikute tõhus osalemine, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 21 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat artiklit, sätestades, millises ulatuses liidu poolt keskkonna- ja kliimapoliitikas nende juriidiliste isikute osalemine on piisav, et neid saaks programmi raames rahastada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Selleks et tagada programmi vahendite tulemuslik kasutamine ja lõikes 4 osutatud juriidiliste isikute tõhus osalemine, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 21 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat artiklit, sätestades, millises ulatuses liidu poolt keskkonna- ja kliimapoliitikas nende juriidiliste isikute osalemine on piisav, et neid saaks programmi raames rahastada.

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 a (uus)

Artikkel 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 12a




  Projektide esitamise ja valikumenetlused





  1.
     
  Programmi raames nähakse ette järgmised projektide esitamise ja valimise menetlused:










  a) | lihtsustatud kaheetapiline meetod, mis põhineb kokkuvõtte esitamisel ja selle hindamisel ning millele järgneb täispikk ettepanek nendelt kandidaatidelt, kelle ettepanekud välja valitakse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 12a

Projektide esitamise ja valikumenetlused

1.
     
  Programmi raames nähakse ette järgmised projektide esitamise ja valimise menetlused:

a)

lihtsustatud kaheetapiline meetod, mis põhineb kokkuvõtte esitamisel ja selle hindamisel ning millele järgneb täispikk ettepanek nendelt kandidaatidelt, kelle ettepanekud välja valitakse;

| b) | tavapärane üheetapiline meetod, mis põhineb üksnes täispika ettepaneku esitamisel ja selle hindamisel. Kui lihtsustatud meetodile eelistatakse tavapärast meetodit, tuleb seda valikut tööprogrammis põhjendada, arvestades iga allprogrammi ja vajaduse korral iga projektikonkursi organisatsioonilisi ja tegevuslikke piiranguid. |
| --- | --- |

b)

tavapärane üheetapiline meetod, mis põhineb üksnes täispika ettepaneku esitamisel ja selle hindamisel. Kui lihtsustatud meetodile eelistatakse tavapärast meetodit, tuleb seda valikut tööprogrammis põhjendada, arvestades iga allprogrammi ja vajaduse korral iga projektikonkursi organisatsioonilisi ja tegevuslikke piiranguid.

2.
     
  Lõike 1 kohaldamisel tähendab „kokkuvõte“ kuni 10 lehekülje pikkust teksti, mis sisaldab kirjeldust projekti sisu, võimalike partnerite, tõenäoliselt tekkivate piirangute ja hädaolukorra plaani kohta nende lahendamiseks, samuti strateegiat, mis on valitud, et tagada projekti tulemuste kestlikkus pärast selle lõppemist, projektis osalevate toetusesaajate haldusvorme ja projekti üksikasjalikku eelarvet.

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13

Artikkel 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 13 | Artikkel 13 |
| Hindamiskriteeriumid | Hindamiskriteeriumid |
| Hindamiskriteeriumid
  esitatakse konkursikutses
  , võttes arvesse järgmist: | Hindamiskriteeriumid
  määratletakse artiklis 17 nimetatud mitmeaastastes tööprogrammides ja konkursikutsetes
  , võttes arvesse järgmist: |
| (a) | programmist rahastatavate projektidega
  peab hoiduma programmi
  keskkonna-, kliima- või asjakohaste puhta energeetika
  alaste eesmärkide kahjustamisest
  ning võimaluse korral
  edendama
  keskkonnahoidlike riigihangete kasutamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 13

Artikkel 13

Hindamiskriteeriumid

Hindamiskriteeriumid

Hindamiskriteeriumid
  esitatakse konkursikutses
  , võttes arvesse järgmist:

esitatakse konkursikutses

Hindamiskriteeriumid
  määratletakse artiklis 17 nimetatud mitmeaastastes tööprogrammides ja konkursikutsetes
  , võttes arvesse järgmist:

määratletakse artiklis 17 nimetatud mitmeaastastes tööprogrammides ja konkursikutsetes

(a)

programmist rahastatavate projektidega
  peab hoiduma programmi
  keskkonna-, kliima- või asjakohaste puhta energeetika
  alaste eesmärkide kahjustamisest
  ning võimaluse korral
  edendama
  keskkonnahoidlike riigihangete kasutamist;

peab hoiduma programmi

alaste eesmärkide kahjustamisest

edendama

| a) | programmist rahastatavate projektidega
  ei kahjustata
  keskkonna-, kliima- või asjakohaste puhta energeetika
  alaseid eesmärke
  ning võimaluse korral
  edendatakse alati
  keskkonnahoidlike riigihangete kasutamist; |
| --- | --- |

a)

programmist rahastatavate projektidega
  ei kahjustata
  keskkonna-, kliima- või asjakohaste puhta energeetika
  alaseid eesmärke
  ning võimaluse korral
  edendatakse alati
  keskkonnahoidlike riigihangete kasutamist;

ei kahjustata

alaseid eesmärke

edendatakse alati

| aa) | projektid on kulutasuvad ning tehniliselt ja rahaliselt sidusad; |
| --- | --- |

aa)

aa)

projektid on kulutasuvad ning tehniliselt ja rahaliselt sidusad;

projektid on kulutasuvad ning tehniliselt ja rahaliselt sidusad;

| ab) | eelistatakse projekte, mis võiksid kõige rohkem kaasa aidata artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

ab)

ab)

eelistatakse projekte, mis võiksid kõige rohkem kaasa aidata artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamisele;

eelistatakse projekte, mis võiksid kõige rohkem kaasa aidata artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamisele;

| (b) | eelistatakse projekte, mis annavad lisakasu ja suurendavad artiklis 4 osutatud allprogrammide vahelist koostoimet; |
| --- | --- |

(b)

eelistatakse projekte, mis annavad lisakasu ja suurendavad artiklis 4 osutatud allprogrammide vahelist koostoimet;

| b) | eelistatakse projekte, mis annavad lisakasu ja suurendavad artiklis 4 osutatud allprogrammide vahelist koostoimet; |
| --- | --- |

b)

eelistatakse projekte, mis annavad lisakasu ja suurendavad artiklis 4 osutatud allprogrammide vahelist koostoimet;

| (c) | eelistatakse projekte
  , millel on suurim potentsiaal kordamiseks ja avalikus või erasektoris kasutuselevõtuks või suurimate investeeringute või rahaliste vahendite saamiseks; |
| --- | --- |

(c)

eelistatakse projekte
  , millel on suurim potentsiaal kordamiseks ja avalikus või erasektoris kasutuselevõtuks või suurimate investeeringute või rahaliste vahendite saamiseks;

eelistatakse projekte

| c) | hindamisel saavad nö lisapunkte projektid
  , millel on suurim potentsiaal kordamiseks ja avalikus või erasektoris kasutuselevõtuks või suurimate investeeringute või rahaliste vahendite saamiseks; |
| --- | --- |

c)

hindamisel saavad nö lisapunkte projektid
  , millel on suurim potentsiaal kordamiseks ja avalikus või erasektoris kasutuselevõtuks või suurimate investeeringute või rahaliste vahendite saamiseks;

hindamisel saavad nö lisapunkte projektid

| (d) | tagatakse standardprojekti tulemuste korratavus; |
| --- | --- |

(d)

tagatakse standardprojekti tulemuste korratavus;

| d) | tagatakse standardprojekti tulemuste korratavus; |
| --- | --- |

d)

tagatakse standardprojekti tulemuste korratavus;

| (e) | projektid, mis põhinevad muude programmist, sellele eelnenud programmidest või muudest liidu vahenditest rahastatud projektide tulemustel või täiendavad neid, saavad hindamisel lisapunkte; |
| --- | --- |

(e)

projektid, mis põhinevad muude programmist, sellele eelnenud programmidest või muudest liidu vahenditest rahastatud projektide tulemustel või täiendavad neid, saavad hindamisel lisapunkte;

| e) | projektid, mis põhinevad muude programmist, sellele eelnenud programmidest või muudest liidu vahenditest rahastatud projektide tulemustel või täiendavad neid, saavad hindamisel lisapunkte; |
| --- | --- |

e)

projektid, mis põhinevad muude programmist, sellele eelnenud programmidest või muudest liidu vahenditest rahastatud projektide tulemustel või täiendavad neid, saavad hindamisel lisapunkte;

| (f) | Võimaluse korral pööratakse erilist tähelepanu projektidele erivajadustega või haavatavates geograafilistes piirkondades, näiteks teatavate keskkonnaprobleemide või looduslike piirangutega alad, piiriülesed alad või äärepoolseimad piirkonnad. |
| --- | --- |

(f)

Võimaluse korral pööratakse erilist tähelepanu projektidele erivajadustega või haavatavates geograafilistes piirkondades, näiteks teatavate keskkonnaprobleemide või looduslike piirangutega alad, piiriülesed alad või äärepoolseimad piirkonnad.

| f) | Võimaluse korral pööratakse erilist tähelepanu
  projektide biogeograafilisele tasakaalule ning
  projektidele erivajadustega või haavatavates geograafilistes piirkondades, näiteks teatavate keskkonnaprobleemide või looduslike piirangutega alad, piiriülesed
  alad, suure loodusväärtusega
  alad või äärepoolseimad piirkonnad. |
| --- | --- |

f)

Võimaluse korral pööratakse erilist tähelepanu
  projektide biogeograafilisele tasakaalule ning
  projektidele erivajadustega või haavatavates geograafilistes piirkondades, näiteks teatavate keskkonnaprobleemide või looduslike piirangutega alad, piiriülesed
  alad, suure loodusväärtusega
  alad või äärepoolseimad piirkonnad.

projektide biogeograafilisele tasakaalule ning

alad, suure loodusväärtusega

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 1

Artikkel 15 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Meede, mis on saanud toetust liidu muu programmi alusel, võib saada toetust ka programmist LIFE, tingimusel et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Liidu programmist antud rahastuse suhtes kohaldatakse selle programmi eeskirju. Kumulatiivne rahastus ei tohi ületada meetme rahastamiskõlblikke kogukulusid ning erinevatest liidu programmidest antava toetuse võib arvutada proportsionaalselt vastavalt toetuse andmise tingimusi käsitlevate dokumentidega. | 1.   Meede, mis on saanud toetust liidu muu programmi alusel, võib saada toetust ka programmist LIFE, tingimusel et neist toetustest ei kaeta samu kulusid.
  Selleks et vastata programmi alusel toetuse saamise tingimustele, ei tohi liidu muudest programmidest rahastatud meetmed olla kahjustanud artiklis 3 sätestatud keskkonna- ja kliimaeesmärke.
  Liidu programmist antud rahastuse suhtes kohaldatakse selle programmi eeskirju. Kumulatiivne rahastus ei tohi ületada meetme rahastamiskõlblikke kogukulusid ning erinevatest liidu programmidest antava toetuse võib arvutada proportsionaalselt vastavalt toetuse andmise tingimusi käsitlevate dokumentidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Meede, mis on saanud toetust liidu muu programmi alusel, võib saada toetust ka programmist LIFE, tingimusel et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Liidu programmist antud rahastuse suhtes kohaldatakse selle programmi eeskirju. Kumulatiivne rahastus ei tohi ületada meetme rahastamiskõlblikke kogukulusid ning erinevatest liidu programmidest antava toetuse võib arvutada proportsionaalselt vastavalt toetuse andmise tingimusi käsitlevate dokumentidega.

1.   Meede, mis on saanud toetust liidu muu programmi alusel, võib saada toetust ka programmist LIFE, tingimusel et neist toetustest ei kaeta samu kulusid.
  Selleks et vastata programmi alusel toetuse saamise tingimustele, ei tohi liidu muudest programmidest rahastatud meetmed olla kahjustanud artiklis 3 sätestatud keskkonna- ja kliimaeesmärke.
  Liidu programmist antud rahastuse suhtes kohaldatakse selle programmi eeskirju. Kumulatiivne rahastus ei tohi ületada meetme rahastamiskõlblikke kogukulusid ning erinevatest liidu programmidest antava toetuse võib arvutada proportsionaalselt vastavalt toetuse andmise tingimusi käsitlevate dokumentidega.

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2

Artikkel 15 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Meetmed, millele on antud kvaliteedimärgis või mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele, võrreldavatele tingimustele: | 2.   Meetmed, millele on antud kvaliteedimärgis või mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele, võrreldavatele tingimustele: |
| (a) | neid on hinnatud programmi projektikonkursi alusel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Meetmed, millele on antud kvaliteedimärgis või mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele, võrreldavatele tingimustele:

2.   Meetmed, millele on antud kvaliteedimärgis või mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele, võrreldavatele tingimustele:

(a)

neid on hinnatud programmi projektikonkursi alusel;

| a) | neid on hinnatud programmi projektikonkursi alusel; |
| --- | --- |

a)

neid on hinnatud programmi projektikonkursi alusel;

| (b) | need vastavad kõnealuse projektikonkursiga ette nähtud kvaliteedi miinimumnõuetele; |
| --- | --- |

(b)

need vastavad kõnealuse projektikonkursiga ette nähtud kvaliteedi miinimumnõuetele;

| b) | need vastavad kõnealuse projektikonkursiga ette nähtud kvaliteedi miinimumnõuetele; |
| --- | --- |

b)

need vastavad kõnealuse projektikonkursiga ette nähtud kvaliteedi miinimumnõuetele;

| (c) | eelarvepiirangute tõttu ei saa neid selle projektikonkursi alusel rahastada, |
| --- | --- |

(c)

eelarvepiirangute tõttu ei saa neid selle projektikonkursi alusel rahastada,

| c) | eelarvepiirangute tõttu ei saa neid selle projektikonkursi alusel rahastada, |
| --- | --- |

c)

eelarvepiirangute tõttu ei saa neid selle projektikonkursi alusel rahastada,

võivad saada toetust Euroopa Regionaalarengu Fondist, Ühtekuuluvusfondist, Euroopa Sotsiaalfond+-st või Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist kooskõlas määruse (EL) XX [ühissätete määrus] artikli [67] lõikega 5 ning määruse (EL) XX [ühise põllumajanduspoliitika rahastamine, haldamine ja järelevalve] artikliga 8, tingimusel et need meetmed on kooskõlas asjaomase programmi eesmärkidega. Kohaldatakse toetust andva fondi eeskirju.

võivad saada toetust Euroopa Regionaalarengu Fondist, Ühtekuuluvusfondist, Euroopa Sotsiaalfond+-st või Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist kooskõlas määruse (EL) XX [ühissätete määrus] artikli [67] lõikega 5 ning määruse (EL) XX [ühise põllumajanduspoliitika rahastamine, haldamine ja järelevalve] artikliga 8, tingimusel et need meetmed on kooskõlas asjaomase programmi
  rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide ja
  eesmärkidega. Kohaldatakse toetust andva fondi eeskirju.

rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide ja

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõik 1

Artikkel 16 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva programmi kohased segarahastamistoimingud tehakse kooskõlas [InvestEU määruse] ja finantsmääruse X jaotisega. | Käesoleva programmi kohased segarahastamistoimingud tehakse kooskõlas [InvestEU määruse] ja finantsmääruse X jaotisega
  , võttes nõuetekohaselt arvesse kestlikkuse ja läbipaistvuse nõudeid
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva programmi kohased segarahastamistoimingud tehakse kooskõlas [InvestEU määruse] ja finantsmääruse X jaotisega.

Käesoleva programmi kohased segarahastamistoimingud tehakse kooskõlas [InvestEU määruse] ja finantsmääruse X jaotisega
  , võttes nõuetekohaselt arvesse kestlikkuse ja läbipaistvuse nõudeid
  .

, võttes nõuetekohaselt arvesse kestlikkuse ja läbipaistvuse nõudeid

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – pealkiri

Artikkel 17 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tööprogramm | Mitmeaastane
  tööprogramm |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tööprogramm

Mitmeaastane
  tööprogramm

Mitmeaastane

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1

Artikkel 17 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Programmi rakendatakse finantsmääruse artiklis 110 osutatud vähemalt kahe mitmeaastase tööprogrammi kaudu.
  Tööprogrammis esitatakse vajaduse korral segarahastamistoimingute jaoks ette nähtud kogusumma
  . | 1.   Programmi rakendatakse finantsmääruse artiklis 110 osutatud vähemalt kahe mitmeaastase tööprogrammi kaudu.
  Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 21 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, võttes vastu need mitmeaastased tööprogrammid
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Programmi rakendatakse finantsmääruse artiklis 110 osutatud vähemalt kahe mitmeaastase tööprogrammi kaudu.
  Tööprogrammis esitatakse vajaduse korral segarahastamistoimingute jaoks ette nähtud kogusumma
  .

1.   Programmi rakendatakse finantsmääruse artiklis 110 osutatud vähemalt kahe mitmeaastase tööprogrammi kaudu.
  Komisjonile antakse volitused võtta vastavalt artiklile 21 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada käesolevat määrust, võttes vastu need mitmeaastased tööprogrammid
  .

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 17 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisjon tagab, et kaasseadusandjate ja sidusrühmadega, kaasa arvatud kodanikuühiskonna organisatsioonid, konsulteeritakse mitmeaastaste tööprogrammide väljatöötamisel piisavalt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Komisjon tagab, et kaasseadusandjate ja sidusrühmadega, kaasa arvatud kodanikuühiskonna organisatsioonid, konsulteeritakse mitmeaastaste tööprogrammide väljatöötamisel piisavalt.

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2 – punkt a a (uus)

Artikkel 17 – lõige 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | kaasrahastamise miinimum- ja maksimummäärad, mis on diferentseeritud vastavalt artiklis 4 sätestatud allprogrammidele ja artiklis 10 sätestatud rahastamiskõlblikele meetmetele, mille puhul esimese mitmeaastase tööprogrammi kaasrahastamise maksimummäärad artikli 10 lõike 2 punktides a, b ja d osutatud meetmetele on kuni [60 %] rahastamiskõlblikest kuludest ja [75 %] juhul, kui tegemist on looduse ja bioloogilise mitmekesisuse allprogrammi raames rahastatavate projektidega, mis puudutavad elupaiku või liike, mis on esmatähtsad direktiivi 92/43/EMÜ rakendamiseks, või linnuliike, mida direktiivi 2009/147/EÜ artikli 16 kohaselt loodud tehnika ja teaduse arenguga kohandamise komitee peab rahastamisel esmatähtsaks, kuna see on vajalik kaitse-eesmärgi saavutamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

kaasrahastamise miinimum- ja maksimummäärad, mis on diferentseeritud vastavalt artiklis 4 sätestatud allprogrammidele ja artiklis 10 sätestatud rahastamiskõlblikele meetmetele, mille puhul esimese mitmeaastase tööprogrammi kaasrahastamise maksimummäärad artikli 10 lõike 2 punktides a, b ja d osutatud meetmetele on kuni [60 %] rahastamiskõlblikest kuludest ja [75 %] juhul, kui tegemist on looduse ja bioloogilise mitmekesisuse allprogrammi raames rahastatavate projektidega, mis puudutavad elupaiku või liike, mis on esmatähtsad direktiivi 92/43/EMÜ rakendamiseks, või linnuliike, mida direktiivi 2009/147/EÜ artikli 16 kohaselt loodud tehnika ja teaduse arenguga kohandamise komitee peab rahastamisel esmatähtsaks, kuna see on vajalik kaitse-eesmärgi saavutamiseks;

kaasrahastamise miinimum- ja maksimummäärad, mis on diferentseeritud vastavalt artiklis 4 sätestatud allprogrammidele ja artiklis 10 sätestatud rahastamiskõlblikele meetmetele, mille puhul esimese mitmeaastase tööprogrammi kaasrahastamise maksimummäärad artikli 10 lõike 2 punktides a, b ja d osutatud meetmetele on kuni [60 %] rahastamiskõlblikest kuludest ja [75 %] juhul, kui tegemist on looduse ja bioloogilise mitmekesisuse allprogrammi raames rahastatavate projektidega, mis puudutavad elupaiku või liike, mis on esmatähtsad direktiivi 92/43/EMÜ rakendamiseks, või linnuliike, mida direktiivi 2009/147/EÜ artikli 16 kohaselt loodud tehnika ja teaduse arenguga kohandamise komitee peab rahastamisel esmatähtsaks, kuna see on vajalik kaitse-eesmärgi saavutamiseks;

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2 – punkt a b (uus)

Artikkel 17 – lõige 2 – punkt a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ab) | segarahastamistoiminguteks ette nähtud maksimaalne kogusumma; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ab)

ab)

segarahastamistoiminguteks ette nähtud maksimaalne kogusumma;

segarahastamistoiminguteks ette nähtud maksimaalne kogusumma;

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2 – punkt d a (uus)

Artikkel 17 – lõige 2 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | mitmeaastase tööprogrammiga hõlmatud ajavahemiku vältel välja kuulutatavate taotlusvoorude esialgsed ajakavad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

mitmeaastase tööprogrammiga hõlmatud ajavahemiku vältel välja kuulutatavate taotlusvoorude esialgsed ajakavad;

mitmeaastase tööprogrammiga hõlmatud ajavahemiku vältel välja kuulutatavate taotlusvoorude esialgsed ajakavad;

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2 – punkt d b (uus)

Artikkel 17 – lõige 2 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | db) | projektide esitamise ja valikumenetluse tehniline metoodika ja artiklis 13 sätestatud valiku- ja hindamiskriteeriumide elemendid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

db)

db)

projektide esitamise ja valikumenetluse tehniline metoodika ja artiklis 13 sätestatud valiku- ja hindamiskriteeriumide elemendid.

projektide esitamise ja valikumenetluse tehniline metoodika ja artiklis 13 sätestatud valiku- ja hindamiskriteeriumide elemendid.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 17 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Esimese mitmeaastase tööprogrammi kestus on neli aastat ja teise mitmeaastase tööprogrammi kestus on kolm aastat. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Esimese mitmeaastase tööprogrammi kestus on neli aastat ja teise mitmeaastase tööprogrammi kestus on kolm aastat.

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2 b (uus)

Artikkel 17 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Komisjon tagab, et taotlusvoorus kasutamata jäänud vahendid jaotatakse ümber artikli 10 lõikes 2 osutatud eri meetmeliikide vahel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Komisjon tagab, et taotlusvoorus kasutamata jäänud vahendid jaotatakse ümber artikli 10 lõikes 2 osutatud eri meetmeliikide vahel.

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2 c (uus)

Artikkel 17 – lõige 2 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Komisjon tagab sidusrühmadega konsulteerimise mitmeaastaste tööprogrammide koostamisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2c.
     
  Komisjon tagab sidusrühmadega konsulteerimise mitmeaastaste tööprogrammide koostamisel.

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 1

Artikkel 19 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Hindamised toimuvad piisavalt aegsasti, et nende tulemusi saaks kasutada otsustamisprotsessis. | 1.   Hindamised toimuvad piisavalt aegsasti, et nende tulemusi saaks kasutada otsustamisprotsessis
  , võttes nõuetekohaselt arvesse sidusust, koostoimet, liidu lisaväärtust ja pikaajalist jätkusuutlikkust ning asjaomase keskkonnaalase tegevusprogrammi prioriteete
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Hindamised toimuvad piisavalt aegsasti, et nende tulemusi saaks kasutada otsustamisprotsessis.

1.   Hindamised toimuvad piisavalt aegsasti, et nende tulemusi saaks kasutada otsustamisprotsessis
  , võttes nõuetekohaselt arvesse sidusust, koostoimet, liidu lisaväärtust ja pikaajalist jätkusuutlikkust ning asjaomase keskkonnaalase tegevusprogrammi prioriteete
  .

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 2

Artikkel 19 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Programmi vahehindamine toimub siis, kui programmi rakendamise kohta on saanud kättesaadavaks piisavalt teavet, ent mitte hiljem kui
  neli
  aastat pärast programmi rakendamise algust. | 2.   Programmi vahehindamine toimub siis, kui programmi rakendamise kohta on saanud kättesaadavaks piisavalt teavet, ent mitte hiljem kui
  kolm
  aastat pärast programmi rakendamise algust
  , ning selles kasutatakse II lisas esitatud väljund- ja tulemusnäitajaid. Kõnealusele hindamisele lisatakse vajaduse korral ettepanek käesoleva määruse muutmiseks. |
| | Hindamine hõlmab vähemalt järgmist: |
| | a) | programmi rakendamise kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed aspektid, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Programmi vahehindamine toimub siis, kui programmi rakendamise kohta on saanud kättesaadavaks piisavalt teavet, ent mitte hiljem kui
  neli
  aastat pärast programmi rakendamise algust.

2.   Programmi vahehindamine toimub siis, kui programmi rakendamise kohta on saanud kättesaadavaks piisavalt teavet, ent mitte hiljem kui
  kolm
  aastat pärast programmi rakendamise algust
  , ning selles kasutatakse II lisas esitatud väljund- ja tulemusnäitajaid. Kõnealusele hindamisele lisatakse vajaduse korral ettepanek käesoleva määruse muutmiseks.

Hindamine hõlmab vähemalt järgmist:

Hindamine hõlmab vähemalt järgmist:

a)

a)

programmi rakendamise kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed aspektid,

programmi rakendamise kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed aspektid,

| b) | vahendite kasutamise tõhusus, |
| --- | --- |

b)

b)

vahendite kasutamise tõhusus,

vahendite kasutamise tõhusus,

| c) | mil määral on saavutatud kõigi meetmete eesmärgid, täpsustades võimaluse korral tulemused ja mõju; |
| --- | --- |

c)

c)

mil määral on saavutatud kõigi meetmete eesmärgid, täpsustades võimaluse korral tulemused ja mõju;

mil määral on saavutatud kõigi meetmete eesmärgid, täpsustades võimaluse korral tulemused ja mõju;

| d) | projektide tegelik või eeldatav edu muude liidu vahendite võimendamisel, võttes eelkõige arvesse eeliseid, mida annab suurem sidusus muude liidu rahastamisvahenditega, |
| --- | --- |

d)

d)

projektide tegelik või eeldatav edu muude liidu vahendite võimendamisel, võttes eelkõige arvesse eeliseid, mida annab suurem sidusus muude liidu rahastamisvahenditega,

projektide tegelik või eeldatav edu muude liidu vahendite võimendamisel, võttes eelkõige arvesse eeliseid, mida annab suurem sidusus muude liidu rahastamisvahenditega,

| e) | mil määral on saavutatud eesmärkide vahel sünergia ja programmi vastastikune täiendavus muude asjakohaste liidu programmidega, |
| --- | --- |

e)

e)

mil määral on saavutatud eesmärkide vahel sünergia ja programmi vastastikune täiendavus muude asjakohaste liidu programmidega,

mil määral on saavutatud eesmärkide vahel sünergia ja programmi vastastikune täiendavus muude asjakohaste liidu programmidega,

| f) | liidu lisaväärtus ja programmi pikaajaline mõju, et otsustada meetmete uuendamise, muutmise või peatamise üle, |
| --- | --- |

f)

f)

liidu lisaväärtus ja programmi pikaajaline mõju, et otsustada meetmete uuendamise, muutmise või peatamise üle,

liidu lisaväärtus ja programmi pikaajaline mõju, et otsustada meetmete uuendamise, muutmise või peatamise üle,

| g) | sidusrühmade kaasamise määr, |
| --- | --- |

g)

g)

sidusrühmade kaasamise määr,

sidusrühmade kaasamise määr,

| h) | kvantitatiivne ja kvalitatiivne analüüs programmi mõju kohta direktiivides 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ loetletud elupaikade ja liikide kaitsestaatusele. |
| --- | --- |

h)

h)

kvantitatiivne ja kvalitatiivne analüüs programmi mõju kohta direktiivides 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ loetletud elupaikade ja liikide kaitsestaatusele.

kvantitatiivne ja kvalitatiivne analüüs programmi mõju kohta direktiivides 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ loetletud elupaikade ja liikide kaitsestaatusele.

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 3

Artikkel 19 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Programmi rakendamise lõpul, kuid mitte hiljem kui neli aastat pärast artikli 1 teises lõigus nimetatud tähtaja möödumist, viib komisjon läbi programmi lõpphindamise. | 3.   Programmi rakendamise lõpul, kuid mitte hiljem kui neli aastat pärast artikli 1 teises lõigus nimetatud tähtaja möödumist, viib komisjon läbi programmi lõpphindamise
  , millele lisandub väline ja sõltumatu järelhindamise aruanne, mis käsitleb programmi rakendamist ja tulemusi
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Programmi rakendamise lõpul, kuid mitte hiljem kui neli aastat pärast artikli 1 teises lõigus nimetatud tähtaja möödumist, viib komisjon läbi programmi lõpphindamise.

3.   Programmi rakendamise lõpul, kuid mitte hiljem kui neli aastat pärast artikli 1 teises lõigus nimetatud tähtaja möödumist, viib komisjon läbi programmi lõpphindamise
  , millele lisandub väline ja sõltumatu järelhindamise aruanne, mis käsitleb programmi rakendamist ja tulemusi
  .

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 4

Artikkel 19 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Komisjon
  edastab
  hindamise tulemused koos oma kommentaaridega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. | 4.   Komisjon
  esitab
  hindamise tulemused koos oma kommentaaridega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele
  ning teeb hindamise tulemused avalikult kättesaadavaks
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Komisjon
  edastab
  hindamise tulemused koos oma kommentaaridega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

4.   Komisjon
  esitab
  hindamise tulemused koos oma kommentaaridega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele
  ning teeb hindamise tulemused avalikult kättesaadavaks
  .

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1

Artikkel 20 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liidu rahaliste vahendite saajad tunnistavad liidu rahaliste vahendite päritolu ja tagavad selle nähtavuse (eriti projekte ja nende tulemusi reklaamides), andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet. | 1.   Liidu rahaliste vahendite saajad tunnistavad liidu rahaliste vahendite päritolu ja tagavad selle nähtavuse (eriti projekte ja nende tulemusi reklaamides), andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet.
  Selleks kasutavad rahaliste vahendite saajad II a lisas kujutatud programmi logo kogu oma kommunikatsioonitegevuses ning logo peab olema strateegilistes kohtades asuvatel teadetetahvlitel üldsusele nähtaval kohal. Kui komisjon ei ole määranud teisiti, kannavad kõik programmi raames soetatud kestvuskaubad programmi logo. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liidu rahaliste vahendite saajad tunnistavad liidu rahaliste vahendite päritolu ja tagavad selle nähtavuse (eriti projekte ja nende tulemusi reklaamides), andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet.

1.   Liidu rahaliste vahendite saajad tunnistavad liidu rahaliste vahendite päritolu ja tagavad selle nähtavuse (eriti projekte ja nende tulemusi reklaamides), andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet.
  Selleks kasutavad rahaliste vahendite saajad II a lisas kujutatud programmi logo kogu oma kommunikatsioonitegevuses ning logo peab olema strateegilistes kohtades asuvatel teadetetahvlitel üldsusele nähtaval kohal. Kui komisjon ei ole määranud teisiti, kannavad kõik programmi raames soetatud kestvuskaubad programmi logo.

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 4

Artikkel 23 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Tagasimaksed määruse (EL) nr 1293/2013 alusel loodud rahastamisvahenditest
  võib investeerida [InvestEU fondi] alusel loodud rahastamisvahenditesse
  . | 4.   Tagasimaksed määruse (EL) nr 1293/2013 alusel loodud rahastamisvahenditest
  jaotatakse programmi meetmete vahel ümber
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Tagasimaksed määruse (EL) nr 1293/2013 alusel loodud rahastamisvahenditest
  võib investeerida [InvestEU fondi] alusel loodud rahastamisvahenditesse
  .

4.   Tagasimaksed määruse (EL) nr 1293/2013 alusel loodud rahastamisvahenditest
  jaotatakse programmi meetmete vahel ümber
  .

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 2 – alapunkt 2.1 – kolmas a taane (uus)

II lisa – punkt 2 – alapunkt 2.1 – kolmas a taane (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | Kemikaalid |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Kemikaalid

Kemikaalid

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 2 – alapunkt 2.1 – viies a taane (uus)

II lisa – punkt 2 – alapunkt 2.1 – viies a taane (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | Müra |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Müra

Müra

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 2 – alapunkt 2.1 – viies b taane (uus)

II lisa – punkt 2 – alapunkt 2.1 – viies b taane (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | Ressursikasutus ja -tõhusus |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Ressursikasutus ja -tõhusus

Ressursikasutus ja -tõhusus

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 2 – alapunkt 2.2 a (uus)

II lisa – punkt 2 – alapunkt 2.2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2.2a. | Üldine teadlikkus |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.2a.

2.2a.

Üldine teadlikkus

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II a lisa (uus)

II a lisa (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | IIa LISA |
| | Programmi logo |
| | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

IIa LISA

IIa LISA

Programmi logo

Programmi logo

Image 1

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0397/2018).

1

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1293/2013, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 185).

6

(7)  Keskkonna ja kliimameetmete programmi LIFE vahehindamise aruanne (SWD(2017)0355).

7

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1293/2013, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 185).

6

(7)  Keskkonna ja kliimameetmete programmi LIFE vahehindamise aruanne (SWD(2017)0355).

7

(8)  Kestliku arengu tegevuskava 2030, vastu võetud ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 25.9.2015.

8

(9)  93/626/EMÜ bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 309, 13.12.1993, lk 1).

9

(10)  ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

10

(8)  Kestliku arengu tegevuskava 2030, vastu võetud ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 25.9.2015.

8

(9)  
  Nõukogu 25. oktoobri 1993. aasta otsus
  93/626/EMÜ bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni sõlmimise kohta (EÜT L 309, 13.12.1993, lk 1).

9

Nõukogu 25. oktoobri 1993. aasta otsus

(10)  ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

10

(11)  COM(2015)0614, 2.12.2015.

11

(12)  Kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030, COM(2014)0015, 22.1.2014.

12

(13)  ELi strateegia kliimamuutustega kohanemiseks, COM(2013)0216, 16.4.2013.

13

(14)  Pakett „Puhas energia kõikidele eurooplastele“, COM(2016)0860, 30.11.2016.

14

(15)  Loodust, rahvast ja majandust käsitlev tegevuskava, COM(2017)0198, 27.4.2017.

15

(16)  Programm „Puhas õhk Euroopale“, COM(2013)0918.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

17

(18)  Mullakaitse teemastrateegia, COM(2006)0231.

18

(19)  Vähese heitega liikuvuse strateegia, COM(2016)0501.

19

(20)  Direktiivi 2014/94/EL artikli 10 lõike 6 kohane alternatiivkütuste taristu tegevuskava, 8.11.2017.

20

(11)  COM(2015)0614, 2.12.2015.

11

(12)  Kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030, COM(2014)0015, 22.1.2014.

12

(13)  ELi strateegia kliimamuutustega kohanemiseks, COM(2013)0216, 16.4.2013.

13

(14)  Pakett „Puhas energia kõikidele eurooplastele“, COM(2016)0860, 30.11.2016.

14

(14a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

14a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

(14b)  
  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

14b

Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

(15)  Loodust, rahvast ja majandust käsitlev tegevuskava, COM(2017)0198, 27.4.2017.

15

(16)  Programm „Puhas õhk Euroopale“, COM(2013)0918.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

17

(18)  Mullakaitse teemastrateegia, COM(2006)0231.

18

(19)  Vähese heitega liikuvuse strateegia, COM(2016)0501.

19

(20)  Direktiivi 2014/94/EL artikli 10 lõike 6 kohane alternatiivkütuste taristu tegevuskava, 8.11.2017.

20

(20a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

20a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

(20b)  
  Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus vee taaskasutuse miinimumnõuete kohta.

20b

Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus vee taaskasutuse miinimumnõuete kohta.

(20c)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta otsus nr 1386/2013/EL, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 171).

20c

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta otsus nr 1386/2013/EL, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 171).

(21)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „ELi keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamine. Ühised probleemid ja ühised jõupingutused paremate tulemuste saavutamiseks“, (COM(2017)0063).

21

(21)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „ELi keskkonnapoliitika rakendamise läbivaatamine. Ühised probleemid ja ühised jõupingutused paremate tulemuste saavutamiseks“, (COM(2017)0063).

21

(22)  COM(2011)0244.

22

(23)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrus (EL) nr 1143/2014 looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta (ELT L 317, 4.11.2014, lk 35).

25

(22)  COM(2011)0244.

22

(23)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrus (EL) nr 1143/2014 looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta (ELT L 317, 4.11.2014, lk 35).

25

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/49/EÜ, mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega – Komisjoni avaldus direktiiviga seotud lepituskomitees, mis käsitleb keskkonnamüra hindamist ja kontrollimist (EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/49/EÜ, mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega – Komisjoni avaldus direktiiviga seotud lepituskomitees, mis käsitleb keskkonnamüra hindamist ja kontrollimist (EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12).

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (ELT L 344, 17.12.2016, lk 1).

26

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2284, mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ (ELT L 344, 17.12.2016, lk 1).

26

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

28

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv) (ELT L 164, 25.6.2008, lk 19).

28

(1a)  
  G. Pe’er, S. Lakner, R. Müller, G. Passoni, V. Bontzorlos, D. Clough, F. Moreira, C. Azam, J. Berger, P. Bezak, A. Bonn, B. Hansjürgens, L. Hartmann, J.Kleemann, A. Lomba, A. Sahrbacher, S. Schindler, C. Schleyer, J. Schmidt, S.Schüler, C. Sirami, M. von Meyer-Höfer, and Y. Zinngrebe (2017). Is the CAP Fit for purpose? An evidence based fitness-check assessment (Kas ÜPP täidab oma eesmärki? Tõenduspõhine toimivuskontrolli hinnang). Leipzig, German Centre for Integrative Biodiversity Research (iDiv) Halle-Jena-Leipzig.

1a

G. Pe’er, S. Lakner, R. Müller, G. Passoni, V. Bontzorlos, D. Clough, F. Moreira, C. Azam, J. Berger, P. Bezak, A. Bonn, B. Hansjürgens, L. Hartmann, J.Kleemann, A. Lomba, A. Sahrbacher, S. Schindler, C. Schleyer, J. Schmidt, S.Schüler, C. Sirami, M. von Meyer-Höfer, and Y. Zinngrebe (2017). Is the CAP Fit for purpose? An evidence based fitness-check assessment (Kas ÜPP täidab oma eesmärki? Tõenduspõhine toimivuskontrolli hinnang). Leipzig, German Centre for Integrative Biodiversity Research (iDiv) Halle-Jena-Leipzig.

(29)  ELT L 124, 17.5.2005, lk 4.

29

(29)  ELT L 124, 17.5.2005, lk 4.

29

(29a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13);

29a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13);

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/216 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/216

---

P8_TA(2018)0488

Töötajate kaitse tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest ***I

Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (COM(2017)0011 – C8-0010/2017 – 2017/0004(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 388/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 153 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0010/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 153 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0010/2017),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 31. mai 2017. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 31. mai 2017. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 24. oktoobri 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 24. oktoobri 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 39, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 39,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A8-0142/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A8-0142/2018),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 288, 31.8.2017, lk 56.

---

P8_TC1-COD(2017)0004

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. detsembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/..., millega muudetakse direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2019/130) lõplikule kujule).

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/217 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/217

---

P8_TA(2018)0489

ELi toiduahela riskihindamise läbipaistvus ja kestlikkus ***I

Euroopa Parlamendi 11. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus toidutarneahela ELi tasandi riskihindamise läbipaistvuse ja kestlikkuse kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 178/2002 (üldiste toidualaste õigusnormide kohta), direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta), määrust (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta), määrust (EÜ) nr 1831/2003 (söödalisandite kohta), määrust (EÜ) nr 2065/2003 (suitsutuspreparaatide kohta), määrust (EÜ) nr 1935/2004 (toiduga kokkupuutuvate materjalide kohta), määrust (EÜ) nr 1331/2008 (toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtse menetluse kohta), määrust (EÜ) nr 1107/2009 (taimekaitsevahendite kohta) ja määrust (EL) 2015/2283 (uuendtoidu kohta) (COM(2018)0179 – C8-0144/2018 – 2018/0088(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 388/23)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Volitus 1

| Seadusandliku resolutsiooni projekt | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 43 ja 114 
  ning
  artikli 168 lõike 4 punkti b, | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 43 ja 114, artikli 168 lõike 4 punkti b 
  ning artikli 192 lõiget 1
  , |

Seadusandliku resolutsiooni projekt

Muudatusettepanek

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 43 ja 114 
  ning
  artikli 168 lõike 4 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 43 ja 114, artikli 168 lõike 4 punkti b 
  ning artikli 192 lõiget 1
  ,

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Riskijuhtimise, -hindamise ja -teavituse tegevused peaksid muu hulgas tuginema ettevaatuspõhimõtte põhjalikule kohaldamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Riskijuhtimise, -hindamise ja -teavituse tegevused peaksid muu hulgas tuginema ettevaatuspõhimõtte põhjalikule kohaldamisele.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Seepärast on vaja kogu riskianalüüsi jooksul tagada
  terviklik ja
  pidev riskiteavitusprotsess ning kaasata sellesse liidu ja riikliku tasandi riskihindajad ja riskijuhid.
  Seda protsessi
  peaks
  ühitama
  avatud
  dialoogiga
  kõigi huvitatud isikute vahel, et tagada riskianalüüsiprotsessi
  sisemine sidusus ja järjepidevus
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Seepärast on vaja kogu riskianalüüsi jooksul tagada
  terviklik ja
  pidev riskiteavitusprotsess ning kaasata sellesse liidu ja riikliku tasandi riskihindajad ja riskijuhid.
  Seda protsessi
  peaks
  ühitama
  avatud
  dialoogiga
  kõigi huvitatud isikute vahel, et tagada riskianalüüsiprotsessi
  sisemine sidusus ja järjepidevus
  .

| (4) | Seepärast on vaja kogu riskianalüüsi jooksul tagada
  läbipaistev, sõltumatu,
  pidev
  ja kaasav
  riskiteavitusprotsess ning kaasata sellesse liidu ja riikliku tasandi riskihindajad ja riskijuhid.
  See protsess
  peaks
  taastama kodanike usalduse selle vastu, et kogu protsess tugineb käesoleva määruse eesmärgile, mis on tagada kõrged inimese elu ja tervise standardid ja kaitsta tarbijate huve. See protsess peaks samuti suutma panustada kaasavasse ja
  avatud
  dialoogi
  kõigi huvitatud isikute vahel
  , eelkõige avalikus sektoris
  , et tagada
  ainult avalike huvide domineerimine, täpsus, terviklikkus, läbipaistvus, järjepidevus ja aruandekohustus
  riskianalüüsiprotsessi
  raames
  . |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on vaja kogu riskianalüüsi jooksul tagada
  läbipaistev, sõltumatu,
  pidev
  ja kaasav
  riskiteavitusprotsess ning kaasata sellesse liidu ja riikliku tasandi riskihindajad ja riskijuhid.
  See protsess
  peaks
  taastama kodanike usalduse selle vastu, et kogu protsess tugineb käesoleva määruse eesmärgile, mis on tagada kõrged inimese elu ja tervise standardid ja kaitsta tarbijate huve. See protsess peaks samuti suutma panustada kaasavasse ja
  avatud
  dialoogi
  kõigi huvitatud isikute vahel
  , eelkõige avalikus sektoris
  , et tagada
  ainult avalike huvide domineerimine, täpsus, terviklikkus, läbipaistvus, järjepidevus ja aruandekohustus
  riskianalüüsiprotsessi
  raames
  .

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Selleks et tagada tarbijate turvalisus ja ennetada Euroopa toodetega seotud kõlvatut konkurentsi, peab liit kaubanduslepete sõlmimisel tagama, et kolmandate riikide partnerite toidualased õigusaktid oleksid toiduohutuse osas vähemalt sama kaitsvad kui liidu enda õigusaktid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Selleks et tagada tarbijate turvalisus ja ennetada Euroopa toodetega seotud kõlvatut konkurentsi, peab liit kaubanduslepete sõlmimisel tagama, et kolmandate riikide partnerite toidualased õigusaktid oleksid toiduohutuse osas vähemalt sama kaitsvad kui liidu enda õigusaktid.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Eriti tuleks rõhutada nii riskihindamise tulemuste endi
  sidusat
  ,
  asjakohast
  ja õigeaegset selgitamist kui ka selle selgitamist, kuidas neid koos muude seadusandlike teguritega kasutatakse riskijuhtimisotsuste tegemisel, kui see on asjakohane. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Eriti tuleks rõhutada nii riskihindamise tulemuste endi
  sidusat
  ,
  asjakohast
  ja õigeaegset selgitamist kui ka selle selgitamist, kuidas neid koos muude seadusandlike teguritega kasutatakse riskijuhtimisotsuste tegemisel, kui see on asjakohane.

| (5) | Eriti tuleks rõhutada nii riskihindamise tulemuste endi
  täpset
  ,
  selget, objektiivset
  ja õigeaegset selgitamist kui ka selle selgitamist, kuidas neid koos muude seadusandlike teguritega kasutatakse riskijuhtimisotsuste tegemisel, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

(5)

Eriti tuleks rõhutada nii riskihindamise tulemuste endi
  täpset
  ,
  selget, objektiivset
  ja õigeaegset selgitamist kui ka selle selgitamist, kuidas neid koos muude seadusandlike teguritega kasutatakse riskijuhtimisotsuste tegemisel, kui see on asjakohane.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Selle saavutamiseks on vaja kehtestada riskiteavituse üldeesmärgid ja -põhimõtted
  , võttes
  arvesse riskihindajate ja riskijuhtide vastavaid rolle. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Selle saavutamiseks on vaja kehtestada riskiteavituse üldeesmärgid ja -põhimõtted
  , võttes
  arvesse riskihindajate ja riskijuhtide vastavaid rolle.

| (6) | Selle saavutamiseks on vaja kehtestada riskiteavituse üldeesmärgid ja -põhimõtted
  . Seejuures tuleks võtta
  arvesse riskihindajate ja riskijuhtide vastavaid rolle
  ning tagada nende sõltumatus
  . |
| --- | --- |

(6)

Selle saavutamiseks on vaja kehtestada riskiteavituse üldeesmärgid ja -põhimõtted
  . Seejuures tuleks võtta
  arvesse riskihindajate ja riskijuhtide vastavaid rolle
  ning tagada nende sõltumatus
  .

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Üldkavas tuleks määratleda kesksed tegurid, mida tuleb arvesse võtta riskiteavitustegevuse kavandamisel, näiteks erinevad riskitasemed, riski laad ja selle võimalik mõju rahvatervisele, see, keda ja mida risk otseselt või kaudselt mõjutab, riskikokkupuute piirnormid, riskikontrolli suutlikkus ja muud riskitaju mõjutavad tegurid, sealhulgas erakorralisuse tase ja kohaldatav õigusraamistik ning asjakohane turukontekst. Samuti tuleks üldkavas määratleda töövahendid ja kanalid, mida tuleb kasutada, ning kehtestada asjakohased mehhanismid, millega tagada sidus riskiteavitus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Üldkavas tuleks määratleda kesksed tegurid, mida tuleb arvesse võtta riskiteavitustegevuse kavandamisel, näiteks erinevad riskitasemed, riski laad ja selle võimalik mõju rahvatervisele, see, keda ja mida risk otseselt või kaudselt mõjutab, riskikokkupuute piirnormid, riskikontrolli suutlikkus ja muud riskitaju mõjutavad tegurid, sealhulgas erakorralisuse tase ja kohaldatav õigusraamistik ning asjakohane turukontekst. Samuti tuleks üldkavas määratleda töövahendid ja kanalid, mida tuleb kasutada, ning kehtestada asjakohased mehhanismid, millega tagada sidus riskiteavitus.

| (8) | Üldkavas tuleks
  sätestada praktiline kord, et tagada inimeste juurdepääs vajalikule teabele saavutamaks riskijuhtimise protsessis kõrge läbipaistvuse tase. Selles tuleks
  määratleda kesksed tegurid, mida tuleb arvesse võtta riskiteavitustegevuse kavandamisel, näiteks erinevad riskitasemed, riski laad ja selle võimalik mõju rahvatervisele,
  loomade tervisele ja keskkonnale,
  see, keda ja mida risk otseselt või kaudselt mõjutab, riskikokkupuute piirnormid,
  suutlikkus riske miinimumini viia ning
  riskikontrolli suutlikkus ja muud riskitaju mõjutavad tegurid, sealhulgas erakorralisuse tase ja kohaldatav õigusraamistik ning asjakohane turukontekst. Samuti tuleks üldkavas määratleda töövahendid ja kanalid, mida tuleb kasutada, ning kehtestada asjakohased mehhanismid, millega tagada sidus riskiteavitus. |
| --- | --- |

(8)

Üldkavas tuleks
  sätestada praktiline kord, et tagada inimeste juurdepääs vajalikule teabele saavutamaks riskijuhtimise protsessis kõrge läbipaistvuse tase. Selles tuleks
  määratleda kesksed tegurid, mida tuleb arvesse võtta riskiteavitustegevuse kavandamisel, näiteks erinevad riskitasemed, riski laad ja selle võimalik mõju rahvatervisele,
  loomade tervisele ja keskkonnale,
  see, keda ja mida risk otseselt või kaudselt mõjutab, riskikokkupuute piirnormid,
  suutlikkus riske miinimumini viia ning
  riskikontrolli suutlikkus ja muud riskitaju mõjutavad tegurid, sealhulgas erakorralisuse tase ja kohaldatav õigusraamistik ning asjakohane turukontekst. Samuti tuleks üldkavas määratleda töövahendid ja kanalid, mida tuleb kasutada, ning kehtestada asjakohased mehhanismid, millega tagada sidus riskiteavitus.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Riskihindamisprotsessi
  läbipaistvus aitab
  ametil saavutada tarbijate ja üldsuse silmis suuremat legitiimsust oma ülesande täitmisel, suurendab nende usaldust ameti töö vastu ning sellega tagatakse demokraatlikus süsteemis ameti suurem vastutus liidu kodanike ees. Seepärast on oluline
  säilitada
  üldsuse ja muude huvitatud isikute usaldus liidu toidualaste õigusnormide aluseks oleva riskianalüüsiprotsessi vastu ja eriti riskihindamise, sealhulgas ameti organisatsiooni ja sõltumatuse ning läbipaistvuse vastu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Riskihindamisprotsessi
  läbipaistvus aitab
  ametil saavutada tarbijate ja üldsuse silmis suuremat legitiimsust oma ülesande täitmisel, suurendab nende usaldust ameti töö vastu ning sellega tagatakse demokraatlikus süsteemis ameti suurem vastutus liidu kodanike ees. Seepärast on oluline
  säilitada
  üldsuse ja muude huvitatud isikute usaldus liidu toidualaste õigusnormide aluseks oleva riskianalüüsiprotsessi vastu ja eriti riskihindamise, sealhulgas ameti organisatsiooni ja sõltumatuse ning läbipaistvuse vastu.

| (9) | Riskihindamisprotsessi
  läbipaistvuse parandamine aitaks
  ametil saavutada tarbijate ja üldsuse silmis suuremat legitiimsust oma ülesande täitmisel, suurendab nende usaldust ameti töö vastu ning sellega tagatakse demokraatlikus süsteemis ameti suurem vastutus liidu kodanike ees. Seepärast on oluline
  taastada
  üldsuse ja muude huvitatud isikute usaldus liidu toidualaste õigusnormide aluseks oleva riskianalüüsiprotsessi vastu ja eriti riskihindamise, sealhulgas ameti organisatsiooni
  , toimimise
  ja sõltumatuse ning läbipaistvuse vastu. |
| --- | --- |

(9)

Riskihindamisprotsessi
  läbipaistvuse parandamine aitaks
  ametil saavutada tarbijate ja üldsuse silmis suuremat legitiimsust oma ülesande täitmisel, suurendab nende usaldust ameti töö vastu ning sellega tagatakse demokraatlikus süsteemis ameti suurem vastutus liidu kodanike ees. Seepärast on oluline
  taastada
  üldsuse ja muude huvitatud isikute usaldus liidu toidualaste õigusnormide aluseks oleva riskianalüüsiprotsessi vastu ja eriti riskihindamise, sealhulgas ameti organisatsiooni
  , toimimise
  ja sõltumatuse ning läbipaistvuse vastu.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | On asjakohane viia ameti juhatuse koosseis kooskõlla detsentraliseeritud asutusi käsitleva ühise lähenemisviisiga vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni 2012. aasta ühisavaldusega detsentraliseeritud ametite kohta

   (22)

  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

On asjakohane viia ameti juhatuse koosseis kooskõlla detsentraliseeritud asutusi käsitleva ühise lähenemisviisiga vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja Euroopa Komisjoni 2012. aasta ühisavaldusega detsentraliseeritud ametite kohta

   (22)

  .

välja jäetud

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Kogemustest nähtub, et ameti juhatuse roll on keskendatud haldus- ja finantsküsimustele ega mõjuta ameti tehtava teadustöö sõltumatust. Seega on asjakohane lisada ameti juhatusse kõigi liikmesriikide esindajad, nähes samas ette, et nendel esindajatel oleks eelkõige riskihindamise kogemus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Kogemustest nähtub, et ameti juhatuse roll on keskendatud haldus- ja finantsküsimustele ega mõjuta ameti tehtava teadustöö sõltumatust. Seega on asjakohane lisada ameti juhatusse kõigi liikmesriikide esindajad, nähes samas ette, et nendel esindajatel oleks eelkõige riskihindamise kogemus.

| (11) | Kogemustest nähtub, et ameti juhatuse roll on keskendatud haldus- ja finantsküsimustele ega mõjuta ameti tehtava teadustöö sõltumatust. Seega on asjakohane lisada ameti juhatusse kõigi liikmesriikide
  , komisjoni, Euroopa Parlamendi ning samuti kodanikuühiskonna ja tööstusühenduste
  esindajad, nähes samas ette, et nendel esindajatel oleks eelkõige riskihindamise kogemus
  ja et välditakse igasugust huvide konflikti
  . |
| --- | --- |

(11)

Kogemustest nähtub, et ameti juhatuse roll on keskendatud haldus- ja finantsküsimustele ega mõjuta ameti tehtava teadustöö sõltumatust. Seega on asjakohane lisada ameti juhatusse kõigi liikmesriikide
  , komisjoni, Euroopa Parlamendi ning samuti kodanikuühiskonna ja tööstusühenduste
  esindajad, nähes samas ette, et nendel esindajatel oleks eelkõige riskihindamise kogemus
  ja et välditakse igasugust huvide konflikti
  .

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Juhatus tuleks valida nii, et tagada liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja komisjoni esindajate vastavus kõige kõrgematele pädevusstandarditele ja asjakohaste laiaulatuslike kogemuste olemasolu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Juhatus tuleks valida nii, et tagada liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja komisjoni esindajate vastavus kõige kõrgematele pädevusstandarditele ja asjakohaste laiaulatuslike kogemuste olemasolu.

| (12) | Juhatus tuleks valida nii, et tagada liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja komisjoni esindajate vastavus kõige kõrgematele pädevusstandarditele
  , pühendumine tervise ja keskkonna kaitsele
  ja asjakohaste laiaulatuslike kogemuste olemasolu. |
| --- | --- |

(12)

Juhatus tuleks valida nii, et tagada liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja komisjoni esindajate vastavus kõige kõrgematele pädevusstandarditele
  , pühendumine tervise ja keskkonna kaitsele
  ja asjakohaste laiaulatuslike kogemuste olemasolu.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Üldiste toidualaste õigusnormide toimivuse kontrolliga tuvastati teatavaid puudusi ameti pikaajalises
  suutlikkuses
  säilitada oma kõrgetasemelist eksperdipädevust.
  Eriti
  on vähenenud teaduskomisjonide liikmeteks kandideerijate arv. Süsteemi
  tuleks
  seega tugevdada ning liikmesriigid peaksid
  olema aktiivsemad
  , et tagada piisav ekspertide arv, et
  täita liidu riskihindamissüsteemi vajadus kõrgetasemelise teadusliku eksperdipädevuse, sõltumatuse ja valdkondadevahelise eksperdipädevuse järele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Üldiste toidualaste õigusnormide toimivuse kontrolliga tuvastati teatavaid puudusi ameti pikaajalises
  suutlikkuses
  säilitada oma kõrgetasemelist eksperdipädevust.
  Eriti
  on vähenenud teaduskomisjonide liikmeteks kandideerijate arv. Süsteemi
  tuleks
  seega tugevdada ning liikmesriigid peaksid
  olema aktiivsemad
  , et tagada piisav ekspertide arv, et
  täita liidu riskihindamissüsteemi vajadus kõrgetasemelise teadusliku eksperdipädevuse, sõltumatuse ja valdkondadevahelise eksperdipädevuse järele
  .

| (13) | Üldiste toidualaste õigusnormide toimivuse kontrolliga tuvastati teatavaid puudusi ameti pikaajalises
  võimekuses
  säilitada oma kõrgetasemelist eksperdipädevust
  asjatundjatest koosneva personali abil
  .
  Lisaks
  on vähenenud teaduskomisjonide liikmeteks kandideerijate arv
  ning selle languse põhjuseid peaks uurima
  .
  Kaks kolmandikku teaduskomisjonidesse kuuluvatest ekspertidest on pärit kuuest liikmesriigist. Kuna Ühendkuningriik tagab praegu umbes 20 protsenti riiklikest ekspertidest, siis kõnealune probleem Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega ainult süveneb. Selleks et kõnealuse nähtusega tõhusamalt tegeleda, tuleb
  süsteemi seega tugevdada
  ja edendada, see peab julgustama kandidaate kandideerima
  ning liikmesriigid peaksid
  toetama ameti teaduskomisjonide ja teaduskomiteedega liitumise osaluskutsete levitamist
  , et tagada piisav
  sõltumatute
  ekspertide arv,
  kasutades toetavaid meetmeid, stiimuleid ja soodustusi,
  et
  tõsta osaluse taset ja liitumise huvi
  . |
| --- | --- |

(13)

Üldiste toidualaste õigusnormide toimivuse kontrolliga tuvastati teatavaid puudusi ameti pikaajalises
  võimekuses
  säilitada oma kõrgetasemelist eksperdipädevust
  asjatundjatest koosneva personali abil
  .
  Lisaks
  on vähenenud teaduskomisjonide liikmeteks kandideerijate arv
  ning selle languse põhjuseid peaks uurima
  .
  Kaks kolmandikku teaduskomisjonidesse kuuluvatest ekspertidest on pärit kuuest liikmesriigist. Kuna Ühendkuningriik tagab praegu umbes 20 protsenti riiklikest ekspertidest, siis kõnealune probleem Ühendkuningriigi liidust väljaastumisega ainult süveneb. Selleks et kõnealuse nähtusega tõhusamalt tegeleda, tuleb
  süsteemi seega tugevdada
  ja edendada, see peab julgustama kandidaate kandideerima
  ning liikmesriigid peaksid
  toetama ameti teaduskomisjonide ja teaduskomiteedega liitumise osaluskutsete levitamist
  , et tagada piisav
  sõltumatute
  ekspertide arv,
  kasutades toetavaid meetmeid, stiimuleid ja soodustusi,
  et
  tõsta osaluse taset ja liitumise huvi
  .

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Selleks et säilitada riskihindamise sõltumatus riskijuhtimisest ning muudest liidu tasandi huvidest, on asjakohane, et teaduskomisjonide liikmete nimetamine
  liikmesriikide poolt
  , nende valimine ameti tegevdirektori poolt ja nende määramine ameti juhatuse poolt põhinevad rangetel kriteeriumidel, millega tagatakse ekspertide tipptase ja sõltumatus ning samas ka vajalik valdkondadevaheline eksperdipädevus iga komisjoni jaoks. Samuti on sel põhjusel oluline, et tegevdirektoril, kelle ülesanne on kaitsta EFSA huve ning eriti selle eksperdipädevuse sõltumatust, on ülesanne valida ja nimetada ametisse asjaomaseid teaduseksperte. Tuleks kehtestada lisameetmed, tagamaks, et teadusekspertidel on vahendid tegutseda sõltumatult. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Selleks et säilitada riskihindamise sõltumatus riskijuhtimisest ning muudest liidu tasandi huvidest, on asjakohane, et teaduskomisjonide liikmete nimetamine
  liikmesriikide poolt
  , nende valimine ameti tegevdirektori poolt ja nende määramine ameti juhatuse poolt põhinevad rangetel kriteeriumidel, millega tagatakse ekspertide tipptase ja sõltumatus ning samas ka vajalik valdkondadevaheline eksperdipädevus iga komisjoni jaoks. Samuti on sel põhjusel oluline, et tegevdirektoril, kelle ülesanne on kaitsta EFSA huve ning eriti selle eksperdipädevuse sõltumatust, on ülesanne valida ja nimetada ametisse asjaomaseid teaduseksperte. Tuleks kehtestada lisameetmed, tagamaks, et teadusekspertidel on vahendid tegutseda sõltumatult.

| (14) | Selleks et säilitada riskihindamise sõltumatus riskijuhtimisest ning muudest liidu tasandi huvidest, on asjakohane, et teaduskomisjonide liikmete nimetamine, nende valimine ameti tegevdirektori poolt ja nende määramine ameti juhatuse poolt põhinevad rangetel kriteeriumidel, millega tagatakse ekspertide tipptase ja sõltumatus ning samas ka vajalik valdkondadevaheline eksperdipädevus iga komisjoni jaoks. Samuti on sel põhjusel oluline, et tegevdirektoril,
  kes on ameti seaduslik esindaja ja
  kelle ülesanne on kaitsta EFSA huve
  ja jälgida selle toimimise tulemuslikkust
  ning eriti selle eksperdipädevuse sõltumatust, on ülesanne valida ja nimetada ametisse asjaomaseid teaduseksperte. Tuleks kehtestada lisameetmed,
  sealhulgas nõuetekohase rahalise hüvitise maksmine,
  tagamaks, et teadusekspertidel on vahendid tegutseda sõltumatult
  ja pühendada piisavalt aega ameti jaoks teostatavasse riskihindamise töösse
  . |
| --- | --- |

(14)

Selleks et säilitada riskihindamise sõltumatus riskijuhtimisest ning muudest liidu tasandi huvidest, on asjakohane, et teaduskomisjonide liikmete nimetamine, nende valimine ameti tegevdirektori poolt ja nende määramine ameti juhatuse poolt põhinevad rangetel kriteeriumidel, millega tagatakse ekspertide tipptase ja sõltumatus ning samas ka vajalik valdkondadevaheline eksperdipädevus iga komisjoni jaoks. Samuti on sel põhjusel oluline, et tegevdirektoril,
  kes on ameti seaduslik esindaja ja
  kelle ülesanne on kaitsta EFSA huve
  ja jälgida selle toimimise tulemuslikkust
  ning eriti selle eksperdipädevuse sõltumatust, on ülesanne valida ja nimetada ametisse asjaomaseid teaduseksperte. Tuleks kehtestada lisameetmed,
  sealhulgas nõuetekohase rahalise hüvitise maksmine,
  tagamaks, et teadusekspertidel on vahendid tegutseda sõltumatult
  ja pühendada piisavalt aega ameti jaoks teostatavasse riskihindamise töösse
  .

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Oluline on tagada ameti tõhus toimimine ja parandada selle eksperdipädevuse kestlikkust. Seepärast on vaja tugevdada ameti ja liikmesriikide tuge ameti teaduskomisjonide tööle. Eelkõige tuleks ametil korraldada komisjonide ülesannete täitmist toetavat ettevalmistustööd, nõudes muu hulgas ameti töötajate või riiklike teadusorganisatsioonide võrgustumist, et amet saaks koostada teaduslike arvamuste kavandeid, mida komisjonidel tuleb vastastikku hinnata ja vastu võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Oluline on tagada ameti tõhus toimimine ja parandada selle eksperdipädevuse kestlikkust. Seepärast on vaja tugevdada ameti ja liikmesriikide tuge ameti teaduskomisjonide tööle. Eelkõige tuleks ametil korraldada komisjonide ülesannete täitmist toetavat ettevalmistustööd, nõudes muu hulgas ameti töötajate või riiklike teadusorganisatsioonide võrgustumist, et amet saaks koostada teaduslike arvamuste kavandeid, mida komisjonidel tuleb vastastikku hinnata ja vastu võtta.

| (15) | Oluline on tagada ameti tõhus toimimine ja parandada selle eksperdipädevuse kestlikkust. Seepärast on vaja tugevdada ameti ja liikmesriikide tuge ameti teaduskomisjonide tööle. Eelkõige tuleks ametil korraldada komisjonide ülesannete täitmist toetavat ettevalmistustööd, nõudes muu hulgas ameti töötajate või riiklike teadusorganisatsioonide võrgustumist, et amet saaks koostada teaduslike arvamuste kavandeid, mida komisjonidel tuleb vastastikku hinnata ja vastu võtta.
  Seda peaks teostama ilma, et see piiraks ameti teaduslike hindamiste sõltumatust. |
| --- | --- |

(15)

Oluline on tagada ameti tõhus toimimine ja parandada selle eksperdipädevuse kestlikkust. Seepärast on vaja tugevdada ameti ja liikmesriikide tuge ameti teaduskomisjonide tööle. Eelkõige tuleks ametil korraldada komisjonide ülesannete täitmist toetavat ettevalmistustööd, nõudes muu hulgas ameti töötajate või riiklike teadusorganisatsioonide võrgustumist, et amet saaks koostada teaduslike arvamuste kavandeid, mida komisjonidel tuleb vastastikku hinnata ja vastu võtta.
  Seda peaks teostama ilma, et see piiraks ameti teaduslike hindamiste sõltumatust.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Loa andmise korra alus on põhimõte, et taotleja peab temale kättesaadavate teaduslike teadmiste alusel tõendama, et loa andmise menetluse ese vastab liidu ohutusnõuetele. Selle põhimõtte alus on eeldus, et rahvatervist kaitstakse paremini, kui tõendamiskohustuse koormus lasub taotlejal, kes peab enne turule laskmist tõendama, et konkreetne ese on ohutu, selle asemel, et riiklikud asutused peaksid tõendama selle ohtlikkust, et keelata selle turule laskmine. Lisaks ei tohiks avaliku sektori raha kasutada selleks, et tellida kulukaid uuringuid, mis lõpptulemusena aitavad tööstusel toote turule lasta. Vastavalt sellele põhimõttele ja kooskõlas kohaldatavate regulatiivsete nõuetega, millega toetatakse liidu valdkondlike toidualaste õigusaktide alusel tehtud loataotlusi, nõutakse taotlejatelt, et nad esitaksid asjakohaste uuringute, sealhulgas katsete tulemused, et tõendada asjaomase eseme ohutust ning mõnel juhul ka tõhusust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Loa andmise korra alus on põhimõte, et taotleja peab temale kättesaadavate teaduslike teadmiste alusel tõendama, et loa andmise menetluse ese vastab liidu ohutusnõuetele. Selle põhimõtte alus on eeldus, et rahvatervist kaitstakse paremini, kui tõendamiskohustuse koormus lasub taotlejal, kes peab enne turule laskmist tõendama, et konkreetne ese on ohutu, selle asemel, et riiklikud asutused peaksid tõendama selle ohtlikkust, et keelata selle turule laskmine. Lisaks ei tohiks avaliku sektori raha kasutada selleks, et tellida kulukaid uuringuid, mis lõpptulemusena aitavad tööstusel toote turule lasta. Vastavalt sellele põhimõttele ja kooskõlas kohaldatavate regulatiivsete nõuetega, millega toetatakse liidu valdkondlike toidualaste õigusaktide alusel tehtud loataotlusi, nõutakse taotlejatelt, et nad esitaksid asjakohaste uuringute, sealhulgas katsete tulemused, et tõendada asjaomase eseme ohutust ning mõnel juhul ka tõhusust.

| (16) | Loa andmise korra alus on põhimõte, et taotleja peab temale kättesaadavate teaduslike teadmiste alusel tõendama, et loa andmise menetluse ese vastab liidu ohutusnõuetele. Selle põhimõtte alus on eeldus, et rahvatervist
  ja keskkonda
  kaitstakse paremini, kui tõendamiskohustuse koormus lasub taotlejal, kes peab enne turule laskmist tõendama, et konkreetne ese on ohutu, selle asemel, et riiklikud asutused peaksid tõendama selle ohtlikkust, et keelata selle turule laskmine. Lisaks ei tohiks avaliku sektori raha kasutada selleks, et tellida kulukaid uuringuid, mis lõpptulemusena aitavad tööstusel toote turule lasta. Vastavalt sellele põhimõttele ja kooskõlas kohaldatavate regulatiivsete nõuetega, millega toetatakse liidu valdkondlike toidualaste õigusaktide alusel tehtud loataotlusi, nõutakse taotlejatelt, et nad esitaksid asjakohaste uuringute, sealhulgas katsete tulemused, et tõendada asjaomase eseme ohutust ning mõnel juhul ka tõhusust. |
| --- | --- |

(16)

Loa andmise korra alus on põhimõte, et taotleja peab temale kättesaadavate teaduslike teadmiste alusel tõendama, et loa andmise menetluse ese vastab liidu ohutusnõuetele. Selle põhimõtte alus on eeldus, et rahvatervist
  ja keskkonda
  kaitstakse paremini, kui tõendamiskohustuse koormus lasub taotlejal, kes peab enne turule laskmist tõendama, et konkreetne ese on ohutu, selle asemel, et riiklikud asutused peaksid tõendama selle ohtlikkust, et keelata selle turule laskmine. Lisaks ei tohiks avaliku sektori raha kasutada selleks, et tellida kulukaid uuringuid, mis lõpptulemusena aitavad tööstusel toote turule lasta. Vastavalt sellele põhimõttele ja kooskõlas kohaldatavate regulatiivsete nõuetega, millega toetatakse liidu valdkondlike toidualaste õigusaktide alusel tehtud loataotlusi, nõutakse taotlejatelt, et nad esitaksid asjakohaste uuringute, sealhulgas katsete tulemused, et tõendada asjaomase eseme ohutust ning mõnel juhul ka tõhusust.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (16a) | Liidu ametite võrdlusest nähtub, et ametil kulub kuni 55 kuuga loa andmise menetluseks viis korda rohkem aega kui Euroopa Ravimiametil (EMA). See peletab ettevõtjaid innovatiivsetesse toodetesse investeerimisest eemale ning vähendab pikas perspektiivis liidu konkurentsivõimet. Lisaks nõrgendavad pikad loa andmise menetlused usaldust ameti vastu. Seepärast on väga asjakohane tagada riskihindamise tulemuslikkus parema personali ja rahastamise kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Liidu ametite võrdlusest nähtub, et ametil kulub kuni 55 kuuga loa andmise menetluseks viis korda rohkem aega kui Euroopa Ravimiametil (EMA). See peletab ettevõtjaid innovatiivsetesse toodetesse investeerimisest eemale ning vähendab pikas perspektiivis liidu konkurentsivõimet. Lisaks nõrgendavad pikad loa andmise menetlused usaldust ameti vastu. Seepärast on väga asjakohane tagada riskihindamise tulemuslikkus parema personali ja rahastamise kaudu.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | On olemas sätted loataotluste sisu kohta. On oluline, et ametile riskihindamiseks esitatud loataotlus vastab kohaldatavatele spetsifikatsioonidele, et tagada ameti tehtava teadusliku hindamise parim kvaliteet. Taotlejatel ning eriti väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel ei ole alati selget arusaama nendest spetsifikatsioonidest. Asjakohane oleks seega, et amet annab potentsiaalsele taotlejale tema palvel enne taotluse ametlikku esitamist nõu loataotluse suhtes kohaldatavate eeskirjade ja taotluse nõutava sisu kohta
  , sekkumata samas esitatavate uuringute kavandamisse, mis jääb endiselt taotleja vastutusalasse
  .
  Selleks et tagada selle protsessi läbipaistvus, tuleks ameti nõuanded avalikustada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

On olemas sätted loataotluste sisu kohta. On oluline, et ametile riskihindamiseks esitatud loataotlus vastab kohaldatavatele spetsifikatsioonidele, et tagada ameti tehtava teadusliku hindamise parim kvaliteet. Taotlejatel ning eriti väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel ei ole alati selget arusaama nendest spetsifikatsioonidest. Asjakohane oleks seega, et amet annab potentsiaalsele taotlejale tema palvel enne taotluse ametlikku esitamist nõu loataotluse suhtes kohaldatavate eeskirjade ja taotluse nõutava sisu kohta
  , sekkumata samas esitatavate uuringute kavandamisse, mis jääb endiselt taotleja vastutusalasse
  .
  Selleks et tagada selle protsessi läbipaistvus, tuleks ameti nõuanded avalikustada.

| (17) | On olemas sätted loataotluste sisu kohta. On oluline, et ametile riskihindamiseks esitatud loataotlus vastab kohaldatavatele spetsifikatsioonidele, et tagada ameti tehtava teadusliku hindamise parim kvaliteet. Taotlejatel ning eriti väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel ei ole alati selget arusaama nendest spetsifikatsioonidest. Asjakohane oleks seega, et amet annab potentsiaalsele taotlejale tema palvel enne taotluse ametlikku esitamist nõu loataotluse suhtes kohaldatavate eeskirjade ja taotluse nõutava sisu kohta.
  Komisjon peaks ...
  [
  36 kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist
  ]
  hindama, millist mõju avaldavad esitatud üldised nõuanded ameti tegevusele. Eelkõige peaks komisjon hindama nende mõju ameti ressursside eraldamisele ja selle sõltumatusele. |
| --- | --- |

(17)

On olemas sätted loataotluste sisu kohta. On oluline, et ametile riskihindamiseks esitatud loataotlus vastab kohaldatavatele spetsifikatsioonidele, et tagada ameti tehtava teadusliku hindamise parim kvaliteet. Taotlejatel ning eriti väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel ei ole alati selget arusaama nendest spetsifikatsioonidest. Asjakohane oleks seega, et amet annab potentsiaalsele taotlejale tema palvel enne taotluse ametlikku esitamist nõu loataotluse suhtes kohaldatavate eeskirjade ja taotluse nõutava sisu kohta.
  Komisjon peaks ...
  [
  36 kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist
  ]
  hindama, millist mõju avaldavad esitatud üldised nõuanded ameti tegevusele. Eelkõige peaks komisjon hindama nende mõju ameti ressursside eraldamisele ja selle sõltumatusele.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Ametil peaksid olema teadmised kõigi taotleja tehtud uuringute sisust, arvestades liidu toidualaste õigusnormide kohase loa taotlemist edaspidi. Sel eesmärgil on vajalik ja asjakohane, et uuringud tellinud ettevõtjad ja uuringuid tegevad laborid teatavad ametile sellistest uuringutest, kui need tellitakse. Teave teatatud uuringute kohta tuleks avalikustada alles siis, kui vastav
  loataotlus
  on avalikustatud kooskõlas kohaldatavate läbipaistvuseeskirjadega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Ametil peaksid olema teadmised kõigi taotleja tehtud uuringute sisust, arvestades liidu toidualaste õigusnormide kohase loa taotlemist edaspidi. Sel eesmärgil on vajalik ja asjakohane, et uuringud tellinud ettevõtjad ja uuringuid tegevad laborid teatavad ametile sellistest uuringutest, kui need tellitakse. Teave teatatud uuringute kohta tuleks avalikustada alles siis, kui vastav
  loataotlus
  on avalikustatud kooskõlas kohaldatavate läbipaistvuseeskirjadega.

| (18) | Ametil peaksid olema teadmised kõigi taotleja tehtud uuringute sisust, arvestades liidu toidualaste õigusnormide kohase loa
  saamise või selle pikendamise
  taotlemist edaspidi. Sel eesmärgil on vajalik ja asjakohane, et uuringud tellinud ettevõtjad ja uuringuid tegevad laborid teatavad ametile sellistest uuringutest, kui need tellitakse
  liidusiseselt või -väliselt
  . Teave teatatud uuringute kohta tuleks avalikustada alles siis, kui vastav
  loa saamise või pikendamise taotlus
  on avalikustatud kooskõlas kohaldatavate läbipaistvuseeskirjadega. |
| --- | --- |

(18)

Ametil peaksid olema teadmised kõigi taotleja tehtud uuringute sisust, arvestades liidu toidualaste õigusnormide kohase loa
  saamise või selle pikendamise
  taotlemist edaspidi. Sel eesmärgil on vajalik ja asjakohane, et uuringud tellinud ettevõtjad ja uuringuid tegevad laborid teatavad ametile sellistest uuringutest, kui need tellitakse
  liidusiseselt või -väliselt
  . Teave teatatud uuringute kohta tuleks avalikustada alles siis, kui vastav
  loa saamise või pikendamise taotlus
  on avalikustatud kooskõlas kohaldatavate läbipaistvuseeskirjadega.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Üldsus näeb teatavaid probleeme selles, et lubade andmise valdkonnas põhineb ameti poolt tehtav hindamine peamiselt tööstuse tehtud uuringutel. Amet
  teeb juba
  teabeotsinguid teaduskirjanduse põhjal, et tal oleks võimalik hindamiseks esitatud eseme puhul võtta arvesse muid olemasolevaid andmeid ja uuringuid. Selleks et sätestada täiendavad tagatised, millega tagada, et amet saab juurdepääsu kõigile loa andmise menetluse eseme kohta kättesaadavatele asjakohastele teadusandmetele ja uuringutele, on asjakohane ette näha konsulteerimine kolmandate isikutega, et teha kindlaks, kas muud asjakohased teadusandmed või uuringud on kättesaadavad. Et suurendada konsulteerimise tõhusust, tuleks see läbi viia
  siis,
  kui tööstuse poolt loataotlusega koos esitatud uuringud on avalikustatud vastavalt käesoleva määruse läbipaistvuseeskirjadele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Üldsus näeb teatavaid probleeme selles, et lubade andmise valdkonnas põhineb ameti poolt tehtav hindamine peamiselt tööstuse tehtud uuringutel. Amet
  teeb juba
  teabeotsinguid teaduskirjanduse põhjal, et tal oleks võimalik hindamiseks esitatud eseme puhul võtta arvesse muid olemasolevaid andmeid ja uuringuid. Selleks et sätestada täiendavad tagatised, millega tagada, et amet saab juurdepääsu kõigile loa andmise menetluse eseme kohta kättesaadavatele asjakohastele teadusandmetele ja uuringutele, on asjakohane ette näha konsulteerimine kolmandate isikutega, et teha kindlaks, kas muud asjakohased teadusandmed või uuringud on kättesaadavad. Et suurendada konsulteerimise tõhusust, tuleks see läbi viia
  siis,
  kui tööstuse poolt loataotlusega koos esitatud uuringud on avalikustatud vastavalt käesoleva määruse läbipaistvuseeskirjadele.

| (20) | Üldsus näeb teatavaid probleeme selles, et lubade andmise valdkonnas põhineb ameti poolt tehtav hindamine peamiselt tööstuse tehtud uuringutel.
  Uue loataotluse või loa pikendamise taotluse korral peaks
  amet
  alati ellu viima
  teabeotsinguid teaduskirjanduse põhjal, et tal oleks võimalik hindamiseks esitatud eseme puhul võtta arvesse muid olemasolevaid andmeid ja uuringuid
  ning vajadusel nõuda täiendavate uuringute tegemist
  .
  Amet peaks tagama avaliku juurdepääsu kogu asjaomase teemaga seotud teaduslikule kirjandusele.
  Selleks et sätestada täiendavad tagatised, millega tagada, et amet saab juurdepääsu kõigile loa andmise menetluse eseme kohta kättesaadavatele asjakohastele teadusandmetele ja uuringutele, on asjakohane ette näha konsulteerimine kolmandate isikutega, et teha kindlaks, kas muud asjakohased teadusandmed või uuringud on kättesaadavad. Et suurendada konsulteerimise tõhusust, tuleks see läbi viia
  viivitamata pärast seda,
  kui tööstuse poolt loataotlusega koos esitatud uuringud on avalikustatud vastavalt käesoleva määruse läbipaistvuseeskirjadele. |
| --- | --- |

(20)

Üldsus näeb teatavaid probleeme selles, et lubade andmise valdkonnas põhineb ameti poolt tehtav hindamine peamiselt tööstuse tehtud uuringutel.
  Uue loataotluse või loa pikendamise taotluse korral peaks
  amet
  alati ellu viima
  teabeotsinguid teaduskirjanduse põhjal, et tal oleks võimalik hindamiseks esitatud eseme puhul võtta arvesse muid olemasolevaid andmeid ja uuringuid
  ning vajadusel nõuda täiendavate uuringute tegemist
  .
  Amet peaks tagama avaliku juurdepääsu kogu asjaomase teemaga seotud teaduslikule kirjandusele.
  Selleks et sätestada täiendavad tagatised, millega tagada, et amet saab juurdepääsu kõigile loa andmise menetluse eseme kohta kättesaadavatele asjakohastele teadusandmetele ja uuringutele, on asjakohane ette näha konsulteerimine kolmandate isikutega, et teha kindlaks, kas muud asjakohased teadusandmed või uuringud on kättesaadavad. Et suurendada konsulteerimise tõhusust, tuleks see läbi viia
  viivitamata pärast seda,
  kui tööstuse poolt loataotlusega koos esitatud uuringud on avalikustatud vastavalt käesoleva määruse läbipaistvuseeskirjadele.

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Ettevõtjate poolt loataotluse toetamiseks liidu valdkondlike toidualaste õigusaktide kohaselt esitatud uuringud, sealhulgas katsed,
  vastavad tavaliselt
  rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetele, mis tagab ühtlase aluse nende kvaliteedile, eriti tulemuste korratavuse osas. Mõnel juhul võivad siiski esineda probleemid vastavusega kohaldatavatele standarditele ja seepärast on kehtestatud riiklikud süsteemid sellise vastavuse kontrollimiseks. On asjakohane sätestada täiendavad tagatised, et anda üldsusele kindlus uuringute kvaliteedi suhtes, ning kehtestada tõhustatud auditeerimise süsteem, mille kohaselt komisjon kontrolliks liikmesriikide tehtud kontrolle, mis hõlmavad nende põhimõtete rakendamist selliseid uuringuid ja katseid tegevates laborites. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Ettevõtjate poolt loataotluse toetamiseks liidu valdkondlike toidualaste õigusaktide kohaselt esitatud uuringud, sealhulgas katsed,
  vastavad tavaliselt
  rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtetele, mis tagab ühtlase aluse nende kvaliteedile, eriti tulemuste korratavuse osas. Mõnel juhul võivad siiski esineda probleemid vastavusega kohaldatavatele standarditele ja seepärast on kehtestatud riiklikud süsteemid sellise vastavuse kontrollimiseks. On asjakohane sätestada täiendavad tagatised, et anda üldsusele kindlus uuringute kvaliteedi suhtes, ning kehtestada tõhustatud auditeerimise süsteem, mille kohaselt komisjon kontrolliks liikmesriikide tehtud kontrolle, mis hõlmavad nende põhimõtete rakendamist selliseid uuringuid ja katseid tegevates laborites.

| (21) | Ettevõtjate poolt loataotluse toetamiseks liidu valdkondlike toidualaste õigusaktide kohaselt esitatud uuringud, sealhulgas katsed,
  peaksid tuginema sõltumatule eelretsenseeritud teaduskirjandusele või vastama
  rahvusvaheliselt tunnustatud standarditele ja hea laboritava põhimõtetele, mis tagab ühtlase aluse nende kvaliteedile, eriti tulemuste korratavuse osas. Mõnel juhul võivad siiski esineda probleemid vastavusega kohaldatavatele standarditele ja seepärast on kehtestatud riiklikud süsteemid sellise vastavuse kontrollimiseks. On asjakohane sätestada täiendavad tagatised, et anda üldsusele kindlus uuringute kvaliteedi suhtes, ning kehtestada tõhustatud auditeerimise süsteem, mille kohaselt komisjon kontrolliks liikmesriikide
  või kolmandate riikide
  tehtud kontrolle, mis
  on tehtud koostöös komisjoni tervise ja toidu valdkonna auditite ja analüüsi direktoraadiga ja mis
  hõlmavad nende põhimõtete rakendamist selliseid uuringuid ja katseid tegevates
  liidu ja kolmandate riikide
  laborites. |
| --- | --- |

(21)

Ettevõtjate poolt loataotluse toetamiseks liidu valdkondlike toidualaste õigusaktide kohaselt esitatud uuringud, sealhulgas katsed,
  peaksid tuginema sõltumatule eelretsenseeritud teaduskirjandusele või vastama
  rahvusvaheliselt tunnustatud standarditele ja hea laboritava põhimõtetele, mis tagab ühtlase aluse nende kvaliteedile, eriti tulemuste korratavuse osas. Mõnel juhul võivad siiski esineda probleemid vastavusega kohaldatavatele standarditele ja seepärast on kehtestatud riiklikud süsteemid sellise vastavuse kontrollimiseks. On asjakohane sätestada täiendavad tagatised, et anda üldsusele kindlus uuringute kvaliteedi suhtes, ning kehtestada tõhustatud auditeerimise süsteem, mille kohaselt komisjon kontrolliks liikmesriikide
  või kolmandate riikide
  tehtud kontrolle, mis
  on tehtud koostöös komisjoni tervise ja toidu valdkonna auditite ja analüüsi direktoraadiga ja mis
  hõlmavad nende põhimõtete rakendamist selliseid uuringuid ja katseid tegevates
  liidu ja kolmandate riikide
  laborites.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (21a) | Protsess peaks olema piisavalt paindlik, et võimaldada võtta viivitamata arvesse uusi tõendeid tõsise kahjuliku tervisemõju kohta, isegi kui seda õigusaktides sätestatud andmenõuetega ette ei nähta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21a)

Protsess peaks olema piisavalt paindlik, et võimaldada võtta viivitamata arvesse uusi tõendeid tõsise kahjuliku tervisemõju kohta, isegi kui seda õigusaktides sätestatud andmenõuetega ette ei nähta.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Toiduohutus on kõigi liidu kodanike jaoks tundlik esmahuvi küsimus. Pidades kinni põhimõttest, et liidu nõuetele vastavuse tõendamise kohustus lasub tööstusel, on samal ajal tähtis luua täiendava kontrolli vahend, et lahendada suure ühiskondliku tähtsusega erijuhtumeid, kui ohutusküsimustes esineb vastuolusid, nimelt tellides lisauuringuid riskihindamiseks kasutatud tõendusmaterjali kontrolli eesmärgil. Arvestades, et seda erandlikku kontrollivahendit rahastataks liidu eelarvest ja et selle kasutamine peaks jääma proportsionaalseks, peaks komisjon vastutama selliste kontrolliuuringute tellimise algatamise eest. Arvesse tuleks võtta asjaolu, et mõnel erijuhul võib vaja minna tellitud uuringute laiemat ulatust kui tõendusmaterjaliks vaja (näiteks teadusuuenduste kättesaadavaks muutumise korral). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Toiduohutus on kõigi liidu kodanike jaoks tundlik esmahuvi küsimus. Pidades kinni põhimõttest, et liidu nõuetele vastavuse tõendamise kohustus lasub tööstusel, on samal ajal tähtis luua täiendava kontrolli vahend, et lahendada suure ühiskondliku tähtsusega erijuhtumeid, kui ohutusküsimustes esineb vastuolusid, nimelt tellides lisauuringuid riskihindamiseks kasutatud tõendusmaterjali kontrolli eesmärgil. Arvestades, et seda erandlikku kontrollivahendit rahastataks liidu eelarvest ja et selle kasutamine peaks jääma proportsionaalseks, peaks komisjon vastutama selliste kontrolliuuringute tellimise algatamise eest. Arvesse tuleks võtta asjaolu, et mõnel erijuhul võib vaja minna tellitud uuringute laiemat ulatust kui tõendusmaterjaliks vaja (näiteks teadusuuenduste kättesaadavaks muutumise korral).

| (22) | Toiduohutus on kõigi liidu kodanike jaoks tundlik esmahuvi küsimus. Pidades kinni põhimõttest, et liidu nõuetele vastavuse tõendamise kohustus lasub tööstusel, on samal ajal tähtis luua täiendava kontrolli vahend, et lahendada suure ühiskondliku tähtsusega erijuhtumeid, kui ohutusküsimustes esineb vastuolusid, nimelt tellides lisauuringuid riskihindamiseks kasutatud tõendusmaterjali kontrolli eesmärgil. Arvestades, et seda erandlikku kontrollivahendit rahastataks liidu eelarvest ja et selle kasutamine peaks jääma proportsionaalseks, peaks komisjon
  teaduslike järelduste erinemise korral
  vastutama selliste kontrolliuuringute tellimise algatamise eest. Arvesse tuleks võtta asjaolu, et mõnel erijuhul võib vaja minna tellitud uuringute laiemat ulatust kui
  riskihindamise protsessis
  tõendusmaterjaliks vaja (näiteks teadusuuenduste kättesaadavaks muutumise korral). |
| --- | --- |

(22)

Toiduohutus on kõigi liidu kodanike jaoks tundlik esmahuvi küsimus. Pidades kinni põhimõttest, et liidu nõuetele vastavuse tõendamise kohustus lasub tööstusel, on samal ajal tähtis luua täiendava kontrolli vahend, et lahendada suure ühiskondliku tähtsusega erijuhtumeid, kui ohutusküsimustes esineb vastuolusid, nimelt tellides lisauuringuid riskihindamiseks kasutatud tõendusmaterjali kontrolli eesmärgil. Arvestades, et seda erandlikku kontrollivahendit rahastataks liidu eelarvest ja et selle kasutamine peaks jääma proportsionaalseks, peaks komisjon
  teaduslike järelduste erinemise korral
  vastutama selliste kontrolliuuringute tellimise algatamise eest. Arvesse tuleks võtta asjaolu, et mõnel erijuhul võib vaja minna tellitud uuringute laiemat ulatust kui
  riskihindamise protsessis
  tõendusmaterjaliks vaja (näiteks teadusuuenduste kättesaadavaks muutumise korral).

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (23a) | Århusi konventsiooniga on kehtestatud mitmed üldsuse õigused keskkonna valdkonnas. Århusi konventsioonis sätestatakse, et igaühel on õigus saada riigiasutuste valduses olevat keskkonnateavet, õigus osaleda keskkonnaalaste otsuste tegemisel ja õigus vaadata läbi menetlused, mille eesmärk on vaidlustada avalikud otsused, mis ei ole kooskõlas kahe eespool nimetatud õiguse või keskkonnaõigusega üldiselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23a)

Århusi konventsiooniga on kehtestatud mitmed üldsuse õigused keskkonna valdkonnas. Århusi konventsioonis sätestatakse, et igaühel on õigus saada riigiasutuste valduses olevat keskkonnateavet, õigus osaleda keskkonnaalaste otsuste tegemisel ja õigus vaadata läbi menetlused, mille eesmärk on vaidlustada avalikud otsused, mis ei ole kooskõlas kahe eespool nimetatud õiguse või keskkonnaõigusega üldiselt.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Euroopa kodanikualgatus „Keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“ (23) kinnitas, et tööstuse tellitavate ning loataotluses esitatavate uuringute läbipaistvusega on probleeme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Euroopa kodanikualgatus „Keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“ (23) kinnitas, et tööstuse tellitavate ning loataotluses esitatavate uuringute läbipaistvusega on probleeme.

| (24) | Liit kui Århusi konventsiooni osaline on tunnistanud, et parem teabe kättesaadavus ja üldsuse ulatuslikum osalemine otsustamisprotsessis parandab keskkonna valdkonnas otsuste kvaliteeti ja rakendamist, aitab suurendada üldsuse teadlikkust keskkonnaalastest probleemidest, annab avalikkusele võimaluse oma muresid väljendada ning võimaldab ametiasutustel neid muresid nõuetekohaselt arvesse võtta.
  Euroopa kodanikualgatus „Keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“ (23) kinnitas, et tööstuse tellitavate ning loataotluses esitatavate uuringute läbipaistvusega on probleeme. |
| --- | --- |

(24)

Liit kui Århusi konventsiooni osaline on tunnistanud, et parem teabe kättesaadavus ja üldsuse ulatuslikum osalemine otsustamisprotsessis parandab keskkonna valdkonnas otsuste kvaliteeti ja rakendamist, aitab suurendada üldsuse teadlikkust keskkonnaalastest probleemidest, annab avalikkusele võimaluse oma muresid väljendada ning võimaldab ametiasutustel neid muresid nõuetekohaselt arvesse võtta.
  Euroopa kodanikualgatus „Keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“ (23) kinnitas, et tööstuse tellitavate ning loataotluses esitatavate uuringute läbipaistvusega on probleeme.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25a) | Delegeeritud aktidega ja vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006

   (1a)

  artiklitele 89 ja 93 tuleks luua EFSA apellatsiooninõukogu, kasutades selleks mudelina Euroopa Kemikaaliameti apellatsiooninõukogu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25a)

Delegeeritud aktidega ja vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006

   (1a)

  artiklitele 89 ja 93 tuleks luua EFSA apellatsiooninõukogu, kasutades selleks mudelina Euroopa Kemikaaliameti apellatsiooninõukogu.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | Selleks et määrata, milline avalikustamise tase tagab asjakohase tasakaalu, tuleks
  üldsuse asjakohaseid õigusi
  riskihindamisprotsessi läbipaistvuse
  suhtes
  võrrelda ettevõtjatest taotlejate õigustega, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 178/2002 eesmärke. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

Selleks et määrata, milline avalikustamise tase tagab asjakohase tasakaalu, tuleks
  üldsuse asjakohaseid õigusi
  riskihindamisprotsessi läbipaistvuse
  suhtes
  võrrelda ettevõtjatest taotlejate õigustega, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 178/2002 eesmärke.

| (27) | Selleks et määrata, milline
  ennetava
  avalikustamise tase tagab asjakohase tasakaalu, tuleks riskihindamisprotsessi läbipaistvuse
  tagamise vajadust
  võrrelda ettevõtjatest taotlejate õigustega, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 178/2002 eesmärke
  inimeste elu ja tervise kaitse kõrge taseme tagamisel, tarbijate huvide kaitsmisel ning samuti ka loomade tervise ja heaolu, taimetervise ja keskkonna kaitsmisel
  . |
| --- | --- |

(27)

Selleks et määrata, milline
  ennetava
  avalikustamise tase tagab asjakohase tasakaalu, tuleks riskihindamisprotsessi läbipaistvuse
  tagamise vajadust
  võrrelda ettevõtjatest taotlejate õigustega, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 178/2002 eesmärke
  inimeste elu ja tervise kaitse kõrge taseme tagamisel, tarbijate huvide kaitsmisel ning samuti ka loomade tervise ja heaolu, taimetervise ja keskkonna kaitsmisel
  .

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27a) | Käesoleva määrusega kehtestatud aktiivset levitamist käsitlevad sätted ei ole ette nähtud selleks, et piirata määrustes (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006 sätestatud õiguste kohaldamisala. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27a)

Käesoleva määrusega kehtestatud aktiivset levitamist käsitlevad sätted ei ole ette nähtud selleks, et piirata määrustes (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006 sätestatud õiguste kohaldamisala.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Samuti on vaja
  sätestada isikuandmete kaitse erinõuded
  seoses riskihindamisprotsessi
  läbipaistvuse eesmärkidega, võttes arvesse
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrusi
  (EÜ) nr 45/2001 (24) ja (EL) 2016/679 (25). Seega ei tohiks käesoleva määruse kohaselt isikuandmeid avalikustada, välja arvatud juhul, kui see on vajalik ja proportsionaalne, et tagada riskihindamisprotsessi läbipaistvus, sõltumatus ja usaldusväärsus, vältides samas huvide konflikte. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Samuti on vaja
  sätestada isikuandmete kaitse erinõuded
  seoses riskihindamisprotsessi
  läbipaistvuse eesmärkidega, võttes arvesse
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrusi
  (EÜ) nr 45/2001 (24) ja (EL) 2016/679 (25). Seega ei tohiks käesoleva määruse kohaselt isikuandmeid avalikustada, välja arvatud juhul, kui see on vajalik ja proportsionaalne, et tagada riskihindamisprotsessi läbipaistvus, sõltumatus ja usaldusväärsus, vältides samas huvide konflikte.

| (30) | Samuti on
  isikuandmete kaitseks ja konfidentsiaalsuse tagamiseks
  vaja seoses riskihindamisprotsessi
  läbipaistvusega viidata
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrustele
  (EÜ) nr 45/2001 (24) ja (EL) 2016/679 (25). Seega ei tohiks käesoleva määruse kohaselt isikuandmeid avalikustada, välja arvatud juhul, kui see on vajalik ja proportsionaalne, et tagada riskihindamisprotsessi läbipaistvus, sõltumatus ja usaldusväärsus, vältides samas huvide konflikte.
  Riskihindamismenetluse läbipaistvuse, sõltumatuse, kestlikkuse ja usaldusväärsuse tagamiseks ning eriti selleks, et vältida huvide konflikti, on vajalik ja proportsionaalne avaldada nende isikute nimed, kelle amet on määranud kaasa aitama ameti otsustamisprotsessile, sealhulgas suunisdokumentide vastuvõtmise raames. |
| --- | --- |

(30)

Samuti on
  isikuandmete kaitseks ja konfidentsiaalsuse tagamiseks
  vaja seoses riskihindamisprotsessi
  läbipaistvusega viidata
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrustele
  (EÜ) nr 45/2001 (24) ja (EL) 2016/679 (25). Seega ei tohiks käesoleva määruse kohaselt isikuandmeid avalikustada, välja arvatud juhul, kui see on vajalik ja proportsionaalne, et tagada riskihindamisprotsessi läbipaistvus, sõltumatus ja usaldusväärsus, vältides samas huvide konflikte.
  Riskihindamismenetluse läbipaistvuse, sõltumatuse, kestlikkuse ja usaldusväärsuse tagamiseks ning eriti selleks, et vältida huvide konflikti, on vajalik ja proportsionaalne avaldada nende isikute nimed, kelle amet on määranud kaasa aitama ameti otsustamisprotsessile, sealhulgas suunisdokumentide vastuvõtmise raames.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | Suurema läbipaistvuse eesmärgil ja tagamaks, et ametile esitatud teadusväljunditaotlusi menetletaks tõhusalt, tuleks välja töötada standardandmevormingud ja -tarkvarapaketid. Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 178/2002 rakendamise ühtsed tingimused standardandmevormingute ja -tarkvarapakettide vastuvõtmise osas, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (26). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

Suurema läbipaistvuse eesmärgil ja tagamaks, et ametile esitatud teadusväljunditaotlusi menetletaks tõhusalt, tuleks välja töötada standardandmevormingud ja -tarkvarapaketid. Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 178/2002 rakendamise ühtsed tingimused standardandmevormingute ja -tarkvarapakettide vastuvõtmise osas, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (26).

| (31) | Suurema läbipaistvuse eesmärgil ja tagamaks, et ametile esitatud teadusväljunditaotlusi menetletaks tõhusalt, tuleks välja töötada standardandmevormingud ja -tarkvarapaketid. Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 178/2002 rakendamise ühtsed
  ja ühtlustatud
  tingimused standardandmevormingute ja -tarkvarapakettide vastuvõtmise osas, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (26). |
| --- | --- |

(31)

Suurema läbipaistvuse eesmärgil ja tagamaks, et ametile esitatud teadusväljunditaotlusi menetletaks tõhusalt, tuleks välja töötada standardandmevormingud ja -tarkvarapaketid. Selleks et tagada määruse (EÜ) nr 178/2002 rakendamise ühtsed
  ja ühtlustatud
  tingimused standardandmevormingute ja -tarkvarapakettide vastuvõtmise osas, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (26).

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Lisaks on ameti suhtes kohaldatavate eri sätete tulemuslikkuse ja tõhususe hindamiseks asjakohane
  ette näha
  ka ameti hindamine
  komisjoni poolt kooskõlas detsentraliseeritud ameteid käsitleva ühtse lähenemisviisiga
  . Hindamisel peaks eelkõige läbi vaatama teaduskomitee ja teaduskomisjonide liikmete valimise menetlused nende läbipaistvuse, kulutasuvuse ja sobivuse seisukohast, et tagada sõltumatus ja pädevus ning vältida huvide konflikte. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Lisaks on ameti suhtes kohaldatavate eri sätete tulemuslikkuse ja tõhususe hindamiseks asjakohane
  ette näha
  ka ameti hindamine
  komisjoni poolt kooskõlas detsentraliseeritud ameteid käsitleva ühtse lähenemisviisiga
  . Hindamisel peaks eelkõige läbi vaatama teaduskomitee ja teaduskomisjonide liikmete valimise menetlused nende läbipaistvuse, kulutasuvuse ja sobivuse seisukohast, et tagada sõltumatus ja pädevus ning vältida huvide konflikte.

| (33) | Lisaks on ameti suhtes kohaldatavate eri sätete tulemuslikkuse ja tõhususe hindamiseks asjakohane
  ellu viia
  ka ameti
  sõltumatu
  hindamine. Hindamisel peaks eelkõige läbi vaatama teaduskomitee ja teaduskomisjonide liikmete valimise menetlused nende läbipaistvuse, kulutasuvuse ja sobivuse seisukohast, et tagada sõltumatus ja pädevus ning vältida huvide konflikte. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks on ameti suhtes kohaldatavate eri sätete tulemuslikkuse ja tõhususe hindamiseks asjakohane
  ellu viia
  ka ameti
  sõltumatu
  hindamine. Hindamisel peaks eelkõige läbi vaatama teaduskomitee ja teaduskomisjonide liikmete valimise menetlused nende läbipaistvuse, kulutasuvuse ja sobivuse seisukohast, et tagada sõltumatus ja pädevus ning vältida huvide konflikte.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (33a) | Seitsmenda Euroopa keskkonnaalase tegevusprogrammi kohaselt on esmatähtis arendada ja rakendada viise, kuidas tegeleda kemikaalide koosmõjuga inimeste tervisele ja keskkonnale. Mitme kemikaali koosmõju hindamine nõuab sektoriülest lähenemist, tihedamat koostööd järelevalvet tegevate asutuste vahel Euroopa tasandil ja sobilike menetluste väljatöötamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33a)

Seitsmenda Euroopa keskkonnaalase tegevusprogrammi kohaselt on esmatähtis arendada ja rakendada viise, kuidas tegeleda kemikaalide koosmõjuga inimeste tervisele ja keskkonnale. Mitme kemikaali koosmõju hindamine nõuab sektoriülest lähenemist, tihedamat koostööd järelevalvet tegevate asutuste vahel Euroopa tasandil ja sobilike menetluste väljatöötamist.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (35) | Samuti on riskihindamisprotsessi läbipaistvuse tagamiseks vaja laiendada määruse (EÜ) nr 178/2002 kohaldamisala, mis on praegu piiratud toidualaste õigusnormidega, et hõlmata ka need loataotlused, mis esitatakse määruse (EÜ) nr 1831/2003 kontekstis söödalisandite, määruse (EÜ) nr 1935/2004 kontekstis toiduga kokkupuutuvate materjalide ning määruse (EÜ) nr 1107/2009 kontekstis taimekaitsevahendite kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35)

Samuti on riskihindamisprotsessi läbipaistvuse tagamiseks vaja laiendada määruse (EÜ) nr 178/2002 kohaldamisala, mis on praegu piiratud toidualaste õigusnormidega, et hõlmata ka need loataotlused, mis esitatakse määruse (EÜ) nr 1831/2003 kontekstis söödalisandite, määruse (EÜ) nr 1935/2004 kontekstis toiduga kokkupuutuvate materjalide ning määruse (EÜ) nr 1107/2009 kontekstis taimekaitsevahendite kohta.

| (35) | Samuti on riskihindamisprotsessi läbipaistvuse
  ja sõltumatuse
  tagamiseks vaja laiendada määruse (EÜ) nr 178/2002 kohaldamisala, mis on praegu piiratud toidualaste õigusnormidega, et hõlmata ka need loataotlused, mis esitatakse määruse (EÜ) nr 1831/2003 kontekstis söödalisandite, määruse (EÜ) nr 1935/2004 kontekstis toiduga kokkupuutuvate materjalide ning määruse (EÜ) nr 1107/2009 kontekstis taimekaitsevahendite kohta. |
| --- | --- |

(35)

Samuti on riskihindamisprotsessi läbipaistvuse
  ja sõltumatuse
  tagamiseks vaja laiendada määruse (EÜ) nr 178/2002 kohaldamisala, mis on praegu piiratud toidualaste õigusnormidega, et hõlmata ka need loataotlused, mis esitatakse määruse (EÜ) nr 1831/2003 kontekstis söödalisandite, määruse (EÜ) nr 1935/2004 kontekstis toiduga kokkupuutuvate materjalide ning määruse (EÜ) nr 1107/2009 kontekstis taimekaitsevahendite kohta.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (36) | Selleks et tagada, et konfidentsiaalse teabe puhul võetaks arvesse valdkondlikke eripärasid, on riskihindamisprotsessis vaja võrrelda üldsuse asjakohaseid õigusi riskihindamisprotsessi läbipaistvuse suhtes, sealhulgas
  Århusi konventsioonist

   (1)

  tulenevaid õigusi
  , ettevõtjatest taotlejate õigustega, võttes arvesse nii valdkondlike liidu õigusaktide konkreetseid eesmärke kui ka saadud kogemusi. Seega on vaja muuta direktiivi 2001/18/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1829/2003, (EÜ) nr 1831/2003, (EÜ) nr 1935/2004 ja (EÜ) nr 1107/2009, et näha ette täiendavad konfidentsiaalsed andmed lisaks neile, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 178/2002. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36)

Selleks et tagada, et konfidentsiaalse teabe puhul võetaks arvesse valdkondlikke eripärasid, on riskihindamisprotsessis vaja võrrelda üldsuse asjakohaseid õigusi riskihindamisprotsessi läbipaistvuse suhtes, sealhulgas
  Århusi konventsioonist

   (1)

  tulenevaid õigusi
  , ettevõtjatest taotlejate õigustega, võttes arvesse nii valdkondlike liidu õigusaktide konkreetseid eesmärke kui ka saadud kogemusi. Seega on vaja muuta direktiivi 2001/18/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1829/2003, (EÜ) nr 1831/2003, (EÜ) nr 1935/2004 ja (EÜ) nr 1107/2009, et näha ette täiendavad konfidentsiaalsed andmed lisaks neile, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 178/2002.

| (36) | Selleks et tagada, et konfidentsiaalse teabe puhul võetaks arvesse valdkondlikke eripärasid, on riskihindamisprotsessis vaja võrrelda üldsuse asjakohaseid õigusi riskihindamisprotsessi läbipaistvuse suhtes, sealhulgas
  õigust kasutada riskihindamisprotsessiga seonduvat ennetavat teavet
  , ettevõtjatest taotlejate õigustega, võttes arvesse nii valdkondlike liidu õigusaktide konkreetseid eesmärke kui ka saadud kogemusi. Seega on vaja muuta direktiivi 2001/18/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1829/2003, (EÜ) nr 1831/2003, (EÜ) nr 1935/2004 ja (EÜ) nr 1107/2009, et näha ette täiendavad konfidentsiaalsed andmed lisaks neile, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 178/2002.
  Käesoleva määrusega kehtestatud aktiivset levitamist käsitlevad sätted ja ameti poolt esitatud konfidentsiaalsuse taotluse hindamine ei tohiks kuidagi piirata määrustes (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006 sätestatud õiguste kohaldamisala. |
| --- | --- |

(36)

Selleks et tagada, et konfidentsiaalse teabe puhul võetaks arvesse valdkondlikke eripärasid, on riskihindamisprotsessis vaja võrrelda üldsuse asjakohaseid õigusi riskihindamisprotsessi läbipaistvuse suhtes, sealhulgas
  õigust kasutada riskihindamisprotsessiga seonduvat ennetavat teavet
  , ettevõtjatest taotlejate õigustega, võttes arvesse nii valdkondlike liidu õigusaktide konkreetseid eesmärke kui ka saadud kogemusi. Seega on vaja muuta direktiivi 2001/18/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1829/2003, (EÜ) nr 1831/2003, (EÜ) nr 1935/2004 ja (EÜ) nr 1107/2009, et näha ette täiendavad konfidentsiaalsed andmed lisaks neile, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 178/2002.
  Käesoleva määrusega kehtestatud aktiivset levitamist käsitlevad sätted ja ameti poolt esitatud konfidentsiaalsuse taotluse hindamine ei tohiks kuidagi piirata määrustes (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006 sätestatud õiguste kohaldamisala.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (36a) | Üldiste toidualaste õigusnormide toimivuskontroll tõi samuti esile läbipaistvuse puudumise riskijuhtimisprotsessis. Vajalik on avalikkust paremini teavitada hetkel arutluse all olevatest riskijuhtimise võimalustest, tarbijate ja loomade tervise ning keskkonna kaitsmise tasemest, mida nende võimalustega saaks saavutada, kuid ka teistest riskihindamise tulemustega mitte seotud teguritest, millega riskijuhid arvestavad, ning sellest, millise kaaluga neid otsustusprotsessis arvesse võetakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36a)

Üldiste toidualaste õigusnormide toimivuskontroll tõi samuti esile läbipaistvuse puudumise riskijuhtimisprotsessis. Vajalik on avalikkust paremini teavitada hetkel arutluse all olevatest riskijuhtimise võimalustest, tarbijate ja loomade tervise ning keskkonna kaitsmise tasemest, mida nende võimalustega saaks saavutada, kuid ka teistest riskihindamise tulemustega mitte seotud teguritest, millega riskijuhid arvestavad, ning sellest, millise kaaluga neid otsustusprotsessis arvesse võetakse.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (37) | Selleks et
  tugevdada sidet
  riskihindajate ja riskijuhtide vahel nii liidu kui ka riikide tasandil ning
  suurendada riskiteavituse sidusust ja järjepidevust
  , tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290, et võtta vastu toidutarneahela probleeme hõlmava riskiteavituse üldkava. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37)

Selleks et
  tugevdada sidet
  riskihindajate ja riskijuhtide vahel nii liidu kui ka riikide tasandil ning
  suurendada riskiteavituse sidusust ja järjepidevust
  , tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290, et võtta vastu toidutarneahela probleeme hõlmava riskiteavituse üldkava. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (37) | Selleks et
  parandada interaktiivset teabevahetust riskianalüüsi protsessi käigus
  riskihindajate ja riskijuhtide vahel nii liidu kui ka riikide tasandil, ning
  ühtlasi selliste toidutarneahela sidusrühmadega nagu ettevõtjad, tarbija- ja muud kodanikuühiskonna organisatsioonid
  , tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290, et võtta vastu toidutarneahela probleeme hõlmava riskiteavituse üldkava.
  Riskiteavituse üldkavas tuleks sätestada praktiline kord, et tagada inimeste juurdepääs vajalikule teabele saavutamaks riskijuhtimise protsessis kõrge läbipaistvuse tase. Seetõttu
  on eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(37)

Selleks et
  parandada interaktiivset teabevahetust riskianalüüsi protsessi käigus
  riskihindajate ja riskijuhtide vahel nii liidu kui ka riikide tasandil, ning
  ühtlasi selliste toidutarneahela sidusrühmadega nagu ettevõtjad, tarbija- ja muud kodanikuühiskonna organisatsioonid
  , tuleks komisjonile delegeerida õigus võtta vastu õigusakte vastavalt aluslepingu artiklile 290, et võtta vastu toidutarneahela probleeme hõlmava riskiteavituse üldkava.
  Riskiteavituse üldkavas tuleks sätestada praktiline kord, et tagada inimeste juurdepääs vajalikule teabele saavutamaks riskijuhtimise protsessis kõrge läbipaistvuse tase. Seetõttu
  on eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (37a) | Sätted, mis on seotud avalikustamisele mõeldud teabe valimisega, ei tohiks piirata määruse (EÜ) nr 1049/2001 ega niisuguse riikliku või liidu õiguse kohaldamist, mis on seotud avaliku juurdepääsuga ametlikele dokumentidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37a)

Sätted, mis on seotud avalikustamisele mõeldud teabe valimisega, ei tohiks piirata määruse (EÜ) nr 1049/2001 ega niisuguse riikliku või liidu õiguse kohaldamist, mis on seotud avaliku juurdepääsuga ametlikele dokumentidele.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (38) | Selleks et amet ja ettevõtjad saaksid uute nõuetega kohaneda ning samas saaks tagada, et amet jätkab tõrgeteta toimimist, on vaja ette näha üleminekumeetmed käesoleva määruse kohaldamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38)

Selleks et amet ja ettevõtjad saaksid uute nõuetega kohaneda ning samas saaks tagada, et amet jätkab tõrgeteta toimimist, on vaja ette näha üleminekumeetmed käesoleva määruse kohaldamiseks.

| (38) | Selleks et amet,
  liikmesriigid, komisjon
  ja ettevõtjad saaksid uute nõuetega kohaneda ning samas saaks tagada, et amet jätkab tõrgeteta toimimist, on vaja ette näha üleminekumeetmed käesoleva määruse kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(38)

Selleks et amet,
  liikmesriigid, komisjon
  ja ettevõtjad saaksid uute nõuetega kohaneda ning samas saaks tagada, et amet jätkab tõrgeteta toimimist, on vaja ette näha üleminekumeetmed käesoleva määruse kohaldamiseks.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 39 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (39a) | Kuna kõnealuses ettepanekus sisalduvate muudatustega antakse ametile ulatuslikud pädevused seoses riskihindamise ja konfidentsiaalsuse kontrolliga, on vajalik komisjoni ettepaneku 3. lisa kohaselt ameti eelarvet märkimisväärselt suurendada. Rahastamise ettepanek on küll kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga, sellega võib aga kaasneda nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 1311/2013 määratletud erivahendite kasutamine. Kui Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide vaheline arutelu liidu eelarve teemal ei jäta vajalike eelarvevahendite jaoks mingit manööverdamisruumi, peaks komisjon tegema delegeeritud õigusakti raames alternatiivse rahastamisettepaneku. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(39a)

Kuna kõnealuses ettepanekus sisalduvate muudatustega antakse ametile ulatuslikud pädevused seoses riskihindamise ja konfidentsiaalsuse kontrolliga, on vajalik komisjoni ettepaneku 3. lisa kohaselt ameti eelarvet märkimisväärselt suurendada. Rahastamise ettepanek on küll kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga, sellega võib aga kaasneda nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 1311/2013 määratletud erivahendite kasutamine. Kui Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide vaheline arutelu liidu eelarve teemal ei jäta vajalike eelarvevahendite jaoks mingit manööverdamisruumi, peaks komisjon tegema delegeeritud õigusakti raames alternatiivse rahastamisettepaneku.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (40a) | Hiljutised toiduohutusega seotud vahejuhtumid on tõestanud, et hädaolukordades on vaja võtta asjakohaseid meetmeid tagamaks, et inimeste ja loomade tervise või keskkonnaga seotud tõsiste riskide korral võetakse kogu toidu suhtes, olenemata selle liigist ja päritolust, ning kogu sööda suhtes ühiseid meetmeid. Selline laiaulatuslik lähenemine hädaolukorra toiduohutuse meetmetele peaks võimaldama võtta meetmeid tõhusalt, vältides kooskõlastatud ühiste toidualaste hoiatuste haldamise menetluste abil kunstlikke erinevusi ükskõik milliste tõsiste toidu või söödaga seotud riskidega tegelemisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40a)

Hiljutised toiduohutusega seotud vahejuhtumid on tõestanud, et hädaolukordades on vaja võtta asjakohaseid meetmeid tagamaks, et inimeste ja loomade tervise või keskkonnaga seotud tõsiste riskide korral võetakse kogu toidu suhtes, olenemata selle liigist ja päritolust, ning kogu sööda suhtes ühiseid meetmeid. Selline laiaulatuslik lähenemine hädaolukorra toiduohutuse meetmetele peaks võimaldama võtta meetmeid tõhusalt, vältides kooskõlastatud ühiste toidualaste hoiatuste haldamise menetluste abil kunstlikke erinevusi ükskõik milliste tõsiste toidu või söödaga seotud riskidega tegelemisel.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 (uus)

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 6 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1) | artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

-1)

2.   Riski hindamine põhineb kättesaadavatel teaduslikel tõenditel ning see tehakse sõltumatul, erapooletul ja läbipaistval viisil.

„2.   Riski hindamine põhineb
  kõigil
  kättesaadavatel teaduslikel tõenditel ning see tehakse sõltumatul, erapooletul ja läbipaistval viisil.“;

(Käesolevat muudatust kohaldatakse kogu teksti ulatuses; muudatuse vastuvõtmise korral viiakse see sisse kogu tekstis.)

(Käesolevat muudatust kohaldatakse kogu teksti ulatuses; muudatuse vastuvõtmise korral viiakse see sisse kogu tekstis.)

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt - 1 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 7 – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -1a) | artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-1a)

-1a)

artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:

1.   Konkreetsetes olukordades, kui olemasolevat teavet hinnates tehakse kindlaks tervistkahjustava mõju võimalus, kuid see ei ole teaduslikult tõestatud, siis
  võib võtta ajutised
  riskijuhtimismeetmed, mis on vajalikud ühenduses ettenähtud tervisekaitse kõrge taseme tagamiseks, kuni saadakse teaduslikku lisainfot riski igakülgsemaks hindamiseks.

„1.   Konkreetsetes olukordades, kui olemasolevat teavet hinnates tehakse kindlaks tervistkahjustava mõju võimalus, kuid see ei ole teaduslikult tõestatud, siis
  võetakse
  riskijuhtimismeetmed, mis on vajalikud ühenduses ettenähtud tervisekaitse kõrge taseme tagamiseks, kuni saadakse teaduslikku lisainfot riski igakülgsemaks hindamiseks.“;

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 8a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 8a | Artikkel 8a |
| Riskiteavituse eesmärgid | Riskiteavituse eesmärgid |
| Riskiteavituse eesmärgid, võttes samas arvesse riskihindajate ja riskijuhtide vastavaid rolle, on järgmised: | Riskiteavituse eesmärgid, võttes samas arvesse riskihindajate ja riskijuhtide vastavaid rolle, on järgmised: |
| a) | edendada teadlikkust
  käsitletavate eriprobleemide suhtes ja nende
  mõistmist
  kogu
  riskianalüüsiprotsessi
  jooksul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 8a

Artikkel 8a

Riskiteavituse eesmärgid

Riskiteavituse eesmärgid

Riskiteavituse eesmärgid, võttes samas arvesse riskihindajate ja riskijuhtide vastavaid rolle, on järgmised:

Riskiteavituse eesmärgid, võttes samas arvesse riskihindajate ja riskijuhtide vastavaid rolle, on järgmised:

a)

edendada teadlikkust
  käsitletavate eriprobleemide suhtes ja nende
  mõistmist
  kogu
  riskianalüüsiprotsessi
  jooksul;

edendada teadlikkust

mõistmist

riskianalüüsiprotsessi

| a) | teadlikkuse edendamine
  käsitletavate eriprobleemide suhtes ja nende
  mõistmine
  kogu
  riskianalüüsi- ja riskijuhtimisprotsessi
  jooksul; |
| --- | --- |

a)

teadlikkuse edendamine
  käsitletavate eriprobleemide suhtes ja nende
  mõistmine
  kogu
  riskianalüüsi- ja riskijuhtimisprotsessi
  jooksul;

teadlikkuse edendamine

mõistmine

riskianalüüsi- ja riskijuhtimisprotsessi

| b) | edendada riskijuhtimisalaste
  soovituste sõnastamisel
  järjepidevust
  ja
  läbipaistvust
  ; |
| --- | --- |

b)

edendada riskijuhtimisalaste
  soovituste sõnastamisel
  järjepidevust
  ja
  läbipaistvust
  ;

edendada riskijuhtimisalaste

järjepidevust

läbipaistvust

| b) | riskijuhtimisalaste valikute,
  soovituste
  ja otsuste
  sõnastamisel
  järjepidevuse, läbipaistvuse
  ja
  selguse edendamine
  ; |
| --- | --- |

b)

riskijuhtimisalaste valikute,
  soovituste
  ja otsuste
  sõnastamisel
  järjepidevuse, läbipaistvuse
  ja
  selguse edendamine
  ;

riskijuhtimisalaste valikute,

ja otsuste

järjepidevuse, läbipaistvuse

selguse edendamine

| c) | tagada usaldusväärne alus
  riskijuhtimisotsuste mõistmiseks; |
| --- | --- |

c)

tagada usaldusväärne alus
  riskijuhtimisotsuste mõistmiseks;

tagada usaldusväärne alus

| c) | usaldusväärse teadusliku aluse tagamine
  riskijuhtimisotsuste mõistmiseks
  , sealhulgas teave järgmise kohta: |
| --- | --- |

c)

usaldusväärse teadusliku aluse tagamine
  riskijuhtimisotsuste mõistmiseks
  , sealhulgas teave järgmise kohta:

usaldusväärse teadusliku aluse tagamine

, sealhulgas teave järgmise kohta:

| | i) | kuidas riskijuhtimises tehtud valik peegeldab riskihindamise ebakindluse astet ja millist tarbija ja looma tervise ja keskkonnakaitse taset sellega saaks saavutada; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

kuidas riskijuhtimises tehtud valik peegeldab riskihindamise ebakindluse astet ja millist tarbija ja looma tervise ja keskkonnakaitse taset sellega saaks saavutada;

kuidas riskijuhtimises tehtud valik peegeldab riskihindamise ebakindluse astet ja millist tarbija ja looma tervise ja keskkonnakaitse taset sellega saaks saavutada;

| ii) | milliseid tegureid peale riskihindamise tulemuste võtsid riskijuhid artikli 6 lõike 3 kohaselt arvesse ja milline on nende kaalukus üksteise suhtes; |
| --- | --- |

ii)

ii)

milliseid tegureid peale riskihindamise tulemuste võtsid riskijuhid artikli 6 lõike 3 kohaselt arvesse ja milline on nende kaalukus üksteise suhtes;

milliseid tegureid peale riskihindamise tulemuste võtsid riskijuhid artikli 6 lõike 3 kohaselt arvesse ja milline on nende kaalukus üksteise suhtes;

| d) | edendada üldsuse
  arusaama riskianalüüsiprotsessist nii, et suureneks usaldus selle tulemuste suhtes; |
| --- | --- |

d)

edendada üldsuse
  arusaama riskianalüüsiprotsessist nii, et suureneks usaldus selle tulemuste suhtes;

edendada üldsuse

| d) | üldsuse
  arusaama
  edendamine
  riskianalüüsiprotsessist nii, et suureneks usaldus selle tulemuste suhtes
  , sealhulgas selge ja järjepideva teabevoo tagamine seoses riskihindajate ja riskijuhtide asjakohaste ülesannete, volituste ja kohustustega
  ; |
| --- | --- |

d)

üldsuse
  arusaama
  edendamine
  riskianalüüsiprotsessist nii, et suureneks usaldus selle tulemuste suhtes
  , sealhulgas selge ja järjepideva teabevoo tagamine seoses riskihindajate ja riskijuhtide asjakohaste ülesannete, volituste ja kohustustega
  ;

üldsuse

edendamine

, sealhulgas selge ja järjepideva teabevoo tagamine seoses riskihindajate ja riskijuhtide asjakohaste ülesannete, volituste ja kohustustega

| e) | edendada kõigi
  huvitatud isikute
  asjakohast kaasamist ning |
| --- | --- |

e)

edendada kõigi
  huvitatud isikute
  asjakohast kaasamist ning

edendada kõigi

asjakohast kaasamist ning

| e) | kõigi
  huvitatud isikute
  , sealhulgas toidutarneahelas osalevate ettevõtjate, tarbijate ja muude kodanikuühiskonna organisatsioonide tasakaalustatud kaasamise edendamine; |
| --- | --- |

e)

kõigi
  huvitatud isikute
  , sealhulgas toidutarneahelas osalevate ettevõtjate, tarbijate ja muude kodanikuühiskonna organisatsioonide tasakaalustatud kaasamise edendamine;

kõigi

, sealhulgas toidutarneahelas osalevate ettevõtjate, tarbijate ja muude kodanikuühiskonna organisatsioonide tasakaalustatud kaasamise edendamine;

| f) | tagada asjakohane teabevahetus
  huvitatud isikutega toidutarneahelaga seotud
  riskide kohta. |
| --- | --- |

f)

tagada asjakohane teabevahetus
  huvitatud isikutega toidutarneahelaga seotud
  riskide kohta.

tagada asjakohane teabevahetus

riskide kohta.

| f) | punktis e osutatud
  huvitatud isikutega toidutarneahelaga seotud
  riske käsitleva läbipaistva ja õiglase teabevahetuse tagamine; |
| --- | --- |

f)

punktis e osutatud
  huvitatud isikutega toidutarneahelaga seotud
  riske käsitleva läbipaistva ja õiglase teabevahetuse tagamine;

punktis e osutatud

riske käsitleva läbipaistva ja õiglase teabevahetuse tagamine;

| fa) | tarbijate teavitamine riskiennetusstrateegiatest ning |
| --- | --- |

fa)

fa)

tarbijate teavitamine riskiennetusstrateegiatest ning

tarbijate teavitamine riskiennetusstrateegiatest ning

| fb) | valeteabe levitamise ja selle allikate vastu võitlemine. |
| --- | --- |

fb)

fb)

valeteabe levitamise ja selle allikate vastu võitlemine.

valeteabe levitamise ja selle allikate vastu võitlemine.

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 8b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 8b | Artikkel 8b |
| Riskiteavituse üldpõhimõtted | Riskiteavituse üldpõhimõtted |
| Riskiteavitus peab, arvestades samas riskihindajate ja riskijuhtide vastavaid rolle: | Riskiteavitus peab, arvestades samas riskihindajate ja riskijuhtide vastavaid rolle: |
| a) | tagama, et
  vastastikku
  vahetatakse täpset,
  asjakohast
  ja õigeaegset teavet, tuginedes läbipaistvuse, avatuse ja reageerimisvalmiduse põhimõtetele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 8b

Artikkel 8b

Riskiteavituse üldpõhimõtted

Riskiteavituse üldpõhimõtted

Riskiteavitus peab, arvestades samas riskihindajate ja riskijuhtide vastavaid rolle:

Riskiteavitus peab, arvestades samas riskihindajate ja riskijuhtide vastavaid rolle:

a)

tagama, et
  vastastikku
  vahetatakse täpset,
  asjakohast
  ja õigeaegset teavet, tuginedes läbipaistvuse, avatuse ja reageerimisvalmiduse põhimõtetele;

vastastikku

asjakohast

| a) | tagama, et
  kõigi huvitatud isikute vahel
  vahetatakse
  vastastikku
  täpset,
  täielikku
  ja õigeaegset teavet, tuginedes läbipaistvuse, avatuse ja reageerimisvalmiduse põhimõtetele; |
| --- | --- |

a)

tagama, et
  kõigi huvitatud isikute vahel
  vahetatakse
  vastastikku
  täpset,
  täielikku
  ja õigeaegset teavet, tuginedes läbipaistvuse, avatuse ja reageerimisvalmiduse põhimõtetele;

kõigi huvitatud isikute vahel

vastastikku

täielikku

| b) | tagama teabe läbipaistvuse riskianalüüsiprotsessi igal etapil alates teadusliku nõuande taotluste sõnastamisest kuni riskihinnangu andmiseni ning riskijuhtimisotsuste vastuvõtmiseni; |
| --- | --- |

b)

tagama teabe läbipaistvuse riskianalüüsiprotsessi igal etapil alates teadusliku nõuande taotluste sõnastamisest kuni riskihinnangu andmiseni ning riskijuhtimisotsuste vastuvõtmiseni;

| b) | tagama teabe läbipaistvuse riskianalüüsiprotsessi igal etapil alates teadusliku nõuande taotluste sõnastamisest kuni riskihinnangu andmiseni ning riskijuhtimisotsuste vastuvõtmiseni; |
| --- | --- |

b)

tagama teabe läbipaistvuse riskianalüüsiprotsessi igal etapil alates teadusliku nõuande taotluste sõnastamisest kuni riskihinnangu andmiseni ning riskijuhtimisotsuste vastuvõtmiseni;

| c) | arvestama
  riskitaju; |
| --- | --- |

c)

arvestama
  riskitaju;

arvestama

| c) | tegelema
  riskitaju
  teemaga
  ; |
| --- | --- |

c)

tegelema
  riskitaju
  teemaga
  ;

tegelema

teemaga

| d) | hõlbustama arusaamist ja dialoogi kõigi huvitatud isikute vahel
  ning |
| --- | --- |

d)

hõlbustama arusaamist ja dialoogi kõigi huvitatud isikute vahel
  ning

ning

| d) | hõlbustama arusaamist ja dialoogi kõigi huvitatud isikute vahel; |
| --- | --- |

d)

hõlbustama arusaamist ja dialoogi kõigi huvitatud isikute vahel;

| e) | olema kättesaadav, sealhulgas neile, kes ei ole otseselt protsessi kaasatud, arvestades samas konfidentsiaalsust ja isikuandmete kaitse nõudeid. |
| --- | --- |

e)

olema kättesaadav, sealhulgas neile, kes ei ole otseselt protsessi kaasatud, arvestades samas konfidentsiaalsust ja isikuandmete kaitse nõudeid.

| e) | olema kättesaadav, sealhulgas neile, kes ei ole otseselt protsessi kaasatud, arvestades samas konfidentsiaalsust ja isikuandmete kaitse nõudeid
  ning |
| --- | --- |

e)

olema kättesaadav, sealhulgas neile, kes ei ole otseselt protsessi kaasatud, arvestades samas konfidentsiaalsust ja isikuandmete kaitse nõudeid
  ning

ning

| ea) | looma lähenemisviise ohtude ja riskide vahe eristamise paremaks seletamiseks. |
| --- | --- |

ea)

ea)

looma lähenemisviise ohtude ja riskide vahe eristamise paremaks seletamiseks.

looma lähenemisviise ohtude ja riskide vahe eristamise paremaks seletamiseks.

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 8c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 8c | Artikkel 8c |
| Riskiteavituse üldkava | Riskiteavituse üldkava |
| 1.   Komisjonil on tihedas koostöös ameti ja liikmesriikidega ning pärast asjakohaseid avalikke konsultatsioone õigus võtta
  vastu delegeeritud õigusakte
  vastavalt artiklile 57a,
  millega kehtestatakse
  toidutarneahelaga seotud küsimusi käsitleva riskiteavituse üldkava, võttes arvesse asjakohaseid eesmärke ning üldpõhimõtteid, mis on sätestatud artiklites 8a ja 8b. | 1.   Komisjonil on tihedas koostöös ameti ja liikmesriikidega ning pärast asjakohaseid avalikke konsultatsioone õigus võtta vastavalt artiklile 57a
  vastu delegeeritud õigusakte
  ,
  mis täiendavad käesolevat määrust
  toidutarneahelaga seotud küsimusi käsitleva riskiteavituse üldkava
  kehtestamisega
  , võttes arvesse asjakohaseid eesmärke ning üldpõhimõtteid, mis on sätestatud artiklites 8a ja 8b. |
| 2.   Riskiteavituse üldkavaga edendatakse riskiteavituse integreeritud raamistikku, mida nii riskihindajad kui ka riskijuhid järgivad sidusalt ja süstemaatiliselt nii liidu kui ka riigi tasandil. Selle kavaga: | 2.   Riskiteavituse üldkavaga edendatakse riskiteavituse integreeritud raamistikku, mida nii riskihindajad kui ka riskijuhid järgivad sidusalt ja süstemaatiliselt nii liidu kui ka riigi tasandil. Selle kavaga: |
| a) | määratakse kesksed tegurid, mida tuleb arvesse võtta, kui kaalutakse vajalike riskiteavitusmeetmete tüüpi ja taset; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 8c

Artikkel 8c

Riskiteavituse üldkava

Riskiteavituse üldkava

1.   Komisjonil on tihedas koostöös ameti ja liikmesriikidega ning pärast asjakohaseid avalikke konsultatsioone õigus võtta
  vastu delegeeritud õigusakte
  vastavalt artiklile 57a,
  millega kehtestatakse
  toidutarneahelaga seotud küsimusi käsitleva riskiteavituse üldkava, võttes arvesse asjakohaseid eesmärke ning üldpõhimõtteid, mis on sätestatud artiklites 8a ja 8b.

1.   Komisjonil on tihedas koostöös ameti ja liikmesriikidega ning pärast asjakohaseid avalikke konsultatsioone õigus võtta vastavalt artiklile 57a
  vastu delegeeritud õigusakte
  ,
  mis täiendavad käesolevat määrust
  toidutarneahelaga seotud küsimusi käsitleva riskiteavituse üldkava
  kehtestamisega
  , võttes arvesse asjakohaseid eesmärke ning üldpõhimõtteid, mis on sätestatud artiklites 8a ja 8b.

2.   Riskiteavituse üldkavaga edendatakse riskiteavituse integreeritud raamistikku, mida nii riskihindajad kui ka riskijuhid järgivad sidusalt ja süstemaatiliselt nii liidu kui ka riigi tasandil. Selle kavaga:

2.   Riskiteavituse üldkavaga edendatakse riskiteavituse integreeritud raamistikku, mida nii riskihindajad kui ka riskijuhid järgivad sidusalt ja süstemaatiliselt nii liidu kui ka riigi tasandil. Selle kavaga:

a)

määratakse kesksed tegurid, mida tuleb arvesse võtta, kui kaalutakse vajalike riskiteavitusmeetmete tüüpi ja taset;

| a) | määratakse kesksed tegurid, mida tuleb arvesse võtta, kui kaalutakse vajalike riskiteavitusmeetmete tüüpi ja taset; |
| --- | --- |

a)

määratakse kesksed tegurid, mida tuleb arvesse võtta, kui kaalutakse vajalike riskiteavitusmeetmete tüüpi ja taset;

| b) | määratakse asjakohased riskiteavituse põhivahendid ja -kanalid, võttes arvesse
  asjaomaste sihtrühmade vajadusi; ning |
| --- | --- |

b)

määratakse asjakohased riskiteavituse põhivahendid ja -kanalid, võttes arvesse
  asjaomaste sihtrühmade vajadusi; ning

asjaomaste sihtrühmade vajadusi; ning

| b) | määratakse asjakohased riskiteavituse põhivahendid ja -kanalid, võttes arvesse
  vajadust tagada kõikide huvitatud isikute, sealhulgas toidutarneahelas osalevate ettevõtjate, tarbija- ja muude kodanikuühiskonna organisatsioonide tasakaalustatud osalus; |
| --- | --- |

b)

määratakse asjakohased riskiteavituse põhivahendid ja -kanalid, võttes arvesse
  vajadust tagada kõikide huvitatud isikute, sealhulgas toidutarneahelas osalevate ettevõtjate, tarbija- ja muude kodanikuühiskonna organisatsioonide tasakaalustatud osalus;

vajadust tagada kõikide huvitatud isikute, sealhulgas toidutarneahelas osalevate ettevõtjate, tarbija- ja muude kodanikuühiskonna organisatsioonide tasakaalustatud osalus;

| c) | luuakse asjakohased mehhanismid, et suurendada riskiteavituse sidusust riskihindajate ja riskijuhtide seas
  ning tagada avatud dialoog kõigi huvitatud isikute vahel. |
| --- | --- |

c)

luuakse asjakohased mehhanismid, et suurendada riskiteavituse sidusust riskihindajate ja riskijuhtide seas
  ning tagada avatud dialoog kõigi huvitatud isikute vahel.

ning tagada avatud dialoog kõigi huvitatud isikute vahel.

| c) | luuakse asjakohased mehhanismid, et suurendada riskiteavituse sidusust riskihindajate ja riskijuhtide seas
  , sealhulgas süstemaatiliselt teadvustades ja seletades teaduslikul hindamisel või vastuvõetava riskitaseme tajumisel esinevaid lahknevusi; |
| --- | --- |

c)

luuakse asjakohased mehhanismid, et suurendada riskiteavituse sidusust riskihindajate ja riskijuhtide seas
  , sealhulgas süstemaatiliselt teadvustades ja seletades teaduslikul hindamisel või vastuvõetava riskitaseme tajumisel esinevaid lahknevusi;

, sealhulgas süstemaatiliselt teadvustades ja seletades teaduslikul hindamisel või vastuvõetava riskitaseme tajumisel esinevaid lahknevusi;

| ca) | sätestatakse praktiline kord ja ajaline kava, et avalikustada artikli 55a lõikes 1 viidatud teave. |
| --- | --- |

ca)

ca)

sätestatakse praktiline kord ja ajaline kava, et avalikustada artikli 55a lõikes 1 viidatud teave.

sätestatakse praktiline kord ja ajaline kava, et avalikustada artikli 55a lõikes 1 viidatud teave.

3.   Komisjon võtab riskiteavituse üldkava vastu [kaks aastat alates käesoleva määruse kohaldamise algusest] ning ajakohastab seda, võttes arvesse tehnika ja teaduse arengut ning saadud kogemusi.

3.   Komisjon võtab riskiteavituse üldkava vastu [kaks aastat alates käesoleva määruse kohaldamise algusest] ning ajakohastab seda, võttes arvesse tehnika ja teaduse arengut ning saadud kogemusi.

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 8 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 8d




  Riskiteavituse läbipaistvus





  1.
     
  Komisjon, amet ja liikmesriigid tagavad oma riskiteavitusega seotud ülesannete täitmisel seoses toidualaste õigusaktidega läbipaistvuse kõrge taseme.






  2.
     
  Komisjon võib välja anda asjakohaseid suuniseid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 8d

Riskiteavituse läbipaistvus

1.
     
  Komisjon, amet ja liikmesriigid tagavad oma riskiteavitusega seotud ülesannete täitmisel seoses toidualaste õigusaktidega läbipaistvuse kõrge taseme.

2.
     
  Komisjon võib välja anda asjakohaseid suuniseid.

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 9

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a) | artikkel 9 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a)

1a)

artikkel 9 asendatakse järgmisega:

Artikkel
  9

Artikkel

„Artikkel
  9

„Artikkel

Avalik konsulteerimine

Avalik konsulteerimine

Toidualaste õigusnormide ettevalmistamise, hindamise ja läbivaatamise ajal toimub avatud ja läbipaistev avalik arutelu kas otse või esindusorganite kaudu, välja arvatud juhul, kui see ei ole võimalik küsimuse kiireloomulisuse tõttu.

Nii riskianalüüsi kui ka
  toidualaste õigusnormide ettevalmistamise, hindamise ja läbivaatamise ajal toimub avatud ja läbipaistev avalik arutelu kas otse või esindusorganite kaudu, välja arvatud juhul, kui see ei ole võimalik küsimuse kiireloomulisuse tõttu.“;

Nii riskianalüüsi kui ka

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 10

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b) | artikkel 10 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b)

1b)

artikkel 10 asendatakse järgmisega:

Artikkel 10

„Artikkel 10

Avalik teave

Avalik teave

Kui on alust kahtlustada, et teatava toidu või söödaga võib kaasneda inimeste või loomade tervisega seotud risk, siis võtavad ametivõimud, ilma et see piiraks dokumentidele juurdepääsu käsitlevate ühenduse ja siseriiklike õigusaktide kohaldamist,
  olenevalt kõnealuse riski laadist, tõsidusest ja suurusest
  vajalikud meetmed riigi elanikkonna informeerimiseks tervisega seotud riski laadist, tehes võimalikult täpselt kindlaks
  kõnealuse toidu või sööda või selle liigi, sellega
  kaasneva võimaliku riski ning meetmed, mida riski ärahoidmiseks, vähendamiseks või kõrvaldamiseks võetakse või kavatsetakse võtta.

olenevalt kõnealuse riski laadist, tõsidusest ja suurusest

kõnealuse toidu või sööda või selle liigi, sellega

1.
     Kui on alust kahtlustada, et teatava toidu või söödaga võib kaasneda inimeste või loomade tervisega seotud risk, siis võtavad ametivõimud, ilma et see piiraks dokumentidele juurdepääsu käsitlevate ühenduse ja siseriiklike õigusaktide kohaldamist, vajalikud
  ja õigeaegsed
  meetmed riigi elanikkonna informeerimiseks tervisega seotud riski laadist, tehes võimalikult täpselt kindlaks
  asjaomased tooted, nendega
  kaasneva võimaliku riski ning meetmed, mida riski ärahoidmiseks, vähendamiseks või kõrvaldamiseks võetakse või kavatsetakse võtta.
  Käesolevat lõiget kohaldatakse samuti juhul, kui on kahtlusi võimalike asjaomaste liidu õiguse tahtlike rikkumiste ja seega nõuete mitte täitmise osas pettusel põhineva või ebaausa tegevuse kaudu.

2.
     
  Selleks et tagada lõike 1 ühtne rakendamine, võtab komisjon hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist] selle kohaldamise viiside kohta vastu rakendusaktid.“;

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 c (uus)

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 22 – lõige 7

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1c) | Artikli 22 lõike 7 teine lõik asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1c)

1c)

Artikli 22 lõike 7 teine lõik asendatakse järgmisega:

Amet teeb
  tihedat
  koostööd
  samalaadseid ülesandeid täitvate pädevate asutustega liikmesriikides
  .

tihedat

samalaadseid ülesandeid täitvate pädevate asutustega liikmesriikides

„Amet teeb koostööd
  teiste Euroopa liidu hindamisasutustega
  .“;

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 d (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 d (uus)

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 23 – lõige 1 – punkt b

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1d) | Artikli 23 esimese lõigu punkt b asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1d)

1d)

Artikli 23 esimese lõigu punkt b asendatakse järgmisega:

| b
  ) | soodustada ja kooskõlastada riski hindamise
  ühtse metoodika
  väljatöötamist ameti tegevusvaldkondades; |
| --- | --- |

b
  )

b

soodustada ja kooskõlastada riski hindamise
  ühtse metoodika
  väljatöötamist ameti tegevusvaldkondades;

ühtse metoodika

| „b
  ) | soodustada ja kooskõlastada riski hindamise
  ühtsete meetodite
  väljatöötamist
  valdkonnaülese lähenemisviisi abil
  ameti tegevusvaldkondades
  , eelkõige võttes arvesse niisuguse mitme kemikaali koosmõju, millel võib olla mõju inimese tervisele ja keskkonnale;“
  ; |
| --- | --- |

„b
  )

„b

soodustada ja kooskõlastada riski hindamise
  ühtsete meetodite
  väljatöötamist
  valdkonnaülese lähenemisviisi abil
  ameti tegevusvaldkondades
  , eelkõige võttes arvesse niisuguse mitme kemikaali koosmõju, millel võib olla mõju inimese tervisele ja keskkonnale;“
  ;

ühtsete meetodite

valdkonnaülese lähenemisviisi abil

, eelkõige võttes arvesse niisuguse mitme kemikaali koosmõju, millel võib olla mõju inimese tervisele ja keskkonnale;“

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 25 – lõige 1 a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1a.   Lisaks lõikes 1 osutatud liikmetele ja asendusliikmetele on juhatuses järgmised liikmed: | 1a.   Lisaks lõikes 1 osutatud liikmetele ja asendusliikmetele on juhatuses järgmised liikmed: |
| a) | kaks komisjoni määratud ja teda esindavat hääleõiguslikku liiget ja nende asendusliikmed; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.   Lisaks lõikes 1 osutatud liikmetele ja asendusliikmetele on juhatuses järgmised liikmed:

1a.   Lisaks lõikes 1 osutatud liikmetele ja asendusliikmetele on juhatuses järgmised liikmed:

a)

kaks komisjoni määratud ja teda esindavat hääleõiguslikku liiget ja nende asendusliikmed;

| a) | kaks komisjoni määratud ja teda esindavat hääleõiguslikku liiget ja nende asendusliikmed; |
| --- | --- |

a)

kaks komisjoni määratud ja teda esindavat hääleõiguslikku liiget ja nende asendusliikmed;

| b) | üks
  Euroopa Parlamendi määratud
  hääleõiguslik liige
  ; |
| --- | --- |

b)

üks
  Euroopa Parlamendi määratud
  hääleõiguslik liige
  ;

üks

hääleõiguslik liige

| b) | kaks
  Euroopa Parlamendi määratud
  hääleõiguslikku esindajat
  ; |
| --- | --- |

b)

kaks
  Euroopa Parlamendi määratud
  hääleõiguslikku esindajat
  ;

kaks

hääleõiguslikku esindajat

| c) | neli
  kodanikuühiskonna ja toidutarneahela huve esindavat hääleõiguslikku liiget, nimelt üks tarbijaorganisatsioonide, üks valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide, üks põllumajandusettevõtjate organisatsioonide ja üks
  tööstusorganisatsioonide
  huve esindav liige. Need liikmed määrab ametisse nõukogu, kes konsulteerib Euroopa Parlamendiga komisjoni koostatud nimekirja alusel, milles on rohkem nimesid kui täidetavaid kohti. Komisjoni koostatud nimekiri edastatakse Euroopa Parlamendile koos asjakohaste taustdokumentidega. Euroopa Parlament võib nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt kolme kuu jooksul alates teatamisest esitada oma seisukohad arutamiseks nõukogule, kes seejärel nimetab need liikmed juhatusse. |
| --- | --- |

c)

neli
  kodanikuühiskonna ja toidutarneahela huve esindavat hääleõiguslikku liiget, nimelt üks tarbijaorganisatsioonide, üks valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide, üks põllumajandusettevõtjate organisatsioonide ja üks
  tööstusorganisatsioonide
  huve esindav liige. Need liikmed määrab ametisse nõukogu, kes konsulteerib Euroopa Parlamendiga komisjoni koostatud nimekirja alusel, milles on rohkem nimesid kui täidetavaid kohti. Komisjoni koostatud nimekiri edastatakse Euroopa Parlamendile koos asjakohaste taustdokumentidega. Euroopa Parlament võib nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt kolme kuu jooksul alates teatamisest esitada oma seisukohad arutamiseks nõukogule, kes seejärel nimetab need liikmed juhatusse.

neli

tööstusorganisatsioonide

| c) | kuus
  kodanikuühiskonna ja toidutarneahela huve esindavat hääleõiguslikku liiget, nimelt üks tarbijaorganisatsioonide, üks valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide, üks
  valitsuseväliste rahvatervise organisatsioonide, üks
  põllumajandusettevõtjate organisatsioonide
  , üks agrokeemiatööstuse organisatsioonide
  ja üks
  toiduainetööstuse
  huve esindav liige. Need liikmed määrab ametisse nõukogu, kes konsulteerib Euroopa Parlamendiga komisjoni koostatud nimekirja alusel, milles on rohkem nimesid kui täidetavaid kohti. Komisjoni koostatud nimekiri edastatakse Euroopa Parlamendile koos asjakohaste taustdokumentidega. Euroopa Parlament võib nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt kolme kuu jooksul alates teatamisest esitada oma seisukohad arutamiseks nõukogule, kes seejärel nimetab need liikmed juhatusse. |
| --- | --- |

c)

kuus
  kodanikuühiskonna ja toidutarneahela huve esindavat hääleõiguslikku liiget, nimelt üks tarbijaorganisatsioonide, üks valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide, üks
  valitsuseväliste rahvatervise organisatsioonide, üks
  põllumajandusettevõtjate organisatsioonide
  , üks agrokeemiatööstuse organisatsioonide
  ja üks
  toiduainetööstuse
  huve esindav liige. Need liikmed määrab ametisse nõukogu, kes konsulteerib Euroopa Parlamendiga komisjoni koostatud nimekirja alusel, milles on rohkem nimesid kui täidetavaid kohti. Komisjoni koostatud nimekiri edastatakse Euroopa Parlamendile koos asjakohaste taustdokumentidega. Euroopa Parlament võib nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt kolme kuu jooksul alates teatamisest esitada oma seisukohad arutamiseks nõukogule, kes seejärel nimetab need liikmed juhatusse.

kuus

valitsuseväliste rahvatervise organisatsioonide, üks

, üks agrokeemiatööstuse organisatsioonide

toiduainetööstuse

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 25 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmete
  ja asendusliikmete
  ametiaeg kestab
  neli
  aastat. Lõike 1a punktis a ja
  b
  osutatud liikmete ametiaja kestus
  ei ole siiski piiratud
  . Lõike 1a punktis c osutatud liikmete ametiaega võib pikendada vaid üks kord. | 2.   
  Lõike 1a punktis b osutatud
  liikmete ametiaeg kestab
  maksimaalselt 2,5
  aastat. Lõike 1a punktis a ja
  c
  osutatud liikmete ametiaja kestus
  on viis aastat
  . Lõike 1a punktis c osutatud liikmete ametiaega võib pikendada vaid üks kord. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmete
  ja asendusliikmete
  ametiaeg kestab
  neli
  aastat. Lõike 1a punktis a ja
  b
  osutatud liikmete ametiaja kestus
  ei ole siiski piiratud
  . Lõike 1a punktis c osutatud liikmete ametiaega võib pikendada vaid üks kord.

2.   
  Lõike 1a punktis b osutatud
  liikmete ametiaeg kestab
  maksimaalselt 2,5
  aastat. Lõike 1a punktis a ja
  c
  osutatud liikmete ametiaja kestus
  on viis aastat
  . Lõike 1a punktis c osutatud liikmete ametiaega võib pikendada vaid üks kord.

Muudatusettepanek 159

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt -a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt -a (uus)

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 28 – lõige 4 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | a) | Artikli 28 lõike 4 sissejuhatava osa asendatakse järgmisega:





  „4.
     
  Teaduskomisjonid moodustatakse sõltumatutest teadlastest, kes viivad aktiivselt läbi teadusuuringuid ja avaldavad oma uuringute tulemusi eelretsenseeritud teadusajakirjades.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

a)

a)

Artikli 28 lõike 4 sissejuhatava osa asendatakse järgmisega:

Artikli 28 lõike 4 sissejuhatava osa asendatakse järgmisega:

„4.
     
  Teaduskomisjonid moodustatakse sõltumatutest teadlastest, kes viivad aktiivselt läbi teadusuuringuid ja avaldavad oma uuringute tulemusi eelretsenseeritud teadusajakirjades.“

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunktid a ja b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunktid a ja b

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 28 – lõiked 5–5 g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Juhatus nimetab viieaastaseks ametiajaks ja tagasinimetamise võimalusega ametisse need teaduskomitee liikmed, kes ei ole teaduskomisjonide liikmed, ja
  lõikes 5b osutatud lisaliikmed tegevdirektori ettepaneku alusel pärast konkursi osalemiskutse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, asjaomastes juhtivates teadusväljaannetes ja ameti veebisaidil. | 5.   Juhatus nimetab viieaastaseks ametiajaks ja tagasinimetamise võimalusega ametisse need teaduskomitee liikmed, kes ei ole teaduskomisjonide liikmed, ja teaduskomisjonide liikmed vastavalt järgmisele korrale: |
| 5a.
     
  Juhatus nimetab viieaastaseks ametiajaks ja tagasinimetamise võimalusega ametisse
  teaduskomisjonide liikmed vastavalt järgmisele korrale: | |
| a) | Pärast konsulteerimist juhatusega
  saadab
  tegevdirektor
  liikmesriikidele taotluse igas teaduskomisjonis vajatava valdkondadevahelise eripädevuse kohta ning märgib liikmesriikide poolt nimetatavate ekspertide arvu
  .
  Tegevdirektor teavitab liikmesriike ameti sõltumatuse põhimõttest ning teaduskomisjoni liikmete suhtes kohaldatavatest rakenduseeskirjadest. Nimetamise alusena kuulutavad liikmesriigid välja konkursi. Tegevdirektor teavitab juhatust liikmesriikidele saadetud taotlustest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Juhatus nimetab viieaastaseks ametiajaks ja tagasinimetamise võimalusega ametisse need teaduskomitee liikmed, kes ei ole teaduskomisjonide liikmed, ja
  lõikes 5b osutatud lisaliikmed tegevdirektori ettepaneku alusel pärast konkursi osalemiskutse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, asjaomastes juhtivates teadusväljaannetes ja ameti veebisaidil.

5.   Juhatus nimetab viieaastaseks ametiajaks ja tagasinimetamise võimalusega ametisse need teaduskomitee liikmed, kes ei ole teaduskomisjonide liikmed, ja teaduskomisjonide liikmed vastavalt järgmisele korrale:

5a.
     
  Juhatus nimetab viieaastaseks ametiajaks ja tagasinimetamise võimalusega ametisse
  teaduskomisjonide liikmed vastavalt järgmisele korrale:

a)

Pärast konsulteerimist juhatusega
  saadab
  tegevdirektor
  liikmesriikidele taotluse igas teaduskomisjonis vajatava valdkondadevahelise eripädevuse kohta ning märgib liikmesriikide poolt nimetatavate ekspertide arvu
  .
  Tegevdirektor teavitab liikmesriike ameti sõltumatuse põhimõttest ning teaduskomisjoni liikmete suhtes kohaldatavatest rakenduseeskirjadest. Nimetamise alusena kuulutavad liikmesriigid välja konkursi. Tegevdirektor teavitab juhatust liikmesriikidele saadetud taotlustest.

saadab

liikmesriikidele taotluse igas teaduskomisjonis vajatava valdkondadevahelise eripädevuse kohta ning märgib liikmesriikide poolt nimetatavate ekspertide arvu

Tegevdirektor teavitab liikmesriike ameti sõltumatuse põhimõttest ning teaduskomisjoni liikmete suhtes kohaldatavatest rakenduseeskirjadest. Nimetamise alusena kuulutavad liikmesriigid välja konkursi. Tegevdirektor teavitab juhatust liikmesriikidele saadetud taotlustest.

| a) | Pärast konsulteerimist juhatusega
  avaldab
  tegevdirektor
  osalemiskutse Euroopa Liidu Teatajas, asjaomastes juhtivates teadusväljaannetes ja ameti veebisaidil ning teavitab sellest liikmesriike
  .
  Osalemiskutses määratakse kindlaks igas teaduskomisjonis vajatav valdkondadevaheline eripädevus ning märgitakse liikmesriikide poolt vajatavate ekspertide arv
  . |
| --- | --- |

a)

Pärast konsulteerimist juhatusega
  avaldab
  tegevdirektor
  osalemiskutse Euroopa Liidu Teatajas, asjaomastes juhtivates teadusväljaannetes ja ameti veebisaidil ning teavitab sellest liikmesriike
  .
  Osalemiskutses määratakse kindlaks igas teaduskomisjonis vajatav valdkondadevaheline eripädevus ning märgitakse liikmesriikide poolt vajatavate ekspertide arv
  .

avaldab

osalemiskutse Euroopa Liidu Teatajas, asjaomastes juhtivates teadusväljaannetes ja ameti veebisaidil ning teavitab sellest liikmesriike

Osalemiskutses määratakse kindlaks igas teaduskomisjonis vajatav valdkondadevaheline eripädevus ning märgitakse liikmesriikide poolt vajatavate ekspertide arv

| b) | Liikmesriigid
  nimetavad eksperdid nii, et ühiselt saavutada tegevdirektori poolt nimetatud arv.. Iga liikmesriik nimetab vähemalt 12 teaduseksperti. Liikmesriik võib nimetada teiste liikmesriikide kodanikke
  . |
| --- | --- |

b)

Liikmesriigid
  nimetavad eksperdid nii, et ühiselt saavutada tegevdirektori poolt nimetatud arv.. Iga liikmesriik nimetab vähemalt 12 teaduseksperti. Liikmesriik võib nimetada teiste liikmesriikide kodanikke
  .

nimetavad eksperdid nii, et ühiselt saavutada tegevdirektori poolt nimetatud arv.. Iga liikmesriik nimetab vähemalt 12 teaduseksperti. Liikmesriik võib nimetada teiste liikmesriikide kodanikke

| b) | Liikmesriigid
  tagavad osalemiskutse ulatusliku levitamise teaduslikus kogukonnas. Seejärel võivad liikmesriigid nimetada konkreetsete valdkondade eksperdid, kui nad kuulutavad nimetamiseks välja riikliku osalemiskutse
  . |
| --- | --- |

b)

Liikmesriigid
  tagavad osalemiskutse ulatusliku levitamise teaduslikus kogukonnas. Seejärel võivad liikmesriigid nimetada konkreetsete valdkondade eksperdid, kui nad kuulutavad nimetamiseks välja riikliku osalemiskutse
  .

tagavad osalemiskutse ulatusliku levitamise teaduslikus kogukonnas. Seejärel võivad liikmesriigid nimetada konkreetsete valdkondade eksperdid, kui nad kuulutavad nimetamiseks välja riikliku osalemiskutse

| c) | Liikmesriikide
  nimetatud kandidaatidest koostab tegevdirektor iga teaduskomisjoni ekspertide nimekirja, mis on suurem kui ametisse nimetatavate ekspertide arv. Tegevdirektor ei tohi koostada sellist nimekirja, kui tal on võimalik põhjendada, et arvestades käesoleva lõike punktis d sätestatud valikukriteeriume, ei saa ta nimetatud kandidaatide puhul laiendatud nimekirja koostada. Tegevdirektor esitab nimekirja juhatusele liikmete nimetamiseks. |
| --- | --- |

c)

Liikmesriikide
  nimetatud kandidaatidest koostab tegevdirektor iga teaduskomisjoni ekspertide nimekirja, mis on suurem kui ametisse nimetatavate ekspertide arv. Tegevdirektor ei tohi koostada sellist nimekirja, kui tal on võimalik põhjendada, et arvestades käesoleva lõike punktis d sätestatud valikukriteeriume, ei saa ta nimetatud kandidaatide puhul laiendatud nimekirja koostada. Tegevdirektor esitab nimekirja juhatusele liikmete nimetamiseks.

Liikmesriikide

| c) | Ameti sõltumatuse põhimõtete ja teaduskomisjonide liikmetele kohalduvate reeglitega kooskõlas esitatud taotlustest ja
  nimetatud kandidaatidest koostab tegevdirektor iga teaduskomisjoni ekspertide nimekirja, mis on suurem kui ametisse nimetatavate ekspertide arv. Tegevdirektor ei tohi koostada sellist nimekirja, kui tal on võimalik põhjendada, et arvestades käesoleva lõike punktis d sätestatud valikukriteeriume, ei saa ta nimetatud kandidaatide
  ja taotluste
  puhul laiendatud nimekirja koostada. Tegevdirektor esitab nimekirja juhatusele liikmete nimetamiseks. |
| --- | --- |

c)

Ameti sõltumatuse põhimõtete ja teaduskomisjonide liikmetele kohalduvate reeglitega kooskõlas esitatud taotlustest ja
  nimetatud kandidaatidest koostab tegevdirektor iga teaduskomisjoni ekspertide nimekirja, mis on suurem kui ametisse nimetatavate ekspertide arv. Tegevdirektor ei tohi koostada sellist nimekirja, kui tal on võimalik põhjendada, et arvestades käesoleva lõike punktis d sätestatud valikukriteeriume, ei saa ta nimetatud kandidaatide
  ja taotluste
  puhul laiendatud nimekirja koostada. Tegevdirektor esitab nimekirja juhatusele liikmete nimetamiseks.

Ameti sõltumatuse põhimõtete ja teaduskomisjonide liikmetele kohalduvate reeglitega kooskõlas esitatud taotlustest ja

ja taotluste

| d) | Kandidaatide nimetamine liimesriikide poolt, nende valimine tegevdirektori poolt ja ametisse nimetamine juhatuse poolt toimub järgmiste kriteeriumide alusel: |
| --- | --- |

d)

Kandidaatide nimetamine liimesriikide poolt, nende valimine tegevdirektori poolt ja ametisse nimetamine juhatuse poolt toimub järgmiste kriteeriumide alusel:

| d) | Kandidaatide nimetamine liimesriikide poolt, nende valimine tegevdirektori poolt ja ametisse nimetamine juhatuse poolt toimub järgmiste kriteeriumide alusel: |
| --- | --- |

d)

Kandidaatide nimetamine liimesriikide poolt, nende valimine tegevdirektori poolt ja ametisse nimetamine juhatuse poolt toimub järgmiste kriteeriumide alusel:

| | i) | teadusliku pädevuse kõrge tase; |
| --- | --- | --- |

i)

teadusliku pädevuse kõrge tase;

| | i) | teadusliku pädevuse kõrge tase; |
| --- | --- | --- |

i)

teadusliku pädevuse kõrge tase;

| | ii) | sõltumatus ja huvide konflikti puudumine kooskõlas artikli 37 lõikega 2 ning ameti sõltumatuse põhimõtte ja rakenduseeskirjadega teaduskomisjonide liikmete sõltumatuse kohta; |
| --- | --- | --- |

ii)

sõltumatus ja huvide konflikti puudumine kooskõlas artikli 37 lõikega 2 ning ameti sõltumatuse põhimõtte ja rakenduseeskirjadega teaduskomisjonide liikmete sõltumatuse kohta;

| | ii) | sõltumatus ja huvide konflikti puudumine kooskõlas artikli 37 lõikega 2 ning ameti sõltumatuse põhimõtte ja rakenduseeskirjadega teaduskomisjonide liikmete sõltumatuse kohta; |
| --- | --- | --- |

ii)

sõltumatus ja huvide konflikti puudumine kooskõlas artikli 37 lõikega 2 ning ameti sõltumatuse põhimõtte ja rakenduseeskirjadega teaduskomisjonide liikmete sõltumatuse kohta;

| | iii) | vastavus valdkondadevahelise eripädevuse vajadusele teaduskomisjonis, kuhu nad on nimetatud, ning keeleoskuse nõuetele. |
| --- | --- | --- |

iii)

vastavus valdkondadevahelise eripädevuse vajadusele teaduskomisjonis, kuhu nad on nimetatud, ning keeleoskuse nõuetele.

| | iii) | vastavus valdkondadevahelise eripädevuse vajadusele teaduskomisjonis, kuhu nad on nimetatud, ning keeleoskuse nõuetele. |
| --- | --- | --- |

iii)

vastavus valdkondadevahelise eripädevuse vajadusele teaduskomisjonis, kuhu nad on nimetatud, ning keeleoskuse nõuetele.

| e) | Juhatus tagab, et lõpliku ametisse nimetamisega saavutatakse kõige laiem võimalik geograafiline jaotus. |
| --- | --- |

e)

Juhatus tagab, et lõpliku ametisse nimetamisega saavutatakse kõige laiem võimalik geograafiline jaotus.

| e) | Juhatus tagab, et lõpliku ametisse nimetamisega saavutatakse kõige laiem võimalik geograafiline jaotus. |
| --- | --- |

e)

Juhatus tagab, et lõpliku ametisse nimetamisega saavutatakse kõige laiem võimalik geograafiline jaotus.

5
  b
  .   Kui amet tuvastab, et ühes või mitmes teaduskomisjonis on puudu eripädevusest, esitab tegevdirektor juhatusele ametisse nimetamiseks teaduskomisjoni(de) lisaliikmed kooskõlas lõikes 5 sätestatud korraga.

5
  a
  .   Kui amet tuvastab, et ühes või mitmes teaduskomisjonis on puudu eripädevusest, esitab tegevdirektor juhatusele ametisse nimetamiseks teaduskomisjoni(de) lisaliikmed kooskõlas lõikes 5 sätestatud korraga.

5
  c
  .   Juhatus võtab tegevdirektori ettepaneku alusel vastu eeskirjad käesoleva artikli lõigetes
  5a
  ja
  5b
  sätestatud menetluste üksikasjaliku korralduse ja ajastuse kohta.

5
  b
  .   Juhatus võtab tegevdirektori ettepaneku alusel vastu eeskirjad käesoleva artikli lõigetes
  5
  ja
  5a
  sätestatud menetluste üksikasjaliku korralduse ja ajastuse kohta.

5
  d
  .   
  Liikmesriigid võtavad meetmeid, millega tagatakse, et teaduskomisjonide
  liikmed tegutsevad sõltumatult ja neil puudub huvide konflikt, nagu on ette nähtud artikli 37 lõikega 2 ja ameti sisemeetmetega.
  Liikmesriigid tagavad, et teaduskomisjonide liikmetel
  on vahendid, et eraldada vajalik aeg ja anda töine panus, et aidata kaasa ameti tegevusele
  . Liikmesriigid tagavad
  ,
  et teaduskomisjonide liikmed
  ei saa ühtki tegevusjuhist ühegi liikmesriigi tasandil ja
  et
  nende sõltumatut teaduslikku panust riskihindamise süsteemi liidu tasandil tunnustatakse toidutarneahela ohutuse kaitse esmatähtsa ülesandena.

5
  c
  .   
  Teaduskomisjonide
  liikmed tegutsevad sõltumatult ja neil puudub huvide konflikt, nagu on ette nähtud artikli 37 lõikega 2 ja ameti sisemeetmetega.
  Neil
  on vahendid, et eraldada vajalik aeg ja anda töine panus, et aidata kaasa ameti tegevusele, nad
  ei saa ühtki tegevusjuhist ühegi liikmesriigi tasandil ja nende sõltumatut teaduslikku panust riskihindamise süsteemi liidu tasandil tunnustatakse toidutarneahela ohutuse kaitse esmatähtsa ülesandena.

5
  e
  .   
  Liikmesriigid
  tagavad, et kõnealuste teadusekspertide tööandjateks olevad avaliku sektori asutused ja need, kes vastutavad kõnealuste ekspertide tööandjateks olevate teadusasutuste prioriteetide seadmise eest, võtavad
  lõikega
  5
  d ette nähtud meetmeid
  .

5
  d
  .   
  Vajaduse korral
  tagavad
  liikmesriigid
  , et kõnealuste teadusekspertide tööandjateks olevad avaliku sektori asutused ja need, kes vastutavad kõnealuste ekspertide tööandjateks olevate teadusasutuste prioriteetide seadmise eest, võtavad
  meetmeid, mis on vajalikud, et tagada lõikes
  5
  c osutatud tingimuste täitmine
  .

5
  f
  .   Amet toetab teaduskomisjone ülesannete täitmisel, korraldades nende tööd, eriti ettevalmistustööd, mida peavad tegema ameti töötajad või artiklis 36 osutatud määratud riiklikud teadusorganisatsioonid, sealhulgas korraldades võimaluse, et teaduskomisjonid saavad koostatavaid teaduslikke arvamusi vastastikku hinnata enne, kui nad need vastu võtavad.

5
  e
  .   Amet toetab teaduskomisjone ülesannete täitmisel, korraldades nende tööd, eriti ettevalmistustööd, mida peavad tegema ameti töötajad või artiklis 36 osutatud määratud riiklikud teadusorganisatsioonid, sealhulgas korraldades võimaluse, et teaduskomisjonid saavad koostatavaid teaduslikke arvamusi vastastikku hinnata enne, kui nad need vastu võtavad.

5
  g
  .   Igas teaduskomisjonis on maksimaalselt 21 liiget.

5
  f.
  .   Igas teaduskomisjonis on maksimaalselt 21 liiget.

5fa.
     
  Amet pakub komisjonide liikmetele riskihindamist käsitlevaid põhjalikke koolitusi.

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt c

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 28 – lõige 9 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| iga teaduskomisjoni liikmete arv lõikes 
  5 g
  ette nähtud arvu piires. | b) | iga teaduskomisjoni liikmete arv lõikes 
  5f
  ette nähtud arvu piires. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iga teaduskomisjoni liikmete arv lõikes 
  5 g
  ette nähtud arvu piires.

5 g

b)

b)

iga teaduskomisjoni liikmete arv lõikes 
  5f
  ette nähtud arvu piires.

5f

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt c a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt c a (uus)

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 28 – lõige 9 – punkt g a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | Artikli 28 lõikesse 9 lisatakse järgmine punkt:










  „ga) | taotlejate võimalus tegeleda uutest kogutud andmetest lähtuvalt kriitiliste probleemvaldkondadega maksimaalselt kuue kuu jooksul enne seda, kui amet avaldab arvamuse projekti, kui ametiga ei ole teisiti kokku lepitud.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

Artikli 28 lõikesse 9 lisatakse järgmine punkt:

Artikli 28 lõikesse 9 lisatakse järgmine punkt:

„ga)

„ga)

taotlejate võimalus tegeleda uutest kogutud andmetest lähtuvalt kriitiliste probleemvaldkondadega maksimaalselt kuue kuu jooksul enne seda, kui amet avaldab arvamuse projekti, kui ametiga ei ole teisiti kokku lepitud.“;

taotlejate võimalus tegeleda uutest kogutud andmetest lähtuvalt kriitiliste probleemvaldkondadega maksimaalselt kuue kuu jooksul enne seda, kui amet avaldab arvamuse projekti, kui ametiga ei ole teisiti kokku lepitud.“;

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 29 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a)
     
  Artikli 29 lõike 6 lõppu lisatakse järgmine lause: |
| | „Nad ei luba teatavate teaduslike asitõendite a priori väljaarvamist, eriti kui need on avaldatud peale vastastikuste eksperthinnangute andmist.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a)
     
  Artikli 29 lõike 6 lõppu lisatakse järgmine lause:

„Nad ei luba teatavate teaduslike asitõendite a priori väljaarvamist, eriti kui need on avaldatud peale vastastikuste eksperthinnangute andmist.“;

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 32a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Toidualaste õigusnormide kohase loa võimaliku taotleja palvel
  annavad ameti töötajad nõu asjaomaste sätete ja loataotluse nõutava sisu osas
  . Ameti
  töötajate
  antavad nõuanded ei piira järgnevat loataotluste hindamist teaduskomisjonide poolt ega ole viimastele siduvad. | Amet avaldab suunised koos küsimuste ja vastuste kataloogiga, mis hõlmab loa taotluse haldus- ja teadusnõudeid.
  Toidualaste õigusnormide kohase loa võimaliku taotleja palvel
  pakub amet lisaks nõustamist, mille raames selgitatakse nõutavat teavet ja erinevate uuringute ja katsete korraldamist kavandatud toote kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe tõendamiseks
  . Ameti antavad nõuanded ei piira järgnevat loataotluste hindamist teaduskomisjonide poolt ega ole viimastele siduvad.
  Ameti töötajad, kes annavad nõu, ei ole seotud ühegi ettevalmisava teadusliku tööga, mis on otseselt või kaudselt seotud taotlusega, mille suhtes nõu antakse. |
| | Komisjon hindab ... [36 kuu jooksul pärast muutmismääruse jõustumist], millist mõju avaldab käesolev artikkel ameti tegevusele. Erilist tähelepanu pööratakse personali lisatöökoormusele ja mobiliseerimisele ning sellele, kas see on põhjustanud muutusi ameti ressursside eraldamises avalike huvidega seotud tegevuse arvelt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Toidualaste õigusnormide kohase loa võimaliku taotleja palvel
  annavad ameti töötajad nõu asjaomaste sätete ja loataotluse nõutava sisu osas
  . Ameti
  töötajate
  antavad nõuanded ei piira järgnevat loataotluste hindamist teaduskomisjonide poolt ega ole viimastele siduvad.

annavad ameti töötajad nõu asjaomaste sätete ja loataotluse nõutava sisu osas

töötajate

Amet avaldab suunised koos küsimuste ja vastuste kataloogiga, mis hõlmab loa taotluse haldus- ja teadusnõudeid.
  Toidualaste õigusnormide kohase loa võimaliku taotleja palvel
  pakub amet lisaks nõustamist, mille raames selgitatakse nõutavat teavet ja erinevate uuringute ja katsete korraldamist kavandatud toote kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe tõendamiseks
  . Ameti antavad nõuanded ei piira järgnevat loataotluste hindamist teaduskomisjonide poolt ega ole viimastele siduvad.
  Ameti töötajad, kes annavad nõu, ei ole seotud ühegi ettevalmisava teadusliku tööga, mis on otseselt või kaudselt seotud taotlusega, mille suhtes nõu antakse.

Amet avaldab suunised koos küsimuste ja vastuste kataloogiga, mis hõlmab loa taotluse haldus- ja teadusnõudeid.

pakub amet lisaks nõustamist, mille raames selgitatakse nõutavat teavet ja erinevate uuringute ja katsete korraldamist kavandatud toote kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe tõendamiseks

Ameti töötajad, kes annavad nõu, ei ole seotud ühegi ettevalmisava teadusliku tööga, mis on otseselt või kaudselt seotud taotlusega, mille suhtes nõu antakse.

Komisjon hindab ... [36 kuu jooksul pärast muutmismääruse jõustumist], millist mõju avaldab käesolev artikkel ameti tegevusele. Erilist tähelepanu pööratakse personali lisatöökoormusele ja mobiliseerimisele ning sellele, kas see on põhjustanud muutusi ameti ressursside eraldamises avalike huvidega seotud tegevuse arvelt.

Komisjon hindab ... [36 kuu jooksul pärast muutmismääruse jõustumist], millist mõju avaldab käesolev artikkel ameti tegevusele. Erilist tähelepanu pööratakse personali lisatöökoormusele ja mobiliseerimisele ning sellele, kas see on põhjustanud muutusi ameti ressursside eraldamises avalike huvidega seotud tegevuse arvelt.

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 32b – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesolevaga asutatakse liidu register ettevõtjate
  poolt
  liidu toidualaste õigusnormide
  kohase loa saamiseks tellitud uuringutest
  . Ettevõtjad teavitavad ametit viivitamata iga sellise uuringu sisust, mis on tellitud, et toetada liidu toidualaste õigusnormide kohase loa tulevast taotlust. Registrit haldab amet. | 1.   Käesolevaga asutatakse liidu register
  niisuguste
  ettevõtjate
  tellitud uuringutest, kes tahavad
  liidu toidualaste õigusnormide
  kohast luba saada või selle pikendamist taotleda
  . Ettevõtjad teavitavad ametit viivitamata iga sellise uuringu sisust, mis on tellitud
  kas liidus või väljaspool liitu
  , et toetada liidu toidualaste õigusnormide kohase loa
  saamise või pikendamise
  tulevast taotlust. Registrit haldab amet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesolevaga asutatakse liidu register ettevõtjate
  poolt
  liidu toidualaste õigusnormide
  kohase loa saamiseks tellitud uuringutest
  . Ettevõtjad teavitavad ametit viivitamata iga sellise uuringu sisust, mis on tellitud, et toetada liidu toidualaste õigusnormide kohase loa tulevast taotlust. Registrit haldab amet.

1.   Käesolevaga asutatakse liidu register
  niisuguste
  ettevõtjate
  tellitud uuringutest, kes tahavad
  liidu toidualaste õigusnormide
  kohast luba saada või selle pikendamist taotleda
  . Ettevõtjad teavitavad ametit viivitamata iga sellise uuringu sisust, mis on tellitud
  kas liidus või väljaspool liitu
  , et toetada liidu toidualaste õigusnormide kohase loa
  saamise või pikendamise
  tulevast taotlust. Registrit haldab amet.

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 32b – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Tellitud uuringutes võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/63/EL

   (1a)

  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Tellitud uuringutes võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/63/EL

   (1a)

  .

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 32b – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud teavitamiskohustust kohaldatakse ka
  liidu laborite
  suhtes, kes
  kõnealuseid uuringuid teevad
  . | 2.   Lõikes 1 osutatud teavitamiskohustust kohaldatakse ka
  iga institutsiooni
  suhtes, kes
  uuringuid teeb, sealhulgas laborid, instituudid või ülikoolid
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud teavitamiskohustust kohaldatakse ka
  liidu laborite
  suhtes, kes
  kõnealuseid uuringuid teevad
  .

2.   Lõikes 1 osutatud teavitamiskohustust kohaldatakse ka
  iga institutsiooni
  suhtes, kes
  uuringuid teeb, sealhulgas laborid, instituudid või ülikoolid
  .

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 32b – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Tellitud, aga mitte registreeritud katsest saadud andmeid ei kasutata riskihindamisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Tellitud, aga mitte registreeritud katsest saadud andmeid ei kasutata riskihindamisel.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 32b – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Sisule ei anta luba juhul, kui kõikide registreeritud uuringute koha ei esitata täielikke andmeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Sisule ei anta luba juhul, kui kõikide registreeritud uuringute koha ei esitata täielikke andmeid.

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 32b – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Juhul kui amet taotleb ja saab taotlejalt lisaandmeid, on need andmed ka vastavalt märgistatud, lisatud liidu registrisse ja tehtud avalikkusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Juhul kui amet taotleb ja saab taotlejalt lisaandmeid, on need andmed ka vastavalt märgistatud, lisatud liidu registrisse ja tehtud avalikkusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 32b – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisjon võtab kooskõlas artikliga 57a vastu delegeeritud õigusakte, mis täiendavad käesolevat määrust, sätestades karistused teavitamiskohustuse rikkumiste eest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Komisjon võtab kooskõlas artikliga 57a vastu delegeeritud õigusakte, mis täiendavad käesolevat määrust, sätestades karistused teavitamiskohustuse rikkumiste eest.

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 32b – lõige 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Käesolevat artiklit ei kohaldata enne ... [käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäev] tellitud uuringute suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4b.
     
  Käesolevat artiklit ei kohaldata enne ... [käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäev] tellitud uuringute suhtes.

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 32c – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui liidu toidualastes õigusnormides on sätestatud, et luba saab pikendada, teavitab pikendamise võimalik taotleja ametit uuringutest, mida ta kavatseb sel eesmärgil teha. Pärast seda teadet algatab amet konsultatsiooni sidusrühmade ja üldsusega loa pikendamiseks kavandatud uuringute üle ning annab nõu loa kavandatud pikendamisetaotluse sisu kohta, võttes arvesse saadud märkusi. Ameti antavad nõuanded ei piira järgnevat loa pikendamise taotluste hindamist teaduskomisjonide poolt ega ole viimastele siduvad. | 1.   Kui liidu toidualastes õigusnormides on sätestatud, et luba saab pikendada, teavitab pikendamise võimalik taotleja ametit uuringutest, mida ta kavatseb sel eesmärgil teha. Pärast seda teadet algatab amet konsultatsiooni sidusrühmade ja üldsusega loa pikendamiseks kavandatud uuringute üle ning annab nõu loa kavandatud pikendamisetaotluse sisu kohta, võttes arvesse saadud märkusi
  , mis on asjakohased kavandatud pikendamise riskihindamiseks
  . Ameti antavad nõuanded ei piira järgnevat loa pikendamise taotluste hindamist teaduskomisjonide poolt ega ole viimastele siduvad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui liidu toidualastes õigusnormides on sätestatud, et luba saab pikendada, teavitab pikendamise võimalik taotleja ametit uuringutest, mida ta kavatseb sel eesmärgil teha. Pärast seda teadet algatab amet konsultatsiooni sidusrühmade ja üldsusega loa pikendamiseks kavandatud uuringute üle ning annab nõu loa kavandatud pikendamisetaotluse sisu kohta, võttes arvesse saadud märkusi. Ameti antavad nõuanded ei piira järgnevat loa pikendamise taotluste hindamist teaduskomisjonide poolt ega ole viimastele siduvad.

1.   Kui liidu toidualastes õigusnormides on sätestatud, et luba saab pikendada, teavitab pikendamise võimalik taotleja ametit uuringutest, mida ta kavatseb sel eesmärgil teha. Pärast seda teadet algatab amet konsultatsiooni sidusrühmade ja üldsusega loa pikendamiseks kavandatud uuringute üle ning annab nõu loa kavandatud pikendamisetaotluse sisu kohta, võttes arvesse saadud märkusi
  , mis on asjakohased kavandatud pikendamise riskihindamiseks
  . Ameti antavad nõuanded ei piira järgnevat loa pikendamise taotluste hindamist teaduskomisjonide poolt ega ole viimastele siduvad.

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 32c – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Amet konsulteerib sidusrühmade ja üldsusega seoses loataotlusi toetavate uuringutega, kui amet on need kooskõlas artikliga 38 ja artiklitega 39–39f avalikustanud, et teha kindlaks, kas loataotluse sisu kohta on kättesaadavad muud asjakohased teadusandmed või uuringud. Käesolevat sätet ei kohaldata lisateabe suhtes, mida taotleja esitab riskihindamisprotsessis. | 2.   Amet konsulteerib
  kahe kuu jooksul
  sidusrühmade ja üldsusega seoses loataotlusi toetavate uuringutega, kui amet on need kooskõlas artikliga 38 ja artiklitega 39–39f avalikustanud, et teha kindlaks, kas loataotluse sisu kohta on kättesaadavad muud asjakohased teadusandmed või uuringud
  , mis tuginevad sõltumatule vastastikku hinnatud kirjandusele või mis on ellu viidud kooskõlas rahvusvaheliste suuniste ja hea laboritavaga ja mida ei piira ameti enda artiklis 33 sätestatud kohustused
  . Käesolevat sätet ei kohaldata lisateabe suhtes, mida taotleja esitab riskihindamisprotsessis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Amet konsulteerib sidusrühmade ja üldsusega seoses loataotlusi toetavate uuringutega, kui amet on need kooskõlas artikliga 38 ja artiklitega 39–39f avalikustanud, et teha kindlaks, kas loataotluse sisu kohta on kättesaadavad muud asjakohased teadusandmed või uuringud. Käesolevat sätet ei kohaldata lisateabe suhtes, mida taotleja esitab riskihindamisprotsessis.

2.   Amet konsulteerib
  kahe kuu jooksul
  sidusrühmade ja üldsusega seoses loataotlusi toetavate uuringutega, kui amet on need kooskõlas artikliga 38 ja artiklitega 39–39f avalikustanud, et teha kindlaks, kas loataotluse sisu kohta on kättesaadavad muud asjakohased teadusandmed või uuringud
  , mis tuginevad sõltumatule vastastikku hinnatud kirjandusele või mis on ellu viidud kooskõlas rahvusvaheliste suuniste ja hea laboritavaga ja mida ei piira ameti enda artiklis 33 sätestatud kohustused
  . Käesolevat sätet ei kohaldata lisateabe suhtes, mida taotleja esitab riskihindamisprotsessis.

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 32d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjoni eksperdid teostavad kontrolle, sealhulgas auditeid, veendumaks, et katsete tegemise üksused vastavad ametile liidu toidualaste õigusnormide kohase loa taotluse osana esitatud katsete ja uuringute tegemise asjaomastele standarditele. Kõnealuseid kontrolle korraldatakse koostöös liikmesriikide pädevate asutustega. | Komisjoni
  tervise ja toidu valdkonna auditite ja analüüsi direktoraadi
  eksperdid teostavad kontrolle, sealhulgas auditeid, veendumaks, et
  ELi ja kolmandate riikide
  katsete tegemise üksused vastavad ametile liidu toidualaste õigusnormide kohase loa taotluse osana esitatud katsete ja uuringute tegemise asjaomastele standarditele. Kõnealuseid kontrolle korraldatakse koostöös liikmesriikide
  või asjaomaste kolmandate riikide
  pädevate asutustega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjoni eksperdid teostavad kontrolle, sealhulgas auditeid, veendumaks, et katsete tegemise üksused vastavad ametile liidu toidualaste õigusnormide kohase loa taotluse osana esitatud katsete ja uuringute tegemise asjaomastele standarditele. Kõnealuseid kontrolle korraldatakse koostöös liikmesriikide pädevate asutustega.

Komisjoni
  tervise ja toidu valdkonna auditite ja analüüsi direktoraadi
  eksperdid teostavad kontrolle, sealhulgas auditeid, veendumaks, et
  ELi ja kolmandate riikide
  katsete tegemise üksused vastavad ametile liidu toidualaste õigusnormide kohase loa taotluse osana esitatud katsete ja uuringute tegemise asjaomastele standarditele. Kõnealuseid kontrolle korraldatakse koostöös liikmesriikide
  või asjaomaste kolmandate riikide
  pädevate asutustega.

tervise ja toidu valdkonna auditite ja analüüsi direktoraadi

ELi ja kolmandate riikide

või asjaomaste kolmandate riikide

Muudatusettepanek 161

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 32e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ilma et see piiraks toidualaste õigusnormide kohase loa taotlejate kohustust tõendada loa andmise süsteemile esitatud eseme ohutust, võib komisjon
  erandlikel asjaoludel
  paluda ametit tellida teadusuuringud, et kontrollida tema riskihindamisprotsessis kasutatavat tõendusmaterjali. Tellitud uuringute ulatus võib olla laiem kui kontrollitav tõendusmaterjal. | Ilma et see piiraks toidualaste õigusnormide kohase loa taotlejate kohustust tõendada loa andmise süsteemile esitatud eseme ohutust, võib komisjon
  vastuoluliste teadusuuringute tulemuste korral
  paluda ametit tellida teadusuuringud, et kontrollida tema riskihindamisprotsessis kasutatavat tõendusmaterjali. Tellitud uuringute ulatus võib olla laiem kui
  riskihindamisprotsessi käigus
  kontrollitav tõendusmaterjal.
  Kontrolluuringuid rahastatakse taotlejate makstud vahenditest moodustuvast ühisfondist. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 57a vastu delegeeritud akti, millega määratakse kindlaks selle fondi tingimused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ilma et see piiraks toidualaste õigusnormide kohase loa taotlejate kohustust tõendada loa andmise süsteemile esitatud eseme ohutust, võib komisjon
  erandlikel asjaoludel
  paluda ametit tellida teadusuuringud, et kontrollida tema riskihindamisprotsessis kasutatavat tõendusmaterjali. Tellitud uuringute ulatus võib olla laiem kui kontrollitav tõendusmaterjal.

erandlikel asjaoludel

Ilma et see piiraks toidualaste õigusnormide kohase loa taotlejate kohustust tõendada loa andmise süsteemile esitatud eseme ohutust, võib komisjon
  vastuoluliste teadusuuringute tulemuste korral
  paluda ametit tellida teadusuuringud, et kontrollida tema riskihindamisprotsessis kasutatavat tõendusmaterjali. Tellitud uuringute ulatus võib olla laiem kui
  riskihindamisprotsessi käigus
  kontrollitav tõendusmaterjal.
  Kontrolluuringuid rahastatakse taotlejate makstud vahenditest moodustuvast ühisfondist. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 57a vastu delegeeritud akti, millega määratakse kindlaks selle fondi tingimused.

vastuoluliste teadusuuringute tulemuste korral

riskihindamisprotsessi käigus

Kontrolluuringuid rahastatakse taotlejate makstud vahenditest moodustuvast ühisfondist. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 57a vastu delegeeritud akti, millega määratakse kindlaks selle fondi tingimused.

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 32e – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Tellitud uuringutes võetakse arvesse direktiivi 2010/63/EL. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tellitud uuringutes võetakse arvesse direktiivi 2010/63/EL.

Tellitud uuringutes võetakse arvesse direktiivi 2010/63/EL.

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 33 – lõige 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a)
     
  artikli 33 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:










  „da) | kombineeritud ja kumulatiivne mõju.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a)
     
  artikli 33 lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:

„da)

kombineeritud ja kumulatiivne mõju.“;

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 38 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Amet tagab oma tegevuse läbipaistvuse kõrge taseme. Ta avalikustab viivitamata eelkõige: | 1.   Amet tagab oma tegevuse läbipaistvuse kõrge taseme
  vastavalt määrusele (EÜ) nr 1367/2006 ja ilma, et see piiraks määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamist
  . Ta avalikustab viivitamata eelkõige: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Amet tagab oma tegevuse läbipaistvuse kõrge taseme. Ta avalikustab viivitamata eelkõige:

1.   Amet tagab oma tegevuse läbipaistvuse kõrge taseme
  vastavalt määrusele (EÜ) nr 1367/2006 ja ilma, et see piiraks määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamist
  . Ta avalikustab viivitamata eelkõige:

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 38 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | teaduskomitee ja teaduskomisjonide ning nende töörühmade päevakorrad ja protokollid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

teaduskomitee ja teaduskomisjonide ning nende töörühmade päevakorrad ja protokollid;

| a) | juhatuse, nõuandekomitee,
  teaduskomitee ja teaduskomisjonide ning nende töörühmade päevakorrad
  , osalejate nimekirjad
  ja protokollid; |
| --- | --- |

a)

juhatuse, nõuandekomitee,
  teaduskomitee ja teaduskomisjonide ning nende töörühmade päevakorrad
  , osalejate nimekirjad
  ja protokollid;

juhatuse, nõuandekomitee,

, osalejate nimekirjad

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 38 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | teadusandmed, uuringud ja liidu toidualaste õigusnormide kohaseid taotlusi toetav muu teave, sealhulgas taotlejate esitatud lisateave, samuti muud teadusandmed ja teave, mis toetavad Euroopa Parlamendi, komisjoni ja liikmesriikide esitatud teadusväljunditaotlusi, võttes arvesse konfidentsiaalse teabe ja isikuandmete kaitset kooskõlas artiklitega 39–39f; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

teadusandmed, uuringud ja liidu toidualaste õigusnormide kohaseid taotlusi toetav muu teave, sealhulgas taotlejate esitatud lisateave, samuti muud teadusandmed ja teave, mis toetavad Euroopa Parlamendi, komisjoni ja liikmesriikide esitatud teadusväljunditaotlusi, võttes arvesse konfidentsiaalse teabe ja isikuandmete kaitset kooskõlas artiklitega 39–39f;

| c) | teadusandmed, uuringud ja liidu toidualaste õigusnormide kohaseid taotlusi toetav muu teave, sealhulgas taotlejate esitatud lisateave, samuti muud teadusandmed ja teave, mis toetavad Euroopa Parlamendi, komisjoni ja liikmesriikide esitatud teadusväljunditaotlusi, võttes arvesse
  ülekaalukat avalikku huvi avalikustamise vastu ning
  konfidentsiaalse teabe ja isikuandmete kaitset kooskõlas artiklitega 39–39f; |
| --- | --- |

c)

teadusandmed, uuringud ja liidu toidualaste õigusnormide kohaseid taotlusi toetav muu teave, sealhulgas taotlejate esitatud lisateave, samuti muud teadusandmed ja teave, mis toetavad Euroopa Parlamendi, komisjoni ja liikmesriikide esitatud teadusväljunditaotlusi, võttes arvesse
  ülekaalukat avalikku huvi avalikustamise vastu ning
  konfidentsiaalse teabe ja isikuandmete kaitset kooskõlas artiklitega 39–39f;

ülekaalukat avalikku huvi avalikustamise vastu ning

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 38 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | teabe, millel põhineb tema teadusväljund, sealhulgas teaduslikud arvamused, võttes arvesse konfidentsiaalsete andmete ja isikuandmete kaitset kooskõlas artiklitega 39–39f; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

teabe, millel põhineb tema teadusväljund, sealhulgas teaduslikud arvamused, võttes arvesse konfidentsiaalsete andmete ja isikuandmete kaitset kooskõlas artiklitega 39–39f;

| d) | teabe, millel põhineb tema teadusväljund, sealhulgas teaduslikud arvamused, võttes arvesse
  ülekaalukat avalikku huvi nende avalikustamiseks ning
  konfidentsiaalsete andmete ja isikuandmete kaitset kooskõlas artiklitega 39–39f; |
| --- | --- |

d)

teabe, millel põhineb tema teadusväljund, sealhulgas teaduslikud arvamused, võttes arvesse
  ülekaalukat avalikku huvi nende avalikustamiseks ning
  konfidentsiaalsete andmete ja isikuandmete kaitset kooskõlas artiklitega 39–39f;

ülekaalukat avalikku huvi nende avalikustamiseks ning

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 38 – lõige 1 – punkt h a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ha) | teave taotleja nime ja taotluse pealkirja kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ha)

ha)

teave taotleja nime ja taotluse pealkirja kohta;

teave taotleja nime ja taotluse pealkirja kohta;

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 38 – lõige 1 – punkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| i) | ameti poolt võimalikele taotlejatele esitamiseelses faasis antud nõuanded vastavalt artiklitele 32a ja 32c. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

ameti poolt võimalikele taotlejatele esitamiseelses faasis antud nõuanded vastavalt artiklitele 32a ja 32c.

| i) | ameti poolt võimalikele taotlejatele esitamiseelses faasis antud
  üldised
  nõuanded vastavalt artiklitele 32a ja 32c. |
| --- | --- |

i)

ameti poolt võimalikele taotlejatele esitamiseelses faasis antud
  üldised
  nõuanded vastavalt artiklitele 32a ja 32c.

üldised

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 38 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Esimeses lõigus osutatud andmed avalikustatakse ameti veebisaidi selleks ettenähtud rubriigis. See rubriik peab olema üldsusele kergesti kättesaadav. Elektroonilises vormingus asjaomaseid dokumente peab saama alla laadida, printida ning teha neis kogu ulatuses päringuid. | Esimeses lõigus osutatud andmed avalikustatakse ameti veebisaidi selleks ettenähtud rubriigis. See rubriik peab olema üldsusele kergesti kättesaadav
  , eeldusel, et sellele ligipääsevate isikute toimingud registreeritakse elektrooniliselt ning selle suhtes kohaldatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja ärilise kasutamise eest hoiatavaid meetmeid ja karistusi
  . Elektroonilises
  masinloetavas
  vormingus asjaomaseid dokumente peab saama alla laadida, printida
  koos vesimärgiga jälgitavuse tagamiseks
  ning teha neis kogu ulatuses päringuid.
  Meetmetes käsitletakse dokumentide kasutamist ärilisel eesmärgil ja nende esitamist. Meetmete eesmärk on hoida tõhusalt ära esimeses lõigus osutatud elementide ärilisel eesmärgil kasutamine nii liidus kui ka kolmandates riikides. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Esimeses lõigus osutatud andmed avalikustatakse ameti veebisaidi selleks ettenähtud rubriigis. See rubriik peab olema üldsusele kergesti kättesaadav. Elektroonilises vormingus asjaomaseid dokumente peab saama alla laadida, printida ning teha neis kogu ulatuses päringuid.

Esimeses lõigus osutatud andmed avalikustatakse ameti veebisaidi selleks ettenähtud rubriigis. See rubriik peab olema üldsusele kergesti kättesaadav
  , eeldusel, et sellele ligipääsevate isikute toimingud registreeritakse elektrooniliselt ning selle suhtes kohaldatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja ärilise kasutamise eest hoiatavaid meetmeid ja karistusi
  . Elektroonilises
  masinloetavas
  vormingus asjaomaseid dokumente peab saama alla laadida, printida
  koos vesimärgiga jälgitavuse tagamiseks
  ning teha neis kogu ulatuses päringuid.
  Meetmetes käsitletakse dokumentide kasutamist ärilisel eesmärgil ja nende esitamist. Meetmete eesmärk on hoida tõhusalt ära esimeses lõigus osutatud elementide ärilisel eesmärgil kasutamine nii liidus kui ka kolmandates riikides.

, eeldusel, et sellele ligipääsevate isikute toimingud registreeritakse elektrooniliselt ning selle suhtes kohaldatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja ärilise kasutamise eest hoiatavaid meetmeid ja karistusi

masinloetavas

koos vesimärgiga jälgitavuse tagamiseks

Meetmetes käsitletakse dokumentide kasutamist ärilisel eesmärgil ja nende esitamist. Meetmete eesmärk on hoida tõhusalt ära esimeses lõigus osutatud elementide ärilisel eesmärgil kasutamine nii liidus kui ka kolmandates riikides.

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 38 – lõige 1a – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1a.   Lõike 1
  punktis
   c osutatud teave avalikustatakse ilma, et see piiraks: | 1a.   Lõike 1
  punktides
   c
  , d ja i
  osutatud teave avalikustatakse ilma, et see piiraks: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.   Lõike 1
  punktis
   c osutatud teave avalikustatakse ilma, et see piiraks:

1a.   Lõike 1
  punktides
   c
  , d ja i
  osutatud teave avalikustatakse ilma, et see piiraks:

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 38 – lõige 1a – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | dokumendi või selle osade suhtes kehtida võivat intellektuaalomandi õigust ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

a)

dokumendi või selle osade suhtes kehtida võivat intellektuaalomandi õigust ning

dokumendi või selle osade suhtes kehtida võivat intellektuaalomandi õigust ning

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 163

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 38 – lõige 1a – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lõike 1 punktis c märgitud teabe avalikustamist ei käsitata otsese ega kaudse loana ega litsentsina asjaomaste andmete ja teabe ning nende sisu kasutamiseks, reprodutseerimiseks või muul moel kasutamiseks ning
  nende
  kasutamine kolmandate isikute poolt ei kuulu
  Euroopa
  Liidu vastutusalasse. | Lõike 1 punktis c märgitud teabe avalikustamist ei käsitata otsese ega kaudse loana ega litsentsina asjaomaste andmete ja teabe ning nende sisu
  äriliseks
  kasutamiseks, reprodutseerimiseks või muul moel
  ärilisel eesmärgil
  kasutamiseks
  . Kahtluste välistamiseks võib avaldatud teavet kasutada tulemuste avalikuks ja teaduslikuks kontrollimiseks, sh selleks, et võimalikku kahjulikku tervise- ja keskkonnamõju paremini mõista,
  ning
  teabe
  kasutamine kolmandate isikute poolt ei kuulu liidu vastutusalasse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lõike 1 punktis c märgitud teabe avalikustamist ei käsitata otsese ega kaudse loana ega litsentsina asjaomaste andmete ja teabe ning nende sisu kasutamiseks, reprodutseerimiseks või muul moel kasutamiseks ning
  nende
  kasutamine kolmandate isikute poolt ei kuulu
  Euroopa
  Liidu vastutusalasse.

nende

Euroopa

Lõike 1 punktis c märgitud teabe avalikustamist ei käsitata otsese ega kaudse loana ega litsentsina asjaomaste andmete ja teabe ning nende sisu
  äriliseks
  kasutamiseks, reprodutseerimiseks või muul moel
  ärilisel eesmärgil
  kasutamiseks
  . Kahtluste välistamiseks võib avaldatud teavet kasutada tulemuste avalikuks ja teaduslikuks kontrollimiseks, sh selleks, et võimalikku kahjulikku tervise- ja keskkonnamõju paremini mõista,
  ning
  teabe
  kasutamine kolmandate isikute poolt ei kuulu liidu vastutusalasse.

äriliseks

ärilisel eesmärgil

. Kahtluste välistamiseks võib avaldatud teavet kasutada tulemuste avalikuks ja teaduslikuks kontrollimiseks, sh selleks, et võimalikku kahjulikku tervise- ja keskkonnamõju paremini mõista,

teabe

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt c a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 – alapunkt c a (uus)

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 38 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | lisatakse järgmine lõige:





  „3a.
     
  Käesolev artikkel ei piira direktiivi 2003/4/EÜ ning määruste (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006 kohaldamist.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

lisatakse järgmine lõige:

lisatakse järgmine lõige:

„3a.
     
  Käesolev artikkel ei piira direktiivi 2003/4/EÜ ning määruste (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006 kohaldamist.“;

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Erandina artiklist 38 ei tohi amet avalikustada teavet, mille puhul on
  taotletud
  käesolevas artiklis sätestatud
  tingimustele vastavat
  konfidentsiaalset käsitlemist. | 1.   Erandina artiklist 38
  ja ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1049/2001 ja direktiivi 2003/4/EÜ kohaldamist ning üldpõhimõtet, et rahvatervise huvid on alati erahuvide suhtes ülemuslikud,
  ei tohi amet avalikustada teavet, mille puhul on käesolevas artiklis sätestatud
  tingimusi täites taotletud
  konfidentsiaalset käsitlemist
  ning see on heaks kiidetud
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Erandina artiklist 38 ei tohi amet avalikustada teavet, mille puhul on
  taotletud
  käesolevas artiklis sätestatud
  tingimustele vastavat
  konfidentsiaalset käsitlemist.

1.   Erandina artiklist 38
  ja ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1049/2001 ja direktiivi 2003/4/EÜ kohaldamist ning üldpõhimõtet, et rahvatervise huvid on alati erahuvide suhtes ülemuslikud,
  ei tohi amet avalikustada teavet, mille puhul on käesolevas artiklis sätestatud
  tingimusi täites taotletud
  konfidentsiaalset käsitlemist
  ning see on heaks kiidetud
  .

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39 – lõige 2 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1) | teadusväljunditaotluse eseme valmistamiseks või tootmiseks kasutatud meetod ning muud selle meetodiga seotud tehnilised ja tööstuslikud spetsifikatsioonid, sealhulgas teaduslik arvamus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1)

teadusväljunditaotluse eseme valmistamiseks või tootmiseks kasutatud meetod ning muud selle meetodiga seotud tehnilised ja tööstuslikud spetsifikatsioonid, sealhulgas teaduslik arvamus;

| 1) | teadusväljunditaotluse eseme valmistamiseks või tootmiseks kasutatud meetod ning muud selle meetodiga seotud tehnilised ja tööstuslikud spetsifikatsioonid, sealhulgas teaduslik arvamus
  , välja arvatud juhul, kui see on asjakohane võimalike tervisele ja keskkonnale avalduvate mõjude mõistmiseks, ning tingimusel, et taotleja tõendab kontrollitava põhjendusega, et see meetod ei sisalda teavet keskkonda eraldatud heitmete kohta ega tervisele ja keskkonnale avalduva kahjuliku mõju kohta
  ; |
| --- | --- |

1)

teadusväljunditaotluse eseme valmistamiseks või tootmiseks kasutatud meetod ning muud selle meetodiga seotud tehnilised ja tööstuslikud spetsifikatsioonid, sealhulgas teaduslik arvamus
  , välja arvatud juhul, kui see on asjakohane võimalike tervisele ja keskkonnale avalduvate mõjude mõistmiseks, ning tingimusel, et taotleja tõendab kontrollitava põhjendusega, et see meetod ei sisalda teavet keskkonda eraldatud heitmete kohta ega tervisele ja keskkonnale avalduva kahjuliku mõju kohta
  ;

, välja arvatud juhul, kui see on asjakohane võimalike tervisele ja keskkonnale avalduvate mõjude mõistmiseks, ning tingimusel, et taotleja tõendab kontrollitava põhjendusega, et see meetod ei sisalda teavet keskkonda eraldatud heitmete kohta ega tervisele ja keskkonnale avalduva kahjuliku mõju kohta

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39 – lõige 2 – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3) | äriteave, millest selguvad taotleja hanked, turuosa või äristrateegia;
  ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3)

äriteave, millest selguvad taotleja hanked, turuosa või äristrateegia;
  ning

ning

| 3) | äriteave, millest selguvad taotleja hanked,
  innovatiivsed toote-/aineideed
  , turuosa või äristrateegia; |
| --- | --- |

3)

äriteave, millest selguvad taotleja hanked,
  innovatiivsed toote-/aineideed
  , turuosa või äristrateegia;

innovatiivsed toote-/aineideed

(Käesolevat muudatust kohaldatakse kogu teksti ulatuses; muudatuse vastuvõtmise korral viiakse see sisse kogu tekstis.)

(Käesolevat muudatust kohaldatakse kogu teksti ulatuses; muudatuse vastuvõtmise korral viiakse see sisse kogu tekstis.)

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39 – lõige 2 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4) | teadusväljunditaotluse eseme kvantitatiivne koostis koos teadusliku arvamusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4)

teadusväljunditaotluse eseme kvantitatiivne koostis koos teadusliku arvamusega.

| 4) | teadusväljunditaotluse eseme kvantitatiivne koostis koos teadusliku arvamusega
  , välja arvatud juhul, kui see on vajalik tervisele ja keskkonnale avalduva võimaliku mõju mõistmiseks
  . |
| --- | --- |

4)

teadusväljunditaotluse eseme kvantitatiivne koostis koos teadusliku arvamusega
  , välja arvatud juhul, kui see on vajalik tervisele ja keskkonnale avalduva võimaliku mõju mõistmiseks
  .

, välja arvatud juhul, kui see on vajalik tervisele ja keskkonnale avalduva võimaliku mõju mõistmiseks

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39 – lõige 4 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | lõigetes 2 ja 3 osutatud teave, mille amet võib avalikustada, kui see on hädavajalik, et võtta erakorralisi meetmeid rahvatervise, loomatervise või keskkonna kaitseks,
  ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

lõigetes 2 ja 3 osutatud teave, mille amet võib avalikustada, kui see on hädavajalik, et võtta erakorralisi meetmeid rahvatervise, loomatervise või keskkonna kaitseks,
  ning

ning

| a) | lõigetes 2 ja 3 osutatud teave, mille amet võib avalikustada, kui see on hädavajalik, et võtta erakorralisi meetmeid rahvatervise, loomatervise või keskkonna kaitseks,
  või |
| --- | --- |

a)

lõigetes 2 ja 3 osutatud teave, mille amet võib avalikustada, kui see on hädavajalik, et võtta erakorralisi meetmeid rahvatervise, loomatervise või keskkonna kaitseks,
  või

või

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39 – lõige 4 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | teave, mis on osa teadusväljundi järeldustest, sealhulgas ameti teaduslikud arvamused, ja mis on seotud eeldatava
  tervisemõjuga
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

teave, mis on osa teadusväljundi järeldustest, sealhulgas ameti teaduslikud arvamused, ja mis on seotud eeldatava
  tervisemõjuga
  .

tervisemõjuga

| b) | teave, mis on osa teadusväljundi järeldustest, sealhulgas ameti teaduslikud arvamused, ja mis on seotud eeldatava
  mõjuga rahva- või loomatervisele või keskkonnale
  . |
| --- | --- |

b)

teave, mis on osa teadusväljundi järeldustest, sealhulgas ameti teaduslikud arvamused, ja mis on seotud eeldatava
  mõjuga rahva- või loomatervisele või keskkonnale
  .

mõjuga rahva- või loomatervisele või keskkonnale

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39 – lõige 4 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | kui avaldamine on ülekaalukalt avalikes huvides. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

kui avaldamine on ülekaalukalt avalikes huvides.

kui avaldamine on ülekaalukalt avalikes huvides.

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39 – lõige 4 – punkt b b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bb) | igasugune teave, mille avaldamine on ülekaalukalt avalikes huvides vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 1367/2006 artiklile 6, eelkõige juhul, kui tegemist on teabega keskkonda sattuvate heitkoguste kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bb)

bb)

igasugune teave, mille avaldamine on ülekaalukalt avalikes huvides vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 1367/2006 artiklile 6, eelkõige juhul, kui tegemist on teabega keskkonda sattuvate heitkoguste kohta.

igasugune teave, mille avaldamine on ülekaalukalt avalikes huvides vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõikele 2 ja määruse (EÜ) nr 1367/2006 artiklile 6, eelkõige juhul, kui tegemist on teabega keskkonda sattuvate heitkoguste kohta.

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Käesoleva artikliga ei piirata direktiivi 2003/4/EÜ ning määruste (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006 kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Käesoleva artikliga ei piirata direktiivi 2003/4/EÜ ning määruste (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006 kohaldamist.

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui taotleja esitab konfidentsiaalsustaotluse, peab ta esitama esitatava teabe konfidentsiaalse ja mittekonfidentsiaalse versiooni kooskõlas standardandmevormingutega, kui need on olemas, vastavalt artiklile 39f.
  Mittekonfidentsiaalne versioon ei sisalda teavet, mida
  taotleja
  peab konfidentsiaalseks
  vastavalt artikli 39 lõigetele 2 ja 3. Konfidentsiaalne versioon sisaldab kogu esitatavat teavet, sealhulgas teavet, mida taotleja peab konfidentsiaalseks. Konfidentsiaalses versioonis tuleb selgelt märkida teave, mille konfidentsiaalsena käsitlemist taotletakse. Taotleja peab selgelt esitama põhjenduse, mille alusel taotletakse eri teabeosade konfidentsiaalsust. | 2.   Kui taotleja esitab konfidentsiaalsustaotluse, peab ta esitama esitatava teabe konfidentsiaalse ja mittekonfidentsiaalse versiooni kooskõlas standardandmevormingutega, kui need on olemas, vastavalt artiklile 39f.
  Mittekonfidentsiaalses versioonis on selle teabe asemel, mille kohta
  taotleja
  on esitanud
  vastavalt artikli 39 lõigetele 2 ja 3
  konfidentsiaalsena käsitlemise taotluse, mustad read
  . Konfidentsiaalne versioon sisaldab kogu esitatavat teavet, sealhulgas teavet, mida taotleja peab konfidentsiaalseks. Konfidentsiaalses versioonis tuleb selgelt märkida teave, mille konfidentsiaalsena käsitlemist taotletakse. Taotleja peab selgelt esitama
  kontrollitava
  põhjenduse
  ja tõendid
  , mille alusel taotletakse eri teabeosade konfidentsiaalsust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui taotleja esitab konfidentsiaalsustaotluse, peab ta esitama esitatava teabe konfidentsiaalse ja mittekonfidentsiaalse versiooni kooskõlas standardandmevormingutega, kui need on olemas, vastavalt artiklile 39f.
  Mittekonfidentsiaalne versioon ei sisalda teavet, mida
  taotleja
  peab konfidentsiaalseks
  vastavalt artikli 39 lõigetele 2 ja 3. Konfidentsiaalne versioon sisaldab kogu esitatavat teavet, sealhulgas teavet, mida taotleja peab konfidentsiaalseks. Konfidentsiaalses versioonis tuleb selgelt märkida teave, mille konfidentsiaalsena käsitlemist taotletakse. Taotleja peab selgelt esitama põhjenduse, mille alusel taotletakse eri teabeosade konfidentsiaalsust.

2.   Kui taotleja esitab konfidentsiaalsustaotluse, peab ta esitama esitatava teabe konfidentsiaalse ja mittekonfidentsiaalse versiooni kooskõlas standardandmevormingutega, kui need on olemas, vastavalt artiklile 39f.
  Mittekonfidentsiaalses versioonis on selle teabe asemel, mille kohta
  taotleja
  on esitanud
  vastavalt artikli 39 lõigetele 2 ja 3
  konfidentsiaalsena käsitlemise taotluse, mustad read
  . Konfidentsiaalne versioon sisaldab kogu esitatavat teavet, sealhulgas teavet, mida taotleja peab konfidentsiaalseks. Konfidentsiaalses versioonis tuleb selgelt märkida teave, mille konfidentsiaalsena käsitlemist taotletakse. Taotleja peab selgelt esitama
  kontrollitava
  põhjenduse
  ja tõendid
  , mille alusel taotletakse eri teabeosade konfidentsiaalsust.

Muudatusettepanek 167

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39b – lõige 1 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | avalikustab
  viivitamata mittekonfidentsiaalse versiooni sellisena, nagu taotleja selle esitas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

avalikustab
  viivitamata mittekonfidentsiaalse versiooni sellisena, nagu taotleja selle esitas;

avalikustab

| a) | kui taotlus on tunnistatud vastuvõetavaks, avalikustab
  viivitamata
  taotluse
  mittekonfidentsiaalse versiooni sellisena, nagu taotleja selle esitas; |
| --- | --- |

a)

kui taotlus on tunnistatud vastuvõetavaks, avalikustab
  viivitamata
  taotluse
  mittekonfidentsiaalse versiooni sellisena, nagu taotleja selle esitas;

kui taotlus on tunnistatud vastuvõetavaks, avalikustab

taotluse

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39b – lõige 1 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | teatab taotlejale kirjalikult oma kavatsusest teave avalikustada ning selle põhjused, enne kui amet teeb konfidentsiaalsustaotluse kohta ametliku otsuse. Kui taotleja
  ei nõustu
  ameti
  hinnanguga
  , võib ta esitada oma seisukohad
  või
  taotluse tagasi võtta
  kahe
  nädala jooksul alates kuupäevast, mil talle teatati ameti seisukoht; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

teatab taotlejale kirjalikult oma kavatsusest teave avalikustada ning selle põhjused, enne kui amet teeb konfidentsiaalsustaotluse kohta ametliku otsuse. Kui taotleja
  ei nõustu
  ameti
  hinnanguga
  , võib ta esitada oma seisukohad
  või
  taotluse tagasi võtta
  kahe
  nädala jooksul alates kuupäevast, mil talle teatati ameti seisukoht;

ei nõustu

hinnanguga

või

kahe

| c) | teatab taotlejale kirjalikult oma kavatsusest teave avalikustada ning selle põhjused, enne kui amet teeb konfidentsiaalsustaotluse kohta ametliku otsuse. Kui taotleja
  esitab
  ameti
  hinnangu suhtes vastuväite
  , võib ta
  : 1)
  esitada oma seisukohad
  , 2)
  taotluse tagasi võtta
  või 3) taotleda ameti apellatsioonikojalt otsuse läbivaatamist nelja
  nädala jooksul alates kuupäevast, mil talle teatati ameti seisukoht
  . Taotleja võib teavitada ametit kirjalikult oma kavatsusest taotleda ameti apellatsioonikojalt arvamuse läbivaatamist. Sel juhul edastab taotleja 60 päeva jooksul pärast arvamuse saamist ametile taotluse üksikasjalikud põhjendused. Ameti apellatsioonikoda vaatab 60 päeva jooksul pärast põhjendatud taotluse saamist oma arvamuse läbi; |
| --- | --- |

c)

teatab taotlejale kirjalikult oma kavatsusest teave avalikustada ning selle põhjused, enne kui amet teeb konfidentsiaalsustaotluse kohta ametliku otsuse. Kui taotleja
  esitab
  ameti
  hinnangu suhtes vastuväite
  , võib ta
  : 1)
  esitada oma seisukohad
  , 2)
  taotluse tagasi võtta
  või 3) taotleda ameti apellatsioonikojalt otsuse läbivaatamist nelja
  nädala jooksul alates kuupäevast, mil talle teatati ameti seisukoht
  . Taotleja võib teavitada ametit kirjalikult oma kavatsusest taotleda ameti apellatsioonikojalt arvamuse läbivaatamist. Sel juhul edastab taotleja 60 päeva jooksul pärast arvamuse saamist ametile taotluse üksikasjalikud põhjendused. Ameti apellatsioonikoda vaatab 60 päeva jooksul pärast põhjendatud taotluse saamist oma arvamuse läbi;

esitab

hinnangu suhtes vastuväite

: 1)

, 2)

või 3) taotleda ameti apellatsioonikojalt otsuse läbivaatamist nelja

. Taotleja võib teavitada ametit kirjalikult oma kavatsusest taotleda ameti apellatsioonikojalt arvamuse läbivaatamist. Sel juhul edastab taotleja 60 päeva jooksul pärast arvamuse saamist ametile taotluse üksikasjalikud põhjendused. Ameti apellatsioonikoda vaatab 60 päeva jooksul pärast põhjendatud taotluse saamist oma arvamuse läbi;

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39b – lõige 1 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | võtab vastu põhjendatud otsuse konfidentsiaalsustaotluse kohta, võttes arvesse taotleja tähelepanekuid,
  kümne
  nädala jooksul alates loataotluse suhtes esitatud konfidentsiaalsustaotluse kättesaamise kuupäevast ning ilma põhjendamatu viivituseta lisaandmete ja -teabe konfidentsiaalsustaotluse puhul ning teatab oma otsuse taotlejale, komisjonile ja liikmesriikidele,
  kui see on asjakohane
  ; ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

võtab vastu põhjendatud otsuse konfidentsiaalsustaotluse kohta, võttes arvesse taotleja tähelepanekuid,
  kümne
  nädala jooksul alates loataotluse suhtes esitatud konfidentsiaalsustaotluse kättesaamise kuupäevast ning ilma põhjendamatu viivituseta lisaandmete ja -teabe konfidentsiaalsustaotluse puhul ning teatab oma otsuse taotlejale, komisjonile ja liikmesriikidele,
  kui see on asjakohane
  ; ning

kümne

kui see on asjakohane

| d) | võtab vastu põhjendatud otsuse konfidentsiaalsustaotluse kohta, võttes arvesse taotleja tähelepanekuid,
  kaheksa
  nädala jooksul alates loataotluse suhtes esitatud konfidentsiaalsustaotluse kättesaamise kuupäevast ning ilma põhjendamatu viivituseta lisaandmete ja -teabe konfidentsiaalsustaotluse puhul ning teatab oma otsuse
  igal juhul
  taotlejale, komisjonile ja liikmesriikidele; ning |
| --- | --- |

d)

võtab vastu põhjendatud otsuse konfidentsiaalsustaotluse kohta, võttes arvesse taotleja tähelepanekuid,
  kaheksa
  nädala jooksul alates loataotluse suhtes esitatud konfidentsiaalsustaotluse kättesaamise kuupäevast ning ilma põhjendamatu viivituseta lisaandmete ja -teabe konfidentsiaalsustaotluse puhul ning teatab oma otsuse
  igal juhul
  taotlejale, komisjonile ja liikmesriikidele; ning

kaheksa

igal juhul

Muudatusettepanek 140

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39b – lõige 1 – lõik 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | avalikustab kõik lisaandmed
  ja
  kogu lisateabe
  ,
  mille puhul ei ole konfidentsiaalsena käsitlemise taotlust põhjendatuna heaks kiidetud
  ,
  kuid mitte varem kui kaks nädalat pärast oma otsusest taotlejale teatamist vastavalt punktile d
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

e)

e)

avalikustab kõik lisaandmed
  ja
  kogu lisateabe
  ,
  mille puhul ei ole konfidentsiaalsena käsitlemise taotlust põhjendatuna heaks kiidetud
  ,
  kuid mitte varem kui kaks nädalat pärast oma otsusest taotlejale teatamist vastavalt punktile d
  .

avalikustab kõik lisaandmed

kogu lisateabe

mille puhul ei ole konfidentsiaalsena käsitlemise taotlust põhjendatuna heaks kiidetud

kuid mitte varem kui kaks nädalat pärast oma otsusest taotlejale teatamist vastavalt punktile d

| e) | avaldab taotlust puudutavad mittekonfidentsiaalsed andmed
  ja
  teabe üksnes siis
  ,
  kui konfidentsiaalsustaotluse suhtes on kooskõlas käesoleva artikliga tehtud lõplik otsus ja amet on avaldanud kooskõlas artikliga 38 teadusliku arvamuse kavandi. Kui taotleja võtab loataotluse artikli 39 lõike c kohaselt tagasi
  ,
  sest tema arvates on ameti poolt kavandatav teabe avaldamine liiga põhjalik, ei avalikusta amet, komisjon ega liikmesriigid mis tahes teavet loataotluse kohta
  . |
| --- | --- |

e)

avaldab taotlust puudutavad mittekonfidentsiaalsed andmed
  ja
  teabe üksnes siis
  ,
  kui konfidentsiaalsustaotluse suhtes on kooskõlas käesoleva artikliga tehtud lõplik otsus ja amet on avaldanud kooskõlas artikliga 38 teadusliku arvamuse kavandi. Kui taotleja võtab loataotluse artikli 39 lõike c kohaselt tagasi
  ,
  sest tema arvates on ameti poolt kavandatav teabe avaldamine liiga põhjalik, ei avalikusta amet, komisjon ega liikmesriigid mis tahes teavet loataotluse kohta
  .

avaldab taotlust puudutavad mittekonfidentsiaalsed andmed

teabe üksnes siis

kui konfidentsiaalsustaotluse suhtes on kooskõlas käesoleva artikliga tehtud lõplik otsus ja amet on avaldanud kooskõlas artikliga 38 teadusliku arvamuse kavandi. Kui taotleja võtab loataotluse artikli 39 lõike c kohaselt tagasi

sest tema arvates on ameti poolt kavandatav teabe avaldamine liiga põhjalik, ei avalikusta amet, komisjon ega liikmesriigid mis tahes teavet loataotluse kohta

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39b – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Otsuste kohta, mille amet on teinud käesoleva artikli kohaselt, võib esitada hagi Euroopa Liidu Kohtule vastavalt aluslepingu
  artiklites
   263
  ja 278
  sätestatud tingimustele. | Otsuste kohta, mille amet on teinud käesoleva artikli kohaselt, võib esitada hagi
  ameti apellatsioonikojale, mille komisjon delegeeritud õigusaktiga loob. Kõnealused delegeeritud õigusaktid võetakse vastu vastavalt käesoleva määruse artiklile 57a. Käesoleva lõike kohaselt esitatud apellatsioonikaebusel on peatav mõju. Taotleja võib teavitada ametit kirjalikult oma kavatsusest taotleda ameti apellatsioonikojalt arvamuse läbivaatamist. Sel juhul edastab taotleja 60 päeva jooksul pärast arvamuse saamist ametile taotluse üksikasjalikud põhjendused. Ameti apellatsioonikoda vaatab 60 päeva jooksul pärast põhjendatud taotluse saamist oma arvamuse läbi. Kui ameti apellatsioonikoda teeb vaidlustava otsuse, võib esitada hagi
  Euroopa Liidu Kohtule vastavalt aluslepingu
  artiklis
   263 sätestatud tingimustele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Otsuste kohta, mille amet on teinud käesoleva artikli kohaselt, võib esitada hagi Euroopa Liidu Kohtule vastavalt aluslepingu
  artiklites
   263
  ja 278
  sätestatud tingimustele.

artiklites

ja 278

Otsuste kohta, mille amet on teinud käesoleva artikli kohaselt, võib esitada hagi
  ameti apellatsioonikojale, mille komisjon delegeeritud õigusaktiga loob. Kõnealused delegeeritud õigusaktid võetakse vastu vastavalt käesoleva määruse artiklile 57a. Käesoleva lõike kohaselt esitatud apellatsioonikaebusel on peatav mõju. Taotleja võib teavitada ametit kirjalikult oma kavatsusest taotleda ameti apellatsioonikojalt arvamuse läbivaatamist. Sel juhul edastab taotleja 60 päeva jooksul pärast arvamuse saamist ametile taotluse üksikasjalikud põhjendused. Ameti apellatsioonikoda vaatab 60 päeva jooksul pärast põhjendatud taotluse saamist oma arvamuse läbi. Kui ameti apellatsioonikoda teeb vaidlustava otsuse, võib esitada hagi
  Euroopa Liidu Kohtule vastavalt aluslepingu
  artiklis
   263 sätestatud tingimustele.

ameti apellatsioonikojale, mille komisjon delegeeritud õigusaktiga loob. Kõnealused delegeeritud õigusaktid võetakse vastu vastavalt käesoleva määruse artiklile 57a. Käesoleva lõike kohaselt esitatud apellatsioonikaebusel on peatav mõju. Taotleja võib teavitada ametit kirjalikult oma kavatsusest taotleda ameti apellatsioonikojalt arvamuse läbivaatamist. Sel juhul edastab taotleja 60 päeva jooksul pärast arvamuse saamist ametile taotluse üksikasjalikud põhjendused. Ameti apellatsioonikoda vaatab 60 päeva jooksul pärast põhjendatud taotluse saamist oma arvamuse läbi. Kui ameti apellatsioonikoda teeb vaidlustava otsuse, võib esitada hagi

artiklis

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39d – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon ja liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et teavet, mille nad on saanud vastavalt liidu toidualastele õigusnormidele ja mille puhul on taotletud selle konfidentsiaalsena käsitlemist, ei avalikustataks enne, kui amet on teinud konfidentsiaalsustaotluse suhtes otsuse ja see otsus on lõplik. Komisjon ja liikmesriigid võtavad ka vajalikke meetmeid, et teavet, mille puhul amet on konfidentsiaalsena käsitlemise heaks kiitnud, ei avalikustata. | 2.   Komisjon ja liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et teavet, mille nad on saanud vastavalt liidu toidualastele õigusnormidele ja mille puhul on taotletud selle konfidentsiaalsena käsitlemist, ei avalikustataks enne, kui amet on teinud konfidentsiaalsustaotluse suhtes otsuse ja see otsus on lõplik
  , välja arvatud juhul, kui teabele taotletakse juurdepääsu vastavalt direktiivile 2003/4/EÜ või vastavalt dokumentidele juurdepääsu käsitlevatele siseriiklikele õigusaktidele
  . Komisjon ja liikmesriigid võtavad ka vajalikke meetmeid, et teavet, mille puhul amet on konfidentsiaalsena käsitlemise heaks kiitnud, ei avalikustata
  , välja arvatud juhul, kui teabele nõutakse juurdepääsu vastavalt direktiivile 2003/4/EÜ või vastavalt dokumentidele juurdepääsu käsitlevatele siseriiklikele õigusaktidele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon ja liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et teavet, mille nad on saanud vastavalt liidu toidualastele õigusnormidele ja mille puhul on taotletud selle konfidentsiaalsena käsitlemist, ei avalikustataks enne, kui amet on teinud konfidentsiaalsustaotluse suhtes otsuse ja see otsus on lõplik. Komisjon ja liikmesriigid võtavad ka vajalikke meetmeid, et teavet, mille puhul amet on konfidentsiaalsena käsitlemise heaks kiitnud, ei avalikustata.

2.   Komisjon ja liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et teavet, mille nad on saanud vastavalt liidu toidualastele õigusnormidele ja mille puhul on taotletud selle konfidentsiaalsena käsitlemist, ei avalikustataks enne, kui amet on teinud konfidentsiaalsustaotluse suhtes otsuse ja see otsus on lõplik
  , välja arvatud juhul, kui teabele taotletakse juurdepääsu vastavalt direktiivile 2003/4/EÜ või vastavalt dokumentidele juurdepääsu käsitlevatele siseriiklikele õigusaktidele
  . Komisjon ja liikmesriigid võtavad ka vajalikke meetmeid, et teavet, mille puhul amet on konfidentsiaalsena käsitlemise heaks kiitnud, ei avalikustata
  , välja arvatud juhul, kui teabele nõutakse juurdepääsu vastavalt direktiivile 2003/4/EÜ või vastavalt dokumentidele juurdepääsu käsitlevatele siseriiklikele õigusaktidele
  .

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39d – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui taotleja võtab või on võtnud loa andmise menetluse kontekstis taotluse tagasi, käsitavad amet, komisjon ja liikmesriigid ameti poolt kooskõlas artiklitega 39–39f heaks kiidetud äri- ja tööstusteavet konfidentsiaalsena. Taotlus loetakse tagasivõetuks alates hetkest, mil algupärase loataotluse saanud pädev asutus on saanud asjaomase kirjaliku taotluse.
  Kui taotlus võetakse tagasi enne,
  amet
  on teinud asjaomase konfidentsiaalsustaotluse suhtes otsuse,
  ei
  avalikusta komisjon
  ega
  liikmesriigid
  teavet,
  mille konfidentsiaalsust taotleti
  . | 3.   Kui taotleja võtab või on võtnud loa andmise menetluse kontekstis taotluse tagasi, käsitavad amet, komisjon ja liikmesriigid ameti poolt kooskõlas artiklitega 39–39f heaks kiidetud äri- ja tööstusteavet konfidentsiaalsena. Taotlus loetakse tagasivõetuks alates hetkest, mil algupärase loataotluse saanud pädev asutus on saanud asjaomase kirjaliku taotluse. Amet
  ei avalda mingit (
  ei
  konfidentsiaalset
  ega
  mittekonfidentsiaalset)
  teavet,
  kui taotleja on otsustanud taotluse tagasi võtta
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui taotleja võtab või on võtnud loa andmise menetluse kontekstis taotluse tagasi, käsitavad amet, komisjon ja liikmesriigid ameti poolt kooskõlas artiklitega 39–39f heaks kiidetud äri- ja tööstusteavet konfidentsiaalsena. Taotlus loetakse tagasivõetuks alates hetkest, mil algupärase loataotluse saanud pädev asutus on saanud asjaomase kirjaliku taotluse.
  Kui taotlus võetakse tagasi enne,
  amet
  on teinud asjaomase konfidentsiaalsustaotluse suhtes otsuse,
  ei
  avalikusta komisjon
  ega
  liikmesriigid
  teavet,
  mille konfidentsiaalsust taotleti
  .

3.   Kui taotleja võtab või on võtnud loa andmise menetluse kontekstis taotluse tagasi, käsitavad amet, komisjon ja liikmesriigid ameti poolt kooskõlas artiklitega 39–39f heaks kiidetud äri- ja tööstusteavet konfidentsiaalsena. Taotlus loetakse tagasivõetuks alates hetkest, mil algupärase loataotluse saanud pädev asutus on saanud asjaomase kirjaliku taotluse. Amet
  ei avalda mingit (
  ei
  konfidentsiaalset
  ega
  mittekonfidentsiaalset)
  teavet,
  kui taotleja on otsustanud taotluse tagasi võtta
  .

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39e – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | teaduskomitee ja teaduskomisjonide
  ning
  nende töörühmade koosolekute kõigi osalejate nimed. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

teaduskomitee ja teaduskomisjonide
  ning
  nende töörühmade koosolekute kõigi osalejate nimed.

ning

| c) | teaduskomitee ja teaduskomisjonide, nende töörühmade
  ja muude ad hoc rühmade asjaomast teemat käsitlevate
  koosolekute kõigi osalejate
  ja vaatlejate
  nimed. |
| --- | --- |

c)

teaduskomitee ja teaduskomisjonide, nende töörühmade
  ja muude ad hoc rühmade asjaomast teemat käsitlevate
  koosolekute kõigi osalejate
  ja vaatlejate
  nimed.

ja muude ad hoc rühmade asjaomast teemat käsitlevate

ja vaatlejate

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39f – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Artikli 38 lõike 1 punkti c kohaldamisel ja selleks, et tagada ametile esitatud teadusväljunditaotluste tõhus menetlemine, tuleb vastu võtta standardandmevormingud ja -tarkvarapaketid, millega võimaldatakse dokumentide esitamine, neis päringute tegemine, nende kopeerimine ja printimine, tagades samas vastavuse liidu toidualastes õigusaktides sätestatud regulatiivnõuetele. Need standardandmevormingute ja -tarkvarapakettide projektid ei tohi põhineda erastandarditel ning nad peavad tagama koostalitlusvõime olemasolevate andmeesitusviisidega nii suures ulatuses kui võimalik. | 1.   Artikli 38 lõike 1 punkti c kohaldamisel ja selleks, et tagada ametile esitatud teadusväljunditaotluste tõhus menetlemine, tuleb vastu võtta standardandmevormingud ja -tarkvarapaketid, millega võimaldatakse dokumentide esitamine, neis päringute tegemine, nende kopeerimine ja printimine, tagades samas vastavuse liidu toidualastes õigusaktides sätestatud regulatiivnõuetele
  ning teostatavuse VKEde jaoks
  . Need standardandmevormingute ja -tarkvarapakettide projektid ei tohi põhineda erastandarditel ning nad peavad tagama koostalitlusvõime olemasolevate andmeesitusviisidega nii suures ulatuses kui võimalik. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artikli 38 lõike 1 punkti c kohaldamisel ja selleks, et tagada ametile esitatud teadusväljunditaotluste tõhus menetlemine, tuleb vastu võtta standardandmevormingud ja -tarkvarapaketid, millega võimaldatakse dokumentide esitamine, neis päringute tegemine, nende kopeerimine ja printimine, tagades samas vastavuse liidu toidualastes õigusaktides sätestatud regulatiivnõuetele. Need standardandmevormingute ja -tarkvarapakettide projektid ei tohi põhineda erastandarditel ning nad peavad tagama koostalitlusvõime olemasolevate andmeesitusviisidega nii suures ulatuses kui võimalik.

1.   Artikli 38 lõike 1 punkti c kohaldamisel ja selleks, et tagada ametile esitatud teadusväljunditaotluste tõhus menetlemine, tuleb vastu võtta standardandmevormingud ja -tarkvarapaketid, millega võimaldatakse dokumentide esitamine, neis päringute tegemine, nende kopeerimine ja printimine, tagades samas vastavuse liidu toidualastes õigusaktides sätestatud regulatiivnõuetele
  ning teostatavuse VKEde jaoks
  . Need standardandmevormingute ja -tarkvarapakettide projektid ei tohi põhineda erastandarditel ning nad peavad tagama koostalitlusvõime olemasolevate andmeesitusviisidega nii suures ulatuses kui võimalik.

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39f – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Standardandmevormingud ja -tarkvarapakette kasutatakse ainult nende andmete korral, mis luuakse pärast rakendusaktide vastuvõtmist vastavalt lõike 2 punktile b. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Standardandmevormingud ja -tarkvarapakette kasutatakse ainult nende andmete korral, mis luuakse pärast rakendusaktide vastuvõtmist vastavalt lõike 2 punktile b.

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 39 g – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ameti hallatavad infosüsteemid, kus säilitatakse ameti andmeid, sealhulgas konfidentsiaalseid ja isikuandmeid, projekteeritakse nii, et
  nad vastaksid turvalisuse kõrgele tasemele, mis on asjakohane
  olemasolevate turvariskide puhul, ning võttes arvesse käesoleva määruse artikleid 39–39f. Juurdepääs peab põhinema vähemalt kaksikautentimisega või samaväärse turvatasemega süsteemil. Tagatakse, et iga juurdepääs süsteemile on täielikult kontrollitav. | Ameti hallatavad infosüsteemid, kus säilitatakse ameti andmeid, sealhulgas konfidentsiaalseid ja isikuandmeid, projekteeritakse nii, et
  on tagatud niisuguste kõrgeimate turvalisuse standardite saavutamine, mis on asjakohased
  olemasolevate turvariskide puhul, ning võttes arvesse käesoleva määruse artikleid 39–39f. Juurdepääs peab põhinema vähemalt kaksikautentimisega või samaväärse turvatasemega süsteemil. Tagatakse, et iga juurdepääs süsteemile on täielikult kontrollitav. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ameti hallatavad infosüsteemid, kus säilitatakse ameti andmeid, sealhulgas konfidentsiaalseid ja isikuandmeid, projekteeritakse nii, et
  nad vastaksid turvalisuse kõrgele tasemele, mis on asjakohane
  olemasolevate turvariskide puhul, ning võttes arvesse käesoleva määruse artikleid 39–39f. Juurdepääs peab põhinema vähemalt kaksikautentimisega või samaväärse turvatasemega süsteemil. Tagatakse, et iga juurdepääs süsteemile on täielikult kontrollitav.

nad vastaksid turvalisuse kõrgele tasemele, mis on asjakohane

Ameti hallatavad infosüsteemid, kus säilitatakse ameti andmeid, sealhulgas konfidentsiaalseid ja isikuandmeid, projekteeritakse nii, et
  on tagatud niisuguste kõrgeimate turvalisuse standardite saavutamine, mis on asjakohased
  olemasolevate turvariskide puhul, ning võttes arvesse käesoleva määruse artikleid 39–39f. Juurdepääs peab põhinema vähemalt kaksikautentimisega või samaväärse turvatasemega süsteemil. Tagatakse, et iga juurdepääs süsteemile on täielikult kontrollitav.

on tagatud niisuguste kõrgeimate turvalisuse standardite saavutamine, mis on asjakohased

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 41 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui käsitletakse keskkonnateavet, kohaldatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruse
  (EÜ) nr 1367/2006 (39)

  artikleid 6 ja 7
  . | Amet tagab ulatusliku juurdepääsu tema käsutuses olevatele dokumentidele.
  Kui käsitletakse keskkonnateavet, kohaldatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrust
  (EÜ) nr 1367/2006 (39).
  Käesoleva määruse artiklite 38 ja 39 kohaldamine ei piira määruste (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006 kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui käsitletakse keskkonnateavet, kohaldatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruse
  (EÜ) nr 1367/2006 (39)

  artikleid 6 ja 7
  .

määruse

39

artikleid 6 ja 7

Amet tagab ulatusliku juurdepääsu tema käsutuses olevatele dokumentidele.
  Kui käsitletakse keskkonnateavet, kohaldatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määrust
  (EÜ) nr 1367/2006 (39).
  Käesoleva määruse artiklite 38 ja 39 kohaldamine ei piira määruste (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006 kohaldamist.

Amet tagab ulatusliku juurdepääsu tema käsutuses olevatele dokumentidele.

määrust

39

Käesoleva määruse artiklite 38 ja 39 kohaldamine ei piira määruste (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006 kohaldamist.

Muudatusettepanek 106

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 51 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9b) | artiklisse 51 lisatakse järgmine lõige:




  „1a.
     
  Komisjon võtab vastavalt artiklile 57a vastu delegeeritud õigusakti, et luua komisjoni ja liikmesriikide vahel ühtlustatud toidualase hoiatamise võrgustiku haldussüsteem.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9b)

9b)

artiklisse 51 lisatakse järgmine lõige:

„1a.
     
  Komisjon võtab vastavalt artiklile 57a vastu delegeeritud õigusakti, et luua komisjoni ja liikmesriikide vahel ühtlustatud toidualase hoiatamise võrgustiku haldussüsteem.“;

Muudatusettepanek 107

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 57a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artikli 8 punktis c osutatud volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. | 2.   Artikli 8 punktis c, 
  artikli 32b lõikes 4a, artikli 39b lõike 1 teises lõigus ning artikli 51 lõikes 1a
  osutatud volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  viieks aastaks
  alates ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artikli 8 punktis c osutatud volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäev].

2.   Artikli 8 punktis c, 
  artikli 32b lõikes 4a, artikli 39b lõike 1 teises lõigus ning artikli 51 lõikes 1a
  osutatud volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  viieks aastaks
  alates ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev].

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Määrus (EÜ) nr 178/2002

Artikkel 61

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 61 | Artikkel 61 |
| Läbivaatamisklausel | Läbivaatamisklausel |
| 1.   Komisjon tagab käesoleva määruse kohaldamise korrapärase läbivaatamise. | 1.   Komisjon tagab käesoleva määruse kohaldamise korrapärase läbivaatamise. |
| 2.   Hiljemalt viis aastat pärast artiklis osutatud kuupäeva [üldisi toidualaseid õigusnorme muutva määruse jõustumine] ja seejärel iga viie aasta pärast
  hindab komisjon ameti tulemuslikkust selle
  eesmärkide, volituste, ülesannete, menetluste ja
  asukoha suhtes kooskõlas komisjoni suunistega
  .
  Hindamisel keskendutakse eelkõige
  võimalikule vajadusele muuta ameti volitusi
  ja
  sellise muutmise finantsmõjule. | 2.   Hiljemalt viis aastat pärast artiklis osutatud kuupäeva [üldisi toidualaseid õigusnorme muutva määruse jõustumine] ja seejärel iga viie aasta pärast
  laseb amet koos komisjoniga koostada sõltumatu välishinnangu oma tulemuslikkuse ja saavutuste kohta seoses oma
  eesmärkide, volituste, ülesannete, menetluste ja
  asukohtadega. Hinnang põhineb juhatuse tööprogrammil, mis on komisjoniga kokku lepitud
  .
  Selles hinnatakse ameti töökorraldust ja mõju ning keskendutakse
  võimalikule vajadusele muuta ameti volitusi
  , sealhulgas
  sellise muutmise finantsmõjule.
  Lisaks käsitletakse selles võimalikku vajadust koordineerida ja ühendada ameti tegevust tihedamalt liikmesriikide pädevate asutuste ja teiste liidu ametite tegevusega. Hinnangu andmisel võetakse arvesse sidusrühmade seisukohti nii liidu kui ka riigi tasandil. |
| | 2a.
     
  Juhatus tutvub hindamise tulemustega ning annab komisjonile soovitused, milles võidakse käsitleda ameti muutmist. |
| 3.
     
  Kui komisjon leiab, et ameti töö jätkamine ei ole ametile seatud eesmärkide, volituste ja ülesannete seisukohast enam põhjendatud, võib ta teha ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta või see kehtetuks tunnistada. | |
| 4.   
  Komisjon esitab hindamistulemused Euroopa Parlamendile
  , nõukogule ja juhatusele. Hindamistulemused avalikustatakse. | 4.   
  Lõigetes 2 ja 2 a osutatud hinnangud ja soovitused edastatakse komisjonile
  , nõukogule
  , Euroopa Parlamendile
  ja juhatusele. Hindamistulemused
  ja soovitused
  avalikustatakse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 61

Artikkel 61

Läbivaatamisklausel

Läbivaatamisklausel

1.   Komisjon tagab käesoleva määruse kohaldamise korrapärase läbivaatamise.

1.   Komisjon tagab käesoleva määruse kohaldamise korrapärase läbivaatamise.

2.   Hiljemalt viis aastat pärast artiklis osutatud kuupäeva [üldisi toidualaseid õigusnorme muutva määruse jõustumine] ja seejärel iga viie aasta pärast
  hindab komisjon ameti tulemuslikkust selle
  eesmärkide, volituste, ülesannete, menetluste ja
  asukoha suhtes kooskõlas komisjoni suunistega
  .
  Hindamisel keskendutakse eelkõige
  võimalikule vajadusele muuta ameti volitusi
  ja
  sellise muutmise finantsmõjule.

2.   Hiljemalt viis aastat pärast artiklis osutatud kuupäeva [üldisi toidualaseid õigusnorme muutva määruse jõustumine] ja seejärel iga viie aasta pärast
  laseb amet koos komisjoniga koostada sõltumatu välishinnangu oma tulemuslikkuse ja saavutuste kohta seoses oma
  eesmärkide, volituste, ülesannete, menetluste ja
  asukohtadega. Hinnang põhineb juhatuse tööprogrammil, mis on komisjoniga kokku lepitud
  .
  Selles hinnatakse ameti töökorraldust ja mõju ning keskendutakse
  võimalikule vajadusele muuta ameti volitusi
  , sealhulgas
  sellise muutmise finantsmõjule.
  Lisaks käsitletakse selles võimalikku vajadust koordineerida ja ühendada ameti tegevust tihedamalt liikmesriikide pädevate asutuste ja teiste liidu ametite tegevusega. Hinnangu andmisel võetakse arvesse sidusrühmade seisukohti nii liidu kui ka riigi tasandil.

2a.
     
  Juhatus tutvub hindamise tulemustega ning annab komisjonile soovitused, milles võidakse käsitleda ameti muutmist.

3.
     
  Kui komisjon leiab, et ameti töö jätkamine ei ole ametile seatud eesmärkide, volituste ja ülesannete seisukohast enam põhjendatud, võib ta teha ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta või see kehtetuks tunnistada.

4.   
  Komisjon esitab hindamistulemused Euroopa Parlamendile
  , nõukogule ja juhatusele. Hindamistulemused avalikustatakse.

4.   
  Lõigetes 2 ja 2 a osutatud hinnangud ja soovitused edastatakse komisjonile
  , nõukogule
  , Euroopa Parlamendile
  ja juhatusele. Hindamistulemused
  ja soovitused
  avalikustatakse.

Muudatusettepanek 109

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Direktiiv 2001/18/EÜ

Artikkel 24 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a) | artiklisse 24 lisatakse järgmine lõige:




  „2a.
     
  Kohustus ennetavalt levitada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud teavet kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 25 ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklitega 38 ja 39 ei piira füüsiliste ega juriidiliste isikute õigust pääseda taotluse korral ligi dokumentidele, nagu on sätestatud määrustes (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a)

2a)

artiklisse 24 lisatakse järgmine lõige:

„2a.
     
  Kohustus ennetavalt levitada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud teavet kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 25 ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklitega 38 ja 39 ei piira füüsiliste ega juriidiliste isikute õigust pääseda taotluse korral ligi dokumentidele, nagu on sätestatud määrustes (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006.“;

Muudatusettepanek 110

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 9

Määrus (EÜ) nr 1829/2003

Artikkel 29 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Amet avalikustab loataotluse, asjaomase toetava teabe ja taotleja esitatud lisateabe, samuti ameti teaduslikud arvamused ning direktiivi 2001/18/EÜ artiklis 4 osutatud pädevate asutuste arvamused kooskõlas määruse (EÜ) nr 178/2002 artikliga 38, artiklitega 39–39f ning artikliga 40 ning võttes arvesse käesoleva määruse artiklit 30. | 1.   Amet avalikustab loataotluse, asjaomase toetava teabe ja taotleja esitatud lisateabe,
  järelevalvearuanded,
  samuti ameti teaduslikud arvamused ning direktiivi 2001/18/EÜ artiklis 4 osutatud pädevate asutuste arvamused kooskõlas määruse (EÜ) nr 178/2002 artikliga 38, artiklitega 39–39f ning artikliga 40 ning võttes arvesse käesoleva määruse artiklit 30. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Amet avalikustab loataotluse, asjaomase toetava teabe ja taotleja esitatud lisateabe, samuti ameti teaduslikud arvamused ning direktiivi 2001/18/EÜ artiklis 4 osutatud pädevate asutuste arvamused kooskõlas määruse (EÜ) nr 178/2002 artikliga 38, artiklitega 39–39f ning artikliga 40 ning võttes arvesse käesoleva määruse artiklit 30.

1.   Amet avalikustab loataotluse, asjaomase toetava teabe ja taotleja esitatud lisateabe,
  järelevalvearuanded,
  samuti ameti teaduslikud arvamused ning direktiivi 2001/18/EÜ artiklis 4 osutatud pädevate asutuste arvamused kooskõlas määruse (EÜ) nr 178/2002 artikliga 38, artiklitega 39–39f ning artikliga 40 ning võttes arvesse käesoleva määruse artiklit 30.

Muudatusettepanek 111

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt 9

Määrus (EÜ) nr 1829/2003

Artikkel 29 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kohustus ennetavalt levitada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud teavet kooskõlas käesoleva määruse artikliga 30 ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklitega 38 ja 39 ei piira füüsiliste ega juriidiliste isikute õigust pääseda taotluse korral ligi dokumentidele, nagu on sätestatud määrustes (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Kohustus ennetavalt levitada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud teavet kooskõlas käesoleva määruse artikliga 30 ning kooskõlas määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklitega 38 ja 39 ei piira füüsiliste ega juriidiliste isikute õigust pääseda taotluse korral ligi dokumentidele, nagu on sätestatud määrustes (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006.

Muudatusettepanek 112

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1831/2003

Artikkel 17 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a) | artiklisse 17 lisatakse järgmine lõige:




  „2a.
     
  Kohustus ennetavalt levitada käesolevas artiklis sätestatud teavet kooskõlas määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklitega 38 ja 39 ei piira füüsiliste ega juriidiliste isikute õigust pääseda taotluse korral ligi dokumentidele, nagu on sätestatud määrustes (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a)

1a)

artiklisse 17 lisatakse järgmine lõige:

„2a.
     
  Kohustus ennetavalt levitada käesolevas artiklis sätestatud teavet kooskõlas määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklitega 38 ja 39 ei piira füüsiliste ega juriidiliste isikute õigust pääseda taotluse korral ligi dokumentidele, nagu on sätestatud määrustes (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006.“

Muudatusettepanek 113

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 1831/2003

Artikkel 18 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Lisaks määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 39 lõikele 2 ning vastavalt kõnealuse määruse artikli 39 lõikele 3 võib amet konfidentsiaalsena käsitlemise heaks kiita järgmise teabe suhtes, mille avalikustamist võib kontrollitava põhjenduse alusel pidada asjaomaseid huve oluliselt kahjustavaks: | välja jäetud |
| a) | selliste uuringute uuringukava, millega tõendatakse söödalisandi tõhusust seoses selle kavandatud kasutuseesmärkidega, mis on määratletud käesoleva määruse artikli 6 lõikes 1 ja I lisas; ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Lisaks määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 39 lõikele 2 ning vastavalt kõnealuse määruse artikli 39 lõikele 3 võib amet konfidentsiaalsena käsitlemise heaks kiita järgmise teabe suhtes, mille avalikustamist võib kontrollitava põhjenduse alusel pidada asjaomaseid huve oluliselt kahjustavaks:

välja jäetud

välja jäetud

a)

a)

selliste uuringute uuringukava, millega tõendatakse söödalisandi tõhusust seoses selle kavandatud kasutuseesmärkidega, mis on määratletud käesoleva määruse artikli 6 lõikes 1 ja I lisas; ning

selliste uuringute uuringukava, millega tõendatakse söödalisandi tõhusust seoses selle kavandatud kasutuseesmärkidega, mis on määratletud käesoleva määruse artikli 6 lõikes 1 ja I lisas; ning

| b) | toimeaine lisandite spetsifikatsioonid ja taotleja ettevõttesiseselt välja töötatud asjakohased analüüsimeetodid, välja arvatud lisandid, millel võib olla kahjulik toime looma- või inimtervisele või keskkonnale. |
| --- | --- |

b)

b)

toimeaine lisandite spetsifikatsioonid ja taotleja ettevõttesiseselt välja töötatud asjakohased analüüsimeetodid, välja arvatud lisandid, millel võib olla kahjulik toime looma- või inimtervisele või keskkonnale.

toimeaine lisandite spetsifikatsioonid ja taotleja ettevõttesiseselt välja töötatud asjakohased analüüsimeetodid, välja arvatud lisandid, millel võib olla kahjulik toime looma- või inimtervisele või keskkonnale.

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 1831/2003

Artikkel 18 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Tema valduses olevatele dokumentidele juurdepääsu taotluste käsitlemisel kohaldab amet määruse (EÜ) nr 1049/2001 põhimõtteid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Tema valduses olevatele dokumentidele juurdepääsu taotluste käsitlemisel kohaldab amet määruse (EÜ) nr 1049/2001 põhimõtteid.

Muudatusettepanek 115

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 1831/2003

Artikkel 18 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Liikmesriigid, komisjon ja amet hoiavad konfidentsiaalsena kogu teabe, mis on käesoleva artikli lõike 2 alusel konfidentsiaalseks tunnistatud, välja arvatud juhul, kui sellist teavet on vaja avalikustada inimeste ja loomade tervise või keskkonna kaitsmiseks. Liikmesriigid käsitlevad käesoleva määruse alusel saadud dokumentidele juurdepääsu taotlusi vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklile 5. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Liikmesriigid, komisjon ja amet hoiavad konfidentsiaalsena kogu teabe, mis on käesoleva artikli lõike 2 alusel konfidentsiaalseks tunnistatud, välja arvatud juhul, kui sellist teavet on vaja avalikustada inimeste ja loomade tervise või keskkonna kaitsmiseks. Liikmesriigid käsitlevad käesoleva määruse alusel saadud dokumentidele juurdepääsu taotlusi vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklile 5.

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 2065/2003

Artikkel 14 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kohustus ennetavalt levitada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud teavet kooskõlas määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklitega 38 ja 39 ei piira füüsiliste ega juriidiliste isikute õigust pääseda taotluse korral ligi dokumentidele, nagu on sätestatud määrustes (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Kohustus ennetavalt levitada käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud teavet kooskõlas määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklitega 38 ja 39 ei piira füüsiliste ega juriidiliste isikute õigust pääseda taotluse korral ligi dokumentidele, nagu on sätestatud määrustes (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006.

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1935/2004

Artikkel 19 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a) | artiklisse 19 lisatakse järgmine lõige:




  „2a.
     
  Kohustus ennetavalt levitada käesoleva artikli lõikes 1, sh käesoleva määruse artiklis 20 ning määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklites 38 ja 39 sätestatud teavet ei piira füüsiliste ega juriidiliste isikute õigust pääseda taotluse korral ligi dokumentidele, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1049/2001 ja määruses (EÜ) nr 1367/2006.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a)

2a)

artiklisse 19 lisatakse järgmine lõige:

„2a.
     
  Kohustus ennetavalt levitada käesoleva artikli lõikes 1, sh käesoleva määruse artiklis 20 ning määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklites 38 ja 39 sätestatud teavet ei piira füüsiliste ega juriidiliste isikute õigust pääseda taotluse korral ligi dokumentidele, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1049/2001 ja määruses (EÜ) nr 1367/2006.“;

Muudatusettepanek 119

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1935/2004

Artikkel 20 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | kaubamärk, mille all ainet turustatakse; samuti selliste preparaatide, materjali või toodete kaubanimi, milles ainet kasutatakse, kui see on asjakohane, ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

b)

kaubamärk, mille all ainet turustatakse; samuti selliste preparaatide, materjali või toodete kaubanimi, milles ainet kasutatakse, kui see on asjakohane, ning

kaubamärk, mille all ainet turustatakse; samuti selliste preparaatide, materjali või toodete kaubanimi, milles ainet kasutatakse, kui see on asjakohane, ning

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanekud 120 ja 121

Muudatusettepanekud 120 ja 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 1331/2008

Artikkel 11 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kohustus ennetavalt levitada käesoleva artikli lõikes 1, käesoleva määruse artiklis 12 ning määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklites 38 ja 39 sätestatud teavet ei piira füüsiliste ega juriidiliste isikute õigust pääseda taotluse korral ligi dokumentidele, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1049/2001 ja määruses (EÜ) nr 1367/2006. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Kohustus ennetavalt levitada käesoleva artikli lõikes 1, käesoleva määruse artiklis 12 ning määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklites 38 ja 39 sätestatud teavet ei piira füüsiliste ega juriidiliste isikute õigust pääseda taotluse korral ligi dokumentidele, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 1049/2001 ja määruses (EÜ) nr 1367/2006.

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1331/2008

Artikkel 12 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Käesoleva määruse artiklites 11 ja 12 ning määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklites 38 ja 39 kehtestatud aktiivset levitamist käsitlevad sätted ei piira määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud dokumentidele juurdepääsemise õigust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Käesoleva määruse artiklites 11 ja 12 ning määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklites 38 ja 39 kehtestatud aktiivset levitamist käsitlevad sätted ei piira määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud dokumentidele juurdepääsemise õigust.

Muudatusettepanek 170

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) nr 1107/2009

Artikkel 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Amet hindab viivitamata iga konfidentsiaalsustaotlust ning teeb üldsusele kättesaadavaks teabe, mille taotleja on esitanud vastavalt artiklile 15, samuti taotleja esitatud mis tahes muu lisateabe, välja arvatud teabe, mille puhul on taotletud konfidentsiaalset käsitlemist, mis on ameti poolt heaks kiidetud vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklile 38, artiklitele 39–39f ja artiklile 40, mida kohaldatakse mutatis mutandis, ja vastavalt käesoleva määruse artiklile 63.“; | Amet hindab viivitamata iga konfidentsiaalsustaotlust ning teeb üldsusele kättesaadavaks teabe, mille taotleja on esitanud vastavalt artiklile 15, samuti taotleja esitatud mis tahes muu lisateabe, välja arvatud teabe, mille puhul on taotletud konfidentsiaalset käsitlemist, mis on ameti poolt heaks kiidetud vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklile 38, artiklitele 39–39f ja artiklile 40, mida kohaldatakse mutatis mutandis, ja vastavalt käesoleva määruse artiklile 63
  , välja arvatud kui avalikustamist nõuab põhjendatud avalik huvi“
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Amet hindab viivitamata iga konfidentsiaalsustaotlust ning teeb üldsusele kättesaadavaks teabe, mille taotleja on esitanud vastavalt artiklile 15, samuti taotleja esitatud mis tahes muu lisateabe, välja arvatud teabe, mille puhul on taotletud konfidentsiaalset käsitlemist, mis on ameti poolt heaks kiidetud vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklile 38, artiklitele 39–39f ja artiklile 40, mida kohaldatakse mutatis mutandis, ja vastavalt käesoleva määruse artiklile 63.“;

Amet hindab viivitamata iga konfidentsiaalsustaotlust ning teeb üldsusele kättesaadavaks teabe, mille taotleja on esitanud vastavalt artiklile 15, samuti taotleja esitatud mis tahes muu lisateabe, välja arvatud teabe, mille puhul on taotletud konfidentsiaalset käsitlemist, mis on ameti poolt heaks kiidetud vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklile 38, artiklitele 39–39f ja artiklile 40, mida kohaldatakse mutatis mutandis, ja vastavalt käesoleva määruse artiklile 63
  , välja arvatud kui avalikustamist nõuab põhjendatud avalik huvi“
  ;

, välja arvatud kui avalikustamist nõuab põhjendatud avalik huvi“

Muudatusettepanek 123

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt 4 a (uus)

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt 4 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1107/2009

Artikkel 23 – lõige 1 – viimane lause

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a) | artikli 23 lõike 1 viimane lause asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a)

4a)

artikli 23 lõike 1 viimane lause asendatakse järgmisega:

Käesolevas määruses käsitatakse põhiainena toimeainet, mis vastab määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 2 määratletud „toiduaine“ kriteeriumitele.

| | Käesolevas määruses käsitatakse
  heakskiidetud
  põhiainena toimeainet, mis vastab määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 2 määratletud „toiduaine“ kriteeriumitele.“ |
| --- | --- |

Käesolevas määruses käsitatakse
  heakskiidetud
  põhiainena toimeainet, mis vastab määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 2 määratletud „toiduaine“ kriteeriumitele.“

Muudatusettepanek 124

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt 5

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt 5

Määrus (EÜ) nr 1107/2009

Artikkel 63 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kooskõlas tingimuste ja menetlustega, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 39 ja käesolevas artiklis, võib taotleja taotleda, et teatavat käesoleva määruse kohaselt esitatud teavet käsitletaks konfidentsiaalsena, lisades taotlusele kontrollitava põhjenduse. | 1.   Kooskõlas tingimuste ja menetlustega, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 39 ja käesolevas artiklis,
  välja arvatud toksikoloogia, ökotoksikoloogia või keskkonna seisukohast asjakohase teabe korral,
  võib taotleja taotleda, et teatavat käesoleva määruse kohaselt esitatud teavet käsitletaks konfidentsiaalsena, lisades taotlusele
  piisava ja
  kontrollitava põhjenduse.
  Põhjendus sisaldab kontrollitavaid tõendeid selle kohta, et kõnealuse teabe avaldamine võib kahjustada tema ärihuve või tema eraelu puutumatust ja isikupuutumatust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kooskõlas tingimuste ja menetlustega, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 39 ja käesolevas artiklis, võib taotleja taotleda, et teatavat käesoleva määruse kohaselt esitatud teavet käsitletaks konfidentsiaalsena, lisades taotlusele kontrollitava põhjenduse.

1.   Kooskõlas tingimuste ja menetlustega, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklis 39 ja käesolevas artiklis,
  välja arvatud toksikoloogia, ökotoksikoloogia või keskkonna seisukohast asjakohase teabe korral,
  võib taotleja taotleda, et teatavat käesoleva määruse kohaselt esitatud teavet käsitletaks konfidentsiaalsena, lisades taotlusele
  piisava ja
  kontrollitava põhjenduse.
  Põhjendus sisaldab kontrollitavaid tõendeid selle kohta, et kõnealuse teabe avaldamine võib kahjustada tema ärihuve või tema eraelu puutumatust ja isikupuutumatust.

Muudatusettepanek 126

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt 5 a (uus)

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt 5 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1107/2009

Artikkel 63 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a)
     
  artikli 63 lõige 3 asendatakse järgmisega: |
| 3.   Käesolev artikkel ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ (keskkonnateabele avaliku juurdepääsu) kohaldamist. | 3.   Käesolev artikkel ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ (keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta)
  ning määruste (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006
  kohaldamist. |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a)
     
  artikli 63 lõige 3 asendatakse järgmisega:

3.   Käesolev artikkel ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ (keskkonnateabele avaliku juurdepääsu) kohaldamist.

3.   Käesolev artikkel ei piira Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ (keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta)
  ning määruste (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006
  kohaldamist.

Muudatusettepanek 127

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a

Määrus (EL) 2015/2283

Artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liidus uuendtoidu turule laskmise loa andmise menetlust ja artiklis 9 osutatud liidu loetelu uuendamist alustatakse kas komisjoni algatusel või pärast seda, kui taotleja on esitanud komisjonile taotluse, mis on kooskõlas standardandmevormingutega, kui need on olemas, vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklile 39f. Komisjon teeb taotluse liikmesriikidele viivitamata kättesaadavaks. | 1.   Liidus uuendtoidu turule laskmise loa andmise menetlust ja artiklis 9 osutatud liidu loetelu uuendamist alustatakse kas komisjoni algatusel või pärast seda, kui taotleja on esitanud komisjonile taotluse, mis on kooskõlas standardandmevormingutega, kui need on olemas, vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklile 39f. Komisjon teeb taotluse liikmesriikidele viivitamata kättesaadavaks
  ning avalikustab taotluse kokkuvõtte
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liidus uuendtoidu turule laskmise loa andmise menetlust ja artiklis 9 osutatud liidu loetelu uuendamist alustatakse kas komisjoni algatusel või pärast seda, kui taotleja on esitanud komisjonile taotluse, mis on kooskõlas standardandmevormingutega, kui need on olemas, vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklile 39f. Komisjon teeb taotluse liikmesriikidele viivitamata kättesaadavaks.

1.   Liidus uuendtoidu turule laskmise loa andmise menetlust ja artiklis 9 osutatud liidu loetelu uuendamist alustatakse kas komisjoni algatusel või pärast seda, kui taotleja on esitanud komisjonile taotluse, mis on kooskõlas standardandmevormingutega, kui need on olemas, vastavalt määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklile 39f. Komisjon teeb taotluse liikmesriikidele viivitamata kättesaadavaks
  ning avalikustab taotluse kokkuvõtte
  .

Muudatusettepanek 128

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt 4

Määrus (EL) 2015/2283

Artikkel 23 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Käesoleva määruse artiklis 23 ning määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklites 38 ja 39 kehtestatud aktiivset levitamist käsitlevad sätted ei piira määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud dokumentidele juurdepääsemise õigust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Käesoleva määruse artiklis 23 ning määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklites 38 ja 39 kehtestatud aktiivset levitamist käsitlevad sätted ei piira määruses (EÜ) nr 1049/2001 sätestatud dokumentidele juurdepääsemise õigust.

Muudatusettepanek 129

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt 4

Määrus (EL) 2015/2283

Artikkel 23 – lõige 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta käesoleva artikli lõigete 1–4 rakendamise üksikasjalikud normid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 30 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4b.
     
  Komisjon võib rakendusaktidega vastu võtta käesoleva artikli lõigete 1–4 rakendamise üksikasjalikud normid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 30 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 130

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt 4 a (uus)

Artikkel 9 – lõik 1 – punkt 4 a (uus)

Määrus (EL) 2015/2283

Artikkel 25 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a)
     
  artiklisse 25 lisatakse järgmine lõige:






  „1a.
     
  Kohustus ennetavalt levitada käesolevas määruses sätestatud teavet kooskõlas määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklitega 38 ja 39 ei piira füüsiliste või juriidiliste isikute õigust pääseda taotluse korral ligi dokumentidele, nagu on sätestatud määrustes (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a)
     
  artiklisse 25 lisatakse järgmine lõige:

„1a.
     
  Kohustus ennetavalt levitada käesolevas määruses sätestatud teavet kooskõlas määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklitega 38 ja 39 ei piira füüsiliste või juriidiliste isikute õigust pääseda taotluse korral ligi dokumentidele, nagu on sätestatud määrustes (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006.“

Muudatusettepanek 131

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 a (uus)

Artikkel 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | „Artikkel 9a |
| | Riskijuhtimise läbipaistvus |
| | 1.
     
  Komisjon ja liikmesriigid täidavad oma riskijuhtimise ülesandeid artiklites 1–9 osutatud õigusaktide raames, hoides läbipaistvuse kõrget taset. Nad avalikustavad põhjendamatult viivitamata eelkõige järgmise: |
| | a) | riskijuhtimise protsessi varajases etapis kõigi kavandatavate riskijuhtimismeetmete eelnõud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„Artikkel 9a

„Artikkel 9a

Riskijuhtimise läbipaistvus

Riskijuhtimise läbipaistvus

1.
     
  Komisjon ja liikmesriigid täidavad oma riskijuhtimise ülesandeid artiklites 1–9 osutatud õigusaktide raames, hoides läbipaistvuse kõrget taset. Nad avalikustavad põhjendamatult viivitamata eelkõige järgmise:

a)

a)

riskijuhtimise protsessi varajases etapis kõigi kavandatavate riskijuhtimismeetmete eelnõud;

riskijuhtimise protsessi varajases etapis kõigi kavandatavate riskijuhtimismeetmete eelnõud;

| b) | päevakorrad, protokollid, koosolekute üksikasjalikud kokkuvõtted ja meetmete eelnõud, mida plaanitakse võtta vajaduse korral delegeeritud õigusaktidega või rakendusaktidega, sh kõigi liikmesriikide hääletustulemused ja nende põhjendused komiteedes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011

   (1a)

  tähenduses, sh apellatsioonikomiteedes, mis toetavad komisjoni [määruse (EÜ) nr 178/2002, direktiivi 2001/18/EÜ, määruse (EÜ) nr 1829/2003, määruse (EÜ) nr 1831/2003, määruse (EÜ) nr 2065/2003, määruse (EÜ) nr 1935/2004, määruse (EÜ) nr 1331/2008, määruse (EÜ) nr 1107/2009 ja määruse (EL) 2015/2283] rakendamisel, kui nende raames arutletakse ja hääletatakse riskijuhtimismeetmete üle; ning |
| --- | --- |

b)

b)

päevakorrad, protokollid, koosolekute üksikasjalikud kokkuvõtted ja meetmete eelnõud, mida plaanitakse võtta vajaduse korral delegeeritud õigusaktidega või rakendusaktidega, sh kõigi liikmesriikide hääletustulemused ja nende põhjendused komiteedes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011

   (1a)

  tähenduses, sh apellatsioonikomiteedes, mis toetavad komisjoni [määruse (EÜ) nr 178/2002, direktiivi 2001/18/EÜ, määruse (EÜ) nr 1829/2003, määruse (EÜ) nr 1831/2003, määruse (EÜ) nr 2065/2003, määruse (EÜ) nr 1935/2004, määruse (EÜ) nr 1331/2008, määruse (EÜ) nr 1107/2009 ja määruse (EL) 2015/2283] rakendamisel, kui nende raames arutletakse ja hääletatakse riskijuhtimismeetmete üle; ning

päevakorrad, protokollid, koosolekute üksikasjalikud kokkuvõtted ja meetmete eelnõud, mida plaanitakse võtta vajaduse korral delegeeritud õigusaktidega või rakendusaktidega, sh kõigi liikmesriikide hääletustulemused ja nende põhjendused komiteedes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011

1a

tähenduses, sh apellatsioonikomiteedes, mis toetavad komisjoni [määruse (EÜ) nr 178/2002, direktiivi 2001/18/EÜ, määruse (EÜ) nr 1829/2003, määruse (EÜ) nr 1831/2003, määruse (EÜ) nr 2065/2003, määruse (EÜ) nr 1935/2004, määruse (EÜ) nr 1331/2008, määruse (EÜ) nr 1107/2009 ja määruse (EL) 2015/2283] rakendamisel, kui nende raames arutletakse ja hääletatakse riskijuhtimismeetmete üle; ning

| c) | liikmesriikide töörühmade koosolekute – mille raames arutatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid – päevakorrad ja üksikasjalikud protokollid; |
| --- | --- |

c)

c)

liikmesriikide töörühmade koosolekute – mille raames arutatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid – päevakorrad ja üksikasjalikud protokollid;

liikmesriikide töörühmade koosolekute – mille raames arutatakse asjakohaseid riskijuhtimismeetmeid – päevakorrad ja üksikasjalikud protokollid;

2.
     
  Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseks lisab komisjon iga meetme eelnõule, mis võetakse vastavalt [toidualaste õigusnormide määruse] artiklile 58, direktiivi 2001/18/EÜ artiklile 30, määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklile 35, määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklile 22, määruse (EÜ) nr 2065/2003 artiklile 19, määruse (EÜ) nr 1935/2004 artiklile 23, määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 14, määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 79 ning määruse (EL) 2015/2283 artiklitele 30 ja 32, järgmisi elemente sisaldav seletuskiri:

| a) | meetme põhjused ja eesmärgid; |
| --- | --- |

a)

a)

meetme põhjused ja eesmärgid;

meetme põhjused ja eesmärgid;

| b) | meetme põhjendus, tuginedes vajalikkuse ja proportsionaalsuse kaalutlustele; |
| --- | --- |

b)

b)

meetme põhjendus, tuginedes vajalikkuse ja proportsionaalsuse kaalutlustele;

meetme põhjendus, tuginedes vajalikkuse ja proportsionaalsuse kaalutlustele;

| c) | meetmete mõju rahva- ja loomatervisele, keskkonnale, ühiskonnale ja toidukäitlejatele, nagu see nähtub mõjuhinnangu tulemustest; ning |
| --- | --- |

c)

c)

meetmete mõju rahva- ja loomatervisele, keskkonnale, ühiskonnale ja toidukäitlejatele, nagu see nähtub mõjuhinnangu tulemustest; ning

meetmete mõju rahva- ja loomatervisele, keskkonnale, ühiskonnale ja toidukäitlejatele, nagu see nähtub mõjuhinnangu tulemustest; ning

| d) | kõigi [toidualaste õigusnormide määruse] artikli 9 kohaste avalike arutelude tulemus. |
| --- | --- |

d)

d)

kõigi [toidualaste õigusnormide määruse] artikli 9 kohaste avalike arutelude tulemus.

kõigi [toidualaste õigusnormide määruse] artikli 9 kohaste avalike arutelude tulemus.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0417/2018).

1

(22)  
  https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_et.pdf

22

https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_et.pdf

(23)  Komisjoni teatis, milles käsitletakse Euroopa kodanikualgatust „Keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“, C(2017)8414.

23

(23)  Komisjoni teatis, milles käsitletakse Euroopa kodanikualgatust „Keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“, C(2017)8414.

23

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

25

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

26

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

26

(1)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13).

1

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13).

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta direktiiv 2010/63/EL teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 33).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta direktiiv 2010/63/EL teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 33).

(39)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13).

39

(39)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13).

39

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/274 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/274

---

P8_TA(2018)0490

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) ***I

Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 337/75 (COM(2016)0532 – C8-0343/2016 – 2016/0257(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 388/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0532), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0532),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikli 166 lõiget 4, artikli 165 lõiget 4 ja artiklit 149, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0343/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ning artikli 166 lõiget 4, artikli 165 lõiget 4 ja artiklit 149, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0343/2016),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 30. märtsi 2017. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 30. märtsi 2017. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 9. novembri 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 9. novembri 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 39, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 39,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A8-0273/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A8-0273/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon selle asendab, seda oluliselt muudab või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 209, 30.6.2017, lk 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0257

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. detsembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega asutatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop) ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 337/75

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2019/128) lõplikule kujule).

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/275 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/275

---

P8_TA(2018)0491

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA) ***I

Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (EU-OSHA) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94 (COM(2016)0528 – C8-0344/2016 – 2016/0254(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 388/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0528), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0528),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 153 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0344/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 153 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0344/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 30. märtsi 2017. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 30. märtsi 2017. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 9. novembri 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 9. novembri 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A8-0274/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A8-0274/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 209, 30.6.2017, lk 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0254

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. detsembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega asutatakse Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Amet (EU-OSHA) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 2062/94

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2019/126) lõplikule kujule).

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/276 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/276

---

P8_TA(2018)0492

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound) ***I

Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Eurofound) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75 (COM(2016)0531 – C8-0342/2016 – 2016/0256(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 388/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0531), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0531),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 153 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C8-0342/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 153 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C8-0342/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 30. märtsi 2017. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 30. märtsi 2017. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 9. novembri 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 9. novembri 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A8-0275/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A8-0275/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 209, 30.6.2017, lk 49.

---

P8_TC1-COD(2016)0256

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. detsembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega asutatakse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutus (Eurofound) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2019/127) lõplikule kujule).

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/277 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/277

---

P8_TA(2018)0493

ELi tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide täiendamine seoses Ühendkuningriigi lahkumisega liidust ***I

Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ELi tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide täiendamise kohta seoses Ühendkuningriigi lahkumisega liidust (COM(2018)0397 – C8-0250/2018 – 2018/0220(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 388/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0397), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0397),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0250/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0250/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembri 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. septembri 2018. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 28. novembri 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 28. novembri 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0359/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0359/2018),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 440, 6.12.2018, lk 95.

---

P8_TC1-COD(2018)0220

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 11. detsembril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/..., millega täiendatakse liidu tüübikinnitust käsitlevaid õigusakte seoses Ühendkuningriigi lahkumisega liidust

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2019/26) lõplikule kujule).

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/278 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/278

---

P8_TA(2018)0495

Viisaeeskiri ***I

Euroopa Parlamendi 11. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 810/2009, millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri (viisaeeskiri) (COM(2018)0252 – C8-0114/2018 – 2018/0061(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 388/28)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Euroopa Liidu ühiseid lühiajalisi viisasid käsitlev poliitika on olnud sisepiirideta ala loomise lahutamatu osa.
  Viisapoliitika peaks jääma turismi
  ja
  äritegevuse hõlbustamise oluliseks vahendiks
  ning
  aitama samas toime tulla julgeolekuriskide
  ja
  liitu ebaseadusliku sisserändamise ohuga
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Euroopa Liidu ühiseid lühiajalisi viisasid käsitlev poliitika on olnud sisepiirideta ala loomise lahutamatu osa.
  Viisapoliitika peaks jääma turismi
  ja
  äritegevuse hõlbustamise oluliseks vahendiks
  ning
  aitama samas toime tulla julgeolekuriskide
  ja
  liitu ebaseadusliku sisserändamise ohuga
  .

| (1) | Euroopa Liidu ühiseid lühiajalisi viisasid käsitlev poliitika on olnud sisepiirideta ala loomise lahutamatu osa.
  Tänu viisapoliitikale, mille puhul austatakse inimõigusi
  ja
  põhivabadusi, peaks kolmandate riikide kodanikel olema lihtsam ELi reisida,
  ning
  see peaks ühtlasi tagama ELi territooriumil isikute vaba liikumise
  ja
  inimeste ohutuse. Ühine viisapoliitika peaks olema kooskõlas teiste liidu poliitikavaldkondadega, sh nendega, mis puudutavad liikumisvabadust, elamisõigust ja liikuvust. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu ühiseid lühiajalisi viisasid käsitlev poliitika on olnud sisepiirideta ala loomise lahutamatu osa.
  Tänu viisapoliitikale, mille puhul austatakse inimõigusi
  ja
  põhivabadusi, peaks kolmandate riikide kodanikel olema lihtsam ELi reisida,
  ning
  see peaks ühtlasi tagama ELi territooriumil isikute vaba liikumise
  ja
  inimeste ohutuse. Ühine viisapoliitika peaks olema kooskõlas teiste liidu poliitikavaldkondadega, sh nendega, mis puudutavad liikumisvabadust, elamisõigust ja liikuvust.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Käesoleva määruse kohaldamisel peaksid liikmesriigid täitma kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelisest õigusest, eelkõige ÜRO pagulasseisundi konventsioonist, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisest paktist, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastasest konventsioonist, ÜRO lapse õiguste konventsioonist ning muudest asjakohastest rahvusvahelistest õigusaktidest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Käesoleva määruse kohaldamisel peaksid liikmesriigid täitma kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelisest õigusest, eelkõige ÜRO pagulasseisundi konventsioonist, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisest paktist, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastasest konventsioonist, ÜRO lapse õiguste konventsioonist ning muudest asjakohastest rahvusvahelistest õigusaktidest.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Viisa taotlemise menetlus peaks taotleja jaoks olema võimalikult lihtne. Peaks olema selge, milline liikmesriik on pädev viisataotluse läbi vaatama, eelkõige juhul, kui taotlejal on kavas külastada mitut liikmesriiki.
  Võimaluse korral
  peaks
  liikmesriik
  lubama täita ja esitada viisataotluse elektrooniliselt. Menetlusetappide tähtajad tuleks kindlaks määrata eelkõige seepärast, et võimaldada reisijatel oma reisi ette kavandada ja vältida konsulaatides viisataotluste esitamise tipphooaegade teket. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Viisa taotlemise menetlus peaks taotleja jaoks olema võimalikult lihtne. Peaks olema selge, milline liikmesriik on pädev viisataotluse läbi vaatama, eelkõige juhul, kui taotlejal on kavas külastada mitut liikmesriiki.
  Võimaluse korral
  peaks
  liikmesriik
  lubama täita ja esitada viisataotluse elektrooniliselt. Menetlusetappide tähtajad tuleks kindlaks määrata eelkõige seepärast, et võimaldada reisijatel oma reisi ette kavandada ja vältida konsulaatides viisataotluste esitamise tipphooaegade teket.

| (4) | Viisa taotlemise menetlus peaks taotleja jaoks olema võimalikult lihtne
  ja vähekulukas
  . Peaks olema selge, milline liikmesriik on pädev viisataotluse läbi vaatama, eelkõige juhul, kui taotlejal on kavas külastada mitut liikmesriiki.
  Liikmesriik
  peaks lubama täita ja esitada viisataotluse elektrooniliselt. Menetlusetappide tähtajad tuleks kindlaks määrata eelkõige seepärast, et võimaldada reisijatel oma reisi
  piisavalt pikalt
  ette kavandada ja vältida konsulaatides viisataotluste esitamise tipphooaegade teket.
  Päriselt ühise viisapoliitika kujundamiseks tuleks viisamenetlus ja -tingimused õigusaktide täiendamisel veel ühtlasemaks ja nende kohaldamine ühtsemaks muuta. |
| --- | --- |

(4)

Viisa taotlemise menetlus peaks taotleja jaoks olema võimalikult lihtne
  ja vähekulukas
  . Peaks olema selge, milline liikmesriik on pädev viisataotluse läbi vaatama, eelkõige juhul, kui taotlejal on kavas külastada mitut liikmesriiki.
  Liikmesriik
  peaks lubama täita ja esitada viisataotluse elektrooniliselt. Menetlusetappide tähtajad tuleks kindlaks määrata eelkõige seepärast, et võimaldada reisijatel oma reisi
  piisavalt pikalt
  ette kavandada ja vältida konsulaatides viisataotluste esitamise tipphooaegade teket.
  Päriselt ühise viisapoliitika kujundamiseks tuleks viisamenetlus ja -tingimused õigusaktide täiendamisel veel ühtlasemaks ja nende kohaldamine ühtsemaks muuta.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Viisataotlusi analüüsib ja nende kohta teeb otsuse konsulaat. Liikmesriik peaks tagama, et kolmandas riigis, mille kodanikel peab olema viisa, on tal kas enda esindus või esindab teda mõni teine riik, ning konsulaadil on kohalikest oludest piisavad teadmised, et viisa taotlemise menetlus oleks usaldusväärne. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Viisataotlusi analüüsib ja nende kohta teeb otsuse konsulaat. Liikmesriik peaks tagama, et kolmandas riigis, mille kodanikel peab olema viisa, on tal kas enda esindus või esindab teda mõni teine riik, ning konsulaadil on kohalikest oludest piisavad teadmised, et viisa taotlemise menetlus oleks usaldusväärne.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Liikmesriike ei tohiks kohustada säilitama võimalust esitada taotlus otse konsulaadis seal, kus välisele teenuseosutajale on tehtud ülesandeks viisataotluste vastuvõtmine, kuid see ei tohiks piirata kohustusi, mis on liikmesriikidele pandud direktiiviga 2004/38/EÜ

   (18),
  eelkõige selle artikli 5 lõikega 2. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Liikmesriike ei tohiks kohustada säilitama võimalust esitada taotlus otse konsulaadis seal, kus välisele teenuseosutajale on tehtud ülesandeks viisataotluste vastuvõtmine, kuid see ei tohiks piirata kohustusi, mis on liikmesriikidele pandud direktiiviga 2004/38/EÜ

   (18),
  eelkõige selle artikli 5 lõikega 2.

välja jäetud

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Lühiajalise viisa taotlejalt ei tohiks nõuda reisi- ja tervisekindlustust. Viisataotleja jaoks on selline nõue ebaproportsionaalselt suur ja puuduvad tõendid selle kohta, et lühiajalise viisa omanikud tekitavad liikmesriigi avalikule tervishoiusüsteemile suuremat kulu kui kolmandate riikide kodanikud, kellelt viisat ei nõuta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Lühiajalise viisa taotlejalt ei tohiks nõuda reisi- ja tervisekindlustust. Viisataotleja jaoks on selline nõue ebaproportsionaalselt suur ja puuduvad tõendid selle kohta, et lühiajalise viisa omanikud tekitavad liikmesriigi avalikule tervishoiusüsteemile suuremat kulu kui kolmandate riikide kodanikud, kellelt viisat ei nõuta.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Viisatasu peaks aitama tagada piisavad rahalised vahendid viisataotluste menetlemisega, sealhulgas viisataotluste läbivaatamise kvaliteedi ja usaldusväärsuse tagamiseks asjakohaste struktuuride ja piisava arvu töötajatega kaasnevate kulude katmiseks. Viisatasu suurus tuleks objektiivsete
  kriteeriumide
  alusel iga kahe aasta järel läbi vaadata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Viisatasu peaks aitama tagada piisavad rahalised vahendid viisataotluste menetlemisega, sealhulgas viisataotluste läbivaatamise kvaliteedi ja usaldusväärsuse tagamiseks asjakohaste struktuuride ja piisava arvu töötajatega kaasnevate kulude katmiseks. Viisatasu suurus tuleks objektiivsete
  kriteeriumide
  alusel iga kahe aasta järel läbi vaadata.

| (6) | Viisatasu peaks aitama tagada piisavad rahalised vahendid viisataotluste menetlemisega, sealhulgas viisataotluste läbivaatamise kvaliteedi
  , kiiruse
  ja usaldusväärsuse tagamiseks asjakohaste struktuuride ja piisava arvu töötajatega kaasnevate kulude katmiseks. Viisatasu suurus tuleks objektiivsete
  hindamiskriteeriumide
  alusel iga kahe aasta järel läbi vaadata. |
| --- | --- |

(6)

Viisatasu peaks aitama tagada piisavad rahalised vahendid viisataotluste menetlemisega, sealhulgas viisataotluste läbivaatamise kvaliteedi
  , kiiruse
  ja usaldusväärsuse tagamiseks asjakohaste struktuuride ja piisava arvu töötajatega kaasnevate kulude katmiseks. Viisatasu suurus tuleks objektiivsete
  hindamiskriteeriumide
  alusel iga kahe aasta järel läbi vaadata.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Taotlejate vastuvõtmise korra puhul tuleks austada inimväärikust ja põhiõigusi, nagu on osutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis. Viisataotluse menetlus peab olema asjatundlik ning taotlejatesse tuleb suhtuda lugupidavalt ja diskrimineerimata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Taotlejate vastuvõtmise korra puhul tuleks austada inimväärikust ja põhiõigusi, nagu on osutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis. Viisataotluse menetlus peab olema asjatundlik ning taotlejatesse tuleb suhtuda lugupidavalt ja diskrimineerimata.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Tagamaks, et kolmandate riikide kodanikud, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, saaksid esitada viisataotluse oma
  elukohas isegi juhul, kui ükski liikmesriik ei ole seal viisataotluste vastuvõtmise eesmärgil esindatud
  ,
  tuleks välistele teenuseosutajatele anda võimalus vajaliku teenuse osutamiseks
  tasu eest, mis on suurem kui üldine maksimummäär. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Tagamaks, et kolmandate riikide kodanikud, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, saaksid esitada viisataotluse oma
  elukohas isegi juhul, kui ükski liikmesriik ei ole seal viisataotluste vastuvõtmise eesmärgil esindatud
  ,
  tuleks välistele teenuseosutajatele anda võimalus vajaliku teenuse osutamiseks
  tasu eest, mis on suurem kui üldine maksimummäär.

| (7) | Tagamaks, et kolmandate riikide kodanikud, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, saaksid esitada viisataotluse oma
  elukohale võimalikult lähedal
  ,
  peaks välistel teenuseosutajatel olema võimalik
  tasu eest, mis on suurem kui üldine maksimummäär
  , taotlusi koguda
  . |
| --- | --- |

(7)

Tagamaks, et kolmandate riikide kodanikud, kelle suhtes kohaldatakse viisanõuet, saaksid esitada viisataotluse oma
  elukohale võimalikult lähedal
  ,
  peaks välistel teenuseosutajatel olema võimalik
  tasu eest, mis on suurem kui üldine maksimummäär
  , taotlusi koguda
  .

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Esindamist käsitlevad kokkulepped tuleks ühtlustada ja vältida tuleks takistusi niisuguste kokkulepete sõlmimiseks liikmesriikide vahel. Esindav liikmesriik peaks vastutama viisataotluse menetlemise eest algusest lõpuni, ilma et kaasataks esindatav liikmesriik. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Esindamist käsitlevad kokkulepped tuleks ühtlustada ja vältida tuleks takistusi niisuguste kokkulepete sõlmimiseks liikmesriikide vahel. Esindav liikmesriik peaks vastutama viisataotluse menetlemise eest algusest lõpuni, ilma et kaasataks esindatav liikmesriik.

| (8) | Esindamist käsitlevad kokkulepped tuleks ühtlustada ja
  nende sõlmimist lihtsustada ning
  vältida tuleks takistusi niisuguste kokkulepete sõlmimiseks liikmesriikide vahel. Esindav liikmesriik peaks vastutama viisataotluse menetlemise eest algusest lõpuni, ilma et kaasataks esindatav liikmesriik. |
| --- | --- |

(8)

Esindamist käsitlevad kokkulepped tuleks ühtlustada ja
  nende sõlmimist lihtsustada ning
  vältida tuleks takistusi niisuguste kokkulepete sõlmimiseks liikmesriikide vahel. Esindav liikmesriik peaks vastutama viisataotluse menetlemise eest algusest lõpuni, ilma et kaasataks esindatav liikmesriik.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Juhul kui teatav kolmas riik ei tee piisavat koostööd, et võtta tagasi oma kodanikud, kes viibivad liidus ebaseaduslikult, ning kui kõnealune kolmas riik oma kodanike tagasisaatmist tõhusalt ei toeta, tuleks objektiivsetel kriteeriumidel põhineva läbipaistva korra kohaselt taotleda määruse (EÜ) nr 810/2009 teatavate sätete piiravat ja ajutist kohaldamist, et saavutada asjaomase kolmanda riigiga parem koostöö ebaseaduslike rändajate tagasivõtmisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Juhul kui teatav kolmas riik ei tee piisavat koostööd, et võtta tagasi oma kodanikud, kes viibivad liidus ebaseaduslikult, ning kui kõnealune kolmas riik oma kodanike tagasisaatmist tõhusalt ei toeta, tuleks objektiivsetel kriteeriumidel põhineva läbipaistva korra kohaselt taotleda määruse (EÜ) nr 810/2009 teatavate sätete piiravat ja ajutist kohaldamist, et saavutada asjaomase kolmanda riigiga parem koostöö ebaseaduslike rändajate tagasivõtmisel.

| (11) | Juhul kui teatav kolmas riik ei tee
  rahuldavat või
  piisavat koostööd, et võtta tagasi oma kodanikud, kes viibivad liidus ebaseaduslikult, ning kui kõnealune kolmas riik oma kodanike tagasisaatmist tõhusalt ei toeta
  või ei väljenda selleks rahuldavat valmisolekut
  , tuleks objektiivsetel kriteeriumidel põhineva läbipaistva korra kohaselt taotleda määruse (EÜ) nr 810/2009 teatavate sätete piiravat ja ajutist kohaldamist, et saavutada asjaomase kolmanda riigiga parem koostöö ebaseaduslike rändajate tagasivõtmisel
  või soodustada selle jätkumist
  . |
| --- | --- |

(11)

Juhul kui teatav kolmas riik ei tee
  rahuldavat või
  piisavat koostööd, et võtta tagasi oma kodanikud, kes viibivad liidus ebaseaduslikult, ning kui kõnealune kolmas riik oma kodanike tagasisaatmist tõhusalt ei toeta
  või ei väljenda selleks rahuldavat valmisolekut
  , tuleks objektiivsetel kriteeriumidel põhineva läbipaistva korra kohaselt taotleda määruse (EÜ) nr 810/2009 teatavate sätete piiravat ja ajutist kohaldamist, et saavutada asjaomase kolmanda riigiga parem koostöö ebaseaduslike rändajate tagasivõtmisel
  või soodustada selle jätkumist
  .

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Taotlejal, kellele on keeldutud viisat andmast, peaks olema õigus otsus vaidlustada – see peaks tagama
  menetluse teatavas etapis tõhusa
  kohtuliku kaebemenetluse. Viisa andmisest keeldumise teates tuleks esitada
  üksikasjalikum
  teave keeldumise põhjuste ja negatiivse otsuse edasikaebamise menetluse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Taotlejal, kellele on keeldutud viisat andmast, peaks olema õigus otsus vaidlustada – see peaks tagama
  menetluse teatavas etapis tõhusa
  kohtuliku kaebemenetluse. Viisa andmisest keeldumise teates tuleks esitada
  üksikasjalikum
  teave keeldumise põhjuste ja negatiivse otsuse edasikaebamise menetluse kohta.

| (12) | Taotlejal, kellele on keeldutud viisat andmast, peaks olema õigus otsus vaidlustada – see peaks tagama
  tõhusa ja kiire
  kohtuliku kaebemenetluse. Viisa andmisest keeldumise teates tuleks esitada
  üksikasjalik
  teave keeldumise põhjuste ja negatiivse otsuse edasikaebamise menetluse kohta. |
| --- | --- |

(12)

Taotlejal, kellele on keeldutud viisat andmast, peaks olema õigus otsus vaidlustada – see peaks tagama
  tõhusa ja kiire
  kohtuliku kaebemenetluse. Viisa andmisest keeldumise teates tuleks esitada
  üksikasjalik
  teave keeldumise põhjuste ja negatiivse otsuse edasikaebamise menetluse kohta.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ning peetakse eelkõige kinni rahvusvahelistes lepingutes ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud õigustest ja põhimõtetest. Määruse eesmärk on eelkõige tagada, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 16 sätestatud isikuandmete kaitse õigust, artiklis 7 sätestatud era- ja perekonnaelu puutumatuse õigust, artiklis 18 sätestatud varjupaigaõigust ning artiklis 24 sätestatud lapse õigust austataks täielikult ning kaitstaks vähekaitstud isikuid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ning peetakse eelkõige kinni rahvusvahelistes lepingutes ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud õigustest ja põhimõtetest. Määruse eesmärk on eelkõige tagada, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 16 sätestatud isikuandmete kaitse õigust, artiklis 7 sätestatud era- ja perekonnaelu puutumatuse õigust, artiklis 18 sätestatud varjupaigaõigust ning artiklis 24 sätestatud lapse õigust austataks täielikult ning kaitstaks vähekaitstud isikuid.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Tuleks kehtestada paindlikud eeskirjad, et võimaldada liikmesriikidel jagada vahendeid võimalikult optimaalselt ja suurendada konsulaaresinduste arvu. Liikmesriigid võivad teha koostööd mis tahes vormis (Schengeni viisakeskused), mida on kohandatud kohalikele oludele ja mille eesmärk on konsulaaresinduste geograafilise katvuse suurendamine, liikmesriikide kulude vähendamine, liidu nähtavuse suurendamine ja viisataotlejatele osutatavate teenuste kvaliteedi parandamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Tuleks kehtestada paindlikud eeskirjad, et võimaldada liikmesriikidel jagada vahendeid võimalikult optimaalselt ja suurendada konsulaaresinduste arvu. Liikmesriigid võivad teha koostööd mis tahes vormis (Schengeni viisakeskused), mida on kohandatud kohalikele oludele ja mille eesmärk on konsulaaresinduste geograafilise katvuse suurendamine, liikmesriikide kulude vähendamine, liidu nähtavuse suurendamine ja viisataotlejatele osutatavate teenuste kvaliteedi parandamine.

| (16) | Tuleks kehtestada paindlikud eeskirjad, et võimaldada liikmesriikidel jagada vahendeid võimalikult optimaalselt ja suurendada konsulaaresinduste arvu. Liikmesriigid võivad teha koostööd mis tahes vormis (Schengeni viisakeskused), mida on kohandatud kohalikele oludele ja mille eesmärk on konsulaaresinduste geograafilise katvuse suurendamine, liikmesriikide kulude vähendamine, liidu nähtavuse suurendamine ja viisataotlejatele osutatavate teenuste kvaliteedi parandamine.
  Ühine viisapoliitika peaks soodustama majanduskasvu ning olema kooskõlas liidu muude poliitikavaldkondadega, näiteks välis-, kaubandus-, haridus-, kultuuri- ja turismipoliitikaga. |
| --- | --- |

(16)

Tuleks kehtestada paindlikud eeskirjad, et võimaldada liikmesriikidel jagada vahendeid võimalikult optimaalselt ja suurendada konsulaaresinduste arvu. Liikmesriigid võivad teha koostööd mis tahes vormis (Schengeni viisakeskused), mida on kohandatud kohalikele oludele ja mille eesmärk on konsulaaresinduste geograafilise katvuse suurendamine, liikmesriikide kulude vähendamine, liidu nähtavuse suurendamine ja viisataotlejatele osutatavate teenuste kvaliteedi parandamine.
  Ühine viisapoliitika peaks soodustama majanduskasvu ning olema kooskõlas liidu muude poliitikavaldkondadega, näiteks välis-, kaubandus-, haridus-, kultuuri- ja turismipoliitikaga.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Liikmesriikide välja töötatud elektroonilised viisataotlussüsteemid
  aitavad
  lihtsustada viisa taotlemise menetlust nii taotleja kui ka konsulaadi jaoks. Tuleks välja töötada ühine lahendus, mis
  võimaldaks täielikku digiteerimist ning mis kasutaks
  täiel määral ära praeguse õigusliku ja tehnoloogilise arengu tulemused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Liikmesriikide välja töötatud elektroonilised viisataotlussüsteemid
  aitavad
  lihtsustada viisa taotlemise menetlust nii taotleja kui ka konsulaadi jaoks. Tuleks välja töötada ühine lahendus, mis
  võimaldaks täielikku digiteerimist ning mis kasutaks
  täiel määral ära praeguse õigusliku ja tehnoloogilise arengu tulemused.

| (17) | Liikmesriikide välja töötatud elektroonilised viisataotlussüsteemid
  on väga vajalikud, et
  lihtsustada viisa taotlemise menetlust nii taotleja kui ka konsulaadi jaoks. Tuleks välja töötada ühine lahendus, mis
  tagaks 2025. aastaks veebplatvormi ja ELi e-viisa kujul täieliku digiteerimise, mille puhul kasutataks
  täiel määral ära praeguse õigusliku ja tehnoloogilise arengu tulemused
  , et viisat saaks taotleda veebis, taotlejate vajadused oleksid täidetud ja Schengeni alale tuleks rohkem külastajaid
  .
  Elektroonilist viisa taotlemise süsteemi peaksid täielikult kasutada saama ka puuetega inimesed. Tuleks tugevdada lihtsaid, kiireid ja kõikjal ühetaoliselt rakendatavaid menetlustagatisi. |
| --- | --- |

(17)

Liikmesriikide välja töötatud elektroonilised viisataotlussüsteemid
  on väga vajalikud, et
  lihtsustada viisa taotlemise menetlust nii taotleja kui ka konsulaadi jaoks. Tuleks välja töötada ühine lahendus, mis
  tagaks 2025. aastaks veebplatvormi ja ELi e-viisa kujul täieliku digiteerimise, mille puhul kasutataks
  täiel määral ära praeguse õigusliku ja tehnoloogilise arengu tulemused
  , et viisat saaks taotleda veebis, taotlejate vajadused oleksid täidetud ja Schengeni alale tuleks rohkem külastajaid
  .
  Elektroonilist viisa taotlemise süsteemi peaksid täielikult kasutada saama ka puuetega inimesed. Tuleks tugevdada lihtsaid, kiireid ja kõikjal ühetaoliselt rakendatavaid menetlustagatisi.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17a) | Määruse (EÜ) nr 810/2009 kohaldamisel peaksid liikmesriigid täitma kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelisest õigusest, eelkõige ÜRO pagulasseisundi konventsioonist, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisest paktist, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastasest ÜRO konventsioonist, ÜRO lapse õiguste konventsioonist ning muudest asjakohastest rahvusvahelistest õigusaktidest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17a)

Määruse (EÜ) nr 810/2009 kohaldamisel peaksid liikmesriigid täitma kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelisest õigusest, eelkõige ÜRO pagulasseisundi konventsioonist, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisest paktist, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastasest ÜRO konventsioonist, ÜRO lapse õiguste konventsioonist ning muudest asjakohastest rahvusvahelistest õigusaktidest.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27a) | Käesoleva määruse rakendamiseks võetakse vajalikud meetmed. Käesoleva määruse lisade tehniliseks muutmiseks tuleks komisjonile delegeerida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt volitus õigusaktide vastuvõtmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27a)

Käesoleva määruse rakendamiseks võetakse vajalikud meetmed. Käesoleva määruse lisade tehniliseks muutmiseks tuleks komisjonile delegeerida Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt volitus õigusaktide vastuvõtmiseks.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27b) | Käesoleva määruse üle järelevalve tegemiseks ja selle hindamiseks seoses viisataotluste ühtsema menetlemisega tuleks võtta asjakohased meetmed. Järelevalvel ja hindamisel tuleks püüda jälgida, et liikmesriik austab taotluste menetlemisel täielikult põhiõigusi, kohaldab mittediskrimineerimise põhimõtet ja kaitseb isikuandmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27b)

Käesoleva määruse üle järelevalve tegemiseks ja selle hindamiseks seoses viisataotluste ühtsema menetlemisega tuleks võtta asjakohased meetmed. Järelevalvel ja hindamisel tuleks püüda jälgida, et liikmesriik austab taotluste menetlemisel täielikult põhiõigusi, kohaldab mittediskrimineerimise põhimõtet ja kaitseb isikuandmeid.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 1 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse tingimused ja menetlused viisade andmiseks kavandatud viibimiseks liikmesriikide territooriumil kestusega kuni 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul.“; | 1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse tingimused ja menetlused viisade andmiseks kavandatud viibimiseks liikmesriikide territooriumil kestusega kuni 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul
  ning sportlaste ja kultuuritöötajate kavandatud viibimiseks kuni ühe aasta jooksul, viibimata ühegi 180-päevase ajavahemikul jooksul ühes liikmesriigis kauem kui 90 päeva
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse tingimused ja menetlused viisade andmiseks kavandatud viibimiseks liikmesriikide territooriumil kestusega kuni 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul.“;

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse tingimused ja menetlused viisade andmiseks kavandatud viibimiseks liikmesriikide territooriumil kestusega kuni 90 päeva 180-päevase ajavahemiku jooksul
  ning sportlaste ja kultuuritöötajate kavandatud viibimiseks kuni ühe aasta jooksul, viibimata ühegi 180-päevase ajavahemikul jooksul ühes liikmesriigis kauem kui 90 päeva
  .

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 1 – lõige 3a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a) | Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõige:




  „3a.
     
  Käesoleva määruse kohaldamisel toimivad liikmesriigid täielikus kooskõlas asjakohaste liidu õigusaktide, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga („harta“), asjakohaste rahvusvaheliste õigusaktide, sealhulgas ÜRO pagulasseisundi konventsiooniga („Genfi konventsioon“), rahvusvahelise kaitse saamise õigusega seotud kohustuste, eriti tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõttega, ning põhiõigustega. Kooskõlas liidu õiguse üldiste põhimõtetega võetakse käesoleva määruse alusel tehtavad otsused vastu üksikjuhtumipõhiselt.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a)

1a)

Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõige:

„3a.
     
  Käesoleva määruse kohaldamisel toimivad liikmesriigid täielikus kooskõlas asjakohaste liidu õigusaktide, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga („harta“), asjakohaste rahvusvaheliste õigusaktide, sealhulgas ÜRO pagulasseisundi konventsiooniga („Genfi konventsioon“), rahvusvahelise kaitse saamise õigusega seotud kohustuste, eriti tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõttega, ning põhiõigustega. Kooskõlas liidu õiguse üldiste põhimõtetega võetakse käesoleva määruse alusel tehtavad otsused vastu üksikjuhtumipõhiselt.“;

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 1 – lõige 3b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b) | Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõige:




  3b.
     
  Euroopa Komisjon esitab 2025. aastaks elektroonilise viisataotluse rakenduse ehk e-viisa. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b)

1b)

Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõige:

3b.
     
  Euroopa Komisjon esitab 2025. aastaks elektroonilise viisataotluse rakenduse ehk e-viisa.

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt d

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt d

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 2 – punkt 12a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12a) | „sportlased ja kultuuritöötajad“ – kolmandate riikide kodanikud, kes ei ole liidu kodanikud aluslepingu artikli 20 lõike 1 tähenduses ja kes kuuluvad järgmistesse kategooriatesse: esinejad ja nende abipersonal, tippsportlased ja nende abipersonal ning vajaduse korral nendesse kategooriatesse kuuluvate isikute pereliikmed, kes on suutnud selgelt tõendada, et neil on mitmes Schengeni ala liikmesriigis tekkinud rohkem kui kolme kuu pikkuse ringreisi või võistluse korraldamisel halduslikke ja logistilisi takistusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12a)

12a)

„sportlased ja kultuuritöötajad“ – kolmandate riikide kodanikud, kes ei ole liidu kodanikud aluslepingu artikli 20 lõike 1 tähenduses ja kes kuuluvad järgmistesse kategooriatesse: esinejad ja nende abipersonal, tippsportlased ja nende abipersonal ning vajaduse korral nendesse kategooriatesse kuuluvate isikute pereliikmed, kes on suutnud selgelt tõendada, et neil on mitmes Schengeni ala liikmesriigis tekkinud rohkem kui kolme kuu pikkuse ringreisi või võistluse korraldamisel halduslikke ja logistilisi takistusi.

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt a (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 3 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | artikli 3 lõike 5 punktid b ja c asendatakse järgmisega: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3)

artikli 3 lõike 5 punktid b ja c asendatakse järgmisega:

| 3) | artikli 3 lõike 5 punktid b ja c asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

3)

artikli 3 lõike 5 punktid b ja c asendatakse järgmisega:

| | „b) | kolmandate riikide kodanikud, kellel on sellise liikmesriigi kehtiv elamisluba, kes ei osale käesoleva määruse vastuvõtmisel või kes ei kohalda Schengeni acquis’ sätteid veel täies mahus, või kolmandate riikide kodanikud, kellel on üks V lisas loetletud kehtivatest elamislubadest, mille on välja andnud Andorra, Kanada, Jaapan, San Marino või Ameerika Ühendriigid ning mis tagab nende tingimusteta tagasivõtmise, või Madalmaade Kuningriigi koosseisu kuuluvate Kariibi mere saarte (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius ja Saba) elamisluba; |
| --- | --- | --- |

„b)

„b)

kolmandate riikide kodanikud, kellel on sellise liikmesriigi kehtiv elamisluba, kes ei osale käesoleva määruse vastuvõtmisel või kes ei kohalda Schengeni acquis’ sätteid veel täies mahus, või kolmandate riikide kodanikud, kellel on üks V lisas loetletud kehtivatest elamislubadest, mille on välja andnud Andorra, Kanada, Jaapan, San Marino või Ameerika Ühendriigid ning mis tagab nende tingimusteta tagasivõtmise, või Madalmaade Kuningriigi koosseisu kuuluvate Kariibi mere saarte (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius ja Saba) elamisluba;

kolmandate riikide kodanikud, kellel on sellise liikmesriigi kehtiv elamisluba, kes ei osale käesoleva määruse vastuvõtmisel või kes ei kohalda Schengeni acquis’ sätteid veel täies mahus, või kolmandate riikide kodanikud, kellel on üks V lisas loetletud kehtivatest elamislubadest, mille on välja andnud Andorra, Kanada, Jaapan, San Marino või Ameerika Ühendriigid ning mis tagab nende tingimusteta tagasivõtmise, või Madalmaade Kuningriigi koosseisu kuuluvate Kariibi mere saarte (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius ja Saba) elamisluba;

| | c) | kolmandate riikide kodanikud, kellel on sellise liikmesriigi kehtiv viisa, kes ei osale käesoleva määruse vastuvõtmisel või kes ei kohalda Schengeni acquis’ sätteid veel täies mahus, või Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigi või Kanada, Jaapani või Ameerika Ühendriikide kehtiv viisa või Madalmaade Kuningriigi koosseisu kuuluvate Kariibi mere saarte (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius ja Saba) kehtiv viisa, kui nad reisivad viisa andnud riiki või muusse kolmandasse riiki või kui nad saabuvad pärast viisa kasutamist tagasi riigist, kes viisa andis;“; |
| --- | --- | --- |

c)

c)

kolmandate riikide kodanikud, kellel on sellise liikmesriigi kehtiv viisa, kes ei osale käesoleva määruse vastuvõtmisel või kes ei kohalda Schengeni acquis’ sätteid veel täies mahus, või Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigi või Kanada, Jaapani või Ameerika Ühendriikide kehtiv viisa või Madalmaade Kuningriigi koosseisu kuuluvate Kariibi mere saarte (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius ja Saba) kehtiv viisa, kui nad reisivad viisa andnud riiki või muusse kolmandasse riiki või kui nad saabuvad pärast viisa kasutamist tagasi riigist, kes viisa andis;“;

kolmandate riikide kodanikud, kellel on sellise liikmesriigi kehtiv viisa, kes ei osale käesoleva määruse vastuvõtmisel või kes ei kohalda Schengeni acquis’ sätteid veel täies mahus, või Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriigi või Kanada, Jaapani või Ameerika Ühendriikide kehtiv viisa või Madalmaade Kuningriigi koosseisu kuuluvate Kariibi mere saarte (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius ja Saba) kehtiv viisa, kui nad reisivad viisa andnud riiki või muusse kolmandasse riiki või kui nad saabuvad pärast viisa kasutamist tagasi riigist, kes viisa andis;“;

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1– lõik 1 – punkt 5

Artikkel 1– lõik 1 – punkt 5

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | juhul kui külastused hõlmavad mitut sihtkohta või kui kahe kuu jooksul on kavas mitu eraldi külastust, see liikmesriik, kelle territoorium on külastus(t)e peamine sihtkoht, arvestades viibimise kestust päevades, või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

juhul kui külastused hõlmavad mitut sihtkohta või kui kahe kuu jooksul on kavas mitu eraldi külastust, see liikmesriik, kelle territoorium on külastus(t)e peamine sihtkoht, arvestades viibimise kestust päevades, või

| b) | juhul kui külastused hõlmavad mitut sihtkohta või kui kahe kuu jooksul on kavas mitu eraldi külastust, see liikmesriik,
  kus asub vastuvõttev organisatsioon või ettevõtja, või liikmesriik,
  kelle territoorium on külastus(t)e peamine sihtkoht, arvestades viibimise kestust päevades, või
  kui peamist sihtkohta ei ole võimalik kindlaks teha, liikmesriigid, kelle välispiiri taotleja kavatseb ületada, et siseneda liikmesriikide territooriumile. |
| --- | --- |

b)

juhul kui külastused hõlmavad mitut sihtkohta või kui kahe kuu jooksul on kavas mitu eraldi külastust, see liikmesriik,
  kus asub vastuvõttev organisatsioon või ettevõtja, või liikmesriik,
  kelle territoorium on külastus(t)e peamine sihtkoht, arvestades viibimise kestust päevades, või
  kui peamist sihtkohta ei ole võimalik kindlaks teha, liikmesriigid, kelle välispiiri taotleja kavatseb ületada, et siseneda liikmesriikide territooriumile.

kus asub vastuvõttev organisatsioon või ettevõtja, või liikmesriik,

kui peamist sihtkohta ei ole võimalik kindlaks teha, liikmesriigid, kelle välispiiri taotleja kavatseb ületada, et siseneda liikmesriikide territooriumile.

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 5 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a) | Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a)

5a)

Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige:

„2a.
     
  Juhul kui lõike 1 punktide a või b kohaselt pädeval liikmesriigil ei ole konsulaati ja ta ei ole esindatud kolmandas riigis, kus taotleja esitab taotluse vastavalt artiklile 10, on taotlejal õigus esitada taotlus:

| a) | ühes sellise liikmesriigi konsulaadis, mida taotleja kavatseb külastada, |
| --- | --- |

a)

a)

ühes sellise liikmesriigi konsulaadis, mida taotleja kavatseb külastada,

ühes sellise liikmesriigi konsulaadis, mida taotleja kavatseb külastada,

| b) | sellise liikmesriigi konsulaadis, kuhu taotleja siseneb esimesena, juhul kui punkti a ei ole võimalik kohaldada, |
| --- | --- |

b)

b)

sellise liikmesriigi konsulaadis, kuhu taotleja siseneb esimesena, juhul kui punkti a ei ole võimalik kohaldada,

sellise liikmesriigi konsulaadis, kuhu taotleja siseneb esimesena, juhul kui punkti a ei ole võimalik kohaldada,

| c) | igal muul juhul mis tahes sellise liikmesriigi konsulaadis, kes on esindatud riigis, kus taotleja esitab taotluse. |
| --- | --- |

c)

c)

igal muul juhul mis tahes sellise liikmesriigi konsulaadis, kes on esindatud riigis, kus taotleja esitab taotluse.

igal muul juhul mis tahes sellise liikmesriigi konsulaadis, kes on esindatud riigis, kus taotleja esitab taotluse.

Juhul kui lõike 1 tähenduses pädeva liikmesriigi konsulaat või käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud liikmesriigi konsulaat asub taotleja elukohast rohkem kui 500 km kaugusel või kui ühistranspordiga edasi-tagasi reis taotleja elukohast eeldaks ööbimist ja kui mõne teise liikmesriigi konsulaat asub taotleja elukohale lähemal, on taotlejal õigus esitada taotlus selle liikmesriigi konsulaadis.“;

Juhul kui lõike 1 tähenduses pädeva liikmesriigi konsulaat või käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud liikmesriigi konsulaat asub taotleja elukohast rohkem kui 500 km kaugusel või kui ühistranspordiga edasi-tagasi reis taotleja elukohast eeldaks ööbimist ja kui mõne teise liikmesriigi konsulaat asub taotleja elukohale lähemal, on taotlejal õigus esitada taotlus selle liikmesriigi konsulaadis.“;

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 5 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5b) | Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige:




  „2b.
     
  Kui lõigete 1 või 2 tähenduses pädev liikmesriik on sõlminud kooskõlas artikliga 8 taotluste läbivaatamiseks ja oma nimel viisade väljastamiseks esindamist käsitleva kokkuleppe teise liikmesriigiga, esitab taotleja taotluse esindava liikmesriigi konsulaadile.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5b)

5b)

Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige:

„2b.
     
  Kui lõigete 1 või 2 tähenduses pädev liikmesriik on sõlminud kooskõlas artikliga 8 taotluste läbivaatamiseks ja oma nimel viisade väljastamiseks esindamist käsitleva kokkuleppe teise liikmesriigiga, esitab taotleja taotluse esindava liikmesriigi konsulaadile.“;

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt -a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt -a (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 8 – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Liikmesriik
  võib nõustuda teise liikmesriigi nimel taotluste läbivaatamise ja viisade väljaandmise eesmärgil esindama teist liikmesriiki, mis on pädev artikli 5 kohaselt. Liikmesriik võib esindada piiratud viisil teist liikmesriiki ka ainult taotluste vastuvõtmisel ja biomeetriliste tunnuste registreerimisel. | „1.   
  Ilma et see piiraks artikli 6 kohaldamist,
  võib
  liikmesriik
  nõustuda teise liikmesriigi nimel taotluste läbivaatamise ja viisade väljaandmise eesmärgil esindama teist liikmesriiki, mis on pädev artikli 5 kohaselt. Liikmesriik võib esindada piiratud viisil teist liikmesriiki ka ainult taotluste vastuvõtmisel ja biomeetriliste tunnuste registreerimisel.“ |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Liikmesriik
  võib nõustuda teise liikmesriigi nimel taotluste läbivaatamise ja viisade väljaandmise eesmärgil esindama teist liikmesriiki, mis on pädev artikli 5 kohaselt. Liikmesriik võib esindada piiratud viisil teist liikmesriiki ka ainult taotluste vastuvõtmisel ja biomeetriliste tunnuste registreerimisel.

„1.   
  Ilma et see piiraks artikli 6 kohaldamist,
  võib
  liikmesriik
  nõustuda teise liikmesriigi nimel taotluste läbivaatamise ja viisade väljaandmise eesmärgil esindama teist liikmesriiki, mis on pädev artikli 5 kohaselt. Liikmesriik võib esindada piiratud viisil teist liikmesriiki ka ainult taotluste vastuvõtmisel ja biomeetriliste tunnuste registreerimisel.“

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt b a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 – alapunkt b a (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 8 – lõige 6

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | artikli 8 lõiget 6 muudetakse järgmiselt: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

artikli 8 lõiget 6 muudetakse järgmiselt:

artikli 8 lõiget 6 muudetakse järgmiselt:

6.   Tagamaks, et teatava piirkonna või geograafilise maa-ala nõrga transpordiinfrastruktuuri või pikkade vahemaade tõttu ei nõuaks konsulaati jõudmine taotlejatelt ülemääraseid pingutusi, püüavad liikmesriigid, kellel puudub selles piirkonnas või maa-alal oma konsulaat, sõlmida esindamist käsitlevad kokkulepped nende liikmesriikidega, kellel on konsulaat nimetatud piirkonnas või maa-alal.

„6.   Tagamaks, et teatava piirkonna või geograafilise maa-ala nõrga transpordiinfrastruktuuri või pikkade vahemaade tõttu ei nõuaks konsulaati jõudmine taotlejatelt ülemääraseid pingutusi, püüavad liikmesriigid, kellel puudub selles piirkonnas või maa-alal oma konsulaat, sõlmida esindamist käsitlevad kokkulepped nende liikmesriikidega, kellel on konsulaat nimetatud piirkonnas või maa-alal
  , et võidelda kolmandate riikide kodanike diskrimineerimise vastu, mis on tingitud ebavõrdsusest konsulaarteenustele juurdepääsul
  .

Selliseid kokkuleppeid võib sõlmida ka ELi liikmesriigi esindusega asjaomase kolmanda riigi naaberriigis, kui see on lähemal taotleja elukohale.“

Selliseid kokkuleppeid võib sõlmida ka ELi liikmesriigi esindusega asjaomase kolmanda riigi naaberriigis, kui see on lähemal taotleja elukohale.“

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 9 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Taotluse
  võib esitada maksimaalselt
  kuus
  kuud enne kavandatud külastuse algust ja üldjuhul mitte hiljem kui 15 kalendripäeva enne kavandatud külastuse algust.“; | „Taotluse
  võib esitada maksimaalselt
  üheksa
  kuud enne kavandatud külastuse algust ja üldjuhul mitte hiljem kui 15 kalendripäeva enne kavandatud külastuse algust.“;
  Põhjendatud konkreetsetel kiireloomulistel juhtudel, muu hulgas juhul, kui see on vajalik professionaalsetel kaalutlustel, humanitaarkaalutlustel, riiklike huvide või rahvusvaheliste kohustuste tõttu, võib konsulaat viimati nimetatud ajalist piirangut eirata.; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Taotluse
  võib esitada maksimaalselt
  kuus
  kuud enne kavandatud külastuse algust ja üldjuhul mitte hiljem kui 15 kalendripäeva enne kavandatud külastuse algust.“;

Taotluse

kuus

„Taotluse
  võib esitada maksimaalselt
  üheksa
  kuud enne kavandatud külastuse algust ja üldjuhul mitte hiljem kui 15 kalendripäeva enne kavandatud külastuse algust.“;
  Põhjendatud konkreetsetel kiireloomulistel juhtudel, muu hulgas juhul, kui see on vajalik professionaalsetel kaalutlustel, humanitaarkaalutlustel, riiklike huvide või rahvusvaheliste kohustuste tõttu, võib konsulaat viimati nimetatud ajalist piirangut eirata.;

„Taotluse

üheksa

Põhjendatud konkreetsetel kiireloomulistel juhtudel, muu hulgas juhul, kui see on vajalik professionaalsetel kaalutlustel, humanitaarkaalutlustel, riiklike huvide või rahvusvaheliste kohustuste tõttu, võib konsulaat viimati nimetatud ajalist piirangut eirata.;

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt a a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt a a (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 9 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | artikli 9 lõiget 3 muudetakse järgmiselt: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

artikli 9 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

artikli 9 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

Põhjendatud kiireloomulistel juhtudel võib konsulaat lubada taotlejal esitada oma taotlus ilma kohtumiseta või korraldatakse kohtumine kohe.

„Põhjendatud kiireloomulistel juhtudel võib konsulaat lubada taotlejal esitada oma taotlus ilma kohtumiseta või korraldatakse kohtumine kohe.

Kui elektroonilise menetluse korral ei ole ühe kuu jooksul pärast taotluse esitamist vastust saadud, nähakse ette võimalus kasutada õiguskaitsevahendit, et võimaldada taotluse läbivaatamist igal juhul.“

Kui elektroonilise menetluse korral ei ole ühe kuu jooksul pärast taotluse esitamist vastust saadud, nähakse ette võimalus kasutada õiguskaitsevahendit, et võimaldada taotluse läbivaatamist igal juhul.“

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 7 – alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 9 – lõige 4 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | taotleja seaduslik esindaja |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

taotleja seaduslik esindaja

taotleja seaduslik esindaja

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 10 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „Taotlejad peavad taotluse esitamise korral isiklikult kohale tulema sõrmejälgede kogumiseks vastavalt artikli 13 lõigetele 2 ja 3 ning lõike 7 punktile b
  .“; | Ilma et see piiraks artiklite 13, 42, 43 ja 45 sätete kohaldamist, võivad taotlejad esitada taotluse isiklikult kohale tulles või elektrooniliselt
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„Taotlejad peavad taotluse esitamise korral isiklikult kohale tulema sõrmejälgede kogumiseks vastavalt artikli 13 lõigetele 2 ja 3 ning lõike 7 punktile b
  .“;

„Taotlejad peavad taotluse esitamise korral isiklikult kohale tulema sõrmejälgede kogumiseks vastavalt artikli 13 lõigetele 2 ja 3 ning lõike 7 punktile b

Ilma et see piiraks artiklite 13, 42, 43 ja 45 sätete kohaldamist, võivad taotlejad esitada taotluse isiklikult kohale tulles või elektrooniliselt
  .

Ilma et see piiraks artiklite 13, 42, 43 ja 45 sätete kohaldamist, võivad taotlejad esitada taotluse isiklikult kohale tulles või elektrooniliselt

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 13 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9a) | Artikli 13 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:



  „Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, ei tohi väline teenuseosutaja taotlejalt nõuda, et ta igaks taotluseks isiklikult kohale ilmuks, et koguda iga kord biomeetrilisi tunnuseid. Selleks et võimaldada välisel teenuseosutajal kontrollida, kas biomeetrilised tunnused on kogutud, väljastatakse taotlejale pärast biomeetriliste tunnuste registreerimist kviitung.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9a)

9a)

Artikli 13 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, ei tohi väline teenuseosutaja taotlejalt nõuda, et ta igaks taotluseks isiklikult kohale ilmuks, et koguda iga kord biomeetrilisi tunnuseid. Selleks et võimaldada välisel teenuseosutajal kontrollida, kas biomeetrilised tunnused on kogutud, väljastatakse taotlejale pärast biomeetriliste tunnuste registreerimist kviitung.“;

„Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, ei tohi väline teenuseosutaja taotlejalt nõuda, et ta igaks taotluseks isiklikult kohale ilmuks, et koguda iga kord biomeetrilisi tunnuseid. Selleks et võimaldada välisel teenuseosutajal kontrollida, kas biomeetrilised tunnused on kogutud, väljastatakse taotlejale pärast biomeetriliste tunnuste registreerimist kviitung.“;

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 14 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriik võib nõuda taotlejalt tõendeid ülalpidamise ja eramajutuse või mõlema kohta, lastes täita
  liikmesriigi
  koostatud vormi. Nimetatud vormil on eelkõige kirjas järgmine: | 4.   Liikmesriik võib nõuda taotlejalt tõendeid ülalpidamise ja eramajutuse või mõlema kohta, lastes täita
  komisjoni
  koostatud vormi. Nimetatud vormil on eelkõige kirjas järgmine: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriik võib nõuda taotlejalt tõendeid ülalpidamise ja eramajutuse või mõlema kohta, lastes täita
  liikmesriigi
  koostatud vormi. Nimetatud vormil on eelkõige kirjas järgmine:

4.   Liikmesriik võib nõuda taotlejalt tõendeid ülalpidamise ja eramajutuse või mõlema kohta, lastes täita
  komisjoni
  koostatud vormi. Nimetatud vormil on eelkõige kirjas järgmine:

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 10 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 14 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lisaks liikmesriigi ametlikule keelele või ametlikele keeltele koostatakse vorm vähemalt veel ühes liidu institutsioonide ametlikus keeles.
  Näidisvorm saadetakse komisjonile. | Komisjon võtab vormi vastu rakendusaktidega, toimides artikli 52 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt. Vormi kasutatakse sponsori/küllakutsuja teavitamiseks tema isikuandmete töötlemisest ja kohaldatavatest eeskirjadest.
  Lisaks liikmesriigi ametlikule keelele või ametlikele keeltele koostatakse vorm vähemalt veel ühes liidu institutsioonide ametlikus keeles. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lisaks liikmesriigi ametlikule keelele või ametlikele keeltele koostatakse vorm vähemalt veel ühes liidu institutsioonide ametlikus keeles.
  Näidisvorm saadetakse komisjonile.

Näidisvorm saadetakse komisjonile.

Komisjon võtab vormi vastu rakendusaktidega, toimides artikli 52 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt. Vormi kasutatakse sponsori/küllakutsuja teavitamiseks tema isikuandmete töötlemisest ja kohaldatavatest eeskirjadest.
  Lisaks liikmesriigi ametlikule keelele või ametlikele keeltele koostatakse vorm vähemalt veel ühes liidu institutsioonide ametlikus keeles.

Komisjon võtab vormi vastu rakendusaktidega, toimides artikli 52 lõikes 2 sätestatud kontrollimenetluse kohaselt. Vormi kasutatakse sponsori/küllakutsuja teavitamiseks tema isikuandmete töötlemisest ja kohaldatavatest eeskirjadest.

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 11

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | artiklit 15 muudetakse järgmiselt: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(11)

(11)

artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

Artikkel 15 jäetakse välja.

Artikkel 15 jäetakse välja.

| | (a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:





  „1.
     
  Ühte sisenemist võimaldava ühtse viisa taotleja peab tõendama, et tal on piisav ja kehtiv reisi- ja tervisekindlustus, mis katab kõik liikmesriikide territooriumil kavandatud viibimise ajal tekkida võivad kulud meditsiinilistel põhjustel repatrieerimise, vältimatu arstiabi ja erakorralise haiglaraviga seoses või surma korral.“; |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.
     
  Ühte sisenemist võimaldava ühtse viisa taotleja peab tõendama, et tal on piisav ja kehtiv reisi- ja tervisekindlustus, mis katab kõik liikmesriikide territooriumil kavandatud viibimise ajal tekkida võivad kulud meditsiinilistel põhjustel repatrieerimise, vältimatu arstiabi ja erakorralise haiglaraviga seoses või surma korral.“;

Reisi- ja tervisekindlustuse väljajätmine

Reisi- ja tervisekindlustuse väljajätmine

| | (b) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:





  „2.
     
  Mitmekordset sisenemist võimaldava ühtse viisa taotleja tõendab, et tal on piisav ja kehtiv reisi- ja tervisekindlustus, mis hõlmab esimese kavandatud külastuse kestust.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.
     
  Mitmekordset sisenemist võimaldava ühtse viisa taotleja tõendab, et tal on piisav ja kehtiv reisi- ja tervisekindlustus, mis hõlmab esimese kavandatud külastuse kestust.“;

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 12

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 16

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 16 asendatakse järgmisega: |
| Artikkel 16 | „Artikkel 16 |
| Viisatasu | Viisatasu |
| 1.   Taotlejad maksavad viisatasu 80 eurot. | 1.   Taotlejad maksavad viisatasu 80 eurot. |
| | 1a.
     
  Taotlejad, kelle andmed on juba sisestatud ja registreeritud viisainfosüsteemis ja kelle biomeetrilised tunnused on kogutud vastavalt artiklile 13, maksavad viisatasu 60 eurot. |
| 2.   Lapsed vanuses
  kuus
  kuni
  12
  aastat maksavad viisatasu 40 eurot; | 2.   Lapsed vanuses
  12
  kuni
  18
  aastat maksavad viisatasu 40 eurot. |
| | 2a.
     
  Taotlejad, kes kuuluvad spordi, kultuuri või hariduse eesmärgil reisivasse rühma, maksavad viisatasu 60 eurot. |
| 4.   Viisatasust loobutakse taotleja puhul, kes kuulub ühte järgmistest kategooriatest: | 4.   Viisatasust loobutakse taotleja puhul, kes kuulub ühte järgmistest kategooriatest: |
| a) | alla
  kuue aasta vanused
  lapsed; |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

Artikkel 16

„Artikkel 16

Viisatasu

Viisatasu

1.   Taotlejad maksavad viisatasu 80 eurot.

1.   Taotlejad maksavad viisatasu 80 eurot.

1a.
     
  Taotlejad, kelle andmed on juba sisestatud ja registreeritud viisainfosüsteemis ja kelle biomeetrilised tunnused on kogutud vastavalt artiklile 13, maksavad viisatasu 60 eurot.

2.   Lapsed vanuses
  kuus
  kuni
  12
  aastat maksavad viisatasu 40 eurot;

2.   Lapsed vanuses
  12
  kuni
  18
  aastat maksavad viisatasu 40 eurot.

2a.
     
  Taotlejad, kes kuuluvad spordi, kultuuri või hariduse eesmärgil reisivasse rühma, maksavad viisatasu 60 eurot.

4.   Viisatasust loobutakse taotleja puhul, kes kuulub ühte järgmistest kategooriatest:

4.   Viisatasust loobutakse taotleja puhul, kes kuulub ühte järgmistest kategooriatest:

a)

alla
  kuue aasta vanused
  lapsed;

kuue aasta vanused

| a) | alla
  kaheteistkümneaastased
  lapsed; |
| --- | --- |

a)

alla
  kaheteistkümneaastased
  lapsed;

kaheteistkümneaastased

| b) | õpingute või hariduse omandamise eesmärgil riigis viibivad kooliõpilased, üliõpilased ja kraadiõppe üliõpilased ning nendega kaasas olevad õpetajad; |
| --- | --- |

b)

õpingute või hariduse omandamise eesmärgil riigis viibivad kooliõpilased, üliõpilased ja kraadiõppe üliõpilased ning nendega kaasas olevad õpetajad;

| b) | õpingute või hariduse omandamise eesmärgil riigis viibivad kooliõpilased, üliõpilased ja kraadiõppe üliõpilased ning nendega kaasas olevad õpetajad; |
| --- | --- |

b)

õpingute või hariduse omandamise eesmärgil riigis viibivad kooliõpilased, üliõpilased ja kraadiõppe üliõpilased ning nendega kaasas olevad õpetajad;

| c) | kolmandate riikide teadlased,
  kes reisivad teadusliku uurimistegevuse eesmärgil,
  nagu on määratletud
  Euroopa Parlamendi ja
  nõukogu
  28. septembri 2005. aasta soovituses
  2005/
  761
  /EÜ (27)

  (liikmesriikide poolt ühtsete lühiajaliste viisade andmise hõlbustamise kohta kolmandate riikide teadlastele
  , kes reisivad
  ühenduses
  teadusliku uurimistegevuse eesmärgil
  ) [21]
  ; |
| --- | --- |

c)

kolmandate riikide teadlased,
  kes reisivad teadusliku uurimistegevuse eesmärgil,
  nagu on määratletud
  Euroopa Parlamendi ja
  nõukogu
  28. septembri 2005. aasta soovituses
  2005/
  761
  /EÜ (27)

  (liikmesriikide poolt ühtsete lühiajaliste viisade andmise hõlbustamise kohta kolmandate riikide teadlastele
  , kes reisivad
  ühenduses
  teadusliku uurimistegevuse eesmärgil
  ) [21]
  ;

kes reisivad teadusliku uurimistegevuse eesmärgil,

Euroopa Parlamendi ja

28. septembri 2005. aasta soovituses

761

27

(liikmesriikide poolt ühtsete lühiajaliste viisade andmise hõlbustamise kohta kolmandate riikide teadlastele

ühenduses

) [21]

| c) | kolmandate riikide teadlased, nagu on määratletud nõukogu
  direktiivis
  2005/
  71
  /EÜ (27), kes reisivad teadusliku uurimistegevuse eesmärgil
  või osalevad teadusseminaril või -konverentsil
  ; |
| --- | --- |

c)

kolmandate riikide teadlased, nagu on määratletud nõukogu
  direktiivis
  2005/
  71
  /EÜ (27), kes reisivad teadusliku uurimistegevuse eesmärgil
  või osalevad teadusseminaril või -konverentsil
  ;

direktiivis

71

27

või osalevad teadusseminaril või -konverentsil

| d) | kuni 25 aasta vanused mittetulundusühingute esindajad, kes osalevad mittetulundusühingute korraldatud seminaridel, konverentsidel, spordi-, kultuuri- ja haridusüritustel. |
| --- | --- |

d)

kuni 25 aasta vanused mittetulundusühingute esindajad, kes osalevad mittetulundusühingute korraldatud seminaridel, konverentsidel, spordi-, kultuuri- ja haridusüritustel.

| d) | kuni 25 aasta vanused mittetulundusühingute esindajad, kes osalevad mittetulundusühingute korraldatud seminaridel, konverentsidel, spordi-, kultuuri- ja haridusüritustel. |
| --- | --- |

d)

kuni 25 aasta vanused mittetulundusühingute esindajad, kes osalevad mittetulundusühingute korraldatud seminaridel, konverentsidel, spordi-, kultuuri- ja haridusüritustel.

| e) | direktiivi 2004/38/EÜ artikli 5 lõikes 2 osutatud liidu kodanike perekonnaliikmed. |
| --- | --- |

e)

e)

direktiivi 2004/38/EÜ artikli 5 lõikes 2 osutatud liidu kodanike perekonnaliikmed.

direktiivi 2004/38/EÜ artikli 5 lõikes 2 osutatud liidu kodanike perekonnaliikmed.

5.   Viisatasust võidakse loobuda järgmiste taotlejate puhul:

5.   Viisatasust võidakse loobuda järgmiste taotlejate puhul:

| a) | lapsed vanuses
  kuus
  kuni
  12
  aastat; |
| --- | --- |

a)

lapsed vanuses
  kuus
  kuni
  12
  aastat;

kuus

12

| a) | lapsed vanuses
  12
  kuni
  18
  aastat; |
| --- | --- |

a)

lapsed vanuses
  12
  kuni
  18
  aastat;

12

18

| b) | diplomaatilise ja teenistuspassi kasutajad; |
| --- | --- |

b)

diplomaatilise ja teenistuspassi kasutajad;

| b) | diplomaatilise ja teenistuspassi kasutajad; |
| --- | --- |

b)

diplomaatilise ja teenistuspassi kasutajad;

| c) | kuni 25 aasta vanused isikud, kes osalevad mittetulundusühingute korraldatud seminaridel, konverentsidel, spordi-, kultuuri- ja haridusüritustel. |
| --- | --- |

c)

kuni 25 aasta vanused isikud, kes osalevad mittetulundusühingute korraldatud seminaridel, konverentsidel, spordi-, kultuuri- ja haridusüritustel.

| c) | kuni 25 aasta vanused isikud, kes osalevad mittetulundusühingute korraldatud seminaridel, konverentsidel, spordi-, kultuuri- ja haridusüritustel. |
| --- | --- |

c)

kuni 25 aasta vanused isikud, kes osalevad mittetulundusühingute korraldatud seminaridel, konverentsidel, spordi-, kultuuri- ja haridusüritustel.

| d) | humanitaarkaalutlustel, riiklike huvide või rahvusvaheliste kohustuste tõttu, samuti liidu ümberasustamis- ja ümberpaigutamisprogrammi raames piiratud territoriaalse kehtivusega viisa taotlejad. |
| --- | --- |

d)

d)

humanitaarkaalutlustel, riiklike huvide või rahvusvaheliste kohustuste tõttu, samuti liidu ümberasustamis- ja ümberpaigutamisprogrammi raames piiratud territoriaalse kehtivusega viisa taotlejad.

humanitaarkaalutlustel, riiklike huvide või rahvusvaheliste kohustuste tõttu, samuti liidu ümberasustamis- ja ümberpaigutamisprogrammi raames piiratud territoriaalse kehtivusega viisa taotlejad.

| e) | piiratud territoriaalse kehtivusega viisa taotlejad |
| --- | --- |

e)

e)

piiratud territoriaalse kehtivusega viisa taotlejad

piiratud territoriaalse kehtivusega viisa taotlejad

6.   Üksikjuhtudel võib võetavat viisatasu vähendada või selle nõudmisest loobuda, kui seda tehakse kultuuri- või spordihuvide, välispoliitika, arengupoliitika või muude oluliste üldiste huvide edendamiseks või humanitaarkaalutlustel.

6.   Üksikjuhtudel võib võetavat viisatasu vähendada või selle nõudmisest loobuda, kui seda tehakse kultuuri- või spordihuvide, välispoliitika, arengupoliitika või muude oluliste üldiste huvide edendamiseks või humanitaarkaalutlustel
  või rahvusvaheliste kohustuste tõttu
  .;

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 13

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 17

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 13) | Artiklit 17 muudetakse järgmiselt: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

13)

13)

Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:

Artikkel 17

Artikkel 17

Teenustasu

Teenustasu

1.   Artiklis 43 osutatud väline teenuseosutaja võib võtta teenustasu. Teenustasu on proportsionaalne kuludega, mida väline teenuseosutaja on kandnud ühe või mitme artikli 43 lõikes 6 osutatud ülesande täitmisel.

1.   Artiklis 43 osutatud väline teenuseosutaja võib võtta teenustasu. Teenustasu on proportsionaalne kuludega, mida väline teenuseosutaja on kandnud ühe või mitme artikli 43 lõikes 6 osutatud ülesande täitmisel.

2.   Teenustasu täpsustakse artikli 43 lõikes 2 osutatud õigusaktiga.

2.   Teenustasu täpsustakse artikli 43 lõikes 2 osutatud õigusaktiga.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad kohaliku Schengeni koostöö raames, et taotlejalt teenuse osutamise eest nõutav teenustasu kajastab õiglaselt välise teenuseosutaja poolt osutatud teenuseid ning on kohandatud kohalikele asjaoludele. Lisaks püüavad liikmesriigid kohaldatavat teenustasu ühtlustada.

4.   Teenustasu ei ületa poolt artikli 16 lõikes 1 sätestatud viisatasu summast, olenemata võimalikest artikli 16 lõigetes 2, 4, 5 ja 6 sätestatud viisatasu vähendamistest või selle maksmisest vabastamisest.

4.   Teenustasu ei ületa poolt artikli 16 lõikes 1 sätestatud viisatasu summast, olenemata võimalikest artikli 16 lõigetes 2, 4, 5 ja 6 sätestatud viisatasu vähendamistest või selle maksmisest vabastamisest.
  See sisaldab kõiki viisataotluse esitamisega seotud kulusid, kaasa arvatud taotluse ja reisidokumendi edastamine väliselt teenuseosutajalt konsulaati ja reisidokumendi tagastamine välisele teenuseosutajale.“;

5.   Asjaomane liikmesriik säilitab või asjaomased liikmesriigid säilitavad kõigile taotlejatele võimaluse esitada taotlus otse liikmesriigi konsulaadis.

5.   Asjaomane liikmesriik säilitab või asjaomased liikmesriigid säilitavad kõigile taotlejatele võimaluse esitada taotlus otse liikmesriigi konsulaadis
  või selle liikmesriigi konsulaadis, kellega tal/neil on esindamist käsitlev leping vastavalt artiklile 40
  .

5a.
     
  Taotlejale antakse teenustasu maksmisel kviitung.

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 13 a (uus)

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 13 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 19 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 13a) | Artikkel 19 – lõige 3 |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

13a)

13a)

Artikkel 19 – lõige 3

Kui
  pädev konsulaat leiab, et lõikes 1 osutatud tingimused ei ole täidetud, on taotlus vastuvõetamatu ning konsulaat viivitamata:

Kui

„Kui
  pädev konsulaat leiab, et lõikes 1 osutatud tingimused ei ole täidetud
  , teavitab konsulaat vajaduse korral taotlejat, nimetab puudused ja võimaldab taotlejal need kõrvaldada. Kui puudusi ei kõrvaldata
  , on taotlus vastuvõetamatu ning konsulaat viivitamata:

„Kui

, teavitab konsulaat vajaduse korral taotlejat, nimetab puudused ja võimaldab taotlejal need kõrvaldada. Kui puudusi ei kõrvaldata

| — | tagastab taotluse vormi ning kõik muud taotleja esitatud dokumendid, |
| --- | --- |

—

tagastab taotluse vormi ning kõik muud taotleja esitatud dokumendid,

| — | tagastab taotluse vormi ning kõik muud taotleja esitatud dokumendid, |
| --- | --- |

—

tagastab taotluse vormi ning kõik muud taotleja esitatud dokumendid,

| — | hävitab kogutud biomeetrilised andmed, |
| --- | --- |

—

hävitab kogutud biomeetrilised andmed,

| — | hävitab kogutud biomeetrilised andmed, |
| --- | --- |

—

hävitab kogutud biomeetrilised andmed,

| — | hüvitab viisatasu ning |
| --- | --- |

—

hüvitab viisatasu ning

| — | hüvitab viisatasu ning |
| --- | --- |

—

hüvitab viisatasu ning

| — | ei vaata taotlust läbi. |
| --- | --- |

—

ei vaata taotlust läbi.

| — | ei vaata taotlust läbi.“ |
| --- | --- |

—

ei vaata taotlust läbi.“

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 13 a (uus)

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 13 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 19 – lõige 4

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 13a) | artikli 19 lõige 4 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

13a)

13a)

artikli 19 lõige 4 asendatakse järgmisega:

4.   Erandina võib lõikes 1 sätestatud tingimustele mittevastava taotluse tunnistada vastuvõetavaks humanitaarkaalutlustel või
  riiklikest huvidest
  lähtuvalt.

„4.   Erandina võib lõikes 1 sätestatud tingimustele mittevastava taotluse tunnistada vastuvõetavaks humanitaarkaalutlustel
  , riiklikest huvidest
  või
  rahvusvahelistest kohustustest
  lähtuvalt.“;

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 14 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 14 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 21 – lõige 3 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | lõike 3 punkt e 
  asendatakse järgmisega: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

lõike 3 punkt e 
  asendatakse järgmisega:

asendatakse järgmisega:

| a) | lõike 3 punkt e 
  jäetakse välja. |
| --- | --- |

a)

lõike 3 punkt e 
  jäetakse välja.

jäetakse välja.

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 14 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 14 – alapunkt c

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 21 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Taotluse läbivaatamise käigus võib konsulaat põhjendatud juhtudel korraldada taotlejaga vestluse ja nõuda täiendavaid dokumente. | 8.   Taotluse läbivaatamise käigus võib konsulaat põhjendatud juhtudel korraldada taotlejaga vestluse ja nõuda täiendavaid dokumente.
  Selliseid intervjuusid võib läbi viia, kasutades kaasaegseid digitaalseid vahendeid ja kaugsidevahendeid, näiteks hääl- või videokõnesid interneti kaudu. Selle protsessi käigus tagatakse taotlejate põhiõigused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.   Taotluse läbivaatamise käigus võib konsulaat põhjendatud juhtudel korraldada taotlejaga vestluse ja nõuda täiendavaid dokumente.

8.   Taotluse läbivaatamise käigus võib konsulaat põhjendatud juhtudel korraldada taotlejaga vestluse ja nõuda täiendavaid dokumente.
  Selliseid intervjuusid võib läbi viia, kasutades kaasaegseid digitaalseid vahendeid ja kaugsidevahendeid, näiteks hääl- või videokõnesid interneti kaudu. Selle protsessi käigus tagatakse taotlejate põhiõigused.

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 15 – alapunkt a a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 15 – alapunkt a a (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 22 – lõige 4

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | lõige 4 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

lõige 4 asendatakse järgmisega:

4.   Komisjon
  teavitab liikmesriike sellistest teatamistest
  .

| | „4.   Komisjon
  avaldab sellised teated
  .“; |
| --- | --- |

„4.   Komisjon
  avaldab sellised teated
  .“;

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 16 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 16 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 23 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Taotluse kohta tehakse otsus 10 kalendripäeva jooksul pärast artikli 19 kohaselt vastu võetava taotluse esitamist. | Taotluse kohta tehakse otsus 10 kalendripäeva jooksul pärast artikli 19 kohaselt vastu võetava taotluse esitamist
  või viie kalendripäeva jooksul selliste viisataotlejate puhul, kelle andmed on juba viisainfosüsteemis salvestatud ja kelle biomeetrilised tunnused on kogutud vastavalt artiklile 13
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Taotluse kohta tehakse otsus 10 kalendripäeva jooksul pärast artikli 19 kohaselt vastu võetava taotluse esitamist.

Taotluse kohta tehakse otsus 10 kalendripäeva jooksul pärast artikli 19 kohaselt vastu võetava taotluse esitamist
  või viie kalendripäeva jooksul selliste viisataotlejate puhul, kelle andmed on juba viisainfosüsteemis salvestatud ja kelle biomeetrilised tunnused on kogutud vastavalt artiklile 13
  .

või viie kalendripäeva jooksul selliste viisataotlejate puhul, kelle andmed on juba viisainfosüsteemis salvestatud ja kelle biomeetrilised tunnused on kogutud vastavalt artiklile 13

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 16 – alapunkt a

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 16 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 23 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealust ajavahemikku võib pikendada kuni
  45
  kalendripäevani, eelkõige juhul, kui taotlus on vaja põhjalikumalt läbi vaadata. | Kõnealust ajavahemikku võib pikendada kuni
  30
  kalendripäevani, eelkõige juhul, kui taotlus on vaja põhjalikumalt läbi vaadata. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealust ajavahemikku võib pikendada kuni
  45
  kalendripäevani, eelkõige juhul, kui taotlus on vaja põhjalikumalt läbi vaadata.

45

Kõnealust ajavahemikku võib pikendada kuni
  30
  kalendripäevani, eelkõige juhul, kui taotlus on vaja põhjalikumalt läbi vaadata.

30

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 16 – alapunkt a a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 16 – alapunkt a a (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 23 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | lisatakse järgmine lõige:





  „2a.
     
  Taotluse kohta tehakse otsus viivitamata põhjendatud konkreetsetel kiireloomulistel juhtudel, muu hulgas juhul, kui see on vajalik professionaalsetel kaalutlustel, humanitaarkaalutlustel, riiklike huvide või rahvusvaheliste kohustuste tõttu.“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

lisatakse järgmine lõige:

lisatakse järgmine lõige:

„2a.
     
  Taotluse kohta tehakse otsus viivitamata põhjendatud konkreetsetel kiireloomulistel juhtudel, muu hulgas juhul, kui see on vajalik professionaalsetel kaalutlustel, humanitaarkaalutlustel, riiklike huvide või rahvusvaheliste kohustuste tõttu.“;

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 – alapunkt a a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 – alapunkt a a (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 24 – lõige 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Taotlejatele, kelle puhul konsulaat leiab, et sisenemise tingimused on täidetud, ja kelle puhul ei esine artiklis 32 nimetatud viisa andmisest keeldumise põhjuseid, antakse viisa käesoleva artikli kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Taotlejatele, kelle puhul konsulaat leiab, et sisenemise tingimused on täidetud, ja kelle puhul ei esine artiklis 32 nimetatud viisa andmisest keeldumise põhjuseid, antakse viisa käesoleva artikli kohaselt.

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 – alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | üks aasta, eeldusel et taotleja on eelmise kahe aasta jooksul saanud kolm viisat ja neid seaduslikult kasutanud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

üks aasta, eeldusel et taotleja on eelmise kahe aasta jooksul saanud kolm viisat ja neid seaduslikult kasutanud;

| a) | üks aasta, eeldusel et taotleja on eelmise kahe aasta jooksul saanud kolm viisat ja neid seaduslikult kasutanud
  , ning meremeeste puhul oma kohustuste täitmisel üks aasta, eeldusel et taotleja on viimase kahe aasta jooksul saanud ja kasutanud seaduslikult kahte viisat
  ; |
| --- | --- |

a)

üks aasta, eeldusel et taotleja on eelmise kahe aasta jooksul saanud kolm viisat ja neid seaduslikult kasutanud
  , ning meremeeste puhul oma kohustuste täitmisel üks aasta, eeldusel et taotleja on viimase kahe aasta jooksul saanud ja kasutanud seaduslikult kahte viisat
  ;

, ning meremeeste puhul oma kohustuste täitmisel üks aasta, eeldusel et taotleja on viimase kahe aasta jooksul saanud ja kasutanud seaduslikult kahte viisat

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 – alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | kaks aastat, eeldusel et taotleja on
  varem
  saanud üheaastase kehtivusajaga mitmekordse viisa
  ja seda seaduslikult kasutanud
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

kaks aastat, eeldusel et taotleja on
  varem
  saanud üheaastase kehtivusajaga mitmekordse viisa
  ja seda seaduslikult kasutanud
  ;

varem

ja seda seaduslikult kasutanud

| b) | kaks aastat, eeldusel et taotleja on
  eelnenud kahe aasta jooksul
  saanud üheaastase kehtivusajaga mitmekordse viisa; |
| --- | --- |

b)

kaks aastat, eeldusel et taotleja on
  eelnenud kahe aasta jooksul
  saanud üheaastase kehtivusajaga mitmekordse viisa;

eelnenud kahe aasta jooksul

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 – alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 24 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | viis aastat, eeldusel et taotleja on
  varem
  saanud kaheaastase kehtivusajaga mitmekordse viisa
  ja seda seaduslikult kasutanud.“
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

viis aastat, eeldusel et taotleja on
  varem
  saanud kaheaastase kehtivusajaga mitmekordse viisa
  ja seda seaduslikult kasutanud.“
  ;

varem

ja seda seaduslikult kasutanud.“

| c) | viis aastat, eeldusel et taotleja on
  eelnenud kolme aasta jooksul
  saanud kaheaastase kehtivusajaga mitmekordse viisa; |
| --- | --- |

c)

viis aastat, eeldusel et taotleja on
  eelnenud kolme aasta jooksul
  saanud kaheaastase kehtivusajaga mitmekordse viisa;

eelnenud kolme aasta jooksul

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 – alapunkt c

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 17 – alapunkt c

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 24 – lõige 2c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2c.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist,
  võib
  taotlejale, kes tõendab vajadust või põhjendab oma kavatsust reisida tihti ja/või regulaarselt,
  anda mitmekordse
  viisa kehtivusajaga kuni viis aastat eeldusel, et taotleja tõendab oma ausust ja usaldusväärsust, eelkõige varasemate viisade seaduspärast kasutamist, oma majanduslikku olukorda päritoluriigis ja oma tegelikku kavatsust lahkuda liikmesriigi territooriumilt enne taotletud viisa kehtivusaja lõppu. | 2c.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist,
  antakse
  taotlejale, kes tõendab vajadust või põhjendab oma kavatsust reisida tihti ja/või regulaarselt,
  mitmekordne
  viisa kehtivusajaga kuni viis aastat
  , eriti juhul, kui põhjuseks on taotleja kutsealane või perekondlik staatus (ta on näiteks äritegelane, liikmesriikide ja ELi institutsioonidega korrapäraselt ametlikult suhtlev ametiisik, koolitustel, seminaridel või konverentsidel osalemiseks reisiv vabaühenduse esindaja, liidu kodanike perekonnaliige, seaduslikult liikmesriikides elavate kolmandate riikide kodanike perekonnaliige või meremees)
  eeldusel, et taotleja tõendab oma ausust ja usaldusväärsust, eelkõige varasemate viisade seaduspärast kasutamist, oma majanduslikku olukorda päritoluriigis ja oma tegelikku kavatsust lahkuda liikmesriigi territooriumilt enne taotletud viisa kehtivusaja lõppu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2c.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist,
  võib
  taotlejale, kes tõendab vajadust või põhjendab oma kavatsust reisida tihti ja/või regulaarselt,
  anda mitmekordse
  viisa kehtivusajaga kuni viis aastat eeldusel, et taotleja tõendab oma ausust ja usaldusväärsust, eelkõige varasemate viisade seaduspärast kasutamist, oma majanduslikku olukorda päritoluriigis ja oma tegelikku kavatsust lahkuda liikmesriigi territooriumilt enne taotletud viisa kehtivusaja lõppu.

2c.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist,
  antakse
  taotlejale, kes tõendab vajadust või põhjendab oma kavatsust reisida tihti ja/või regulaarselt,
  mitmekordne
  viisa kehtivusajaga kuni viis aastat
  , eriti juhul, kui põhjuseks on taotleja kutsealane või perekondlik staatus (ta on näiteks äritegelane, liikmesriikide ja ELi institutsioonidega korrapäraselt ametlikult suhtlev ametiisik, koolitustel, seminaridel või konverentsidel osalemiseks reisiv vabaühenduse esindaja, liidu kodanike perekonnaliige, seaduslikult liikmesriikides elavate kolmandate riikide kodanike perekonnaliige või meremees)
  eeldusel, et taotleja tõendab oma ausust ja usaldusväärsust, eelkõige varasemate viisade seaduspärast kasutamist, oma majanduslikku olukorda päritoluriigis ja oma tegelikku kavatsust lahkuda liikmesriigi territooriumilt enne taotletud viisa kehtivusaja lõppu.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 18

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 18

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 25a – (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „Artikkel 25a | „Artikkel 25a |
| Koostöö tagasivõtmise valdkonnas | Koostöö tagasivõtmise valdkonnas |
| 1.   
  Artikli 14 lõiget 6,
  artikli 16
  lõiget 1
  ja lõike 5 punkti b
  , artikli 23 lõiget 1 ja
  artikli 24
  lõiget
   2
  ei kohaldata taotlejate või taotlejate kategooriate suhtes, kes on või millesse kuuluvad selliste kolmandate riikide kodanikud, kelle koostööd liikmesriikidega ebaseaduslike rändajate tagasivõtmisel ei peeta kooskõlas käesoleva artikliga asjakohaste ja objektiivsete andmete põhjal piisavaks.
  Käesoleva artikliga ei piirata komisjoni artikli 24 lõike 2d kohaseid volitusi. | 1.   
  Sõltuvalt sellest, kuidas kolmandad riigid teevad liikmesriikidega koostööd ebaseaduslike rändajate tagasivõtmisel, mida hinnatakse asjakohaste ja objektiivsete andmete alusel, võib
  artikli 16
  lõike 1a
  ja lõike 5 punkti b 
  ning
  artikli 24
  lõike
  2
  kohaldamisel teha muudatusi lõikes 4 nimetatud kolmanda riigi kodanikest taotlejate või nende taotlejate teatavate kategooriate suhtes. |
| | Käesoleva artikliga ei piirata komisjoni artikli 24 lõike 2d kohaseid volitusi. |
| 2.   Komisjon hindab korrapäraselt kolmanda riigi koostööd tagasivõtmise valdkonnas, võttes eelkõige arvesse järgmisi näitajaid: | 2.
     Komisjon hindab korrapäraselt
  , vähemalt kord aastas asjaomase
  kolmanda riigi koostööd tagasivõtmise valdkonnas, võttes eelkõige arvesse järgmisi näitajaid: |
| (a) | liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult viibivatele asjaomase kolmanda riigi kodanikele väljastatud tagasisaatmisotsuste arv; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

„Artikkel 25a

„Artikkel 25a

Koostöö tagasivõtmise valdkonnas

Koostöö tagasivõtmise valdkonnas

1.   
  Artikli 14 lõiget 6,
  artikli 16
  lõiget 1
  ja lõike 5 punkti b
  , artikli 23 lõiget 1 ja
  artikli 24
  lõiget
   2
  ei kohaldata taotlejate või taotlejate kategooriate suhtes, kes on või millesse kuuluvad selliste kolmandate riikide kodanikud, kelle koostööd liikmesriikidega ebaseaduslike rändajate tagasivõtmisel ei peeta kooskõlas käesoleva artikliga asjakohaste ja objektiivsete andmete põhjal piisavaks.
  Käesoleva artikliga ei piirata komisjoni artikli 24 lõike 2d kohaseid volitusi.

1.   
  Sõltuvalt sellest, kuidas kolmandad riigid teevad liikmesriikidega koostööd ebaseaduslike rändajate tagasivõtmisel, mida hinnatakse asjakohaste ja objektiivsete andmete alusel, võib
  artikli 16
  lõike 1a
  ja lõike 5 punkti b 
  ning
  artikli 24
  lõike
  2
  kohaldamisel teha muudatusi lõikes 4 nimetatud kolmanda riigi kodanikest taotlejate või nende taotlejate teatavate kategooriate suhtes.

Käesoleva artikliga ei piirata komisjoni artikli 24 lõike 2d kohaseid volitusi.

2.   Komisjon hindab korrapäraselt kolmanda riigi koostööd tagasivõtmise valdkonnas, võttes eelkõige arvesse järgmisi näitajaid:

2.
     Komisjon hindab korrapäraselt
  , vähemalt kord aastas asjaomase
  kolmanda riigi koostööd tagasivõtmise valdkonnas, võttes eelkõige arvesse järgmisi näitajaid:

(a)

liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult viibivatele asjaomase kolmanda riigi kodanikele väljastatud tagasisaatmisotsuste arv;

liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult viibivatele asjaomase kolmanda riigi kodanikele väljastatud tagasisaatmisotsuste arv;

| a) | kolmandate riikide kodanike hulk, kelle suhtes on väljastatud haldus- või kohtuotsus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/115/EÜ; |
| --- | --- |

a)

kolmandate riikide kodanike hulk, kelle suhtes on väljastatud haldus- või kohtuotsus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/115/EÜ;

kolmandate riikide kodanike hulk, kelle suhtes on väljastatud haldus- või kohtuotsus vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2008/115/EÜ;

| (b) | tagasisaatmisotsuse alusel tegelikult tagasi pöördunud isikute arv protsendina asjaomase kolmanda riigi kodanikele väljastatud tagasisaatmisotsuste arvust, sealhulgas juhul, kui see on asjakohane, liidu või kahepoolsete tagasivõtulepingute alusel asjaomase kolmanda riigi territooriumi läbinud kolmandate riikide kodanike arv; |
| --- | --- |

(b)

(b)

tagasisaatmisotsuse alusel tegelikult tagasi pöördunud isikute arv protsendina asjaomase kolmanda riigi kodanikele väljastatud tagasisaatmisotsuste arvust, sealhulgas juhul, kui see on asjakohane, liidu või kahepoolsete tagasivõtulepingute alusel asjaomase kolmanda riigi territooriumi läbinud kolmandate riikide kodanike arv;

tagasisaatmisotsuse alusel tegelikult tagasi pöördunud isikute arv protsendina asjaomase kolmanda riigi kodanikele väljastatud tagasisaatmisotsuste arvust, sealhulgas juhul, kui see on asjakohane, liidu või kahepoolsete tagasivõtulepingute alusel asjaomase kolmanda riigi territooriumi läbinud kolmandate riikide kodanike arv;

| (c) | kolmanda riigi heaks kiidetud tagasivõtutaotluste arv protsendina talle edastatud tagasivõtutaotluste arvust. |
| --- | --- |

(c)

(c)

kolmanda riigi heaks kiidetud tagasivõtutaotluste arv protsendina talle edastatud tagasivõtutaotluste arvust.

| b) | kolmanda riigi poolt heaks kiidetud
  liikmesriigi
  tagasivõtutaotluste arv protsendina talle edastatud tagasivõtutaotluste arvust; |
| --- | --- |

b)

b)

kolmanda riigi poolt heaks kiidetud
  liikmesriigi
  tagasivõtutaotluste arv protsendina talle edastatud tagasivõtutaotluste arvust;

liikmesriigi

| c) | tagasisaatmise osas tagasisaatmismenetluse eri etappidel tehtud tegeliku koostöö ulatus, mis hõlmab näiteks järgmist: |
| --- | --- |

c)

c)

tagasisaatmise osas tagasisaatmismenetluse eri etappidel tehtud tegeliku koostöö ulatus, mis hõlmab näiteks järgmist:

tagasisaatmise osas tagasisaatmismenetluse eri etappidel tehtud tegeliku koostöö ulatus, mis hõlmab näiteks järgmist:

| | i) | õigeaegne abi tuvastamismenetluste teostamisel; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

õigeaegne abi tuvastamismenetluste teostamisel;

õigeaegne abi tuvastamismenetluste teostamisel;

| ii) | vajalike reisidokumentide väljaandmine ja tunnustamine. |
| --- | --- |

ii)

ii)

vajalike reisidokumentide väljaandmine ja tunnustamine.

vajalike reisidokumentide väljaandmine ja tunnustamine.

Komisjon annab oma hindamise tulemustest aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule, kes arutavad küsimust, eriti seoses sellega, mil määral asjaomane kolmas riik ebaseaduslike rändajate tagasivõtmisel koostööd teeb.

Komisjon annab oma hindamise tulemustest aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule, kes arutavad küsimust, eriti seoses sellega, mil määral asjaomane kolmas riik ebaseaduslike rändajate tagasivõtmisel koostööd teeb.

Riigi koostöövalmidust isikute tagasivõtmisel hinnatakse eelkõige alljärgneva põhjal:

Riigi koostöövalmidust isikute tagasivõtmisel hinnatakse eelkõige alljärgneva põhjal:

| a) | osalemine tööjõu liikuvuse katseprojektides, mis aitavad kaotada stiimuleid ebaseaduslikuks rändeks; |
| --- | --- |

a)

a)

osalemine tööjõu liikuvuse katseprojektides, mis aitavad kaotada stiimuleid ebaseaduslikuks rändeks;

osalemine tööjõu liikuvuse katseprojektides, mis aitavad kaotada stiimuleid ebaseaduslikuks rändeks;

| b) | tõendatud pingutused tagasipöördunute taaslõimimiseks ja tagasipöördumiste kestlikuks muutmiseks; |
| --- | --- |

b)

b)

tõendatud pingutused tagasipöördunute taaslõimimiseks ja tagasipöördumiste kestlikuks muutmiseks;

tõendatud pingutused tagasipöördunute taaslõimimiseks ja tagasipöördumiste kestlikuks muutmiseks;

| c) | tõendatud pingutused võitluseks inimkaubitsemise ja -smugeldamise vastu ning nende ohvriks langenute õiguste rikkumiste vastu (osalemine koolitustel ja suutlikkuse suurendamisel, muu hulgas väärkohtlemise ja ärakasutamise tõkestamise küsimustes). |
| --- | --- |

c)

c)

tõendatud pingutused võitluseks inimkaubitsemise ja -smugeldamise vastu ning nende ohvriks langenute õiguste rikkumiste vastu (osalemine koolitustel ja suutlikkuse suurendamisel, muu hulgas väärkohtlemise ja ärakasutamise tõkestamise küsimustes).

tõendatud pingutused võitluseks inimkaubitsemise ja -smugeldamise vastu ning nende ohvriks langenute õiguste rikkumiste vastu (osalemine koolitustel ja suutlikkuse suurendamisel, muu hulgas väärkohtlemise ja ärakasutamise tõkestamise küsimustes).

Komisjon teatab Euroopa Parlamendile hindamise järeldustest.

Komisjon teatab Euroopa Parlamendile hindamise järeldustest.

3.   Liikmesriik võib
  samuti teavitada
  komisjoni juhul, kui tal esineb ebaseaduslike rändajate tagasivõtmisel lõikes 2 loetletud näitajate alusel märkimisväärseid ja püsivaid praktilisi probleeme koostöös kolmanda riigiga.

3.
     Liikmesriik võib komisjoni
  teavitada ka
  juhul, kui tal esineb ebaseaduslike rändajate tagasivõtmisel lõikes 2 loetletud näitajate alusel märkimisväärseid ja püsivaid praktilisi probleeme koostöös kolmanda riigiga
  või vastupidi, koostöö selle riigiga oluliselt paraneb.

4.   Komisjon vaatab
  lõike 3 kohaselt esitatud teate läbi ühe kuu
  jooksul.

Komisjon vaatab
  kõik teated
  läbi
  15 päeva
  jooksul.
  Komisjon teatab läbivaatamise tulemustest viivitamatult nõukogule ja Euroopa Parlamendile.

kõik teated

15 päeva

Komisjon teatab läbivaatamise tulemustest viivitamatult nõukogule ja Euroopa Parlamendile.

5.   Juhul kui komisjon otsustab lõigetes 2 ja
  4
  osutatud analüüsi põhjal
  , et
  teatav riik
  ei tee piisavat koostööd ja et seetõttu on vaja võtta meetmeid, võib ta, arvestades liidu üldisi suhteid asjaomase kolmanda riigiga, võtta kooskõlas artikli 52 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusakti,

4.
     Kui komisjon lõigetes 2 ja
  3
  osutatud analüüsi põhjal
  ning võttes arvesse, millised on liidu üldised suhted asjaomase kolmanda riigiga, eriti tagasivõtmisel tehtava koostöö osas, ning lõikes 2 osutatud hindamist ja arutelusid arvestades otsustab,
  et teatav riik:

| (a) | millega ajutiselt peatatakse artikli 14 lõike 6, artikli 16 lõike 5 punkti b, artikli 23 lõike 1 või artikli 24 lõike 2 või osade või kõikide nimetatud sätete kohaldamine asjaomase kolmanda riigi kõikide kodanike või nende teatavate kategooriate suhtes või |
| --- | --- |

(a)

millega ajutiselt peatatakse artikli 14 lõike 6, artikli 16 lõike 5 punkti b, artikli 23 lõike 1 või artikli 24 lõike 2 või osade või kõikide nimetatud sätete kohaldamine asjaomase kolmanda riigi kõikide kodanike või nende teatavate kategooriate suhtes või

millega ajutiselt peatatakse artikli 14 lõike 6, artikli 16 lõike 5 punkti b, artikli 23 lõike 1 või artikli 24 lõike 2 või osade või kõikide nimetatud sätete kohaldamine asjaomase kolmanda riigi kõikide kodanike või nende teatavate kategooriate suhtes või

| a) | teeb piisavalt koostööd, võtab ta artikli 52 lõikes 2a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu rakendusakti, mille alusel selle kolmanda riigi kodanike teatud kategooriatele või kõigile selle riigi kodanikele, kes kõnealuse kolmanda riigi territooriumil viisat taotlevad: |
| --- | --- |

a)

teeb piisavalt koostööd, võtab ta artikli 52 lõikes 2a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu rakendusakti, mille alusel selle kolmanda riigi kodanike teatud kategooriatele või kõigile selle riigi kodanikele, kes kõnealuse kolmanda riigi territooriumil viisat taotlevad:

teeb piisavalt koostööd, võtab ta artikli 52 lõikes 2a osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu rakendusakti, mille alusel selle kolmanda riigi kodanike teatud kategooriatele või kõigile selle riigi kodanikele, kes kõnealuse kolmanda riigi territooriumil viisat taotlevad:

| | i) | alandatakse artikli 16 lõikes 2a nimetatud viisatasu; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

alandatakse artikli 16 lõikes 2a nimetatud viisatasu;

alandatakse artikli 16 lõikes 2a nimetatud viisatasu;

| ii) | lühendatakse artikli 23 lõikes 1a nimetatud taotluse menetlemise aega; |
| --- | --- |

ii)

ii)

lühendatakse artikli 23 lõikes 1a nimetatud taotluse menetlemise aega;

lühendatakse artikli 23 lõikes 1a nimetatud taotluse menetlemise aega;

| iii) | pikendatakse kooskõlas artikli 24 lõike 2 viimase lõiguga mitmekordse viisa kehtivusaeg ja/või |
| --- | --- |

iii)

iii)

pikendatakse kooskõlas artikli 24 lõike 2 viimase lõiguga mitmekordse viisa kehtivusaeg ja/või

pikendatakse kooskõlas artikli 24 lõike 2 viimase lõiguga mitmekordse viisa kehtivusaeg ja/või

| iv) | lihtsustatakse osalemist töötajate rände teemalistest projektides; |
| --- | --- |

iv)

iv)

lihtsustatakse osalemist töötajate rände teemalistest projektides;

lihtsustatakse osalemist töötajate rände teemalistest projektides;

| (b) | kohaldatakse artikli 16 lõikes 2a sätestatud viisatasu asjaomase kolmanda riigi kõikide kodanike või nende teatavate kategooriate suhtes. |
| --- | --- |

(b)

kohaldatakse artikli 16 lõikes 2a sätestatud viisatasu asjaomase kolmanda riigi kõikide kodanike või nende teatavate kategooriate suhtes.

kohaldatakse artikli 16 lõikes 2a sätestatud viisatasu asjaomase kolmanda riigi kõikide kodanike või nende teatavate kategooriate suhtes.

| b) | ei tee piisavalt koostööd, võib ta, arvestades liidu üldisi suhteid asjaomase kolmanda riigiga, võtta kooskõlas artikli 52 lõikes 2a osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusakti, millega: |
| --- | --- |

b)

ei tee piisavalt koostööd, võib ta, arvestades liidu üldisi suhteid asjaomase kolmanda riigiga, võtta kooskõlas artikli 52 lõikes 2a osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusakti, millega:

ei tee piisavalt koostööd, võib ta, arvestades liidu üldisi suhteid asjaomase kolmanda riigiga, võtta kooskõlas artikli 52 lõikes 2a osutatud kontrollimenetlusega vastu rakendusakti, millega:

| | i) | ajutiselt muudetakse kas artikli 14 lõike 6 või artikli 23 lõike 1 kohaldamist või peatatakse ajutiselt artikli 16 lõike 5b või artikli 23 lõike 1 või nende mõne sätte või artikli 24 lõike 2 kohaldamine.“ |
| --- | --- | --- |

i)

i)

ajutiselt muudetakse kas artikli 14 lõike 6 või artikli 23 lõike 1 kohaldamist või peatatakse ajutiselt artikli 16 lõike 5b või artikli 23 lõike 1 või nende mõne sätte või artikli 24 lõike 2 kohaldamine.“

ajutiselt muudetakse kas artikli 14 lõike 6 või artikli 23 lõike 1 kohaldamist või peatatakse ajutiselt artikli 16 lõike 5b või artikli 23 lõike 1 või nende mõne sätte või artikli 24 lõike 2 kohaldamine.“

6.
     
  Komisjon hindab pidevalt lõikes 2 sätestatud näitajate põhjal seda, kas on võimalik märkimisväärselt parandada asjaomase kolmanda riigi koostööd ebaseaduslike rändajate tagasivõtmisel, ning võttes samuti arvesse liidu üldisi suhteid asjaomase kolmanda riigiga, võib ta otsustada lõikes 5 osutatud rakendusakti tühistada või seda muuta.

7.
     
  Hiljemalt kuus kuud pärast lõikes 5 osutatud rakendusakti jõustumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kõnealuse kolmanda riigi edusammude kohta tagasivõtmise valdkonnas tehtavas koostöös.“;

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 22 – alapunkt a a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 22 – alapunkt a a (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 32 – lõige 1 – punkt a – alapunkt vii

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | artikli 32 lõike 1 punkt vii jäetakse välja; |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

artikli 32 lõike 1 punkt vii jäetakse välja;

artikli 32 lõike 1 punkt vii jäetakse välja;

| vii) | ei esita tõendeid piisava reisi- ja tervisekindlustuse olemasolu kohta juhul, kui see on vajalik; |
| --- | --- |

vii)

vii)

ei esita tõendeid piisava reisi- ja tervisekindlustuse olemasolu kohta juhul, kui see on vajalik;

ei esita tõendeid piisava reisi- ja tervisekindlustuse olemasolu kohta juhul, kui see on vajalik;

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 22 – alapunkt a b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 22 – alapunkt a b (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 32 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ab) | lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ab)

ab)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

lõige 2 asendatakse järgmisega:

2.   Otsus viisa andmisest keeldumise kohta ning selle põhjused edastatakse taotlejale VI lisas esitatud standardvormi kasutades.

| | „2.   Otsus viisa andmisest keeldumise kohta ning selle põhjused edastatakse taotlejale VI lisas esitatud standardvormi kasutades
  keeles, millest taotleja aru saab või mille kohta võib põhjendatult oletada, et ta sellest aru saab
  .“ |
| --- | --- |

„2.   Otsus viisa andmisest keeldumise kohta ning selle põhjused edastatakse taotlejale VI lisas esitatud standardvormi kasutades
  keeles, millest taotleja aru saab või mille kohta võib põhjendatult oletada, et ta sellest aru saab
  .“

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 22 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 22 – alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 32 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Taotlejal, kellele on keeldutud viisat andmast, peaks olema õigus otsus vaidlustada – see peaks tagama menetluse teatavas etapis tõhusa kohtuliku kaebemenetluse. Kaebus tuleb esitada taotluse kohta lõpliku otsuse teinud liikmesriigi vastu kooskõlas nimetatud liikmesriigi siseriikliku õigusega. Liikmesriigid teavitavad taotlejaid üksikasjalikult sellest, millist menetlust vaidlustamise korral kasutatakse, nagu see on täpsustatud VI lisas. | 3.   Taotlejal, kellele on keeldutud viisat andmast, peaks olema õigus otsus vaidlustada – see peaks tagama menetluse teatavas etapis tõhusa kohtuliku kaebemenetluse. Kaebus tuleb esitada taotluse kohta lõpliku otsuse teinud liikmesriigi vastu kooskõlas nimetatud liikmesriigi siseriikliku õigusega.
  Vaidlustamise tähtaeg on vähemalt 30 kalendripäeva.
  Liikmesriigid teavitavad taotlejaid üksikasjalikult sellest, millist menetlust vaidlustamise korral kasutatakse, nagu see on täpsustatud VI lisas
  , tehes seda taotlejale arusaadavas keeles või keeles, mille puhul võib mõistlikult oletada, et taotleja võiks seda mõista
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Taotlejal, kellele on keeldutud viisat andmast, peaks olema õigus otsus vaidlustada – see peaks tagama menetluse teatavas etapis tõhusa kohtuliku kaebemenetluse. Kaebus tuleb esitada taotluse kohta lõpliku otsuse teinud liikmesriigi vastu kooskõlas nimetatud liikmesriigi siseriikliku õigusega. Liikmesriigid teavitavad taotlejaid üksikasjalikult sellest, millist menetlust vaidlustamise korral kasutatakse, nagu see on täpsustatud VI lisas.

3.   Taotlejal, kellele on keeldutud viisat andmast, peaks olema õigus otsus vaidlustada – see peaks tagama menetluse teatavas etapis tõhusa kohtuliku kaebemenetluse. Kaebus tuleb esitada taotluse kohta lõpliku otsuse teinud liikmesriigi vastu kooskõlas nimetatud liikmesriigi siseriikliku õigusega.
  Vaidlustamise tähtaeg on vähemalt 30 kalendripäeva.
  Liikmesriigid teavitavad taotlejaid üksikasjalikult sellest, millist menetlust vaidlustamise korral kasutatakse, nagu see on täpsustatud VI lisas
  , tehes seda taotlejale arusaadavas keeles või keeles, mille puhul võib mõistlikult oletada, et taotleja võiks seda mõista
  .

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 22 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 22 – alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 32 – lõige 3a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  VI lisas esitatud viisa andmisest keeldumise, viisa tühistamise või kehtetuks tunnistamise ja sellise otsuse põhjendamise standardvorm peab olema kättesaadav vähemalt järgmistes keeltes: |
| | a) | selle liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes, mille jaoks viisat taotletakse ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  VI lisas esitatud viisa andmisest keeldumise, viisa tühistamise või kehtetuks tunnistamise ja sellise otsuse põhjendamise standardvorm peab olema kättesaadav vähemalt järgmistes keeltes:

a)

a)

selle liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes, mille jaoks viisat taotletakse ning

selle liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes, mille jaoks viisat taotletakse ning

| b) | asukohariigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes. |
| --- | --- |

b)

b)

asukohariigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes.

asukohariigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes.

Lisaks punktis a nimetatud keel(t)ele võib vorm olla kättesaadav ka mõnes muus Euroopa Liidu institutsioonide ametlikus keeles.

Lisaks punktis a nimetatud keel(t)ele võib vorm olla kättesaadav ka mõnes muus Euroopa Liidu institutsioonide ametlikus keeles.

Nimetatud vorm tõlgitakse asukohariigi ametlikku keelde või ametlikesse keeltesse artiklis 48 ette nähtud kohaliku Schengeni koostöö raames.

Nimetatud vorm tõlgitakse asukohariigi ametlikku keelde või ametlikesse keeltesse artiklis 48 ette nähtud kohaliku Schengeni koostöö raames.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 22 c (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 22 c (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 34 – lõige 7

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 22c) | artikli 34 lõiget 7 muudetakse järgmiselt: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

22c)

22c)

artikli 34 lõiget 7 muudetakse järgmiselt:

7.   Viisaomanikul, kelle viisa on tühistatud või kehtetuks tunnistatud, on õigus otsus vaidlustada, välja arvatud juhul, kui viisa tunnistati kehtetuks tema taotlusel vastavalt lõikele 3. Kaebus esitatakse tühistamise või kehtetuks tunnistamise kohta otsuse teinud liikmesriigi vastu kooskõlas nimetatud liikmesriigi siseriikliku õigusega. Liikmesriigid teavitavad taotlejaid sellest, millist menetlust vaidlustamise korral kasutatakse, nagu see on täpsustatud VI lisas.

„7.   Viisaomanikul, kelle viisa on tühistatud või kehtetuks tunnistatud, on õigus otsus vaidlustada, välja arvatud juhul, kui viisa tunnistati kehtetuks tema taotlusel vastavalt lõikele 3. Kaebus esitatakse tühistamise või kehtetuks tunnistamise kohta otsuse teinud liikmesriigi vastu kooskõlas nimetatud liikmesriigi siseriikliku õigusega. Liikmesriigid teavitavad taotlejaid sellest, millist menetlust vaidlustamise korral kasutatakse, nagu see on täpsustatud VI lisas.
  Kui tühistatud viisa saaja asub juba liikmesriigi territooriumil, ei või otsust tema tagasisaatmise kohta teha enne, kui edasikaebamise tähtaeg on möödunud või lõplik otsus edasikaebuse kohta on saajale nõuetekohaselt teada antud.“

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 22 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 22 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 35 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 22b) | artikli 35 lõige 2 jäetakse välja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

22b)

22b)

artikli 35 lõige 2 jäetakse välja.

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 24

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 24

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 36a – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Asjaomane liikmesriik loob asjakohased struktuurid ja lähetab erikoolitusega töötajad, et menetleda viisataotlusi ning teha kõik kontrollid ja riskihinnang, nagu on ette nähtud artiklis 21. | 3.   Asjaomane liikmesriik loob asjakohased struktuurid ja lähetab erikoolitusega töötajad, et menetleda viisataotlusi ning teha kõik kontrollid ja riskihinnang, nagu on ette nähtud artiklis 21.
  Töötajad saavad digitaalsete failide haldamise alast koolitust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Asjaomane liikmesriik loob asjakohased struktuurid ja lähetab erikoolitusega töötajad, et menetleda viisataotlusi ning teha kõik kontrollid ja riskihinnang, nagu on ette nähtud artiklis 21.

3.   Asjaomane liikmesriik loob asjakohased struktuurid ja lähetab erikoolitusega töötajad, et menetleda viisataotlusi ning teha kõik kontrollid ja riskihinnang, nagu on ette nähtud artiklis 21.
  Töötajad saavad digitaalsete failide haldamise alast koolitust.

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 24 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 24 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 37 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 24b) | artikli 37 lõiget 2 muudetakse järgmiselt: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

24b)

24b)

artikli 37 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

2.   Viisakleebiste hoidmisel ja käitlemisel rakendatakse nõuetekohaseid julgeolekumeetmeid, et vältida pettusi või kleebiste kaotsiminekut. Iga konsulaat peab arvestust tema valduses olevate viisakleebiste üle ning registreerib iga viisakleebise kasutuse.

„2.   Viisakleebiste hoidmisel ja käitlemisel rakendatakse nõuetekohaseid julgeolekumeetmeid, et vältida pettusi või kleebiste kaotsiminekut. Iga konsulaat peab arvestust tema valduses olevate viisakleebiste üle ning registreerib iga viisakleebise kasutuse.
  Kõigist pettustest ja suurematest kaotsiminekutest tuleb teatada komisjonile.“

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 25

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 25

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 37 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Taotluste toimikuid säilitatakse vähemalt
  üks aasta
  alates kuupäevast, mil tehti artikli 23 lõikes 1 osutatud otsus taotluse kohta, või juhul, kui otsus edasi kaevati, siis kuni edasikaebamismenetluse lõpuni. | Taotluste toimikuid säilitatakse vähemalt
  kaks aastat
  alates kuupäevast, mil tehti artikli 23 lõikes 1 osutatud otsus taotluse kohta, või juhul, kui otsus edasi kaevati, siis kuni edasikaebamismenetluse lõpuni. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Taotluste toimikuid säilitatakse vähemalt
  üks aasta
  alates kuupäevast, mil tehti artikli 23 lõikes 1 osutatud otsus taotluse kohta, või juhul, kui otsus edasi kaevati, siis kuni edasikaebamismenetluse lõpuni.

üks aasta

Taotluste toimikuid säilitatakse vähemalt
  kaks aastat
  alates kuupäevast, mil tehti artikli 23 lõikes 1 osutatud otsus taotluse kohta, või juhul, kui otsus edasi kaevati, siis kuni edasikaebamismenetluse lõpuni.

kaks aastat

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 26 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 26 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 38 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 26a) | artiklisse 38 lisatakse järgmine lõige:




  „4a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et konsulaatidel on viisataotlejate jaoks olemas kaebuse esitamise menetlus. Konsulaat annab teavet selle menetluse kohta oma veebisaidil ja vajaduse korral välise teenusepakkuja kaudu. Liikmesriigid tagavad, et peetakse kaebuste registrit.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

26a)

26a)

artiklisse 38 lisatakse järgmine lõige:

„4a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et konsulaatidel on viisataotlejate jaoks olemas kaebuse esitamise menetlus. Konsulaat annab teavet selle menetluse kohta oma veebisaidil ja vajaduse korral välise teenusepakkuja kaudu. Liikmesriigid tagavad, et peetakse kaebuste registrit.“

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 26 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 26 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 39 – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 26b) | artikli 39 lõiget 1 muudetakse järgmiselt: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

26b)

26b)

artikli 39 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

1.   Liikmesriikide konsulaadid tagavad, et taotlejad võetakse viisakalt vastu.

„1.   Liikmesriikide konsulaadid tagavad, et taotlejad võetakse viisakalt vastu.
  Taotlejate vastuvõtmise korra puhul ja nende taotluste menetlemisel tuleb nõuetekohaselt austada põhiõigusi, nagu on osutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis. Viisataotluse menetlus peab olema asjatundik, taotlejatesse tuleb suhtuda lugupidavalt ja neid ei tohi diskrimineerida.“

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 26 c (uus)

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt 26 c (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 39 – lõige 3

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 26c) | Artikli 39 lõiget 3 muudetakse järgmiselt: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

26c)

26c)

Artikli 39 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

3.   Oma ülesannete täitmisel väldivad konsulaartöötajad isikute diskrimineerimist soo,
  rassilise või etnilise
  päritolu, usutunnistuse
  või
  veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.

„3.   Oma ülesannete täitmisel väldivad konsulaartöötajad isikute diskrimineerimist
  kodakondsuse,
  soo,
  sotsiaalse soo, perekonnaseisu,
  päritolu,
  tegeliku või eeldatava
  usutunnistuse, veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel.“

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 29 – alapunkt d

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 29 – alapunkt d

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 43 – lõige 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.   
  Liikmesriigid vastutavad isikuandmete kaitse normide järgimise
  eest ja tagavad, et välise teenuseosutaja üle teeb järelevalvet andmekaitse järelevalveasutus vastavalt määruse (EL) 2016/679 artikli 51 lõikele 1.“; | 9.   
  Asjaomane liikmesriik vastutab või asjaomased liikmesriigid vastutavad endiselt eeskirjade täitmise
  eest
  , sealhulgas põhiõiguste austamise
  ja
  eelkõige mittediskrimineerimise eest, samuti isikuandmete kaitse eest, ning nad
  tagavad, et välise teenuseosutaja üle teeb järelevalvet andmekaitse järelevalveasutus vastavalt määruse (EL) 2016/679 artikli 51 lõikele 1. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.   
  Liikmesriigid vastutavad isikuandmete kaitse normide järgimise
  eest ja tagavad, et välise teenuseosutaja üle teeb järelevalvet andmekaitse järelevalveasutus vastavalt määruse (EL) 2016/679 artikli 51 lõikele 1.“;

9.   
  Asjaomane liikmesriik vastutab või asjaomased liikmesriigid vastutavad endiselt eeskirjade täitmise
  eest
  , sealhulgas põhiõiguste austamise
  ja
  eelkõige mittediskrimineerimise eest, samuti isikuandmete kaitse eest, ning nad
  tagavad, et välise teenuseosutaja üle teeb järelevalvet andmekaitse järelevalveasutus vastavalt määruse (EL) 2016/679 artikli 51 lõikele 1.

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 33 – alapunkt b

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 33 – alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 48 – lõige 1a – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | tagada vajaduse korral taotluse vormi ühine tõlge; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

tagada vajaduse korral taotluse vormi ühine tõlge;

| c) | tagada vajaduse korral taotluse vormi
  ning viisa andmisest keeldumisest, viisa tühistamisest või selle kehtetuks tunnistamisest teatamise ja selle põhjendamise standardvormi
  ühine tõlge; |
| --- | --- |

c)

tagada vajaduse korral taotluse vormi
  ning viisa andmisest keeldumisest, viisa tühistamisest või selle kehtetuks tunnistamisest teatamise ja selle põhjendamise standardvormi
  ühine tõlge;

ning viisa andmisest keeldumisest, viisa tühistamisest või selle kehtetuks tunnistamisest teatamise ja selle põhjendamise standardvormi

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 33 – alapunkt d

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 33 – alapunkt d

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 48 – lõige 3 – punkt b – alapunkt vi

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| vi) | suundumused viisa andmisest keeldumise vallas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

vi)

suundumused viisa andmisest keeldumise vallas;

| vi) | suundumused viisa andmisest keeldumise vallas
  ja nende põhjused
  ; |
| --- | --- |

vi)

suundumused viisa andmisest keeldumise vallas
  ja nende põhjused
  ;

ja nende põhjused

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 33 – alapunkt d

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 33 – alapunkt d

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 48 – lõige 3 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | teave kindlustusseltside kohta, kes pakuvad nõuetekohast reisi- ja tervisekindlustust (sealhulgas kindlustuskaitse liigi ja võimaliku ülekindlustuse kontroll). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

d)

teave kindlustusseltside kohta, kes pakuvad nõuetekohast reisi- ja tervisekindlustust (sealhulgas kindlustuskaitse liigi ja võimaliku ülekindlustuse kontroll).

teave kindlustusseltside kohta, kes pakuvad nõuetekohast reisi- ja tervisekindlustust (sealhulgas kindlustuskaitse liigi ja võimaliku ülekindlustuse kontroll).

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 34 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 34 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 49

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 34a) | artiklit 49 muudetakse järgmiselt: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

34a)

34a)

artiklit 49 muudetakse järgmiselt:

Artikkel
  49

Artikkel

„Artikkel
  49

„Artikkel

Olümpia- ja paraolümpiamänge puudutav kord

Olümpia- ja paraolümpiamänge
  ja muid kõrgetasemelisi rahvusvahelisi spordivõistlusi
  puudutav kord

ja muid kõrgetasemelisi rahvusvahelisi spordivõistlusi

Olümpia- ja paraolümpiamänge võõrustavad liikmesriigid kohaldavad XI lisas sätestatud viisade andmist hõlbustavaid erimenetlusi ja -tingimusi.

Olümpia- ja paraolümpiamänge
  ja muid kõrgetasemelisi rahvusvahelisi spordivõistlusi
  võõrustavad liikmesriigid kohaldavad XI lisas sätestatud viisade andmist hõlbustavaid erimenetlusi ja -tingimusi.“

ja muid kõrgetasemelisi rahvusvahelisi spordivõistlusi

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 35

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 35

Määrus (EÜ) nr 810/2009

Artikkel 50b – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud
  õigusakt jõustub
  viivitamata ja
  seda
  kohaldatakse seni, kuni
  selle
  suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Delegeeritud
  õigusakti teatavakstegemisel
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist. | 1.   Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud
  õigusaktid jõustuvad
  viivitamata ja
  neid
  kohaldatakse seni, kuni
  nende
  suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Delegeeritud
  õigusakt tehakse
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  viivitamata ja üheaegselt teatavaks ning seejuures
  põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud
  õigusakt jõustub
  viivitamata ja
  seda
  kohaldatakse seni, kuni
  selle
  suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Delegeeritud
  õigusakti teatavakstegemisel
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.

1.   Käesoleva artikli kohaselt vastuvõetud delegeeritud
  õigusaktid jõustuvad
  viivitamata ja
  neid
  kohaldatakse seni, kuni
  nende
  suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Delegeeritud
  õigusakt tehakse
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  viivitamata ja üheaegselt teatavaks ning seejuures
  põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1

Artikkel 2 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Kolm
  aastat pärast [käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] esitab komisjon käesoleva määruse kohaldamise hinnangu. Kõnealuses üldhinnangus võrreldakse saavutatud tulemusi seatud eesmärkidega ja antakse ülevaade käesoleva määruse rakendamisest. | 1.   
  Kaks
  aastat pärast ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] esitab komisjon käesoleva määruse kohaldamise hinnangu. Kõnealuses üldhinnangus võrreldakse saavutatud tulemusi seatud eesmärkidega ja antakse ülevaade käesoleva määruse rakendamisest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Kolm
  aastat pärast [käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] esitab komisjon käesoleva määruse kohaldamise hinnangu. Kõnealuses üldhinnangus võrreldakse saavutatud tulemusi seatud eesmärkidega ja antakse ülevaade käesoleva määruse rakendamisest.

1.   
  Kaks
  aastat pärast ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] esitab komisjon käesoleva määruse kohaldamise hinnangu. Kõnealuses üldhinnangus võrreldakse saavutatud tulemusi seatud eesmärkidega ja antakse ülevaade käesoleva määruse rakendamisest.

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 2 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Hiljemalt üks aasta pärast ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse viisakleebistest loobumist ja digiviisade kasutuselevõtmist, mille tulemusena tuleb Schengeni viisa väljastamiseks see lihtsalt viisainfosüsteemis registreerida ja saata taotlejale selle kohta elektrooniline teatis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Hiljemalt üks aasta pärast ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse viisakleebistest loobumist ja digiviisade kasutuselevõtmist, mille tulemusena tuleb Schengeni viisa väljastamiseks see lihtsalt viisainfosüsteemis registreerida ja saata taotlejale selle kohta elektrooniline teatis.

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV a lisa (uus)

IV a lisa (uus)

Määrus (EÜ) nr 810/2009

XI lisa

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| XI LISA
  ERIMENETLUSED
  JA -TINGIMUSED, MILLEGA HÕLBUSTATAKSE VIISADE ANDMIST OLÜMPIA- VÕI PARAOLÜMPIAMÄNGUDEL OSALEVATELE OLÜMPIAPERE LIIKMETELE
  I | XI LISA
  ERIMENETLUSED
  JA -TINGIMUSED, MILLEGA HÕLBUSTATAKSE VIISADE ANDMIST OLÜMPIA- VÕI PARAOLÜMPIAMÄNGUDEL
  VÕI MUUDEL KÕRGETASEMELISTEL SPORDIVÕISTLUSTEL
  OSALEVATELE
  SPORTLASTELE JA
  OLÜMPIAPERE LIIKMETELE |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

XI LISA
  ERIMENETLUSED
  JA -TINGIMUSED, MILLEGA HÕLBUSTATAKSE VIISADE ANDMIST OLÜMPIA- VÕI PARAOLÜMPIAMÄNGUDEL OSALEVATELE OLÜMPIAPERE LIIKMETELE
  I

ERIMENETLUSED

I

XI LISA
  ERIMENETLUSED
  JA -TINGIMUSED, MILLEGA HÕLBUSTATAKSE VIISADE ANDMIST OLÜMPIA- VÕI PARAOLÜMPIAMÄNGUDEL
  VÕI MUUDEL KÕRGETASEMELISTEL SPORDIVÕISTLUSTEL
  OSALEVATELE
  SPORTLASTELE JA
  OLÜMPIAPERE LIIKMETELE

ERIMENETLUSED

VÕI MUUDEL KÕRGETASEMELISTEL SPORDIVÕISTLUSTEL

SPORTLASTELE JA

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0434/2018).

1

(18)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (ELT L 229, 29.6.2004, lk 35).

18

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (ELT L 229, 29.6.2004, lk 35).

(27)  Nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/71/EÜ kolmandate riikide kodanike teadusuuringute eesmärgil riiki lubamise erimenetluse kohta (ELT L 289, 3.11.2005, lk 15).

27

(27)  Nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiiv 2005/71/EÜ kolmandate riikide kodanike teadusuuringute eesmärgil riiki lubamise erimenetluse kohta (ELT L 289, 3.11.2005, lk 15).

27

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/310 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/310

---

P8_TA(2018)0496

Ühine käibemaksusüsteem teatavat künnist ületavate kaupade ja teenuste tarnete suhtes ajutiselt kohaldatava üldise pöördmaksustamise mehhanismi osas *

Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) teatavat künnist ületava kaupade tarnimise ja teenuste osutamise suhtes ajutiselt kohaldatava üldise pöördmaksustamise mehhanismi osas (COM(2016)0811 – C8-0023/2017 – 2016/0406(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2020/C 388/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2016)0811), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2016)0811),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0023/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0023/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0418/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0418/2018),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Selleks et vältida pettuseohu kandumist teistesse liikmesriikidesse, peaks kõikidel liikmesriikidel, kes vastavad teatavatele kriteeriumidele pettuse taseme osas, eelkõige seoses karussellpettusega, ja kelle puhul on kindlaks tehtud, et muud kontrollimeetmed ei ole kõnealuse pettuse vastu võitlemiseks piisavad, olema lubatud kasutada üldist pöördmaksustamise mehhanismi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Selleks et vältida pettuseohu kandumist teistesse liikmesriikidesse, peaks kõikidel liikmesriikidel, kes vastavad teatavatele kriteeriumidele pettuse taseme osas, eelkõige seoses karussellpettusega, ja kelle puhul on kindlaks tehtud, et muud kontrollimeetmed ei ole kõnealuse pettuse vastu võitlemiseks piisavad, olema lubatud kasutada üldist pöördmaksustamise mehhanismi.

| (4) | Selleks et vältida pettuseohu kandumist teistesse liikmesriikidesse, peaks kõikidel liikmesriikidel, kes vastavad teatavatele kriteeriumidele pettuse taseme osas, eelkõige seoses karussellpettusega, ja kelle puhul on kindlaks tehtud, et muud kontrollimeetmed ei ole kõnealuse pettuse vastu võitlemiseks piisavad, olema lubatud kasutada üldist pöördmaksustamise mehhanismi.
  Lisaks peaksid nad olema kohustatud kindlaks tegema, et maksukohustuse täitmisest saadav hinnanguline kasu ja maksusumma, mille kogumist eeldatakse üldise pöördmaksustamise mehhanismi kasutuselevõtmise tulemusena, kaaluvad üles üldise hinnangulise lisakoormuse ettevõtetele ja maksuhalduritele ning et ettevõtetele ja maksuhalduritele tekkivad kulud ei ole suuremad muude kontrollimeetmete kohaldamisest tulenevatest kuludest. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et vältida pettuseohu kandumist teistesse liikmesriikidesse, peaks kõikidel liikmesriikidel, kes vastavad teatavatele kriteeriumidele pettuse taseme osas, eelkõige seoses karussellpettusega, ja kelle puhul on kindlaks tehtud, et muud kontrollimeetmed ei ole kõnealuse pettuse vastu võitlemiseks piisavad, olema lubatud kasutada üldist pöördmaksustamise mehhanismi.
  Lisaks peaksid nad olema kohustatud kindlaks tegema, et maksukohustuse täitmisest saadav hinnanguline kasu ja maksusumma, mille kogumist eeldatakse üldise pöördmaksustamise mehhanismi kasutuselevõtmise tulemusena, kaaluvad üles üldise hinnangulise lisakoormuse ettevõtetele ja maksuhalduritele ning et ettevõtetele ja maksuhalduritele tekkivad kulud ei ole suuremad muude kontrollimeetmete kohaldamisest tulenevatest kuludest.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Samuti peaks liikmesriigil, kelle puhul on suur oht, et pettus kandub tema territooriumile kõnealuse mehhanismi lubamise tõttu piirnevas liikmesriigis, olema lubatud üldise pöördmaksustamise mehhanismi teatavatel tingimustel kohaldada, kui muud kontrollimeetmed oleksid pettuseohu vältimisel ebapiisavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Samuti peaks liikmesriigil, kelle puhul on suur oht, et pettus kandub tema territooriumile kõnealuse mehhanismi lubamise tõttu piirnevas liikmesriigis, olema lubatud üldise pöördmaksustamise mehhanismi teatavatel tingimustel kohaldada, kui muud kontrollimeetmed oleksid pettuseohu vältimisel ebapiisavad.

välja jäetud

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Kui liikmesriik otsustab kohaldada üldist pöördmaksustamise mehhanismi, peaks ta seda kohaldama
  kõikide
  kindlaksmääratud
  arvekünnist ületavate
  kaupade ja teenuste
  tarnete
  suhtes. Üldine pöördmaksustamise mehhanism ei tohiks piirduda ühegi konkreetse sektoriga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Kui liikmesriik otsustab kohaldada üldist pöördmaksustamise mehhanismi, peaks ta seda kohaldama
  kõikide
  kindlaksmääratud
  arvekünnist ületavate
  kaupade ja teenuste
  tarnete
  suhtes. Üldine pöördmaksustamise mehhanism ei tohiks piirduda ühegi konkreetse sektoriga.

| (6) | Kui liikmesriik otsustab kohaldada üldist pöördmaksustamise mehhanismi, peaks ta seda kohaldama
  igasuguse
  kindlaksmääratud
  tehingukünnist ületava riigisisese
  kaupade
  tarnimise
  ja teenuste
  osutamise
  suhtes. Üldine pöördmaksustamise mehhanism ei tohiks piirduda ühegi konkreetse sektoriga. |
| --- | --- |

(6)

Kui liikmesriik otsustab kohaldada üldist pöördmaksustamise mehhanismi, peaks ta seda kohaldama
  igasuguse
  kindlaksmääratud
  tehingukünnist ületava riigisisese
  kaupade
  tarnimise
  ja teenuste
  osutamise
  suhtes. Üldine pöördmaksustamise mehhanism ei tohiks piirduda ühegi konkreetse sektoriga.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Selleks et oleks võimalik hinnata, kas üldise pöördmaksustamise mehhanismi kasutuselevõtt ühes liikmesriigis ei too kaasa pettuse kandumist teistesse liikmesriikidesse, samuti siseturu toimimist mõjutavate võimalike häirete ulatust, on asjakohane näha ette üldist pöördmaksustamise mehhanismi kohaldavate liikmesriikide ja teiste liikmesriikide vahel teabe vahetamise kohustus. Kogu sellise teabevahetuse suhtes tuleks kohaldada isikuandmete kaitse ja konfidentsiaalsuse sätteid. Need sätted näevad ette erandid ja piirangud liikmesriikide ja liidu huvide kaitsmiseks maksustamise valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Selleks et oleks võimalik hinnata, kas üldise pöördmaksustamise mehhanismi kasutuselevõtt ühes liikmesriigis ei too kaasa pettuse kandumist teistesse liikmesriikidesse, samuti siseturu toimimist mõjutavate võimalike häirete ulatust, on asjakohane näha ette üldist pöördmaksustamise mehhanismi kohaldavate liikmesriikide ja teiste liikmesriikide vahel teabe vahetamise kohustus. Kogu sellise teabevahetuse suhtes tuleks kohaldada isikuandmete kaitse ja konfidentsiaalsuse sätteid. Need sätted näevad ette erandid ja piirangud liikmesriikide ja liidu huvide kaitsmiseks maksustamise valdkonnas.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 199c – lõige 1 – lõik

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kuni 30. juunini 2022 võib liikmesriik erandina artiklist 139 näha üldise pöördmaksustamise mehhanismina ette, et käibemaksu on kohustatud tasuma maksukohustuslane, kellele tarnitakse kaupu ja teenuseid, kellele tarnitavate kaupade ja teenuste maksumus ületab 10 000 eurot arve kohta. | Kuni 30. juunini 2022 võib liikmesriik erandina artiklist 139 näha üldise pöördmaksustamise mehhanismina ette, et käibemaksu on kohustatud tasuma maksukohustuslane, kellele tarnitakse kaupu ja
  osutatakse
  teenuseid, kellele tarnitavate kaupade ja
  osutatavate
  teenuste maksumus ületab 25 000 eurot arve kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kuni 30. juunini 2022 võib liikmesriik erandina artiklist 139 näha üldise pöördmaksustamise mehhanismina ette, et käibemaksu on kohustatud tasuma maksukohustuslane, kellele tarnitakse kaupu ja teenuseid, kellele tarnitavate kaupade ja teenuste maksumus ületab 10 000 eurot arve kohta.

Kuni 30. juunini 2022 võib liikmesriik erandina artiklist 139 näha üldise pöördmaksustamise mehhanismina ette, et käibemaksu on kohustatud tasuma maksukohustuslane, kellele tarnitakse kaupu ja
  osutatakse
  teenuseid, kellele tarnitavate kaupade ja
  osutatavate
  teenuste maksumus ületab 25 000 eurot arve kohta.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 199c – lõige 1 – lõik 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | käibemaksu
  alalaekumine (väljendatuna protsendina käibemaksukohustuste kogusummast)
  on viis
  protsendipunkti üle
  ELi keskmise
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

käibemaksu
  alalaekumine (väljendatuna protsendina käibemaksukohustuste kogusummast)
  on viis
  protsendipunkti üle
  ELi keskmise
  ;

| a) | arvutatuna vastavalt komisjoni poolt 23. augustil 2016 avaldatud käibemaksu alalaekumist käsitlevas 2016. aasta lõpparuandes esitatud meetodile ja andmetele oli tema käibemaksu
  alalaekumine
  2014. aastal
  (väljendatuna protsendina käibemaksukohustuste kogusummast)
  vähemalt 15
   protsendipunkti üle
  ühenduse käibemaksu alalaekumise mediaani
  ; |
| --- | --- |

a)

arvutatuna vastavalt komisjoni poolt 23. augustil 2016 avaldatud käibemaksu alalaekumist käsitlevas 2016. aasta lõpparuandes esitatud meetodile ja andmetele oli tema käibemaksu
  alalaekumine
  2014. aastal
  (väljendatuna protsendina käibemaksukohustuste kogusummast)
  vähemalt 15
   protsendipunkti üle
  ühenduse käibemaksu alalaekumise mediaani
  ;

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 199c – lõige 1 – lõik 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | karussellpettuse
  tase on üle 25 % kogu käibemaksu alalaekumise summast; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

karussellpettuse
  tase on üle 25 % kogu käibemaksu alalaekumise summast;

| b) | tema karussellpettuse
  tase on
  , tuginedes mõjuhinnangule, mis oli lisatud käesoleva artikli seadusandlikule ettepanekule, punktis a osutatud aruandes nimetatud aastal
  üle 25 % kogu käibemaksu alalaekumise summast
  ning |
| --- | --- |

b)

tema karussellpettuse
  tase on
  , tuginedes mõjuhinnangule, mis oli lisatud käesoleva artikli seadusandlikule ettepanekule, punktis a osutatud aruandes nimetatud aastal
  üle 25 % kogu käibemaksu alalaekumise summast
  ning

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 199c – lõige 1 – lõik 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | on tehtud
  kindlaks, et muud kontrollimeetmed ei ole piisavad karussellpettuse vastu võitlemiseks tema territooriumil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

on tehtud
  kindlaks, et muud kontrollimeetmed ei ole piisavad karussellpettuse vastu võitlemiseks tema territooriumil.

| c) | ta on teinud
  kindlaks, et muud kontrollimeetmed ei ole piisavad karussellpettuse vastu võitlemiseks tema territooriumil
  , täpsustades eelkõige, milliseid kontrollimeetmeid on kohaldatud ja mis olid konkreetsed tulemuslikkuse puudumise põhjused, samuti täpsustades põhjused, miks käibemaksualane halduskoostöö on osutunud ebapiisavaks, ning |
| --- | --- |

c)

ta on teinud
  kindlaks, et muud kontrollimeetmed ei ole piisavad karussellpettuse vastu võitlemiseks tema territooriumil
  , täpsustades eelkõige, milliseid kontrollimeetmeid on kohaldatud ja mis olid konkreetsed tulemuslikkuse puudumise põhjused, samuti täpsustades põhjused, miks käibemaksualane halduskoostöö on osutunud ebapiisavaks, ning

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 199c – lõige 1 – lõik 2 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | ta on teinud kindlaks, et maksukohustuse täitmisest saadav hinnanguline kasu ja maksusumma, mille kogumist eeldatakse üldise pöördmaksustamise mehhanismi kasutuselevõtmise tulemusena, kaaluvad üles üldise eeldatava lisakoormuse ettevõtetele ja maksuhalduritele vähemalt 25 % võrra, ning |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ta on teinud kindlaks, et maksukohustuse täitmisest saadav hinnanguline kasu ja maksusumma, mille kogumist eeldatakse üldise pöördmaksustamise mehhanismi kasutuselevõtmise tulemusena, kaaluvad üles üldise eeldatava lisakoormuse ettevõtetele ja maksuhalduritele vähemalt 25 % võrra, ning

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 199c – lõige 1 – lõik 2 – punkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | cb) | ta on teinud kindlaks, et ettevõtetele ja maksuhalduritele üldise pöördmaksustamise mehhanismi kasutuselevõtmise tulemusena tekkivad kulud ei ole suuremad muude kontrollimeetmete kohaldamisest tulenevatest kuludest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

cb)

ta on teinud kindlaks, et ettevõtetele ja maksuhalduritele üldise pöördmaksustamise mehhanismi kasutuselevõtmise tulemusena tekkivad kulud ei ole suuremad muude kontrollimeetmete kohaldamisest tulenevatest kuludest.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 199c – lõige 1 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid lisavad lõikes 4 osutatud taotlusele käibemaksu alalaekumise arvutuse vastavalt
  viimases
  komisjoni avaldatud käibemaksu alalaekumist käsitlevas aruandes esitatud
  meetoditele
  ja andmetele. | Liikmesriigid lisavad lõikes 4 osutatud taotlusele
  teise lõigu punktis a osutatud
  käibemaksu alalaekumise arvutuse vastavalt komisjoni avaldatud käibemaksu alalaekumist käsitlevas aruandes esitatud
  meetodile
  ja andmetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid lisavad lõikes 4 osutatud taotlusele käibemaksu alalaekumise arvutuse vastavalt
  viimases
  komisjoni avaldatud käibemaksu alalaekumist käsitlevas aruandes esitatud
  meetoditele
  ja andmetele.

Liikmesriigid lisavad lõikes 4 osutatud taotlusele
  teise lõigu punktis a osutatud
  käibemaksu alalaekumise arvutuse vastavalt komisjoni avaldatud käibemaksu alalaekumist käsitlevas aruandes esitatud
  meetodile
  ja andmetele.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 199c – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Kuni 30. juunini 2022 võib liikmesriik näha ette, et käibemaksu on kohustatud tasuma maksukohustuslane, kellele tarnitavate kaupade ja teenuste maksumus ületab 10 000 eurot arve kohta, kui: | välja jäetud |
| (a) | sellel liikmesriigil on ühine piir liikmesriigiga, kellel on lubatud üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldada; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Kuni 30. juunini 2022 võib liikmesriik näha ette, et käibemaksu on kohustatud tasuma maksukohustuslane, kellele tarnitavate kaupade ja teenuste maksumus ületab 10 000 eurot arve kohta, kui:

välja jäetud

välja jäetud

(a)

(a)

sellel liikmesriigil on ühine piir liikmesriigiga, kellel on lubatud üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldada;

sellel liikmesriigil on ühine piir liikmesriigiga, kellel on lubatud üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldada;

| (b) | selle liikmesriigi puhul on suur oht, et pettus kandub tema territooriumile üldise pöördmaksustamise mehhanismi lubamise tõttu naaberliikmesriigis, |
| --- | --- |

(b)

(b)

selle liikmesriigi puhul on suur oht, et pettus kandub tema territooriumile üldise pöördmaksustamise mehhanismi lubamise tõttu naaberliikmesriigis,

selle liikmesriigi puhul on suur oht, et pettus kandub tema territooriumile üldise pöördmaksustamise mehhanismi lubamise tõttu naaberliikmesriigis,

| (c) | on tehtud kindlaks, et muud kontrollimeetmed ei ole piisavad pettuse vastu võitlemiseks tema territooriumil. |
| --- | --- |

(c)

(c)

on tehtud kindlaks, et muud kontrollimeetmed ei ole piisavad pettuse vastu võitlemiseks tema territooriumil.

on tehtud kindlaks, et muud kontrollimeetmed ei ole piisavad pettuse vastu võitlemiseks tema territooriumil.

Muudatusettepanek 13

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1

Artikkel 1 – lõik 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 199c – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Üldist pöördmaksustamise mehhanismi kohaldavad liikmesriigid kehtestavad asjakohased ja tulemuslikud
  elektroonilised aruandluskohustused
  kõigile maksukohustuslastele, eelkõige
  maksukohustuslastele
  , kes tarnivad või
  ostavad
  kaupu
  ja
  teenuseid, mille suhtes kõnealust mehhanismi kohaldatakse. | 3.   Üldist pöördmaksustamise mehhanismi kohaldavad liikmesriigid kehtestavad asjakohased ja tulemuslikud
  elektroonilise aruandluse kohustused
  kõigile maksukohustuslastele, eelkõige
  neile
  , kes tarnivad või
  saavad
  kaupu
  või osutavad või saavad
  teenuseid, mille suhtes kõnealust mehhanismi kohaldatakse
  , eesmärgiga tagada üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamise tõhus toimimine ja jälgimine
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Üldist pöördmaksustamise mehhanismi kohaldavad liikmesriigid kehtestavad asjakohased ja tulemuslikud
  elektroonilised aruandluskohustused
  kõigile maksukohustuslastele, eelkõige
  maksukohustuslastele
  , kes tarnivad või
  ostavad
  kaupu
  ja
  teenuseid, mille suhtes kõnealust mehhanismi kohaldatakse.

3.   Üldist pöördmaksustamise mehhanismi kohaldavad liikmesriigid kehtestavad asjakohased ja tulemuslikud
  elektroonilise aruandluse kohustused
  kõigile maksukohustuslastele, eelkõige
  neile
  , kes tarnivad või
  saavad
  kaupu
  või osutavad või saavad
  teenuseid, mille suhtes kõnealust mehhanismi kohaldatakse
  , eesmärgiga tagada üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamise tõhus toimimine ja jälgimine
  .

Muudatusettepanek 14

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1

Artikkel 1 – lõik 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 199c – lõige 4 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | üksikasjalik põhjendus
  lõigetes
  1
  ja 2
  osutatud tingimuste täitmise kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

üksikasjalik põhjendus
  lõigetes
  1
  ja 2
  osutatud tingimuste täitmise kohta;

lõigetes

ja 2

| a) | üksikasjalik põhjendus
  lõikes
   1 osutatud tingimuste täitmise kohta
  ning |
| --- | --- |

a)

üksikasjalik põhjendus
  lõikes
   1 osutatud tingimuste täitmise kohta
  ning

lõikes

ning

Muudatusettepanek 15

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1

Artikkel 1 – lõik 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 199c – lõige 4 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamise alguskuupäev ja kohaldamisperiood; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamise alguskuupäev ja kohaldamisperiood;

| b) | üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamise alguskuupäev ja kohaldamisperiood
  ning |
| --- | --- |

b)

üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamise alguskuupäev ja kohaldamisperiood
  ning

ning

Muudatusettepanek 16

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1

Artikkel 1 – lõik 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 199c – lõige 4 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | meetmed maksukohustuslaste teavitamiseks üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamise algusest; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

meetmed maksukohustuslaste teavitamiseks üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamise algusest;

| c) | meetmed maksukohustuslaste teavitamiseks üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamise algusest
  ning |
| --- | --- |

c)

meetmed maksukohustuslaste teavitamiseks üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamise algusest
  ning

ning

Muudatusettepanek 17

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1

Artikkel 1 – lõik 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 199c – lõige 4 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | lõikes
  3
  osutatud kaasnevate meetmete üksikasjalik kirjeldus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

lõikes
  3
  osutatud kaasnevate meetmete üksikasjalik kirjeldus.

3

| d) | lõikes 
  2
  osutatud kaasnevate meetmete üksikasjalik kirjeldus. |
| --- | --- |

d)

lõikes 
  2
  osutatud kaasnevate meetmete üksikasjalik kirjeldus.

2

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1

Artikkel 1 – lõik 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 199c – lõige 7 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Üldist pöördmaksustamise mehhanismi kohaldavad liikmesriigid esitavad komisjonile vahearuande hiljemalt
  kaks aastat
  pärast üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamise algust. Selles aruandes antakse üksikasjalik hinnang üldise pöördmaksustamise mehhanismi tulemuslikkuse kohta. | Üldist pöördmaksustamise mehhanismi kohaldav liikmesriik esitab elektrooniliselt kõigile liikmesriikidele: |
| | a) | nende isikute nimed, kelle suhtes on üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamise alguskuupäevale eelnenud 12 kuu jooksul algatatud kas kriminaal- või haldusmenetlus käibemaksupettuse eest, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Üldist pöördmaksustamise mehhanismi kohaldavad liikmesriigid esitavad komisjonile vahearuande hiljemalt
  kaks aastat
  pärast üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamise algust. Selles aruandes antakse üksikasjalik hinnang üldise pöördmaksustamise mehhanismi tulemuslikkuse kohta.

kaks aastat

Üldist pöördmaksustamise mehhanismi kohaldav liikmesriik esitab elektrooniliselt kõigile liikmesriikidele:

Üldist pöördmaksustamise mehhanismi kohaldav liikmesriik esitab elektrooniliselt kõigile liikmesriikidele:

a)

a)

nende isikute nimed, kelle suhtes on üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamise alguskuupäevale eelnenud 12 kuu jooksul algatatud kas kriminaal- või haldusmenetlus käibemaksupettuse eest,

nende isikute nimed, kelle suhtes on üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamise alguskuupäevale eelnenud 12 kuu jooksul algatatud kas kriminaal- või haldusmenetlus käibemaksupettuse eest,

| b) | nende isikute nimed, sealhulgas juriidiliste isikute korral nende juhatajate nimed, kelle käibemaksukohustuslasena registreerimine kõnealuses liikmesriigis lõpetati üldise pöördmaksustamise mehhanismi kasutuselevõtu ajal, ning |
| --- | --- |

b)

b)

nende isikute nimed, sealhulgas juriidiliste isikute korral nende juhatajate nimed, kelle käibemaksukohustuslasena registreerimine kõnealuses liikmesriigis lõpetati üldise pöördmaksustamise mehhanismi kasutuselevõtu ajal, ning

nende isikute nimed, sealhulgas juriidiliste isikute korral nende juhatajate nimed, kelle käibemaksukohustuslasena registreerimine kõnealuses liikmesriigis lõpetati üldise pöördmaksustamise mehhanismi kasutuselevõtu ajal, ning

| c) | nende isikute nimed, sealhulgas juriidiliste isikute korral nende juhatajate nimed, kes ei ole üldise pöördmaksustamise mehhanismi kasutuselevõtule järgnenud kahe järjestikuse maksustamisperioodi kohta esitanud oma käibedeklaratsiooni. |
| --- | --- |

c)

c)

nende isikute nimed, sealhulgas juriidiliste isikute korral nende juhatajate nimed, kes ei ole üldise pöördmaksustamise mehhanismi kasutuselevõtule järgnenud kahe järjestikuse maksustamisperioodi kohta esitanud oma käibedeklaratsiooni.

nende isikute nimed, sealhulgas juriidiliste isikute korral nende juhatajate nimed, kes ei ole üldise pöördmaksustamise mehhanismi kasutuselevõtule järgnenud kahe järjestikuse maksustamisperioodi kohta esitanud oma käibedeklaratsiooni.

Punktides a ja b osutatud teave esitatakse hiljemalt kolme kuu möödumisel pärast üldise pöördmaksustamise mehhanismi kasutuselevõttu ning seda ajakohastatakse seejärel iga kolme kuu tagant. Punktis c osutatud teave esitatakse hiljemalt üheksa kuu möödumisel pärast üldise pöördmaksustamise mehhanismi kasutuselevõttu ning seda ajakohastatakse seejärel iga kolme kuu tagant.

Punktides a ja b osutatud teave esitatakse hiljemalt kolme kuu möödumisel pärast üldise pöördmaksustamise mehhanismi kasutuselevõttu ning seda ajakohastatakse seejärel iga kolme kuu tagant. Punktis c osutatud teave esitatakse hiljemalt üheksa kuu möödumisel pärast üldise pöördmaksustamise mehhanismi kasutuselevõttu ning seda ajakohastatakse seejärel iga kolme kuu tagant.

Üldist pöördmaksustamise mehhanismi kohaldavad liikmesriigid esitavad komisjonile vahearuande hiljemalt
  ühe aasta möödumisel
  pärast üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamise algust. Selles aruandes antakse üksikasjalik hinnang üldise pöördmaksustamise mehhanismi tulemuslikkuse kohta.

ühe aasta möödumisel

Muudatusettepanek 19

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1

Artikkel 1 – lõik 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 199c – lõige 8 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid, kes ei kohalda
  üldist pöördmaksustamise mehhanismi
  , esitavad komisjonile vahearuande
  seoses tema
  territooriumile
  teises liikmesriigis
  üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamisest
  tuleneva
  mõju kohta
  hiljemalt 30. juuniks 2019, kui kõnealuseks kuupäevaks on üldist
  pöördmaksustamise mehhanismi
  kohaldatud
  ühes liikmesriigis
  vähemalt üks
  aasta. | Liikmesriigid, kes
  kõnealust mehhanismi
  ei kohalda, esitavad komisjonile vahearuande
  nende
  territooriumile
  teistes liikmesriikides
  üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamisest
  tulenenud
  mõju kohta
  . Kõnealune aruanne esitatakse komisjonile kolme kuu jooksul pärast üldise
  pöördmaksustamise mehhanismi
  kohaldamist
  ühes liikmesriigis
  ühe
  aasta
  jooksul
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid, kes ei kohalda
  üldist pöördmaksustamise mehhanismi
  , esitavad komisjonile vahearuande
  seoses tema
  territooriumile
  teises liikmesriigis
  üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamisest
  tuleneva
  mõju kohta
  hiljemalt 30. juuniks 2019, kui kõnealuseks kuupäevaks on üldist
  pöördmaksustamise mehhanismi
  kohaldatud
  ühes liikmesriigis
  vähemalt üks
  aasta.

üldist pöördmaksustamise mehhanismi

seoses tema

teises liikmesriigis

tuleneva

hiljemalt 30. juuniks 2019, kui kõnealuseks kuupäevaks on üldist

kohaldatud

vähemalt üks

Liikmesriigid, kes
  kõnealust mehhanismi
  ei kohalda, esitavad komisjonile vahearuande
  nende
  territooriumile
  teistes liikmesriikides
  üldise pöördmaksustamise mehhanismi kohaldamisest
  tulenenud
  mõju kohta
  . Kõnealune aruanne esitatakse komisjonile kolme kuu jooksul pärast üldise
  pöördmaksustamise mehhanismi
  kohaldamist
  ühes liikmesriigis
  ühe
  aasta
  jooksul
  .

kõnealust mehhanismi

nende

teistes liikmesriikides

tulenenud

. Kõnealune aruanne esitatakse komisjonile kolme kuu jooksul pärast üldise

kohaldamist

ühe

jooksul

Muudatusettepanek 20

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1

Artikkel 1 – lõik 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 199c – lõige 10 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | muutused käibemaksu alalaekumises; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

a)

muutused käibemaksu alalaekumises;

muutused käibemaksu alalaekumises;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 2

Artikkel 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Seda kohaldatakse kuni 30.
  septembrini
  2022. | Seda kohaldatakse kuni 30. 
  juunini
   2022. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Seda kohaldatakse kuni 30.
  septembrini
  2022.

septembrini

Seda kohaldatakse kuni 30. 
  juunini
   2022.

juunini

---

Kolmapäev, 12. detsember 2018

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/319 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/319

---

P8_TA(2018)0500

Paranduseelarve projekt nr 6/2018: maksete ja kulukohustuste assigneeringute vähendamine (omavahendid)

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2018. aasta paranduseelarve projekti nr 6/2018 kohta: maksete ja kulukohustuste assigneeringute vähendamine vastavalt ajakohastatud kuluprognoosidele ning tulu (omavahendid) ajakohastamine (13961/2018 – C8-0488/2018 – 2018/2244(BUD))

(2020/C 388/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (2), eriti selle artiklit 44, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (2), eriti selle artiklit 44,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 30. novembril 2017. aastal (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 30. novembril 2017. aastal (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (4),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (6),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 6/2018, mille komisjon võttis vastu 12. oktoobril 2018. aastal (COM(2018)0704), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 6/2018, mille komisjon võttis vastu 12. oktoobril 2018. aastal (COM(2018)0704),

| — | võttes arvesse 26. novembril 2018. aastal vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 6/2018 kohta (13961/2018 – C8-0488/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. novembril 2018. aastal vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 6/2018 kohta (13961/2018 – C8-0488/2018),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0399/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0399/2018),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 6/2018 eesmärk on ajakohastada nii eelarve kulu- kui ka tulupoolt, et võtta arvesse viimaseid suundumusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 6/2018 eesmärk on ajakohastada nii eelarve kulu- kui ka tulupoolt, et võtta arvesse viimaseid suundumusi;

| B. | arvestades, et kulude poolel vähendatakse paranduseelarve projektiga nr 6/2018 rubriigi 1a „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ ning rubriigi 2 „Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad“ eelarveridade kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vastavalt 48,7 miljoni ja 44,7 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kulude poolel vähendatakse paranduseelarve projektiga nr 6/2018 rubriigi 1a „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ ning rubriigi 2 „Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad“ eelarveridade kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vastavalt 48,7 miljoni ja 44,7 miljoni euro võrra;

| C. | arvestades, et tulude poolel muudetakse paranduseelarve projektiga nr 6/2018 traditsiooniliste omavahendite (st tollimaksud ja suhkrumaksud) ning käibemaksu- ja kogurahvatulu baaside prognoosi, samuti kantakse eelarvesse asjaomased Ühendkuningriigile võimaldatavad korrigeerimised ja nende rahastamine, mis kõik mõjutab ELi eelarvesse kantavate liikmesriikide omavahendite sissemaksete jaotust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tulude poolel muudetakse paranduseelarve projektiga nr 6/2018 traditsiooniliste omavahendite (st tollimaksud ja suhkrumaksud) ning käibemaksu- ja kogurahvatulu baaside prognoosi, samuti kantakse eelarvesse asjaomased Ühendkuningriigile võimaldatavad korrigeerimised ja nende rahastamine, mis kõik mõjutab ELi eelarvesse kantavate liikmesriikide omavahendite sissemaksete jaotust;

| 1. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 2014. – 2020. aasta programmide rakendamine saavutab lõpuks täismahu ja selle tulemuseks on kulude poole kõigest väike korrigeerimine võrreldes 2016. ja 2017. aastal vastu võetud väga mahukate paranduseelarvetega; julgustab komisjoni ja liikmesriike tegema tagasi viimasel kolmel aastal tekkinud suured viivitused; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab teadmiseks omavahendite tasakaalustamise tehnilise protsessi, mis on vajalik traditsiooniliste omavahendite ja käibemaksu prognoosi läbivaatamise ning Ühendkuningriigile võimaldatava korrigeerimise ajakohastamise tõttu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 6/2018 kohta heaks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 6/2018 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(3)  ELT L 57, 28.2.2018, lk 1.

(4)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(5)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(6)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/321 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/321

---

P8_TA(2018)0501

Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmine praeguste rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks võetavate kiireloomuliste meetmete rahastamiseks eelarvest

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta praeguste rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks võetavate kiireloomuliste meetmete rahastamiseks eelarvest (COM(2018)0901 – C8-0492/2018 – 2018/2274(BUD))

(2020/C 388/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0901 – C8-0492/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0901 – C8-0492/2018),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), eriti selle artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), eriti selle artiklit 11,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2), eriti selle punkti 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2), eriti selle punkti 12,

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 30. novembril 2018. aastal vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 314 lõikele 8 vastu võetud Euroopa Liidu 2019. aasta uut üldeelarve projekti (COM(2018)0900), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 30. novembril 2018. aastal vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 314 lõikele 8 vastu võetud Euroopa Liidu 2019. aasta uut üldeelarve projekti (COM(2018)0900),

| — | võttes arvesse 4. detsembri 2018. aasta eelarveteemaliste kolmepoolsete läbirääkimiste järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. detsembri 2018. aasta eelarveteemaliste kolmepoolsete läbirääkimiste järeldusi,

| — | võttes arvesse 11. detsembril 2018. aastal vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2019. aasta teise üldeelarve projekti kohta (15205/2018 – C8-0499/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. detsembril 2018. aastal vastu võetud ja samal päeval Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2019. aasta teise üldeelarve projekti kohta (15205/2018 – C8-0499/2018),

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0455/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0455/2018),

| A. | arvestades, et paindlikkusinstrumendi eesmärk on teataval eelarveaastal rahastada selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paindlikkusinstrumendi eesmärk on teataval eelarveaastal rahastada selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires;

| B. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku võtta kasutusele paindlikkusinstrument, et täiendada liidu 2019. aasta üldeelarves ette nähtud rahastamist üle rubriigi 3 ülemmäära 985 629 138 euroga, et rahastada meetmeid rände, pagulaste ja julgeoleku valdkonnas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku võtta kasutusele paindlikkusinstrument, et täiendada liidu 2019. aasta üldeelarves ette nähtud rahastamist üle rubriigi 3 ülemmäära 985 629 138 euroga, et rahastada meetmeid rände, pagulaste ja julgeoleku valdkonnas;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu esindajad leppisid 4. detsembri 2018. aasta eelarveteemalistel kolmepoolsetel läbirääkimistel kokku võtta programmide „Horisont 2020“ ja „Erasmus+“ tugevdamise tõttu alamrubriigis 1a lisaks kasutusele paindlikkusinstrument summas 178 715 475 eurot; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu esindajad leppisid 4. detsembri 2018. aasta eelarveteemalistel kolmepoolsetel läbirääkimistel kokku võtta programmide „Horisont 2020“ ja „Erasmus+“ tugevdamise tõttu alamrubriigis 1a lisaks kasutusele paindlikkusinstrument summas 178 715 475 eurot;

| 1. | nõustub paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega summas 1 164 344 613 eurot kulukohustuste assigneeringutena; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kordab, et kõnealuse instrumendi kasutuselevõtmine, mis on ette nähtud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikliga 11, näitab veel kord tungivat vajadust liidu eelarve suurema paindlikkuse järele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kordab oma ammust seisukohta, et paindlikkusinstrumendi raames varem võetud kulukohustustest tulenevaid makseid võib arvestada üksnes väljaspool mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(2)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta ELi konkurentsivõime põhiprogrammide tugevdamiseks ning praeguste rände-, pagulas- ja julgeolekuprobleemide lahendamiseks võetavate kiireloomuliste meetmete rahastamiseks eelarvest

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2019/276).

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/324 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/324

---

P8_TA(2018)0502

ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine, et võimaldada ettemaksete tegemist liidu 2019. aasta üldeelarvest

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et võimaldada ettemaksete tegemist liidu 2019. aasta üldeelarvest (COM(2018)0281 – C8-0221/2018 – 2018/2074(BUD))

(2020/C 388/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0281 – C8-0221/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0281 – C8-0221/2018),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 10,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3), eriti selle punkti 11,

| — | võttes arvesse 4. detsembri 2018. aasta kolmepoolsete läbirääkimiste tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. detsembri 2018. aasta kolmepoolsete läbirääkimiste tulemusi,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0453/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0453/2018),

| A. | arvestades, et kooskõlas määrusega (EL) nr 661/2014, millega muudeti määrust (EÜ) nr 2012/2002, tehti eelmaksete tegemiseks liidu üldeelarvest assigneeringutena kättesaadavaks 50 000 000 eurot; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kooskõlas määrusega (EL) nr 661/2014, millega muudeti määrust (EÜ) nr 2012/2002, tehti eelmaksete tegemiseks liidu üldeelarvest assigneeringutena kättesaadavaks 50 000 000 eurot;

| 1. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et võimaldada ettemaksete tegemist liidu 2019. aasta üldeelarvest

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2019/277).

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/326 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/326

---

P8_TA(2018)0503

Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2019. aasta teise üldeelarve projekti kohta (15205/2018 – C8-0499/2018 – 2018/2275(BUD))

(2020/C 388/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (4) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (4) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2018. aasta resolutsiooni eelarve koostamise üldsuuniste kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2018. aasta resolutsiooni eelarve koostamise üldsuuniste kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 19. aprilli 2018. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2019. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. aprilli 2018. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2019. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (7),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 21. juunil 2018. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve projekti (COM(2018)0600), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 21. juunil 2018. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve projekti (COM(2018)0600),

| — | võttes arvesse 4. septembril 2018. aastal vastu võetud ja 13. septembril 2018. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve projekti kohta (11737/2018 – C8-0410/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. septembril 2018. aastal vastu võetud ja 13. septembril 2018. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve projekti kohta (11737/2018 – C8-0410/2018),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni volituse kohta 2019. aasta eelarve projekti kolmepoolseteks läbirääkimisteks (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2018. aasta resolutsiooni volituse kohta 2019. aasta eelarve projekti kolmepoolseteks läbirääkimisteks (8),

| — | võttes arvesse oma 24. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve projekti kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve projekti kohta (9),

| — | võttes arvesse asjaolu, et lepituskomitee ei jõudnud ühise teksti suhtes kokkuleppele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõikes 6 ette nähtud 21 päeva jooksul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse asjaolu, et lepituskomitee ei jõudnud ühise teksti suhtes kokkuleppele Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 314 lõikes 6 ette nähtud 21 päeva jooksul,

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 30. novembril 2018. aastal vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 314 lõikele 8 vastu võetud Euroopa Liidu 2019. aasta teist üldeelarve projekti (COM(2018)0900), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 30. novembril 2018. aastal vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 314 lõikele 8 vastu võetud Euroopa Liidu 2019. aasta teist üldeelarve projekti (COM(2018)0900),

| — | võttes arvesse 4. detsembri 2018. aasta eelarveteemaliste kolmepoolsete läbirääkimiste järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. detsembri 2018. aasta eelarveteemaliste kolmepoolsete läbirääkimiste järeldusi,

| — | võttes arvesse 11. detsembril 2018. aastal vastu võetud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2019. aasta teise üldeelarve projekti kohta (15205/2018 – C8-0499/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. detsembril 2018. aastal vastu võetud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2019. aasta teise üldeelarve projekti kohta (15205/2018 – C8-0499/2018),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 88, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 88,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0454/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0454/2018),

| 1. | tuletab meelde, et ettepanekute pakett, milles Euroopa Parlament ja nõukogu pärast keerulisi ja pingelisi läbirääkimisi 4. detsembril 2018. aastal toimunud kolmepoolsel kohtumisel kokku leppisid, koosneb kahest osast: liidu 2019. aasta eelarve, mille suuruseks on määratud 165 795,6 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 148 198,9 miljonit eurot maksete assigneeringutena, ning neli ühisavaldust ja üks ühepoolne avaldus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toonitab, et kuigi nõukogu muudetud eelarveprojekt ei ole täielikult kooskõlas tegeliku vajadusega jätkusuutliku, sidusa ja tõhusa liidu eelarve järele, on Euroopa Parlamendi eesmärk tagada liidule eelarve, millega suudetakse anda kodanikele ja ettevõtjatele märgatavat kasu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunneb heameelt kokkulepitud kulukohustuste assigneeringute kogusumma üle, mis on 1,728 miljardi euro võrra nõukogu esialgse lugemise ettepanekust suurem; väljendab heameelt selle üle, et läbirääkimiste tulemusena saavutatud 943 miljoni euro suurune kasv vastab Euroopa Parlamendi peamistele poliitilistele prioriteetidele, mis on teadlaste, noorte ja VKEde toetamine ning võitlus rände algpõhjuste ja kliimamuutuste vastu, liidu kodanike julgeoleku suurendamine ja kaitse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt selle üle, et 2019. aastaks kokku lepitud maksete assigneeringute kogusumma suureneb 2018. aasta eelarvega võrreldes 2,4 %; märgib siiski, et maksete assigneeringute summa moodustab vaid 0,9 % liidu kogurahvatulust; rõhutab, kui oluline on ühisavaldus maksete assigneeringute kohta, milles Euroopa Parlament ja nõukogu kohustuvad tegema vajalikke otsuseid, et katta nõuetekohaselt põhjendatud vajadused; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab kahetsusväärseks, et nõukogu keeldus ettekäändel, et tal ei olnud piisavalt aega selle analüüsimiseks, 2019. aasta eelarvemenetluse käigus põhimõtteliselt kõigist aruteludest, mis puudutasid finantsmääruse uue artikli 15 lõike 3 kasutamist, millega lubatakse teadusuuringute vabastatud kulukohustustele vastavad assigneeringud iga-aastase eelarvemenetluse raames uuesti kättesaadavaks teha; kutsub seetõttu komisjoni üles esitama vähemalt kaks korda aastas aruande teadusuuringute programmide kulukohustustest vabastatud summade kohta ning esitama kogu asjakohase teabe ja üksikasjad artikli 15 lõike 3 kohta ning tegema ettepaneku selle kasutamise kohta 2020. aasta eelarvemenetluse raames; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab taas kahetsust, et nõukogu ja komisjon ei kaasanud Euroopa Parlamenti, kes on üks kahest eelarvepädevast institutsioonist, nõuetekohaselt Türgi pagulasrahastu rahastamise pikendamist puudutavatesse aruteludesse; peab kahetsusväärseks nõukogu paindumatut seisukohta rahastada Türgi pagulasrahastu teist osamakset nii, et selle jaoks eraldatakse liidu eelarvest 2 miljardit eurot, samas kui liikmesriigid annavad 1 miljard eurot; kordab oma pikaajalist seisukohta, et uusi algatusi ei tohi rahastada olemasolevate liidu välisprojektide arvelt; tuletab meelde, et nõukogu soovimatuse tõttu jäid praeguse mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad selle muutmise käigus tõstmata ja mitmeaastases finantsraamistikus ei ole olnud piisavat paindlikkust, et reageerida ettenägematutele asjaoludele; rõhutab, et varasematest kogemustest tuleb võtta õppust 2021. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku jaoks, et vältida muu hulgas selliste eelarvest väljapoole jäävate nn satelliitide loomist nagu Türgi pagulasrahastu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel kokku lepitud ühisavaldusega, et programmide „Horisont 2020“ ja „Erasmus +“ assigneeringute kokkulepitud suurendamist 100 miljoni euro võrra 2019. aastal esitatava paranduseelarvega ei rahastataks teistest programmidest ümberpaigutamistega, vaid uute assigneeringutega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab heameelt 10 täiendava ametikoha loomise ja Europoli assigneeringute suurendamise üle sellega seoses, arvestades suuremat toetust, mida Europol pakub liikmesriikidele õiguskaitsealase koostöö raames, ning tema osalemist terrorismi- ja küberkuritegevuse vastases võitluses; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunneb heameelt, et komisjon on loonud 2019. aasta eelarveprojektis 5 ametikohta ja suurendanud nendega seoses assigneeringuid, et vältida võimalikke kitsaskohti, mis võiksid kahjustada kohtute tööviljakust, arvestades Euroopa Liidu Kohtu uusi ülesandeid ja töökoormuse pidevat kasvu, eelkõige Brexiti tõttu; juhib siiski tähelepanu sellele, et Euroopa Liidu Kohtu tegelik vajadus oli 16 uut alalist tugiteenuseid osutavat töötajat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt Euroopa välisteenistuse strateegilise teabevahetuse suutlikkuse eelarverea vahendite suurendamise üle, et liidu võitlust väärinfo levitamise vastu paremini koordineerida; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiidab heaks nõukogu seisukoha Euroopa Liidu 2019. aasta teise üldeelarve projekti kohta ja käesolevale resolutsioonile lisatud ühisavaldused; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada Euroopa Liidu 2019. aasta üldeelarve lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

(2)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(3)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(4)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(5)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0089.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0182.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0311.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0404.

---

LISA

EELNÕUDE PAKETT

2019. aasta eelarve – ühised järeldused

Ühised järeldused koosnevad järgmistest jagudest:

| 1. | 2019. aasta eelarve |
| --- | --- |

1.

2019. aasta eelarve

| 2. | Avaldused |
| --- | --- |

2.

Avaldused

Kokkuvõtlik ülevaade

Eelnõude paketi kohaselt:

| — | 2019. aasta eelarves on kulukohustuste assigneeringute (k/a) kogusummaks kinnitatud 165 795,6 miljonit eurot. Kokkuvõttes jäetakse sellega mitmeaastase finantsraamistiku ülempiiride suhtes 2019. aastaks kulukohustuste assigneeringutele 1 291,1 miljoni euro suurune varu; |
| --- | --- |

—

2019. aasta eelarves on kulukohustuste assigneeringute (k/a) kogusummaks kinnitatud 165 795,6 miljonit eurot. Kokkuvõttes jäetakse sellega mitmeaastase finantsraamistiku ülempiiride suhtes 2019. aastaks kulukohustuste assigneeringutele 1 291,1 miljoni euro suurune varu;

| — | 2019. aasta eelarves on maksete assigneeringute (m/a) kogusummaks kinnitatud 148 198,9 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

2019. aasta eelarves on maksete assigneeringute (m/a) kogusummaks kinnitatud 148 198,9 miljonit eurot;

| — | paindlikkusinstrumendi 2019. aasta k/a on 1 164,3 miljonit eurot alamrubriigi 1a (Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks) ja rubriigi 3 (Julgeolek ja kodakondsus) jaoks; |
| --- | --- |

—

paindlikkusinstrumendi 2019. aasta k/a on 1 164,3 miljonit eurot alamrubriigi 1a (Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks) ja rubriigi 3 (Julgeolek ja kodakondsus) jaoks;

| — | alamrubriigi 1a (Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks), alamrubriigi 1b (Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus) ja rubriigi 4 (Globaalne Euroopa) jaoks võetakse kasutusele kulukohustuste koguvaru summas 1 476,0 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 1a (Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks), alamrubriigi 1b (Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus) ja rubriigi 4 (Globaalne Euroopa) jaoks võetakse kasutusele kulukohustuste koguvaru summas 1 476,0 miljonit eurot;

| — | 2017. aastal kasutusele võetud ettenägematute kulude varu kompenseeritakse 253,9 miljoni euro ulatuses rubriigi 5 (Haldus) mittesihtotstarbelistest varudest; |
| --- | --- |

—

2017. aastal kasutusele võetud ettenägematute kulude varu kompenseeritakse 253,9 miljoni euro ulatuses rubriigi 5 (Haldus) mittesihtotstarbelistest varudest;

| — | komisjoni hinnangul on 2016., 2017., 2018. ja 2019. aastal paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisest tulenev m/a summa 2019. aastal 961,9 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

komisjoni hinnangul on 2016., 2017., 2018. ja 2019. aastal paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisest tulenev m/a summa 2019. aastal 961,9 miljonit eurot.

1.   2019. aasta eelarve

Euroopa Parlament ja nõukogu on leppinud kokku järeldustes, mis on esitatud allpool punktides 1.1–1.6.

1.1.   Horisontaalsed küsimused

Detsentraliseeritud ametid

Detsentraliseeritud ametitele ette nähtud ELi rahaline toetus (k/a ja m/a) ja ametikohtade arv kinnitatakse tasemel, mille komisjon kavandas teises eelarveprojektis.

Rakendusametid

Rakendusametitele ette nähtud ELi rahaline toetus (k/a ja m/a) ja ametikohtade arv kinnitatakse tasemel, mille komisjon kavandas teises eelarveprojektis.

Katseprojektid / ettevalmistavad meetmed

Lepiti kokku 75 katseprojektist / ettevalmistavast meetmest koosnevas terviklikus paketis, nagu see oli kavandatud komisjoni teises eelarveprojektis. Kui katseprojekti või ettevalmistava meetme jaoks saab kasutada olemasolevat õiguslikku alust, võib komisjon teha ettepaneku assigneeringute ümberpaigutamiseks asjaomase õigusliku aluse jaoks, et hõlbustada meetme elluviimist.

Kõnealune pakett, mille pakkus välja Euroopa Parlament algse eelarveprojekti lugemisel, jääb täielikult katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete jaoks finantsmääruses ette nähtud ülemmäärade piiresse.

1.2.   Kulud finantsraamistiku kulurubriikide kaupa – kulukohustuste assigneeringud

Alamrubriik 1a (

  Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks
  )

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse tasemel, mille komisjon kavandas teises eelarveprojektis, kuid võttes arvesse järgmises tabelis esitatud kohandusi.

| (eurodes) |
| --- |
| Eelarverida/ programm | Nimetus | Kulukohustuste assigneeringute muutus |
| 2019. aasta teine eelarveprojekt | 2019. aasta eelarve | Erinevus |
| 1.1.31
  Programm „Horisont 2020“ | | | + 150 000 000 |
| 08 02 03 04 | Ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, ohutu ja sujuva Euroopa transpordisüsteemi loomine | 252 946 905 | 260 946 905 | +8 000 000 |
| 08 02 08 | VKEde rahastamisvahend | 541 589 527 | 641 589 527 | + 100 000 000 |
| 09 04 01 01 | Teadusuuringute tugevdamine tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas | 429 937 089 | 442 937 089 | +13 000 000 |
| 15 03 01 01 | Marie Skłodowska-Curie meetmed – uute oskuste ja teadmiste loomine, arendamine ja siire ning innovatsioon | 916 586 364 | 945 586 364 | +29 000 000 |
| 1.1.5
  Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“) | | | +40 000 000 |
| 15 02 01 01 | Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa haridus- ja koolitusvaldkonnas ja valdkonna parem vastavusse viimine tööturuga | 2 411 836 200 | 2 441 036 200 | +29 200 000 |
| 15 02 01 02 | Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa noorsoovaldkonnas ja noorte osalemise toetamine Euroopa demokraatlikus elus | 175 070 000 | 185 870 000 | +10 800 000 |
| KOKKU | | | + 190 000 000 |

(eurodes)

Eelarverida/ programm

Nimetus

Kulukohustuste assigneeringute muutus

2019. aasta teine eelarveprojekt

2019. aasta eelarve

Erinevus

1.1.31
  Programm „Horisont 2020“

+ 150 000 000

08 02 03 04

Ressursitõhusa, keskkonnasäästliku, ohutu ja sujuva Euroopa transpordisüsteemi loomine

252 946 905

260 946 905

+8 000 000

08 02 08

VKEde rahastamisvahend

541 589 527

641 589 527

+ 100 000 000

09 04 01 01

Teadusuuringute tugevdamine tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate valdkonnas

429 937 089

442 937 089

+13 000 000

15 03 01 01

Marie Skłodowska-Curie meetmed – uute oskuste ja teadmiste loomine, arendamine ja siire ning innovatsioon

916 586 364

945 586 364

+29 000 000

1.1.5
  Haridus-, koolitus- ja spordiprogramm („Erasmus+“)

+40 000 000

15 02 01 01

Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa haridus- ja koolitusvaldkonnas ja valdkonna parem vastavusse viimine tööturuga

2 411 836 200

2 441 036 200

+29 200 000

15 02 01 02

Tipptaseme ja koostöö arendamine Euroopa noorsoovaldkonnas ja noorte osalemise toetamine Euroopa demokraatlikus elus

175 070 000

185 870 000

+10 800 000

KOKKU

+ 190 000 000

Sellest tulenevalt määratakse k/a kokkulepitud summaks 23 335,4 miljonit eurot, jätmata varu võrreldes alamrubriigi 1a kulude ülemmääraga, kasutades kulukohustuste koguvaru 74,7 miljoni euro ulatuses ja võttes kasutusele 178,7 miljonit eurot paindlikkusinstrumendi raames.

Alamrubriik 1b (

  Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus
  )

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse tasemel, mille komisjon kavandas teises eelarveprojektis.

Sellest tulenevalt määratakse k/a kokkulepitud summaks 57 192,0 miljonit eurot, jätmata varu võrreldes alamrubriigi 1b kulude ülemmääraga ja kasutades kulukohustuste koguvaru 350,0 miljoni euro ulatuses.

Rubriik 2 (

  Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad
  )

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse tasemel, mille komisjon kavandas teises eelarveprojektis.

Sellest tulenevalt määratakse k/a kokkulepitud summaks 59 642,1 miljonit eurot, jättes 701,9 miljoni euro suuruse varu.

Rubriik 3 (

  Julgeolek ja kodakondsus
  )

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse tasemel, mille komisjon kavandas teises eelarveprojektis.

Sellest tulenevalt määratakse k/a kokkulepitud summaks 3 786,6 miljonit eurot, jätmata varu võrreldes rubriigi 3 kulude ülemmääraga ja võttes kasutusele 985,6 miljonit eurot paindlikkusinstrumendi raames.

Rubriik 4 (

  Globaalne Euroopa
  )

Kulukohustuste assigneeringud kinnitatakse tasemel, mille komisjon kavandas teises eelarveprojektis.

Sellest tulenevalt määratakse k/a kokkulepitud summaks 11 319,3 miljonit eurot, jätmata varu võrreldes rubriigi 4 kulude ülemmääraga ja kasutades kulukohustuste koguvaru 1 051,3 miljoni euro ulatuses.

Rubriik 5 (

  Haldus
  )

Institutsioonide ametikohtade loetelus ette nähtud ametikohtade arv ja assigneeringud kinnitatakse tasemel, mis oli kavandatud komisjoni poolt teises eelarveprojektis.

Seega, olles võtnud arvesse punktis 1.1 kavandatud katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid (4,1 miljonit eurot), määratakse k/a kokkulepitud summaks 9 943,0 miljonit eurot, jättes rubriigi 5 kulude ülemmäära suhtes 589,1 miljoni eurose varu pärast seda, kui 253,9 miljonit eurot sellest varust on kasutatud selleks, et kompenseerida ettenägemata kulude varu kasutamine 2017. aastal.

Erivahendid: Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF), hädaabireservi (EAR) ja Euroopa Liidu Solidaarsusfond (ELSF)

EGFi, EARi ja ELSFi k/a kinnitatakse tasemel, mille komisjon oli kavandnud teises eelarveprojektis.

1.3.   Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringute üldine tase 2019. aasta eelarves kinnitatakse summas, mille komisjon oli kavandanud teises eelarveprojektis.

1.4.   Märkused

Kiidetakse heaks komisjoni teises eelarveprojektis kavandatud märkused, v.a seoses järgmiste eelarveridadega:

| — | eelarve komisjoni puudutavas jaos olev artikkel 08 02 08 (VKEde rahastamisvahend), mille puhul kiidetakse heaks algses eelarveprojektis kavandatud tekst; |
| --- | --- |

—

eelarve komisjoni puudutavas jaos olev artikkel 08 02 08 (VKEde rahastamisvahend), mille puhul kiidetakse heaks algses eelarveprojektis kavandatud tekst;

| — | eelarve Euroopa välisteenistust puudutavas jaoks olev punkt 2 2 1 4 (Strateegilise teabevahetuse suutlikkus), mille puhul kiidetakse heaks Euroopa Parlamendi algse eelarveprojekti lugemisel toodud tekst. |
| --- | --- |

—

eelarve Euroopa välisteenistust puudutavas jaoks olev punkt 2 2 1 4 (Strateegilise teabevahetuse suutlikkus), mille puhul kiidetakse heaks Euroopa Parlamendi algse eelarveprojekti lugemisel toodud tekst.

1.5.   Eelarve liigendus

Kiidetakse heaks komisjoni poolt teises eelarveprojektis kavandatud eelarve liigendus.

1.6.   Reservid

Kiidetakse heaks komisjoni poolt teises eelarveprojektis kavandatud reservid. Lisaks kantakse nii k/a kui ka m/a reservi 19 321 000 euro suurune summa kuni komisjoni ettepaneku vastuvõtmiseni ((12. septembri 2018. aasta ettepanek, COM(2018)0632), seoses artikliga 18 02 03 (Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet (Frontex)).

2.   Avaldused

2.1.   Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus maksete assigneeringute kohta

„Euroopa Parlament ja nõukogu tuletavad täitmisega seoses meelde vajadust tagada maksete nõuetekohane suurendamine seoses kulukohustuste täitmisega seotud assigneeringutega, et ennetada ebanormaalselt suurt hulka maksmata arveid aasta lõpus.

Euroopa Parlament ja nõukogu paluvad komisjonil jätkata 2014.–2020. aasta programmide rakendamise tähelepanelikku ja aktiivset jälgimist. Sel eesmärgil paluvad nad komisjonil esitada õigeaegselt ajakohastatud arvandmed maksete assigneeringuid puudutavate nõuete täitmise ja prognooside kohta 2019. aastal.

Kui arvandmed näitavad, et 2019. aasta eelarvesse kirjendatud assigneeringud ei ole vajaduste rahuldamiseks piisavad, paluvad nõukogu ja Euroopa Parlament komisjonil esitada niipea kui võimalik sobiva lahenduse, muu hulgas paranduseelarve, et eelarvepädevatel institutsioonidel oleks nõuetekohaselt põhjendatud vajaduste korral võimalik võtta õigeaegselt vastu vajalikke otsuseid. Kui see on vajalik, võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu arvesse küsimuse kiireloomulisust.“

2.2.   Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus noorte tööhõive algatuse kohta

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus noorte tööhõive algatuse kohta

„Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tuletavad meelde, et noorte töötuse vähendamine on endiselt tähtis ja ühine poliitiline prioriteet, ning nad kinnitavad seda silmas pidades taas oma otsusekindlust kasutada eelarvevahendeid selle eesmärgi saavutamiseks parimal moel, eelkõige noorte tööhõive algatuse kaudu.

Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad teadmiseks varasemad kogemused konkreetselt noorte tööhõive algatuse jaoks eraldatud vahendite suurendamisel, mis tõi kaasa programmide ulatusliku muutmise, et eraldada toetust Euroopa Sotsiaalfondist (ESF) võrdselt toetusega noorte tööhõive algatuse konkreetsest eraldisest.

Sellest tulenevalt esitavad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjonile üleskutse esitada seadusandlik ettepanek noorte tööhõive algatuse suurendatud eelarvevahendite sujuvaks rakendamiseks. Euroopa Parlament ja nõukogu nõustuvad selle ettepaneku kiirelt läbi vaatama, võttes arvesse Euroopa Parlamendi peatseid valimisi, et muuta vahendite ümbersuunamine 2019. aastal nii sujuvaks kui võimalik.“

2.3.   Komisjoni ühepoolne avaldus noorte tööhõive algatuse kohta

Komisjoni ühepoolne avaldus noorte tööhõive algatuse kohta

„Ilma et see piiraks eelarvepädeva institutsiooni volitusi, kinnitab komisjon, et kui ta esitab ajakohastatud finantsplaneeringu ja ühissätete määruse läbivaatamiseks seadusandliku ettepaneku, ei käsitata noorte tööhõive algatuse vahendite 2019. aastaks kokkulepitud suurendamist praegu 2020. aastaks ettenähtud summa eeljaotusena.“

2.4.   Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus kliimaküsimustega arvestamise kohta

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus kliimaküsimustega arvestamise kohta

„Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon tuletavad meelde, kui oluline on üles ehitada vähese CO2-heitega, ressursitõhus ja kliimamuutuste suhtes vastupidav majandus. Sel eesmärgil nõustuvad Euroopa Parlament ja nõukogu investeerima vähemalt 20 % ELi eelarvest perioodil 2014–2020 kliimaga seotud kulutuste jaoks. Keskmiselt – isegi kui 2019. aasta eelarve üksi saavutab 20 % eesmärgi – eraldatakse ELi eelarvest perioodil 2014–2020 kliimameetmete jaoks praeguste prognooside kohaselt 19,3 % ning seda peamiselt viivituste tõttu Euroopa struktuurifondide rakendamisel perioodi alguses.

Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad selle suundumuse teadmiseks ning esitavad komisjonile üleskutse teha kõik võimalikud jõupingutused, et saavutada kogu perioodiks 2014–2020 seatud eesmärk 20 %.“

2.5.   Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus alamrubriigi 1a tugevdamise kohta paranduseelarve kaudu

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavaldus alamrubriigi 1a tugevdamise kohta paranduseelarve kaudu

„Tulenevalt paindlikkusinstrumendi ja kulukohustuste koguvaru piiratud kättesaadavusest on Euroopa Parlament ja nõukogu leppinud kokku 2019. aasta paranduseelarves 100 miljoni euro eraldamises programmide „Horisont 2020“ ja „Erasmus+“ tugevdamiseks. Komisjon esitab selle paranduseelarve, mis ei sisalda ühtegi muud elementi, niipea kui mitmeaastase finantsraamistiku tehniline kohandamine 2020. aastaks, sealhulgas kulukohustuste koguvaru arvutamine, on 2019. aasta kevadel lõpule viidud. See ei mõjuta tavapäraseid tehnilisi parandusi, mis palutakse komisjonil teha, et tagada 2019. aasta eelarve korrakohane täitmine.

Euroopa Parlament ja nõukogu lubavad komisjoni esitatavat 2019. aasta paranduseelarve projekti sujuvalt menetleda.“

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/334 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/334

---

P8_TA(2018)0504

ELi ja Jaapani vaheline majanduspartnerlusleping ***

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimise kohta (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091(NLE))

(Nõusolek)

(2020/C 388/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07964/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07964/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu projekti (07965/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu projekti (07965/2018),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 91, artikli 100 lõikele 2, artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule, artikli 2018 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ja artikli 218 lõikele 7 (C8-0382/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 91, artikli 100 lõikele 2, artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule, artikli 2018 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ja artikli 218 lõikele 7 (C8-0382/2018),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2018. aasta (1) muud kui seadusandlikku resolutsiooni otsuse eelnõu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2018. aasta (1) muud kui seadusandlikku resolutsiooni otsuse eelnõu kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja vormis arvamust (A8-0366/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni kirja vormis arvamust (A8-0366/2018),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jaapani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0505.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/335 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/335

---

P8_TA(2018)0505

ELi ja Jaapani vaheline majanduspartnerlusleping (resolutsioon)

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon ettepanekuga, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu sõlmimise kohta (07964/2018 – C8-0382/2018 – 2018/0091M(NLE))

(2020/C 388/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07964/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07964/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu projekti (07965/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu projekti (07965/2018),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 91, artikli 100 lõikele 2, artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ja artikli 218 lõikele 7 (C8-0382/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 91, artikli 100 lõikele 2, artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v ja artikli 218 lõikele 7 (C8-0382/2018),

| — | võttes arvesse 17. juulil 2018 toimunud ELi ja Jaapani tippkohtumisel tehtud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. juulil 2018 toimunud ELi ja Jaapani tippkohtumisel tehtud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse 17. juulil 2018 alla kirjutatud ELi ja Jaapani strateegilise partnerluse lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. juulil 2018 alla kirjutatud ELi ja Jaapani strateegilise partnerluse lepingut,

| — | võttes arvesse Jaapaniga vabakaubanduslepingu sõlmimise üle peetavate läbirääkimiste juhiseid, mille nõukogu väljastas 29. novembril 2012 ja avaldas 14. septembril 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Jaapaniga vabakaubanduslepingu sõlmimise üle peetavate läbirääkimiste juhiseid, mille nõukogu väljastas 29. novembril 2012 ja avaldas 14. septembril 2017,

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni ELi kaubandusläbirääkimiste kohta Jaapaniga (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni ELi kaubandusläbirääkimiste kohta Jaapaniga (1),

| — | võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega komisjonile teenustekaubanduse lepingu läbirääkimiste kohta (2) ning 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni digitaalkaubanduse strateegia väljatöötamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi soovitustega komisjonile teenustekaubanduse lepingu läbirääkimiste kohta (2) ning 12. detsembri 2017. aasta resolutsiooni digitaalkaubanduse strateegia väljatöötamise kohta (3),

| — | võttes arvesse aprillis 2016 ELi ja Jaapani vahel sõlmitud vabakaubanduslepingu kaubanduse jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu lõpparuannet ning komisjoni kaubanduse peadirektoraadi poolt juunis 2018 avaldatud ELi ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu majandusliku mõju analüüsi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aprillis 2016 ELi ja Jaapani vahel sõlmitud vabakaubanduslepingu kaubanduse jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu lõpparuannet ning komisjoni kaubanduse peadirektoraadi poolt juunis 2018 avaldatud ELi ja Jaapani vahelise majanduspartnerluslepingu majandusliku mõju analüüsi,

| — | võttes arvesse 10. mail 2018 toimunud ELi ja Jaapani 38. parlamentidevahelise kohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. mail 2018 toimunud ELi ja Jaapani 38. parlamentidevahelise kohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse 2015. aasta septembris New Yorgis toimunud ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel vastu võetud kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2015. aasta septembris New Yorgis toimunud ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel vastu võetud kestliku arengu tegevuskava aastani 2030,

| — | võttes arvesse komisjoni 2015. aasta oktoobri teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2015. aasta oktoobri teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 26. veebruari 2018. aasta mitteametlikku dokumenti, milles käsitletakse ELi vabakaubanduslepingutes kaubandus- ja kestliku arengu peatüki rakendamise ja täitmise tagamise parandamist ning kirjeldatakse edasisi tegutsemisvõimalusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 26. veebruari 2018. aasta mitteametlikku dokumenti, milles käsitletakse ELi vabakaubanduslepingutes kaubandus- ja kestliku arengu peatüki rakendamise ja täitmise tagamise parandamist ning kirjeldatakse edasisi tegutsemisvõimalusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. oktoobri 2014. aasta arvamust kodanikuühiskonna rolli kohta ELi ja Jaapani vabakaubanduslepingus ning 14. veebruari 2018. aasta arvamust kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide kohta ELi vabakaubanduslepingutes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. oktoobri 2014. aasta arvamust kodanikuühiskonna rolli kohta ELi ja Jaapani vabakaubanduslepingus ning 14. veebruari 2018. aasta arvamust kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide kohta ELi vabakaubanduslepingutes,

| — | võttes arvesse komisjoni 15 punktist koosnevat 26. veebruari 2018. aasta kava, mille eesmärk on muuta ELi kaubanduse ja kestliku arengu peatükid tõhusamaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15 punktist koosnevat 26. veebruari 2018. aasta kava, mille eesmärk on muuta ELi kaubanduse ja kestliku arengu peatükid tõhusamaks,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamust 2/15 vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 11, mida komisjon taotles 10. juulil 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamust 2/15 vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikele 11, mida komisjon taotles 10. juulil 2015,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolli nr 26 üldhuviteenuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolli nr 26 üldhuviteenuste kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2 ja 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikleid 2 ja 21,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 168–191, eriti artikli 191 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikleid 168–191, eriti artikli 191 lõiget 2,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 91, artikli 100 lõiget 2, artiklit 207 ja artiklit 218, eriti selle lõiget 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 91, artikli 100 lõiget 2, artiklit 207 ja artiklit 218, eriti selle lõiget 10,

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2018. aasta seadusandlikku resolutsiooni nõukogu otsuse eelnõu kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2018. aasta seadusandlikku resolutsiooni nõukogu otsuse eelnõu kohta (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõiget 2,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A8-0367/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit (A8-0367/2018),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidul ja Jaapanil on ühised põhiväärtused, nagu inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte austamine, ning mõlemad pühenduvad kindlat kestlikule arengule ja eeskirjadel põhinevale Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) süsteemile; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidul ja Jaapanil on ühised põhiväärtused, nagu inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte austamine, ning mõlemad pühenduvad kindlat kestlikule arengule ja eeskirjadel põhinevale Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) süsteemile;

| B. | arvestades, et ELi ja Jaapani majanduspartnerluslepingul on strateegiline mõõde ja see on kõige tähtsam kahepoolne kaubandusleping, mille liit on kunagi sõlminud, kuna sellega on hõlmatud peaaegu kolmandik maailma SKPst, st peaaegu 40 % maailmakaubandusest ja rohkem kui 600 miljonit inimest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi ja Jaapani majanduspartnerluslepingul on strateegiline mõõde ja see on kõige tähtsam kahepoolne kaubandusleping, mille liit on kunagi sõlminud, kuna sellega on hõlmatud peaaegu kolmandik maailma SKPst, st peaaegu 40 % maailmakaubandusest ja rohkem kui 600 miljonit inimest;

| C. | arvestades, et Jaapan on maailmas suuruselt kolmas tarbijaturg, kuid liidu jaoks on see kõigest kuues eksporditurg, mis näitab kahepoolse kaubanduse kasutamata potentsiaali; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Jaapan on maailmas suuruselt kolmas tarbijaturg, kuid liidu jaoks on see kõigest kuues eksporditurg, mis näitab kahepoolse kaubanduse kasutamata potentsiaali;

| D. | arvestades, et mitu eeluuringut ja analüüsi ELi ja Jaapani majanduspartnerluslepingu mõju kohta näitavad, et leping võib avaldada positiivset mõju nii liidu kui ka Jaapani SKP kasvule, sissetulekutele, kaubandusele, tootlikkusele ja tööhõivele, järgides samal ajal aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu eesmärki; arvestades, et leping võib tuua kasu ka tarbijatele, alandades hindu ja suurendades tarbijate valikuvõimalusi seoses kaupade ja teenustega; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid peaksid parandama olemasolevaid vahendeid, et aidata töötajatel ja ettevõtetel kohaneda uute võimalustega ning globaliseerumise ja kaubanduslepingute võimaliku negatiivse mõjuga; arvestades, et lepingu edu hindamisel tuleks lähtuda ka selle panusest kestliku arengu eesmärkide saavutamisse 2030. aastaks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mitu eeluuringut ja analüüsi ELi ja Jaapani majanduspartnerluslepingu mõju kohta näitavad, et leping võib avaldada positiivset mõju nii liidu kui ka Jaapani SKP kasvule, sissetulekutele, kaubandusele, tootlikkusele ja tööhõivele, järgides samal ajal aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvu eesmärki; arvestades, et leping võib tuua kasu ka tarbijatele, alandades hindu ja suurendades tarbijate valikuvõimalusi seoses kaupade ja teenustega; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid peaksid parandama olemasolevaid vahendeid, et aidata töötajatel ja ettevõtetel kohaneda uute võimalustega ning globaliseerumise ja kaubanduslepingute võimaliku negatiivse mõjuga; arvestades, et lepingu edu hindamisel tuleks lähtuda ka selle panusest kestliku arengu eesmärkide saavutamisse 2030. aastaks;

| E. | arvestades, et parlament on neid läbirääkimisi algusest peale jälginud ning on muu hulgas kutsunud läbirääkijaid üles täitma kodanike, kodanikuühiskonna ja ettevõtjate huve ning tagama läbipaistvuse, mis on kaasa toonud parema juurdepääsu dokumentidele, korrapärase aruandluse läbirääkimiste kohta ja parema teabevahetuse; arvestades, et tulevikus võiks kaubandusleppega seotud menetlust veelgi parandada, eelkõige ELi ettepanekute jagamise ja selle tagamise kaudu, et nõukogu avaldab läbirääkimissuunised süstemaatiliselt enne läbirääkimisi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et parlament on neid läbirääkimisi algusest peale jälginud ning on muu hulgas kutsunud läbirääkijaid üles täitma kodanike, kodanikuühiskonna ja ettevõtjate huve ning tagama läbipaistvuse, mis on kaasa toonud parema juurdepääsu dokumentidele, korrapärase aruandluse läbirääkimiste kohta ja parema teabevahetuse; arvestades, et tulevikus võiks kaubandusleppega seotud menetlust veelgi parandada, eelkõige ELi ettepanekute jagamise ja selle tagamise kaudu, et nõukogu avaldab läbirääkimissuunised süstemaatiliselt enne läbirääkimisi;

| F. | arvestades, et lepinguga avanevate kaubanduseelistuste ja võimaluste kättesaadavus ning nende täielik kasutamine on väga oluline; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et lepinguga avanevate kaubanduseelistuste ja võimaluste kättesaadavus ning nende täielik kasutamine on väga oluline;

| 1. | on seisukohal, et see leping on olulise kahepoolse ja ülemaailmse strateegilise tähtsusega ning kujutab endast õigeaegset signaali avatud, õiglaste, väärtustel ja eeskirjadel põhineva kaubanduse toetamiseks, edendades samal ajal kõrgeid standardeid keskkonna, toiduohutuse, tarbijakaitse ja töötajate õiguste valdkonnas ajal, mil rahvusvahelist korda ohustavad tõsised probleemid seoses protektsionismiga; hoiatab, et sellist protektsionismi ei saa lubada ja et kaubanduspoliitika praegune olukord ei ole enam vastuvõetav; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks majanduspartnerluslepingu ambitsioonikuse ja kõikehõlmavuse, millega saavutatakse prioriteedid, mis on sätestatud parlamendi 25. oktoobri 2012. aasta resolutsioonis ELi kaubandusläbirääkimiste kohta Jaapaniga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib eelkõige, et majanduspartnerluslepinguga on kokku lepitud tariifide liberaliseerimise kõrge tase, mille täieliku rakendamise korral on 99 % ELi tariifiridadest ja 97 % Jaapani tariifiridadest liberaliseeritud, sh tööstustoodete jaoks sektorites, kus EL on väga konkurentsivõimeline, ning koos sellega rakendatakse meetmeid kõige tundlikumate toodete kaitsmiseks tollimaksuvabade kvootide, vähendatud maksumäärade või üleminekuperioodide kaudu; rõhutab, et majanduspartnerlusleping sisaldab pettusevastast klauslit, mis võimaldab ELil tühistada pettuse või tollialasest koostööst keeldumise korral kaubandussoodustused, tagades samal ajal, et seaduslikele kauplejatele ei teki negatiivset mõju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et ELi tollitariif autodele kaotatakse järk-järgult seitsme aasta jooksul; palub komisjonil jälgida selle perioodi jooksul suundumusi autokaubanduse voogudes, et prognoosida mis tahes destabiliseerumist Euroopa turul ja sellisel juhul olukorrale reageerida; rõhutab siiski, et märkimisväärne osa ELis müüdavatest Jaapani sõidukimarkidest on toodetud ELis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et Jaapan on tegelenud mittevajalike mittetariifsete meetmete probleemiga mitmesugustes sektorites, nagu sõidukid, toidu lisaained, sanitaar- ja fütosanitaareeskirjad, toiduainete märgistamine ja kosmeetika, ning vähendanud seeläbi nõuete täitmisega seotud kulusid ja loonud prognoositavama õigusraamistiku; tuletab meelde, et piisava tervise, ohutuse või tarbijakaitse huvides on riigil õigus kehtestada riiklikke standardeid kõrgemal tasemel kui rahvusvahelised standardid; võtab lisaks teadmiseks, et Jaapan on kohustunud viima oma autotööstuse standardid vastavusse ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni rahvusvaheliste standarditega, mida kasutavad ka ELi autotootjad; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab heameelt eriti asjaolu üle, et Jaapan tagab ELi tarnijatele mittediskrimineeriva juurdepääsu 54 peamise linna hanketurgudele, ning võib veelgi suurendada hõlmatud linnade arvu, kõrvaldada tegevusohutuse klausli, mis on praktikas takistanud ELi raudteetarnijatel pääseda ligi Jaapani turule ning suurendada läbipaistvust riigihankelepingute sõlmimisel; kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult selle punkti rakendamist, et tagada avatuse ja võrdse juurdepääsu valdkonnas võetud kohustuste täitmine; rõhutab, et riigihankelepingute sõlmimisel tuleks arvesse võtta ka sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid kriteeriume; rõhutab, et nii ELi kui ka Jaapani riigihanked peavad jätkuvalt teenima kodanike parimaid huve; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et Jaapan on ELi põllumajandustootjate ja toidutootjate jaoks väga väärtuslik eksporditurg, ning märgib, et ligikaudu 85 % põllumajanduslikke toiduaineid lubatakse tulevikus Jaapanisse tollimaksuvabalt; juhib tähelepanu asjaolule, et ka töödeldud põllumajandussaaduste juurdepääs Jaapani turule muutub pärast üleminekuperioodi tollimaksuvabaks; väljendab heameelt asjaolu üle, et leping pakub olulisi ekspordivõimalusi ELi põllumajanduslike toiduainete jaoks, nagu vein, veiseliha, sealiha ja juust, ning et sellega kaitstakse 205 Euroopa geograafilist tähist koos võimalusega lisada täiendavaid geograafilisi tähiseid, mis on eelmiste kaubanduslepingutega võrreldes veel üks edusamm ning on eriti oluline toiduainesektori väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) jaoks; nõuab pärast kolme aasta möödumist läbirääkimiste jätkamist, et hinnata võimalusi kaitstud geograafiliste tähiste nimekirja laiendamiseks, ja ootab, et mõlemad pooled pööraksid erilist tähelepanu kestlikule põllumajandusele, sealhulgas väiketootmisele ja maaelu arengule; |
| --- | --- |

7.

| 8. | juhib tähelepanu asjaolule, et leping edendab tarbijatele ohutu ja kvaliteetse toidu ja toodete pakkumise parimaid tavasid; rõhutab, et ükski lepingu säte ei takista ELi toimimise lepingus sätestatud ettevaatusprintsiibi kohaldamist ELis; väljendab heameelt, et lepingusse on lisatud selge viide ettevaatuspõhimõttele; rõhutab, et leping ei tohi mingil juhul seada ohtu toidu märgistamist, mis on täpne, arusaadav ja vastab ELi nõuetele; kutsub mõlemat partnerit üles tõhustama lepingu rakendamisel tarbijakaitset, tarbijate heaolu ja toiduohutust ning kutsub komisjoni üles lisama kõikidesse tulevastesse ELi kaubanduslepingutesse konkreetsed ja tugevad sätted tarbijakaitse kohta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et mõlemad osapooled on võtnud kohustuse tagada keskkonnakaitse ja töökaitse kõrge taseme ning et neid kõrgeid standardeid ei tohiks pidada kaubandustõketeks, märkides samas, et lepingus täpsustatakse ka, et töö- ja keskkonnastandardeid ei tohi kaubanduse ja investeeringute ligimeelitamiseks leevendada ega vähendada; tuletab meelde ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 kestliku arengu eesmärki 5; väljendab heameelt asjaolu üle, et nii Jaapan kui ka EL on ühinenud Buenos Aireses vastu võetud kaubanduse ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise deklaratsiooniga, ning kutsub mõlemaid pooli üles tugevdama seoses kõnealuse kokkuleppega soolise võrdõiguslikkuse ja kaubanduse alaseid kohustusi, sealhulgas seoses õigusega võrdsele töötasule; eeldab ELi ja Jaapani puhul näha kõikides tegevustes, sh kõnealuse lepingu rakendamises, pühendumust kestliku arengu eesmärkide täitmisele; palub komisjonil teostada lepingu rakendamise jätkusuutlikkust käsitleva mõju järelhindamine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | peab tervitatavaks lubadust rakendada Pariisi kokkulepet kliimamuutustega võitlemiseks ja teisi mitmepoolseid lepinguid, sealhulgas jätkusuutlik metsade (sh ebaseadusliku metsaraie vastu võitlemine) ja kalanduse (ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemine) majandamine; rõhutab, et ELi õigusakte ja standardeid kohaldatakse jätkuvalt ELi turule imporditud toodete suhtes ning et eelkõige ELi puidumäärusega (määrus (EL) nr 995/2010) keelatakse ebaseadusliku puidu ELi turule laskmine ja luuakse kohustusliku hoolsuskohustuse süsteemi; kutsub mõlemaid osapooli üles tegema kestliku arengu peatüki raames tihedat koostööd, et vahetada parimaid tavasid ja tugevdada õigusaktide jõustamist nendes küsimustes, sealhulgas kõige tõhusamate ebaseadusliku metsaraie vastu võitlemise meetmete kohta, ning pöörates erilist tähelepanu sellele, et vältida ebaseaduslikult raiutud puidu eksporti EList Jaapanisse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | juhib tähelepanu asjaolule, et leping sisaldab selget lubadust ratifitseerida Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põhikonventsioonid; rõhutab, et Jaapan ei ole veel ratifitseerinud kahte ILO põhikonventsiooni (diskrimineerimise kohta ja sunniviisilise töö kaotamise kohta), ning ootab Jaapanilt mõistliku aja jooksul konkreetseid edusamme nende konventsioonide ratifitseerimisel ja tõhusal rakendamisel kooskõlas majanduspartnerluslepingu sätetega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tervitab asjaolu, et Jaapan on loonud ministeeriumidevahelise raamistiku, et tegeleda kestliku arengu alaste kohustuste täitmisega, sealhulgas ILO põhikonventsioonide ratifitseerimisega, ning et lepingus sätestatud kaubanduse ja kestliku arengu komiteele tehakse ülesandeks suhelda kodanikuühiskonnaga kestliku arengu peatüki rakendamise teemal; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu Kohus on oma ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingut käsitleva 16. mai 2017. aasta arvamuse 2/15 punktis 161 märkinud, et kaubanduse ja kestliku arengu peatükkidel on otsene ja vahetu mõju kaubandusele ning et kestliku arengu sätete rikkumine annab teisele osalisele õiguse lõpetada või peatada vabakaubanduslepingu muudes sätetes ettenähtud liberaliseerimine; väljendab heameelt läbivaatamisklausli lisamise üle kaubandust ja kestlikku arengut käsitlevasse peatükki ning kutsub mõlemat osapoolt üles seda klauslit nõuetekohaselt ja õigeaegselt kasutama, et täita võetud kohustusi ning parandada töö- ja keskkonnasätete täitmisele pööratavust ja tulemuslikkust, võttes muu hulgas arvesse erinevate jõustamismeetodite hulgas viimase abinõuna ka sanktsioonidel põhinevat mehhanismi; kutsub mõlemat lepinguosalist üles mitte ära ootama läbivaatamisklausli rakendamist, et astuda samme tõhusaks rakendamiseks ja sellega tagada, et kõnealune majanduspartnerlusleping on oma loomult ennetav ja pakub võimalikult tugevat kaitset; kutsub komisjoni üles jälgima kaubanduse ja kestliku arengu peatükis võetud kohustusi ning tegema nende rakendamisel Jaapaniga koostööd, tuginedes komisjoni 15. punktist koosnevale mitteametlikule dokumendile kaubanduse ja kestliku arengu rakendamise kohta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab asjaolu, et majanduspartnerlusleping kinnitab liikmesriikide ametiasutuste õigust täies ulatuses määratleda, osutada ja reguleerida avalikke teenuseid riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, ning et selles lepingus sätestatud negatiivne loetelu ei takista valitsusi toomast erastatud teenuseid tagasi avalikku sektorisse ega vabalt arendama uusi avalikke teenuseid; on veendunud, et põhimõtteliselt tuleks vastavalt WTO kaubanduse ja teenuste üldlepingule eelistada positiivsel loetelul põhinevat lähenemisviisi; märgib, et mõlemad lepinguosalised on võtnud endale kohustuse kaitsta avalike teenuste üldise erandi osana avaliku sektori veemajandust; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on veendunud, et turulepääsu kohustused piiriüleste teenuste puhul, sealhulgas e-kaubandus, meretransport, postiteenused, energia ja telekommunikatsioon võivad oluliselt edendada teenuskaubandust; on seisukohal, et leping muudab ELi ettevõtjate jaoks Jaapani turul teenuste osutamise lihtsamaks, tagades õiglasema kohtlemise; tuletab meelde, et avaliku poliitika eesmärke tuleb kaitsta, muu hulgas küberjulgeoleku valdkonnas, ning et tuleb säilitada poliitiline ruum tulevaste reguleerimisalaste probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et majanduspartnerluslepingus on ette nähtud spetsialistide piiriülene ajutine liikumine (4. viis), mis kohustab mõlemat poolt tegema ettevõtjasiseseid üleviimisi ligikaudu 40 sektoris ja üle viima sõltumatuid spetsialiste umbes 20 sektoris, hõlbustades seeläbi ELi-Jaapani sidemeid välismaiste otseinvesteeringute alal; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et leping säilitab suveräänse õiguse reguleerida finants- ja pangandussektorit ettevaatuse ja järelevalvega seotud põhjustel; kutsub mõlemaid osapooli üles kasutama ülemaailmse finantssüsteemi parendamiseks finantsturgude reguleerimisvaldkonna foorumit; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt selliste oluliste uuenduslike elementide üle nagu sihtotstarbelised peatükid või sätted Pariisi kokkuleppe kohta ning VKEde ja äriühingu üldjuhtimise kohta, mille eesmärk on edendada ettevõtete sotsiaalset vastutust, tuginedes G20 ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni põhimõtetele; nõuab tungivalt, et mõlemad lepinguosalised töötaksid aktiivselt ettevõtete sotsiaalse vastutuse suunas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et regulatiivne koostöö on vabatahtlik ega piira mingil viisil reguleerimise õigust; tuletab meelde, et vastavaid sätteid tuleb kohaldada, austades täielikult kaasseadusandjate õiguseid; väljendab heameelt asjaolu üle, et regulatiivse koostöö peatükis on selgelt kirjas, et ELi toimimise lepingus sätestatud põhimõtteid, nagu ettevaatuspõhimõtet, tuleb täiel määral järgida; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab läbipaistvust regulatiivse koostöö komitee toimimise osas ja kõigi sidusrühmade, eelkõige ametiühingute ja kodanikuühiskonna organisatsioonide piisavat kaasamist, mida tuleks pidada eeltingimuseks, et jätkata üldsuse usalduse suurendamist lepingu ja selle tagajärgede vastu; rõhutab, et parlamenti tuleks regulatiivses koostöökomitees tehtud otsustest korrapäraselt teavitada; |
| --- | --- |

20.

| 21. | märgib, et eraldi investeerimislepingu üle jätkuvad läbirääkimised ja parlament jälgib neid tähelepanelikult; märgib, et kuni mitmepoolse investeerimiskohtu loomiseni on komisjon võtnud teiste partneritega sõlmitavates lepingutes kasutusele investeerimiskohtu süsteemi; kordab, et vana eraõiguslike investorite ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise mehhanism on vastuvõetamatu ning selle juurde ei saa tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab heameelt asjaolu üle, et EL ja Jaapan viisid 17. juulil 2018. aastal edukalt lõpule läbirääkimised vastastikuse piisavuse otsuse üle ning leppisid kokku, et tunnustavad üksteise andmekaitsesüsteeme samaväärsetena, mis võimaldab andmete ohutumat liikumist ELi ja Jaapani vahel; rõhutab vastavate andmekaitseasutuste olulist rolli piisava andmekaitse taseme tagamisel; märgib, et leping sisaldab läbivaatamisklauslit, milles antakse hinnang andmete piiriülese edastamise kohta kolme aasta jooksul ning tunnistatakse digitaalmajanduse kasvavat tähtsust majanduskasvu ja töökohtade loomise jaoks; tuletab meelde, et kõigis kaubanduslepingutes tuleb täielikult järgida andmekaitset ja eraelu puutumatuse kaitset käsitlevat ELi õigustikku, sealhulgas isikuandmete kaitse üldmäärust (määrus (EL) 2016/679), ning rõhutab, et mis tahes edasiste tulemuste suhtes tuleb kohaldada Euroopa Parlamendi nõusolekut ja kaitsta ELi kodanike põhiõigusi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palub komisjonil tõhustada koostööd ja kooskõlastamist Jaapaniga mitmepoolsetes küsimustes, tihedas koostöös teiste strateegiliste partneritega, et kaitsta ja arendada edasi rahvusvahelisi standardeid ning avatud, õiglast ja tugevat mitmepoolset kaubandussüsteemi, mis põhineb WTO eeskirjade ja muude rahvusvaheliste normide järgimisel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et 78 % ELi ettevõtetest, kes ekspordivad Jaapanisse, on väiksemad ettevõtted, ning väljendab heameelt asjaolu üle, et majanduspartnerluslepingus on VKEde kohta eraldi peatükk, et võimaldada neil lepingust maksimaalset kasu saada, nimelt klauslite kaudu, mis kohustavad mõlemaid osapooli tagama turulepääsu osas läbipaistvuse ja jagama asjakohast teavet; nõuab, et kiiresti loodaks VKEde kontaktpunktid ja veebileht selle tagamiseks, et asjaomane teave turulepääsu kohta on VKEdele kättesaadav; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub komisjoni üles tähelepanelikult jälgima kokkulepitud mittetariifsete tõkete nõuetekohast kaotamist ja põllumajandustoodete tariifikvootide haldamist ning andma sellest Euroopa Parlamendile aru; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab, et mõlemad partnerid tagaksid sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna aktiivse kaasamise, eriti kodanikuühiskonna ja sisenõuanderühmaga peetava dialoogi teel; kutsub komisjoni üles aktiivselt kehtestama ja jagama Jaapaniga parimaid tavasid, mis käsitlevad riiklike nõuanderühmade toimimist ja ühist dialoogi; kutsub mõlemat lepinguosalist üles tagama, et kiiresti loodaks hästi toimivad, tõhusad ja tasakaalustatud siseriiklikud nõuanderühmad, millel on nõuetekohane käitumisjuhend, ning tagama, et nende seisukohti võetakse kokkuleppes sätestatud valitsustevahelistes konsultatsioonides läbipaistval viisil arvesse; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palub komisjonil tagada, et ELi delegatsioon Jaapaniga suhtlemiseks osaleks lepingu rakendamise protsessis algusest lõpuni; juhib tähelepanu asjaolule, et ELi delegatsioonid võimaldavad võtta kiireid ja otseseid meetmeid, et tagada kaubandussätete nõuetekohane rakendamine ning et probleemid ja takistused avastatakse kiiresti ja nendega tegeletakse tõhusalt; |
| --- | --- |

27.

| 28. | eeldab lepingu alusel asutatavate valdkondlike komiteede tegevuse täielikku läbipaistvust nii parlamendi kui ka üldsuse suhtes; |
| --- | --- |

28.

| 29. | võtab endale kohustuse jälgida hoolikalt lepingu rakendamist tihedas koostöös komisjoni, sidusrühmade ja Jaapani partneritega; |
| --- | --- |

29.

| 30. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jaapani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  ELT C 72 E, 11.3.2014, lk 16.

(2)  ELT C 35, 31.1.2018, lk 21.

(3)  ELT C 369, 11.10.2018, lk 22.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0504.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/341 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/341

---

P8_TA(2018)0506

ELi ja Jaapani vaheline strateegilise partnerluse leping ***

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jaapani vahelise strateegilise partnerluse lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimist (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE))

(Nõusolek)

(2020/C 388/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08462/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08462/2018),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jaapani vahelise strateegilise partnerluse lepingu projekti (08463/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jaapani vahelise strateegilise partnerluse lepingu projekti (08463/2018),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 37 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 212 lõikele 1, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja artikli 218 lõike 8 teisele lõigule (C8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 37 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 212 lõikele 1, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja artikli 218 lõike 8 teisele lõigule (C8-0417/2018),

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2018. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni (1) otsuse eelnõu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2018. aasta muud kui seadusandlikku resolutsiooni (1) otsuse eelnõu kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A8-0383/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A8-0383/2018),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jaapani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0507.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/342 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/342

---

P8_TA(2018)0507

ELi ja Jaapani vaheline strateegilise partnerluse leping (resolutsioon)

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta muu kui seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jaapani vahelise strateegilise partnerluse lepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimist (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122M(NLE))

(2020/C 388/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08462/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08462/2018),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jaapani vahelise strateegilise partnerluse lepingu projekti (1) (08463/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jaapani vahelise strateegilise partnerluse lepingu projekti (1) (08463/2018),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 37 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 212 lõikele 1, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja artikli 218 lõike 8 teisele lõigule (C8-0417/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 37 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 212 lõikele 1, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja artikli 218 lõike 8 teisele lõigule (C8-0417/2018),

| — | võttes arvesse 17. juulil 2018 Tōkyōs alla kirjutatud ELi ja Jaapani strateegilise partnerluse lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. juulil 2018 Tōkyōs alla kirjutatud ELi ja Jaapani strateegilise partnerluse lepingut,

| — | võttes arvesse 17. juulil 2018 Tōkyōs alla kirjutatud ELi ja Jaapani majanduspartnerluslepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. juulil 2018 Tōkyōs alla kirjutatud ELi ja Jaapani majanduspartnerluslepingut,

| — | võttes arvesse 17. juulil 2018 Tōkyōs toimunud 25. kahepoolset tippkohtumist ja selle ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. juulil 2018 Tōkyōs toimunud 25. kahepoolset tippkohtumist ja selle ühisavaldust,

| — | võttes arvesse 1991. aastal Haagis toimunud esimest kahepoolset tippkohtumist ning ELi ja Jaapani suhteid käsitleva ühisdeklaratsiooni vastuvõtmist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1991. aastal Haagis toimunud esimest kahepoolset tippkohtumist ning ELi ja Jaapani suhteid käsitleva ühisdeklaratsiooni vastuvõtmist,

| — | võttes arvesse 2010. aastal toimunud ELi ja Jaapani 20. tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aastal toimunud ELi ja Jaapani 20. tippkohtumist,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 19. septembri 2018. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Euroopa ja Aasia ühendamine – ELi strateegia põhielemendid“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 19. septembri 2018. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Investeerimispangale „Euroopa ja Aasia ühendamine – ELi strateegia põhielemendid“,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja poolt juunis 2016 avaldatud Euroopa Liidu välis- ja julgeolekupoliitika üldist strateegiat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja poolt juunis 2016 avaldatud Euroopa Liidu välis- ja julgeolekupoliitika üldist strateegiat,

| — | võttes arvesse ELi välis- ja julgeolekupoliitika suuniseid Ida-Aasia kohta, mille nõukogu 15. juunil 2012. aastal heaks kiitis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi välis- ja julgeolekupoliitika suuniseid Ida-Aasia kohta, mille nõukogu 15. juunil 2012. aastal heaks kiitis,

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Jaapani vahel 2009. aastal allkirjastatud teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingut (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Jaapani vahel 2009. aastal allkirjastatud teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingut (2),

| — | võttes arvesse ELi ja Jaapani 2001. aasta tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Jaapani 2001. aasta tegevuskava,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni ajutise delegatsiooni 3.–6. aprillil 2018. aastal Jaapanisse Tōkyōsse ja Lõuna-Koreasse tehtud visiidi tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni ajutise delegatsiooni 3.–6. aprillil 2018. aastal Jaapanisse Tōkyōsse ja Lõuna-Koreasse tehtud visiidi tulemusi,

| — | võttes arvesse 9.–10. mail 2018 Tōkyōs toimunud ELi ja Jaapani 38. parlamentidevahelist kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9.–10. mail 2018 Tōkyōs toimunud ELi ja Jaapani 38. parlamentidevahelist kohtumist,

| — | võttes arvesse julgeoleku ja kaitse allkomisjoni ajutise delegatsiooni 22.–25. mai 2017. aasta Tōkyō-visiiti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse julgeoleku ja kaitse allkomisjoni ajutise delegatsiooni 22.–25. mai 2017. aasta Tōkyō-visiiti,

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2014. aasta resolutsiooni (3) Euroopa Parlamendi soovitustega nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele Euroopa Liidu ja Jaapani strateegilise partnerluse lepingu läbirääkimiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2014. aasta resolutsiooni (3) Euroopa Parlamendi soovitustega nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele Euroopa Liidu ja Jaapani strateegilise partnerluse lepingu läbirääkimiste kohta,

| — | võttes arvesse oma 12. detsembri 2018. aasta seadusandlikku resolutsiooni, mis käsitleb otsuse eelnõu (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. detsembri 2018. aasta seadusandlikku resolutsiooni, mis käsitleb otsuse eelnõu (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõiget 2,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0385/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0385/2018),

| A. | arvestades, et EL ja Jaapan on olnud strateegilised partnerid alates 2003. aastast ja teevad jätkuvalt tihedat koostööd paljudel mitmepoolsetel foorumitel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL ja Jaapan on olnud strateegilised partnerid alates 2003. aastast ja teevad jätkuvalt tihedat koostööd paljudel mitmepoolsetel foorumitel;

| B. | arvestades, et EL ja Jaapan kui sarnaselt meelestatud ülemaailmsed partnerid jagavad erilist vastutust rahu, stabiilsuse, mitmepoolsuse, inimõiguste austamise ja heaolu edendamise ning reeglipõhise korra kaitsmise eest kiiresti muutuvas maailmas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL ja Jaapan kui sarnaselt meelestatud ülemaailmsed partnerid jagavad erilist vastutust rahu, stabiilsuse, mitmepoolsuse, inimõiguste austamise ja heaolu edendamise ning reeglipõhise korra kaitsmise eest kiiresti muutuvas maailmas;

| C. | arvestades, et ELi ja Jaapani strateegilise partnerluse lepinguga / vabakaubanduslepinguga hõlmatakse ligi kolmandik maailma majandustoodangust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi ja Jaapani strateegilise partnerluse lepinguga / vabakaubanduslepinguga hõlmatakse ligi kolmandik maailma majandustoodangust;

| D. | arvestades, et Jaapani valitsus on käivitanud julgeolekupoliitika reformid, mis hõlmavad kaitsevõime tugevdamist, USAga sõlmitud alliansi ümberkujundamist ja koostööd teiste demokraatlike riikidega nii piirkonnas kui ka kaugemal; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Jaapani valitsus on käivitanud julgeolekupoliitika reformid, mis hõlmavad kaitsevõime tugevdamist, USAga sõlmitud alliansi ümberkujundamist ja koostööd teiste demokraatlike riikidega nii piirkonnas kui ka kaugemal;

| E. | arvestades, et Jaapani panus rahvusvahelisse julgeolekusse ja stabiilsusse on suurenenud; arvestades, et Jaapani 2013. aasta riiklikus julgeolekustrateegias viidatakse rahvusvahelise koostöö põhimõttele tuginevale ennetavale rahu soodustamise poliitikale; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Jaapani panus rahvusvahelisse julgeolekusse ja stabiilsusse on suurenenud; arvestades, et Jaapani 2013. aasta riiklikus julgeolekustrateegias viidatakse rahvusvahelise koostöö põhimõttele tuginevale ennetavale rahu soodustamise poliitikale;

| F. | arvestades, et Jaapan on NATO kõige pikaajalisem partner ning allkirjastanud koostöölepingud salastatud teabe, küberturvalisuse, piraatluse vastase võitluse, katastroofiabi ja humanitaarabi valdkonnas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Jaapan on NATO kõige pikaajalisem partner ning allkirjastanud koostöölepingud salastatud teabe, küberturvalisuse, piraatluse vastase võitluse, katastroofiabi ja humanitaarabi valdkonnas;

| G. | arvestades, et Jaapan on viimastel kümnenditel pälvinud rahvusvahelist tunnustust oma sõjalise vaoshoituse poliitika eest, mis ei ole kuidagi takistanud tal saamast maailma üheks kõige olulisemaks majanduslikuks ja poliitiliseks jõuks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Jaapan on viimastel kümnenditel pälvinud rahvusvahelist tunnustust oma sõjalise vaoshoituse poliitika eest, mis ei ole kuidagi takistanud tal saamast maailma üheks kõige olulisemaks majanduslikuks ja poliitiliseks jõuks;

| H. | arvestades, et Jaapan juhtis jõupingutusi Vaikse ookeani ülese partnerluse (TPP) läbivaatamiseks pärast USA väljaastumist ning ratifitseeris läbivaadatud lepingu, laiaulatusliku ja progressiivse Vaikse ookeani ülese partnerluse lepingu (CPTPP ehk TPP-11) juulis 2018; arvestades, et Jaapan on näidanud üles huvi ka piirkondliku laiaulatusliku majanduspartnerluse (RCEP) vastu, mis hõlmab Hiinat; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Jaapan juhtis jõupingutusi Vaikse ookeani ülese partnerluse (TPP) läbivaatamiseks pärast USA väljaastumist ning ratifitseeris läbivaadatud lepingu, laiaulatusliku ja progressiivse Vaikse ookeani ülese partnerluse lepingu (CPTPP ehk TPP-11) juulis 2018; arvestades, et Jaapan on näidanud üles huvi ka piirkondliku laiaulatusliku majanduspartnerluse (RCEP) vastu, mis hõlmab Hiinat;

| I. | arvestades, et Jaapan on Aasia Arengupanga (ADB), Aafrika Arengupanga (AFDB), Ameerika Riikide Arengupanga (IADB), ÜRO Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna majandus- ja sotsiaalkomisjoni (UNESCAP) ja paljude teiste ÜRO spetsialiseerunud ametite, samuti Aasia-Euroopa kohtumise (ASEM) ning Aasia koostöö dialoogi (ACD) aktiivne liige; arvestades, et Jaapan on ka Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD), Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD), Rahvusvahelise Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (IBRD), Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ning G7 ja G20 liige; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Jaapan on Aasia Arengupanga (ADB), Aafrika Arengupanga (AFDB), Ameerika Riikide Arengupanga (IADB), ÜRO Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna majandus- ja sotsiaalkomisjoni (UNESCAP) ja paljude teiste ÜRO spetsialiseerunud ametite, samuti Aasia-Euroopa kohtumise (ASEM) ning Aasia koostöö dialoogi (ACD) aktiivne liige; arvestades, et Jaapan on ka Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO), Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD), Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD), Rahvusvahelise Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (IBRD), Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) ning G7 ja G20 liige;

| J. | arvestades, et Jaapani valitsus kiitis veebruaris 2015 heaks uue arengukoostöö harta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Jaapani valitsus kiitis veebruaris 2015 heaks uue arengukoostöö harta;

Leping ning ELi ja Jaapani suhted

| 1. | peab tervitatavaks strateegilise partnerluse lepingu eelnõu sõlmimist, millega luuakse õiguslikult siduv raamistik, tugevdatakse ELi ja Jaapani kahepoolseid suhteid ning suurendatakse koostööd rohkem kui 40 valdkonnas, nagu välispoliitika ja julgeoleku küsimused, sealhulgas rahu ja stabiilsuse edendamine, hädaabioperatsioonid, ülemaailmne areng ja humanitaarabi, majandusküsimused, teadusuuringud, innovatsioon, haridus, toiduohutus, põllumajanduspoliitika, IKT-poliitika, kosmosetehnoloogia, kultuur ja sport, samuti globaalprobleemid, mis vajavad ülemaailmset koordineerimist, nagu kliimamuutused, ränne, küberohud, rahvatervis, piiriülene kuritegevus, rahu kindlustamise operatsioonid, kriiside ja katastroofide ohjamine ning terrorismivastane võitlus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | juhib tähelepanu seostele strateegilise partnerluse lepingu ning majanduspartnerluslepingu kui maailma suurima kahepoolse vabakaubanduslepingu vahel; leiab, et nende kahe lepingu sõlmimine viib partnerluse uuele tasemele, eesmärgiga tuua ELi ja Jaapani rahvale konkreetset kasu, ning toetab edasist koostööd mitmepoolsetel foorumitel; väljendab heameelt läbirääkimiste käigus tugevnenud vastastikuse austuse ja usalduse üle; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab tervitatavaks strateegilise partnerluse lepingu artikli 1 lõikes 3 sisalduvat viidet parlamentaarsele mõõtmele, mille eesmärk on tugevdada partnerlust poliitiliste küsimuste, välis- ja julgeolekupoliitika ning muu valdkondliku koostöö alal toimuva dialoogi ja koostöö kaudu; teeb sellega seoses ettepaneku jätkata Jaapani parlamendi ja Euroopa Parlamendi vahelise parlamentaarse järelevalve ja dialoogi arendamist, et tagada lepingus kokku lepitud koostöö elluviimine; nõuab, et Euroopa Parlament jälgiks ühiskomitee koosolekuid ja dokumenteerimist; kutsub tungivalt üles kodanikuühiskonna edasisele kaasamisele ja omaluse edendamisele strateegilise partnerluse lepingu elluviimisel; kordab oma veendumust, et üldise ja valdkondliku koostöö konkreetne vorm peaks põhimõtteliselt põhinema 2030. aastaks rakendatavate kestlikkuse eesmärkidel, mis on ÜROs ühiselt vastu võetud ja mida lepinguosalised toetavad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab vajadust teha mitmepoolsel tasandil koostööd, et edendada ühinemist relvakaubanduslepinguga ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu rakendamist, vältida massihävitusrelvade levikut, võidelda terrorismiga ning karistamatusega kõige raskemate rahvusvahelise õiguse ja inimõiguste vastaste kuritegude puhul; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et arenevas maailmas, kus julgeolek ja majandusareng käivad käsikäes, on vaja terviklikku ja sidusat diplomaatilist, majanduslikku, kultuurilist ja julgeolekualast käsitust, mis on ELi ja Jaapani ühine visioon; |
| --- | --- |

5.

Inimõigused ja põhivabadused

| 6. | kinnitab ühiseid väärtusi, milleks on inimõiguste, demokraatia, põhivabaduste, hea valitsemistava, õigusriigi ja inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud ühiste väärtuste austamine, ning koostöö tegemist nende väärtuste ja reeglitepõhise rahvusvahelise korra ülemaailmseks edendamiseks ja kaitseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et Jaapan ei ole ratifitseerinud kahte ILO põhikonventsiooni (diskrimineerimise ja sunniviisilise töö kaotamise kohta) ning väljendab heameelt Jaapani otsuse üle luua ministeeriumidevaheline raamistik majanduspartnerluslepingu raames võetud kestliku arenguga seotud kohustuste täitmiseks, sealhulgas kohustus sellised konventsioonid ratifitseerida; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab vajadust edasise koostöö järele naiste õiguste valdkonnas tagamaks, et soolise võrdõiguslikkuse saavutamine oleks partnerluse üks peamisi eesmärke; soovitab Jaapani parlamendil jätkata tööd õigusaktidega, et käsitleda diskrimineerimist seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi tõttu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mõistab hukka asjaolu, et surmanuhtlus on Jaapanis endiselt seaduslik karistus ning et see viiakse täide vange eelnevalt hoiatamata; rõhutab, et ÜRO piinamisvastane komitee on seda tava kritiseerinud psühholoogilise surve pärast, mida see avaldab vangidele ja nende perekondadele; toetab ÜRO jõupingutusi surmanuhtluse järkjärguliseks kaotamiseks; nõuab, et Euroopa Liit alustaks Jaapani valitsusega dialoogi moratooriumi kehtestamiseks surmanuhtlusele, lõppeesmärgiga surmanuhtlus kaotada; |
| --- | --- |

9.

Piirkondlikud ja rahvusvahelised suhted

| 10. | tuletab meelde, et 2016. aasta ELi üldises strateegias määrati kindlaks otsene seos Euroopa jõukuse ja Aasia julgeoleku vahel ning nõuti, et ELi annaks suurema praktilise panuse ning teeks koostööd selliste partneritega nagu Jaapan, et edendada rahu Korea poolsaarel ning äärmiselt olulist rahumeelse lahenduse saavutamist merendus- ja territoriaalvaidlustes Ida-Hiina ja Lõuna-Hiina merel vastavalt rahvusvahelisele õigusele ja konventsioonidele; rõhutab kindlustunde suurendamise ja ennetava diplomaatia olulisust; rõhutab, et tuleb austada rahvusvahelise meresõidu vabadust; väljendab heameelt seoses peaminister Shinzō Abe ja president Xi Jinpingi kohtumisega Pekingis 26. oktoobril 2018 ning sellel avalikustatud kavatsusega avada kahe riigi suhetes uus peatükk, mis on samm edasi kahepoolsete suhete parandamise ja piirkondlike pingete vähendamise suunas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tunnistab, et Hiina ja Venemaa mõju Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas on suur julgeolekuprobleem nii Jaapani kui ka Euroopa Liidu huvide seisukohast, ning tervitab seetõttu strateegilise partnerluse lepingu raames võetud kohustusi süvendada ELi ja Jaapani vahelist julgeolekualast koostööd kui kaitsevalli selliste ohtude vastu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab rahulolu selle üle, et 1. juulil 2018 loodi Jaapani missioon NATO juures; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab tervitatavaks ELi uut strateegiat ühenduvuse parandamiseks Aasiaga, edendades selleks dialoogi, stabiilsust, piirkondlikku ja rahvusvahelist koostööd, koostalitusvõimelisi transpordi-, energia- ja digitaalvõrke ning inimestevahelisi sidemeid; rõhutab võimalusi, mida ühenduvus pakub hariduse, teaduse, teadusuuringute ja kultuurivahetuse laiendamisel; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab ELi ja Jaapani kahepoolse ning Lõuna-Korea, KRDV, Ameerika Ühendriikide ja Hiinaga tehtava mitmepoolse koostöö laiendamist, et toetada jõupingutusi, mida tehakse rahu tagamiseks ning stabiilsuse säilitamiseks selles piirkonnas, samuti rahumeelse kooseksisteerimine kindlustamiseks Korea poolsaarel ning KRDV täielikult, pöördumatult ja kontrollitavalt tuumarelvavabaks piirkonnaks muutmiseks; rõhutab Jaapani ja Lõuna-Korea vahelise edasise koostöö ja heanaaberlike suhete olulisust, mis võiks aidata kaasa piirkondlikule stabiilsusele ja tegeleda selliste julgeolekuohtudega nagu KRDV; lubab toetada KRDV vastu suunatud jätkuvat rahvusvahelist survet, et tagada konkreetsete sammude astumine tuumarelvavabaks piirkonnaks muutmiseks; toetab rahvusvahelist koostööd küsimuses, kuidas lahendada Jaapani kodanike kadumise probleem, kelle puhul peljatakse, et Põhja-Korea režiim on nad röövinud; rõhutab, et Kirde-Aasia stabiilsus vastab Euroopa põhihuvidele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb ettepaneku, et EL ja Jaapan teeksid koostööd ASEANi suutlikkuse suurendamisel seoses piirkondliku integratsiooni ja koostöö tegevuskavaga ja võimekusega lahendada konflikte piirkonnas ühiselt, tugevdades ASEANi praegust keskset tähtsust Kagu-Aasia mitmepoolses korralduses; toetab Tōkyōs 33. ASEANi-Jaapani foorumil tehtud otsust veelgi tugevdada sidemeid ning käsitleda ühist huvi pakkuvaid piirkondlikke ja rahvusvahelisi küsimusi ning teha koostööd rahu ja stabiilsuse edendamiseks; on seisukohal, et inimõiguste edendamine ja kaitsmine aitab tõhusalt kaasa nende kahe eesmärgi saavutamisele; nõuab koostoimet Jaapani vaba ja avatud India ja Vaikse ookeani piirkonna strateegia ning ELi algatuste, sealhulgas ELi investeerimiskava ja ELi laiendatud üleeuroopaliste transpordivõrkude vahel, et edendada üleilmset koostööd ühenduvuse valdkonnas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | võtab teadmiseks Jaapani soovi saada 2023.–2024. aastal ÜRO Julgeolekunõukogu mittealaliseks liikmeks ja väljendab heameelt Jaapani panuse üle ÜROs sellistes valdkondades nagu desarmeerimine ja tuumarelva leviku tõkestamine, rahuvalve ja rahu kindlustamine ning julgeolek; |
| --- | --- |

16.

Valdkondlik koostöö

| 17. | rõhutab võimalusi ja impulssi, mida strateegilise partnerluse leping annab kultuurisidemete ja koostöö arendamisele noorte, hariduse ja spordi valdkondades; märgib inimestevaheliste kontaktide vähesust ELi ja Jaapani vahel ning olemasolevaid keelebarjääre; soovitab teha täiendavaid investeeringuid, et tihendada kodanikevahelist suhtlust, haridus- ja kultuuridialoogi, Erasmus+ raames toimuvat akadeemilisi liikuvusprogramme ning avalikku diplomaatiat, et edendada vastastikust mõistmist ja kultuurilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

17.

| 18. | juhib tähelepanu, et strateegilise partnerluse leping edendab valdkondlikku koostööd tarbijakaitse osas ning teabevahetust finantssektori õigus- ja järelevalvekorra valdkonnas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on seisukohal, et EL ja Jaapan kui maailma juhtivad abiandjad, kes on andnud kaua ametlikku arenguabi Ida-Aasia ning viimasel ajal ka Aafrika, Lähis-Ida ja Ladina-Ameerika vähemarenenud riikidele, on abi kooskõlastamisel ja sidususe tagamisel koos abi saavate riikide valitsustega loomulikud partnerid; rõhutab, et arenguabi peamine eesmärk on vaesuse leevendamine koos kestliku arengu eesmärkide saavutamisega, ning ootab vastastikust koostööd nende eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Jaapan ratifitseeris 2016. aastal Pariisi kliimakokkuleppe ning kutsub Jaapanit tungivalt üles seda tulemuslikult rakendama, võttes juhtrolli ennetavas võitluses kliimamuutuste vastu ja leevendusmeetmete edendamisel; nõuab, et EL ja Jaapan tihendaksid koostööd säästva energia valdkonnas, nt vähesaastavate transpordivahendite arendamisel; rõhutab asjaolu, et välisministri kliimamuutuste nõuandekomitee esitas 2018. aasta veebruaris oma aruande, seades Jaapani energiadiplomaatia strateegia keskmesse vajaduse minna üle taastuvenergiale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | väljendab heameelt selle üle, et lepingusse on lisatud kestlik metsamajandamine, ning loodab, et jätkatakse heade tavade vahetamist ebaseadusliku metsaraie osas, tuginedes ELi puidumäärusega saadud kogemustele, et kehtestada Jaapani õigusaktides kohustuslik hoolsuskohustus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | peab kahetsusväärseks Jaapani katset saavutada septembris 2018 toimunud rahvusvahelise vaalanduskomisjoni (IWC) kohtumistel tööstuslikule vaalapüügile kehtestatud moratooriumi lõpetamist ning nõuab teaduslikel eesmärkidel toimuva vaalapüügi peatamist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et Jaapan on maailma suuruselt teine kosmeetikatoodete turg; tuletab meelde, et ELis on keelatud kosmeetikatoodete katsetamine loomadel ja loomadel katsetatud imporditud kosmeetikatoodete müük; ergutab sellega seoses lepinguosalisi vahetama teavet ja tegema koostööd, et lõpetada Jaapanis kosmeetikatoodete katsetamine loomadel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab bioloogilise mitmekesisuse säilitamise tähtsust ja ergutab Jaapanit tühistama oma reservatsioonid ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) suhtes; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab esialgse lepingu kiiret ratifitseerimist ELi liikmesriikide parlamentides ja selle põhjalikku rakendamist kõikides sektorites; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jaapani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  ELT L 216, 24.8.2018, lk 1.

(2)  ELT L 90, 6.4.2011, lk 2.

(3)  ELT C 443, 22.12.2017, lk 49.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0506.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/347 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/347

---

P8_TA(2018)0508

ELi ja Jordaania vaheline Euroopa – Vahemere piirkonna lennundusleping (Horvaatia ühinemine) ***

Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu muutmise protokolli liidu ja selle liikmesriikide nimel sõlmimise kohta, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (07067/2015 – C8-0189/2016 – 2015/0003(NLE))

(Nõusolek)

(2020/C 388/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07067/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07067/2015),

| — | võttes arvesse protokolli projekti, millega muudetakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsuse vahelist Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingut, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (07066/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli projekti, millega muudetakse Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsuse vahelist Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingut, et võtta arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (07066/2015),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0189/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0189/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A8-0371/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A8-0371/2018),

| 1. | annab nõusoleku protokolli sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Jordaania Hašimiidi Kuningriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/348 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/348

---

P8_TA(2018)0509

„Euroopa horisont“ loomine – selle osalemis- ja levitamiseeskirjade kehtestamine ***I

Euroopa Parlamendi 12. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ning kehtestatakse selle osalemis- ja levitamiseeskirjad (COM(2018)0435 – C8-0252/2018 – 2018/0224(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 388/39)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Liidu eesmärk on tugevdada oma
  teadus-
  ja tehnoloogilist baasi ja ergutada konkurentsivõimet, sealhulgas tööstusvaldkonnas; liit soodustab selleks kõiki teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud tegevusi, et viia ellu liidu strateegilised prioriteedid, mille lõppeesmärk on edendada rahu, liidu väärtusi ja oma rahvaste hüvangut. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Liidu eesmärk on tugevdada oma
  teadus-
  ja tehnoloogilist baasi ja ergutada konkurentsivõimet, sealhulgas tööstusvaldkonnas; liit soodustab selleks kõiki teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud tegevusi, et viia ellu liidu strateegilised prioriteedid, mille lõppeesmärk on edendada rahu, liidu väärtusi ja oma rahvaste hüvangut.

| (1) | Liidu eesmärk on tugevdada oma
  tipptasemel teadust
  ja tehnoloogilist baasi
  , mis võimaldaks teadlastel, teaduslikel teadmistel ja tehnoloogial vabalt liikuda,
  ja ergutada
  selle
  konkurentsivõimet, sealhulgas tööstusvaldkonnas
  , et tugevdada Euroopa teadusruumi
  ; liit soodustab selleks kõiki teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud tegevusi, et viia ellu liidu strateegilised prioriteedid
  ja kohustused
  , mille lõppeesmärk on edendada rahu, liidu väärtusi ja oma rahvaste hüvangut; |
| --- | --- |

(1)

Liidu eesmärk on tugevdada oma
  tipptasemel teadust
  ja tehnoloogilist baasi
  , mis võimaldaks teadlastel, teaduslikel teadmistel ja tehnoloogial vabalt liikuda,
  ja ergutada
  selle
  konkurentsivõimet, sealhulgas tööstusvaldkonnas
  , et tugevdada Euroopa teadusruumi
  ; liit soodustab selleks kõiki teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud tegevusi, et viia ellu liidu strateegilised prioriteedid
  ja kohustused
  , mille lõppeesmärk on edendada rahu, liidu väärtusi ja oma rahvaste hüvangut;

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Selleks et kõnealuse üldeesmärgi täitmisel saavutada teaduslik, majanduslik ja sotsiaalne mõju, peab liit investeerima teadusuuringutesse ja innovatsiooni, tehes seda läbi programmi „Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ aastateks 2021–2027“ (edaspidi „käesolev programm“, „programm“). Sellega toetab liit tipptasemel teadmiste ja tehnoloogiate loomist ja
  levitamist
  , suurendab teadusuuringute ja innovatsiooni mõju liidu poliitiliste suundade väljaarendamisel, toetamisel ja rakendamisel, toetab novaatorlike lahenduste kasutuselevõtmist majanduses ja ühiskonnas, et
  käsitleda globaalseid probleeme ja
  edendada tööstuse konkurentsivõimet;
  edendada igat liiki innovatsiooni, sealhulgas läbimurdelist
  innovatsiooni,
  ja tugevdada
  novaatorlike lahenduste kasutuselevõttu turu poolt
  ; ning optimeerib selliste
  investeeringute tulemusi
  , et saavutada suurem mõju tugevdatud Euroopa teadusruumis
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Selleks et kõnealuse üldeesmärgi täitmisel saavutada teaduslik, majanduslik ja sotsiaalne mõju, peab liit investeerima teadusuuringutesse ja innovatsiooni, tehes seda läbi programmi „Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ aastateks 2021–2027“ (edaspidi „käesolev programm“, „programm“). Sellega toetab liit tipptasemel teadmiste ja tehnoloogiate loomist ja
  levitamist
  , suurendab teadusuuringute ja innovatsiooni mõju liidu poliitiliste suundade väljaarendamisel, toetamisel ja rakendamisel, toetab novaatorlike lahenduste kasutuselevõtmist majanduses ja ühiskonnas, et
  käsitleda globaalseid probleeme ja
  edendada tööstuse konkurentsivõimet;
  edendada igat liiki innovatsiooni, sealhulgas läbimurdelist
  innovatsiooni,
  ja tugevdada
  novaatorlike lahenduste kasutuselevõttu turu poolt
  ; ning optimeerib selliste
  investeeringute tulemusi
  , et saavutada suurem mõju tugevdatud Euroopa teadusruumis
  .

| (2) | Selleks et kõnealuse üldeesmärgi täitmisel saavutada teaduslik, majanduslik ja sotsiaalne mõju
  ning maksimeerida oma teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni investeeringute liidu lisaväärtust
  , peab liit investeerima teadusuuringutesse ja innovatsiooni, tehes seda läbi programmi „Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ aastateks 2021–2027“ (edaspidi „käesolev programm“, „programm“). Sellega toetab liit tipptasemel teadmiste ja tehnoloogiate loomist
  , levitamist
  ja
  siiret liidus
  , suurendab teadusuuringute ja innovatsiooni mõju
  globaalsete probleemide lahendamisel, kaasa arvatud kestliku arengu eesmärgid ja kliimamuutused, ning
  liidu poliitiliste suundade väljaarendamisel, toetamisel ja rakendamisel,
  ning
  toetab novaatorlike
  ja kestlike
  lahenduste kasutuselevõtmist
  liidu
  majanduses ja ühiskonnas, et
  luua töökohti ning
  edendada
  majanduskasvu ja
  tööstuse konkurentsivõimet;
  programm peaks edendama igat liiki
  innovatsiooni,
  tugevdama
  novaatorlike lahenduste kasutuselevõttu turu poolt
  ja optimeerima
  investeeringute tulemusi. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et kõnealuse üldeesmärgi täitmisel saavutada teaduslik, majanduslik ja sotsiaalne mõju
  ning maksimeerida oma teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni investeeringute liidu lisaväärtust
  , peab liit investeerima teadusuuringutesse ja innovatsiooni, tehes seda läbi programmi „Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ aastateks 2021–2027“ (edaspidi „käesolev programm“, „programm“). Sellega toetab liit tipptasemel teadmiste ja tehnoloogiate loomist
  , levitamist
  ja
  siiret liidus
  , suurendab teadusuuringute ja innovatsiooni mõju
  globaalsete probleemide lahendamisel, kaasa arvatud kestliku arengu eesmärgid ja kliimamuutused, ning
  liidu poliitiliste suundade väljaarendamisel, toetamisel ja rakendamisel,
  ning
  toetab novaatorlike
  ja kestlike
  lahenduste kasutuselevõtmist
  liidu
  majanduses ja ühiskonnas, et
  luua töökohti ning
  edendada
  majanduskasvu ja
  tööstuse konkurentsivõimet;
  programm peaks edendama igat liiki
  innovatsiooni,
  tugevdama
  novaatorlike lahenduste kasutuselevõttu turu poolt
  ja optimeerima
  investeeringute tulemusi.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Programm peaks aitama saavutada üldeesmärki investeerida kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“ peamise eesmärgiga teadus- ja arendustegevusse 3 % liidu SKPst. Eesmärgi saavutamiseks peavad liikmesriigid ja erasektor programmi täiendama omaenda suuremate investeeringutega teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Programm peaks aitama saavutada üldeesmärki investeerida kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“ peamise eesmärgiga teadus- ja arendustegevusse 3 % liidu SKPst. Eesmärgi saavutamiseks peavad liikmesriigid ja erasektor programmi täiendama omaenda suuremate investeeringutega teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks vajalikuks peetava teadus- ja innovatsioonitegevuse edendamisel tuleks võtta arvesse
  komisjoni 15. mai 2018. aasta teatises „Euroopa uus teadusuuringute
  ja
  innovatsiooni tegevuskava – Euroopa võimalus suunata oma tulevikku“ (COM(2018)306) esitatud innovatsioonipõhimõtteid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks vajalikuks peetava teadus- ja innovatsioonitegevuse edendamisel tuleks võtta arvesse
  komisjoni 15. mai 2018. aasta teatises „Euroopa uus teadusuuringute
  ja
  innovatsiooni tegevuskava – Euroopa võimalus suunata oma tulevikku“ (COM(2018)306) esitatud innovatsioonipõhimõtteid
  .

| (3) | Liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks vajalikuks peetava teadus- ja innovatsioonitegevuse edendamisel tuleks võtta arvesse
  innovatsioonipõhimõtet kui peamist tegurit, mis aitab liidu hinnalist teadmistebaasi kiiremini
  ja
  tõhusamalt innovatsiooniks pöörata
  . |
| --- | --- |

(3)

Liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks vajalikuks peetava teadus- ja innovatsioonitegevuse edendamisel tuleks võtta arvesse
  innovatsioonipõhimõtet kui peamist tegurit, mis aitab liidu hinnalist teadmistebaasi kiiremini
  ja
  tõhusamalt innovatsiooniks pöörata
  .

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Avatud teadus
  , avatud
  innovatsioon
  ja
  avatus maailmale on üldpõhimõtted, mis peaksid
  tagama tipptaseme ja
  mõjutama liiduinvesteeringuid
  teadusuuringutesse ja innovatsiooni
  . Need põhimõtted tuleks käesoleva programmi rakendamisel liita, eelkõige seoses samba „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ strateegilise planeerimisega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Avatud teadus
  , avatud
  innovatsioon
  ja
  avatus maailmale on üldpõhimõtted, mis peaksid
  tagama tipptaseme ja
  mõjutama liiduinvesteeringuid
  teadusuuringutesse ja innovatsiooni
  . Need põhimõtted tuleks käesoleva programmi rakendamisel liita, eelkõige seoses samba „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ strateegilise planeerimisega
  .

| (4) | Jätkuv avatud teadusel
  , avatud
  innovatsioonil
  ja
  maailmale avatusel põhinev suhtumine koos liidu teaduslike ja sotsiaal-majanduslike huvide kaitsmisega peaks
  tagama tipptaseme ja teadusuuringutesse ja innovatsiooni
  suunatud liidu investeeringute mõjususe ning tugevdama kõikide liikmesriikide teadusuuringute- ja innovatsioonisuutlikkust. See peaks viima programmi tasakaalustatud rakendamiseni
  . |
| --- | --- |

(4)

Jätkuv avatud teadusel
  , avatud
  innovatsioonil
  ja
  maailmale avatusel põhinev suhtumine koos liidu teaduslike ja sotsiaal-majanduslike huvide kaitsmisega peaks
  tagama tipptaseme ja teadusuuringutesse ja innovatsiooni
  suunatud liidu investeeringute mõjususe ning tugevdama kõikide liikmesriikide teadusuuringute- ja innovatsioonisuutlikkust. See peaks viima programmi tasakaalustatud rakendamiseni
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Avatud teadusel
  , sealhulgas avatud juurdepääsul teaduspublikatsioonidele ja -andmetele,
  on potentsiaal parandada teaduse kvaliteeti ja suurendada selle mõju ja sellest saadavat kasu ning kiirendada teadmiste edasiarenemist, muutes need usaldusväärsemaks, efektiivsemaks ja täpsemaks, ühiskonna poolt paremini mõistetavaks ja ühiskondlikele probleemidele paremini vastavaks. Tuleks näha ette sätted tagamaks, et toetusesaajad annavad avatud juurdepääsu vastastikuse eksperdihinnangu saanud teaduspublikatsioonidele, teadusandmetele ja muudele teadustöö väljunditele avatud ja mittediskrimineerival viisil, tasuta ning tulemuste levitamisprotsessi võimalikult varases etapis, ning et võimaldada nende võimalikult laialdast kasutamist ja taaskasutamist. Rohkem tuleks tähelepanu pöörata teadusandmete vastutustundlikule haldamisele, mis peaks vastama nn FAIR-põhimõtetele – leitavus (findability), juurdepääsetavus (accessibility), koostalitlusvõime (interoperability) ja taaskasutatavus (reusability); seda tuleks teha eelkõige andmehalduskavade ühendamise kaudu. Kui see on asjakohane, peaksid toetusesaajad kasutama Euroopa avatud teaduse pilve pakutavaid võimalusi ning liituma edasiste avatud teaduse põhimõtete ja tavadega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Avatud teadusel
  , sealhulgas avatud juurdepääsul teaduspublikatsioonidele ja -andmetele,
  on potentsiaal parandada teaduse kvaliteeti ja suurendada selle mõju ja sellest saadavat kasu ning kiirendada teadmiste edasiarenemist, muutes need usaldusväärsemaks, efektiivsemaks ja täpsemaks, ühiskonna poolt paremini mõistetavaks ja ühiskondlikele probleemidele paremini vastavaks. Tuleks näha ette sätted tagamaks, et toetusesaajad annavad avatud juurdepääsu vastastikuse eksperdihinnangu saanud teaduspublikatsioonidele, teadusandmetele ja muudele teadustöö väljunditele avatud ja mittediskrimineerival viisil, tasuta ning tulemuste levitamisprotsessi võimalikult varases etapis, ning et võimaldada nende võimalikult laialdast kasutamist ja taaskasutamist. Rohkem tuleks tähelepanu pöörata teadusandmete vastutustundlikule haldamisele, mis peaks vastama nn FAIR-põhimõtetele – leitavus (findability), juurdepääsetavus (accessibility), koostalitlusvõime (interoperability) ja taaskasutatavus (reusability); seda tuleks teha eelkõige andmehalduskavade ühendamise kaudu. Kui see on asjakohane, peaksid toetusesaajad kasutama Euroopa avatud teaduse pilve pakutavaid võimalusi ning liituma edasiste avatud teaduse põhimõtete ja tavadega.

| (5) | Avatud teadusel on potentsiaal parandada teaduse kvaliteeti ja suurendada selle mõju ja sellest saadavat kasu ning kiirendada teadmiste edasiarenemist, muutes need usaldusväärsemaks, efektiivsemaks ja täpsemaks, ühiskonna poolt paremini mõistetavaks ja ühiskondlikele probleemidele paremini vastavaks. Tuleks näha ette sätted tagamaks, et toetusesaajad annavad avatud juurdepääsu vastastikuse eksperdihinnangu saanud teaduspublikatsioonidele, teadusandmetele ja muudele teadustöö väljunditele avatud ja mittediskrimineerival viisil, tasuta ning tulemuste levitamisprotsessi võimalikult varases etapis, ning et võimaldada nende võimalikult laialdast kasutamist ja taaskasutamist.
  Teadusandmete puhul tuleks järgida põhimõtet „nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik“, tunnistades sellega vajadust erineva juurdepääsukorra järele olenevalt liidu sotsiaal-majanduslikest huvidest, intellektuaalomandi õigustest, isikuandmete kaitsest ja konfidentsiaalsusest, julgeolekuküsimustest ning muudest õigustatud huvidest.
  Rohkem tuleks tähelepanu pöörata teadusandmete vastutustundlikule haldamisele, mis peaks vastama nn FAIR-põhimõtetele – leitavus (findability), juurdepääsetavus (accessibility), koostalitlusvõime (interoperability) ja taaskasutatavus (reusability); seda tuleks teha eelkõige andmehalduskavade ühendamise kaudu. Kui see on asjakohane, peaksid toetusesaajad kasutama Euroopa avatud teaduse pilve
  ja Euroopa andmetaristu
  pakutavaid võimalusi ning liituma edasiste avatud teaduse põhimõtete ja tavadega.
  Vastastikust avatud juurdepääsu tuleks soodustada rahvusvahelistes teadusliku ja tehnoloogilise koostöö lepingutes ja asjaomastes assotsieerimislepingutes. |
| --- | --- |

(5)

Avatud teadusel on potentsiaal parandada teaduse kvaliteeti ja suurendada selle mõju ja sellest saadavat kasu ning kiirendada teadmiste edasiarenemist, muutes need usaldusväärsemaks, efektiivsemaks ja täpsemaks, ühiskonna poolt paremini mõistetavaks ja ühiskondlikele probleemidele paremini vastavaks. Tuleks näha ette sätted tagamaks, et toetusesaajad annavad avatud juurdepääsu vastastikuse eksperdihinnangu saanud teaduspublikatsioonidele, teadusandmetele ja muudele teadustöö väljunditele avatud ja mittediskrimineerival viisil, tasuta ning tulemuste levitamisprotsessi võimalikult varases etapis, ning et võimaldada nende võimalikult laialdast kasutamist ja taaskasutamist.
  Teadusandmete puhul tuleks järgida põhimõtet „nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik“, tunnistades sellega vajadust erineva juurdepääsukorra järele olenevalt liidu sotsiaal-majanduslikest huvidest, intellektuaalomandi õigustest, isikuandmete kaitsest ja konfidentsiaalsusest, julgeolekuküsimustest ning muudest õigustatud huvidest.
  Rohkem tuleks tähelepanu pöörata teadusandmete vastutustundlikule haldamisele, mis peaks vastama nn FAIR-põhimõtetele – leitavus (findability), juurdepääsetavus (accessibility), koostalitlusvõime (interoperability) ja taaskasutatavus (reusability); seda tuleks teha eelkõige andmehalduskavade ühendamise kaudu. Kui see on asjakohane, peaksid toetusesaajad kasutama Euroopa avatud teaduse pilve
  ja Euroopa andmetaristu
  pakutavaid võimalusi ning liituma edasiste avatud teaduse põhimõtete ja tavadega.
  Vastastikust avatud juurdepääsu tuleks soodustada rahvusvahelistes teadusliku ja tehnoloogilise koostöö lepingutes ja asjaomastes assotsieerimislepingutes.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | VKEdest toetusesaajaid innustatakse kasutama olemasolevaid vahendeid, nagu intellektuaalomandi õiguste kasutajatugi VKEdele, mis toetab ELi väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, et nii kaitsta kui ka jõustada nende intellektuaalomandi õigusi. Kasutajatugi pakub tasuta teavet ja teenuseid intellektuaalomandit ja sellega seotud küsimusi puudutavate konfidentsiaalsete nõuannete näol ning koolitusi, materjale ja veebiressursse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

VKEdest toetusesaajaid innustatakse kasutama olemasolevaid vahendeid, nagu intellektuaalomandi õiguste kasutajatugi VKEdele, mis toetab ELi väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid, et nii kaitsta kui ka jõustada nende intellektuaalomandi õigusi. Kasutajatugi pakub tasuta teavet ja teenuseid intellektuaalomandit ja sellega seotud küsimusi puudutavate konfidentsiaalsete nõuannete näol ning koolitusi, materjale ja veebiressursse.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Käesoleva programmi põhimõte ja ülesehitus peaksid vastama vajadusele luua kriitiline mass toetatud tegevusi kogu liidus ja kogu rahvusvahelises koostöös, kooskõlas ÜRO säästva arengu
  eesmärkidega
  . Programmi rakendamine peaks kindlustama selle eesmärgi poole püüdlemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Käesoleva programmi põhimõte ja ülesehitus peaksid vastama vajadusele luua kriitiline mass toetatud tegevusi kogu liidus ja kogu rahvusvahelises koostöös, kooskõlas ÜRO säästva arengu
  eesmärkidega
  . Programmi rakendamine peaks kindlustama selle eesmärgi poole püüdlemist.

| (6) | Käesoleva programmi põhimõte ja ülesehitus peaksid vastama vajadusele luua kriitiline mass toetatud tegevusi kogu liidus ja kogu rahvusvahelises koostöös
  ning ergutada ühtlasi liikmesriike programmis osalema
  , kooskõlas ÜRO säästva arengu
  eesmärkide ja Pariisi kokkuleppega
  . Programmi rakendamine peaks kindlustama selle eesmärgi poole püüdlemist. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva programmi põhimõte ja ülesehitus peaksid vastama vajadusele luua kriitiline mass toetatud tegevusi kogu liidus ja kogu rahvusvahelises koostöös
  ning ergutada ühtlasi liikmesriike programmis osalema
  , kooskõlas ÜRO säästva arengu
  eesmärkide ja Pariisi kokkuleppega
  . Programmi rakendamine peaks kindlustama selle eesmärgi poole püüdlemist.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Käesoleva programmi raames toetatavad tegevused peaksid aitama saavutada liidu eesmärke ja
  prioriteete,
  jälgida ja hinnata edusamme nende eesmärkide ja
  prioriteetide
  poole liikumisel ning läbivaadatud või uute prioriteetide väljaarendamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Käesoleva programmi raames toetatavad tegevused peaksid aitama saavutada liidu eesmärke ja
  prioriteete,
  jälgida ja hinnata edusamme nende eesmärkide ja
  prioriteetide
  poole liikumisel ning läbivaadatud või uute prioriteetide väljaarendamist.

| (7) | Käesoleva programmi raames toetatavad tegevused peaksid aitama saavutada liidu
  ja programmi
  eesmärke
  , prioriteete
  ja
  ülesandeid ning
  jälgida ja hinnata edusamme nende eesmärkide
  , prioriteetide
  ja
  ülesannete täitmise
  poole liikumisel ning läbivaadatud või uute prioriteetide väljaarendamist. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva programmi raames toetatavad tegevused peaksid aitama saavutada liidu
  ja programmi
  eesmärke
  , prioriteete
  ja
  ülesandeid ning
  jälgida ja hinnata edusamme nende eesmärkide
  , prioriteetide
  ja
  ülesannete täitmise
  poole liikumisel ning läbivaadatud või uute prioriteetide väljaarendamist.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Programm peaks olema kooskõlas juba olemasolevate Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskavade ja strateegiatega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Programm peaks olema kooskõlas juba olemasolevate Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskavade ja strateegiatega.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Käesoleva programmi rahastamisel tuleks lähtuda tasakaalustatud lähenemisviisist alt-üles rahastamise (ajendatud teadlastest või novaatoritest) ja ülalt-alla rahastamise (otsustatud strateegiliselt kindlaks määratud prioriteetidega) vahel vastavalt osalevate teadus- ja innovatsiooni kogukondade laadile, läbiviidavate tegevuste liigile ja eesmärgile ning soovitavale mõjule. Nimetatud tegurite kombinatsioon peaks määrama lähenemisviisi käesoleva programmi vastavate osade puhul, mis kõik aitavad kaasa programmi üld- ja erieesmärkide saavutamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Käesoleva programmi rahastamisel tuleks lähtuda tasakaalustatud lähenemisviisist alt-üles rahastamise (ajendatud teadlastest või novaatoritest) ja ülalt-alla rahastamise (otsustatud strateegiliselt kindlaks määratud prioriteetidega) vahel vastavalt osalevate teadus- ja innovatsiooni kogukondade laadile, läbiviidavate tegevuste liigile ja eesmärgile ning soovitavale mõjule. Nimetatud tegurite kombinatsioon peaks määrama lähenemisviisi käesoleva programmi vastavate osade puhul, mis kõik aitavad kaasa programmi üld- ja erieesmärkide saavutamisele.

| (8) | Käesoleva programmi rahastamisel tuleks lähtuda tasakaalustatud lähenemisviisist alt-üles rahastamise (ajendatud teadlastest või novaatoritest) ja ülalt-alla rahastamise (otsustatud strateegiliselt kindlaks määratud prioriteetidega) vahel vastavalt
  kogu liidus
  osalevate teadus- ja innovatsiooni kogukondade laadile,
  iga sekkumisvaldkonna edukuse määrale,
  läbiviidavate tegevuste liigile ja eesmärgile
  , subsidiaarsuse põhimõttele
  ning soovitavale mõjule. Nimetatud tegurite kombinatsioon peaks määrama lähenemisviisi käesoleva programmi vastavate osade puhul, mis kõik aitavad kaasa programmi üld- ja erieesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva programmi rahastamisel tuleks lähtuda tasakaalustatud lähenemisviisist alt-üles rahastamise (ajendatud teadlastest või novaatoritest) ja ülalt-alla rahastamise (otsustatud strateegiliselt kindlaks määratud prioriteetidega) vahel vastavalt
  kogu liidus
  osalevate teadus- ja innovatsiooni kogukondade laadile,
  iga sekkumisvaldkonna edukuse määrale,
  läbiviidavate tegevuste liigile ja eesmärgile
  , subsidiaarsuse põhimõttele
  ning soovitavale mõjule. Nimetatud tegurite kombinatsioon peaks määrama lähenemisviisi käesoleva programmi vastavate osade puhul, mis kõik aitavad kaasa programmi üld- ja erieesmärkide saavutamisele.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Mitme teadus- ja innovatsioonitegevuse meetme puhul tuleks kohaldada teadusuuringute ja innovatsiooni kiirtee loogikat, kus toetust ei tuleks oodata kauem kui kuus kuud. See peaks võimaldama väikestel koostöökonsortsiumidel saada alt üles lähenemisviisi kasutades kiiremini vahendeid ja hõlmama tegevust alates alusuuringutest kuni turule toomiseni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Mitme teadus- ja innovatsioonitegevuse meetme puhul tuleks kohaldada teadusuuringute ja innovatsiooni kiirtee loogikat, kus toetust ei tuleks oodata kauem kui kuus kuud. See peaks võimaldama väikestel koostöökonsortsiumidel saada alt üles lähenemisviisi kasutades kiiremini vahendeid ja hõlmama tegevust alates alusuuringutest kuni turule toomiseni.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8b) | Programm peaks toetama teadusuuringute ja innovatsiooni kõiki etappe, eriti koostööprojektide puhul. Alusuuringud on tähtis ressurss ja oluline eeltingimus selleks, et suurendada liidu suutlikkust meelitada ligi parimaid teadlasi ja saada ülemaailmseks tippkeskuseks. Tuleks tagada tasakaal alus- ja rakendusuuringute vahel. Koos innovatsiooniga toetab see liidu majanduse konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8b)

Programm peaks toetama teadusuuringute ja innovatsiooni kõiki etappe, eriti koostööprojektide puhul. Alusuuringud on tähtis ressurss ja oluline eeltingimus selleks, et suurendada liidu suutlikkust meelitada ligi parimaid teadlasi ja saada ülemaailmseks tippkeskuseks. Tuleks tagada tasakaal alus- ja rakendusuuringute vahel. Koos innovatsiooniga toetab see liidu majanduse konkurentsivõimet, majanduskasvu ja tööhõivet.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8c) | Programmi „Euroopa horisont“ maksimaalse mõju saavutamiseks tuleks erilist tähelepanu pöörata mitut teadusharu hõlmavale ja teadusharudevahelisele koostööle, sest see on eduka teadustöö vajalik eeldus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8c)

Programmi „Euroopa horisont“ maksimaalse mõju saavutamiseks tuleks erilist tähelepanu pöörata mitut teadusharu hõlmavale ja teadusharudevahelisele koostööle, sest see on eduka teadustöö vajalik eeldus.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8d) | Ühiskonda tuleb rohkem kaasata vastutustundliku teadus- ja uuendustegevuse kaudu, sest see on läbiv element, mis aitab saavutada tulemusliku koostöö teadusringkondade ja ühiskonna vahel. See võimaldaks kõikidel ühiskonnaliikmetel (teadlastel, kodanikel, poliitikakujundajatel, ettevõtjatel, kolmanda sektori organisatsioonidel jne) teha kogu teadusuuringute ja innovatsiooni protsessi vältel koostööd, et nii protsess kui ka selle tulemused vastaksid Euroopa ühiskonna väärtustele, vajadustele ja ootustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8d)

Ühiskonda tuleb rohkem kaasata vastutustundliku teadus- ja uuendustegevuse kaudu, sest see on läbiv element, mis aitab saavutada tulemusliku koostöö teadusringkondade ja ühiskonna vahel. See võimaldaks kõikidel ühiskonnaliikmetel (teadlastel, kodanikel, poliitikakujundajatel, ettevõtjatel, kolmanda sektori organisatsioonidel jne) teha kogu teadusuuringute ja innovatsiooni protsessi vältel koostööd, et nii protsess kui ka selle tulemused vastaksid Euroopa ühiskonna väärtustele, vajadustele ja ootustele.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | „Avatud teaduse“ samba alusel elluviidavad tegevused tuleks kindlaks määrata olenevalt teaduse vajadustest ja võimalustest. Teadusuuringute kava tuleks koostada tihedas koostöös teadusringkonnaga. Teadusuuringuid tuleks rahastada kõrge kvaliteedi alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

„Avatud teaduse“ samba alusel elluviidavad tegevused tuleks kindlaks määrata olenevalt teaduse vajadustest ja võimalustest. Teadusuuringute kava tuleks koostada tihedas koostöös teadusringkonnaga. Teadusuuringuid tuleks rahastada kõrge kvaliteedi alusel.

| (9) | „
  Tipptasemel ja
  avatud teaduse“ samba alusel elluviidavad tegevused tuleks kindlaks määrata olenevalt teaduse vajadustest ja võimalustest. Teadusuuringute kava tuleks koostada tihedas koostöös teadusringkonnaga
  ja selles tuleks rõhutada uute andekate teadus- ja innovatsioonispetsialistide ja noorte teadlaste ligimeelitamist, tugevdades Euroopa teadusruumi ja vältides ajude äravoolu
  . Teadusuuringuid tuleks rahastada kõrge kvaliteedi alusel. |
| --- | --- |

(9)

„
  Tipptasemel ja
  avatud teaduse“ samba alusel elluviidavad tegevused tuleks kindlaks määrata olenevalt teaduse vajadustest ja võimalustest. Teadusuuringute kava tuleks koostada tihedas koostöös teadusringkonnaga
  ja selles tuleks rõhutada uute andekate teadus- ja innovatsioonispetsialistide ja noorte teadlaste ligimeelitamist, tugevdades Euroopa teadusruumi ja vältides ajude äravoolu
  . Teadusuuringuid tuleks rahastada kõrge kvaliteedi alusel.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | „Üleilmsete probleemide ja tööstuse konkurentsivõime“ sammas tuleks luua teadus- ja innovatsioonitegevuse teemavaldkondade kaudu, et võimalikult palju suurendada koostööd asjaomastes töövaldkondades, tagades samas kulutatud ressursside suure ja kestliku mõju. See julgustaks valdkondade-, sektori-, poliitika- ja piiriülest koostööd ÜRO säästva arengu eesmärkide
  saavutamiseks
  ning liidu tööstusharude
  konkurentsivõimet
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

„Üleilmsete probleemide ja tööstuse konkurentsivõime“ sammas tuleks luua teadus- ja innovatsioonitegevuse teemavaldkondade kaudu, et võimalikult palju suurendada koostööd asjaomastes töövaldkondades, tagades samas kulutatud ressursside suure ja kestliku mõju. See julgustaks valdkondade-, sektori-, poliitika- ja piiriülest koostööd ÜRO säästva arengu eesmärkide
  saavutamiseks
  ning liidu tööstusharude
  konkurentsivõimet
  .

| (10) | „Üleilmsete probleemide ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“ sammas tuleks luua teadus- ja innovatsioonitegevuse teemavaldkondade kaudu, et võimalikult palju suurendada koostööd asjaomastes töövaldkondades, tagades
  liidule
  samas kulutatud ressursside suure ja kestliku mõju. See julgustaks valdkondade-, sektori-, poliitika- ja piiriülest koostööd ÜRO säästva arengu eesmärkide
  ja Pariisi kokkuleppest tulenevate liidu kohustuste täitmisel
  ning
  vajaduse korral ühiskondlike probleemide lahendamisel ja
  liidu tööstusharude
  konkurentsivõime tõstmisel. Selleks et ELi teadusuuringud strateegiliselt kindlaks määratud prioriteetsetes valdkondades oleksid ka edaspidi tipptasemel, peaks selle samba raames toimuv tegevus hõlmama igasugust teadus- ja innovatsioonitegevust, sealhulgas teadus- ja arendustegevus, katsetamine, tutvustustegevus ja riigihangete toetamine, normide kehtestamisele eelnevad teadusuuringud ja standardite kehtestamine ning innovatsiooni kasutuselevõtt turul. |
| --- | --- |

(10)

„Üleilmsete probleemide ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“ sammas tuleks luua teadus- ja innovatsioonitegevuse teemavaldkondade kaudu, et võimalikult palju suurendada koostööd asjaomastes töövaldkondades, tagades
  liidule
  samas kulutatud ressursside suure ja kestliku mõju. See julgustaks valdkondade-, sektori-, poliitika- ja piiriülest koostööd ÜRO säästva arengu eesmärkide
  ja Pariisi kokkuleppest tulenevate liidu kohustuste täitmisel
  ning
  vajaduse korral ühiskondlike probleemide lahendamisel ja
  liidu tööstusharude
  konkurentsivõime tõstmisel. Selleks et ELi teadusuuringud strateegiliselt kindlaks määratud prioriteetsetes valdkondades oleksid ka edaspidi tipptasemel, peaks selle samba raames toimuv tegevus hõlmama igasugust teadus- ja innovatsioonitegevust, sealhulgas teadus- ja arendustegevus, katsetamine, tutvustustegevus ja riigihangete toetamine, normide kehtestamisele eelnevad teadusuuringud ja standardite kehtestamine ning innovatsiooni kasutuselevõtt turul.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Üks peamisi kanaleid käesoleva programmi eesmärkide saavutamiseks, eriti jätkusuutlike töökohtade
  ja
  jätkusuutliku majanduskasvu loomisel, peaks olema tööstuse täielik
  kõigil tasanditel
  kaasamine programmi,
  alates üksikettevõtjast ja VKEdest kuni suurte ettevõteteni
  . Tööstus peaks aitama saavutada strateegilise planeerimise käigus kindlaks määratud lähenemisviise ja prioriteete. Strateegiline planeerimine peaks toetama tööprogrammide väljaarendamist. Tööstuse selline kaasatus peaks tähendama
  ,
  et tööstus osaleb meetmetes, mida toetatakse vähemalt samal tasemel kui Euroopa Parlamendi
  ja
  nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013

   (13)

  loodud eelmise raamprogrammi „Horisont 2020“ meetmeid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Üks peamisi kanaleid käesoleva programmi eesmärkide saavutamiseks, eriti jätkusuutlike töökohtade
  ja
  jätkusuutliku majanduskasvu loomisel, peaks olema tööstuse täielik
  kõigil tasanditel
  kaasamine programmi,
  alates üksikettevõtjast ja VKEdest kuni suurte ettevõteteni
  . Tööstus peaks aitama saavutada strateegilise planeerimise käigus kindlaks määratud lähenemisviise ja prioriteete. Strateegiline planeerimine peaks toetama tööprogrammide väljaarendamist. Tööstuse selline kaasatus peaks tähendama
  ,
  et tööstus osaleb meetmetes, mida toetatakse vähemalt samal tasemel kui Euroopa Parlamendi
  ja
  nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013

   (13)

  loodud eelmise raamprogrammi „Horisont 2020“ meetmeid
  .

| (11) | Tööstuse täielik
  ja
  õigeaegne kaasamine programmi
  kõigil tasanditel alates üksikettevõtjast ja VKEdest kuni suurte ettevõteteni peaks
  jätkuma, eriti pidades silmas jätkusuutlike töökohtade
  ja
  majanduskasvu loomist Euroopas
  ,
  tugevdades avaliku ja erasektori koostööd ning edendades erasektori investeeringuid teadusuuringutesse
  ja
  innovatsiooni
  . |
| --- | --- |

(11)

Tööstuse täielik
  ja
  õigeaegne kaasamine programmi
  kõigil tasanditel alates üksikettevõtjast ja VKEdest kuni suurte ettevõteteni peaks
  jätkuma, eriti pidades silmas jätkusuutlike töökohtade
  ja
  majanduskasvu loomist Euroopas
  ,
  tugevdades avaliku ja erasektori koostööd ning edendades erasektori investeeringuid teadusuuringutesse
  ja
  innovatsiooni
  .

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11a) | Mitme sidusrühmaga peetavad konsultatsioonid, kuhu on kaasatud ka kodanikuühiskond ja tööstus, peaks aitama saavutada strateegilise planeerimise käigus kindlaks määratud sihte ja prioriteete. Selle tulemuseks peaksid olema korrapäraselt koostatavad strateegilised teadus- ja innovatsioonikavad, mis võetakse vastu delegeeritud õigusaktidega. Seejärel tuleks strateegilisi kavu rakendada tööprogrammide koostamise kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11a)

Mitme sidusrühmaga peetavad konsultatsioonid, kuhu on kaasatud ka kodanikuühiskond ja tööstus, peaks aitama saavutada strateegilise planeerimise käigus kindlaks määratud sihte ja prioriteete. Selle tulemuseks peaksid olema korrapäraselt koostatavad strateegilised teadus- ja innovatsioonikavad, mis võetakse vastu delegeeritud õigusaktidega. Seejärel tuleks strateegilisi kavu rakendada tööprogrammide koostamise kaudu.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Et tööstus jääks või saaks maailma liidriks innovatsiooni, digiteerimise ja süsinikdioksiidiheite vähendamise valdkonnas on oluline tööstuse toetamine, eelkõige investeeringutega progressi võimaldavatesse tehnoloogiavaldkondadesse, mis panevad aluse tuleviku ettevõtetele. Käesoleva programmi
  meetmeid tuleks kasutada turutõrgete
  või
  mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks
  proportsionaalsel viisil ilma erasektori rahalisi vahendeid dubleerimata või välja tõrjumata ning neil peaks olema selge Euroopa lisaväärtus. See tagab programmi meetmete ja ELi riigiabi eeskirjade
  järjepidevuse
  ,
  hoides ära ebakohased konkurentsimoonutused siseturul
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Et tööstus jääks või saaks maailma liidriks innovatsiooni, digiteerimise ja süsinikdioksiidiheite vähendamise valdkonnas on oluline tööstuse toetamine, eelkõige investeeringutega progressi võimaldavatesse tehnoloogiavaldkondadesse, mis panevad aluse tuleviku ettevõtetele. Käesoleva programmi
  meetmeid tuleks kasutada turutõrgete
  või
  mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks
  proportsionaalsel viisil ilma erasektori rahalisi vahendeid dubleerimata või välja tõrjumata ning neil peaks olema selge Euroopa lisaväärtus. See tagab programmi meetmete ja ELi riigiabi eeskirjade
  järjepidevuse
  ,
  hoides ära ebakohased konkurentsimoonutused siseturul
  .

| (12) | Et
  liidu
  tööstus jääks või saaks maailma liidriks innovatsiooni, digiteerimise ja süsinikdioksiidiheite vähendamise valdkonnas, on oluline tööstuse toetamine, eelkõige investeeringutega progressi võimaldavatesse tehnoloogiavaldkondadesse, mis panevad aluse tuleviku ettevõtetele.
  II sambas „Üleilmsed probleemid ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime“ on kesksel kohal peamised progressi võimaldavad tehnoloogiad, mis peaksid olema tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate juhtalgatustega rohkem seotud, et teadusprojektid saaksid hõlmata kogu innovatsiooniahelat.
  Käesoleva programmi
  meetmed peaksid olema kooskõlas liidu tööstuspoliitika strateegiaga, et saada üle turutõrgetest
  või
  lahendada mitteoptimaalseid investeerimisolukordi, ergutada investeeringuid
  proportsionaalsel
  ja läbipaistval
  viisil ilma erasektori rahalisi vahendeid dubleerimata või välja tõrjumata, ning neil peaks olema selge Euroopa lisaväärtus
  ja avalik investeeringutasuvus
  . See tagab
  järjepidevuse
  programmi meetmete ja ELi
  teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni käsitlevate
  riigiabi eeskirjade
  vahel
  ,
  mis tuleks innovatsiooni soodustamise eesmärgil läbi vaadata
  . |
| --- | --- |

(12)

Et
  liidu
  tööstus jääks või saaks maailma liidriks innovatsiooni, digiteerimise ja süsinikdioksiidiheite vähendamise valdkonnas, on oluline tööstuse toetamine, eelkõige investeeringutega progressi võimaldavatesse tehnoloogiavaldkondadesse, mis panevad aluse tuleviku ettevõtetele.
  II sambas „Üleilmsed probleemid ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime“ on kesksel kohal peamised progressi võimaldavad tehnoloogiad, mis peaksid olema tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate juhtalgatustega rohkem seotud, et teadusprojektid saaksid hõlmata kogu innovatsiooniahelat.
  Käesoleva programmi
  meetmed peaksid olema kooskõlas liidu tööstuspoliitika strateegiaga, et saada üle turutõrgetest
  või
  lahendada mitteoptimaalseid investeerimisolukordi, ergutada investeeringuid
  proportsionaalsel
  ja läbipaistval
  viisil ilma erasektori rahalisi vahendeid dubleerimata või välja tõrjumata, ning neil peaks olema selge Euroopa lisaväärtus
  ja avalik investeeringutasuvus
  . See tagab
  järjepidevuse
  programmi meetmete ja ELi
  teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni käsitlevate
  riigiabi eeskirjade
  vahel
  ,
  mis tuleks innovatsiooni soodustamise eesmärgil läbi vaadata
  .

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a) | VKEd on Euroopa innovatsiooni ja majanduskasvu oluline allikas. Seetõttu on programmis „Euroopa horisont“ vajalik VKEde aktiivne osalemine, nagu on märgitud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ. Programmi „Horisont 2020“ parimatele tavadele tuginedes peaks programm „Euroopa horisont“ ka edaspidi läbivalt ergutama VKEsid raamprogrammis osalema. Ette tuleks näha asjakohased meetmed ja eelarvesätted, sealhulgas täielikult alt üles suunatud ühe toetusesaajaga rahastamisvahendi kasutuselevõtt järkjärgulist innovatsiooni elluviivate VKEde jaoks, kusjuures innovatsioonitsükli eri etappides tuleks korraldada asjaomased avatud hankemenetlused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

VKEd on Euroopa innovatsiooni ja majanduskasvu oluline allikas. Seetõttu on programmis „Euroopa horisont“ vajalik VKEde aktiivne osalemine, nagu on märgitud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ. Programmi „Horisont 2020“ parimatele tavadele tuginedes peaks programm „Euroopa horisont“ ka edaspidi läbivalt ergutama VKEsid raamprogrammis osalema. Ette tuleks näha asjakohased meetmed ja eelarvesätted, sealhulgas täielikult alt üles suunatud ühe toetusesaajaga rahastamisvahendi kasutuselevõtt järkjärgulist innovatsiooni elluviivate VKEde jaoks, kusjuures innovatsioonitsükli eri etappides tuleks korraldada asjaomased avatud hankemenetlused.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Käesolev programm peaks teadusuuringuid ja innovatsiooni toetama lõimitult, järgides kõiki Maailma Kaubandusorganisatsiooni asjakohaseid sätteid. Teadusuuringute, sealhulgas tootearenduse mõistet tuleks kasutada vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) poolt väljatöötatud Frascati käsiraamatule ning innovatsiooni mõistet tuleks kasutada vastavalt OECD ja Eurostati poolt väljatöötatud Oslo käsiraamatule, järgides sotsiaalset innovatsiooni hõlmavat laiapõhjalist lähenemisviisi.
  Jätkuvalt,
  nagu eelmises raamprogrammis „Horisont 2020“, tuleks
  tehnoloogiauuringute, tootearenduse ja tootetutvustuse meetmete liigitamisel
  arvesse võtta tehnilise valmiduse taset käsitlevaid OECD määratlusi
  ning konkursikutsetes esitatud meetmete liikide määratlusi. Põhimõtteliselt ei tohiks toetusi anda meetmetele, mille tehnilise valmiduse tase on üle 8.
  Üleilmsete probleemide ja tööstuse konkurentsivõime samba raames esitatud konkreetse konkursikutse tööprogramm peaks võimaldama anda toetusi laiaulatuslike toodete valideerimise ja turule viimise jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Käesolev programm peaks teadusuuringuid ja innovatsiooni toetama lõimitult, järgides kõiki Maailma Kaubandusorganisatsiooni asjakohaseid sätteid. Teadusuuringute, sealhulgas tootearenduse mõistet tuleks kasutada vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) poolt väljatöötatud Frascati käsiraamatule ning innovatsiooni mõistet tuleks kasutada vastavalt OECD ja Eurostati poolt väljatöötatud Oslo käsiraamatule, järgides sotsiaalset innovatsiooni hõlmavat laiapõhjalist lähenemisviisi.
  Jätkuvalt,
  nagu eelmises raamprogrammis „Horisont 2020“, tuleks
  tehnoloogiauuringute, tootearenduse ja tootetutvustuse meetmete liigitamisel
  arvesse võtta tehnilise valmiduse taset käsitlevaid OECD määratlusi
  ning konkursikutsetes esitatud meetmete liikide määratlusi. Põhimõtteliselt ei tohiks toetusi anda meetmetele, mille tehnilise valmiduse tase on üle 8.
  Üleilmsete probleemide ja tööstuse konkurentsivõime samba raames esitatud konkreetse konkursikutse tööprogramm peaks võimaldama anda toetusi laiaulatuslike toodete valideerimise ja turule viimise jaoks.

| (13) | Käesolev programm peaks teadusuuringuid ja innovatsiooni toetama lõimitult, järgides kõiki Maailma Kaubandusorganisatsiooni asjakohaseid sätteid. Teadusuuringute, sealhulgas tootearenduse mõistet tuleks kasutada vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) poolt väljatöötatud Frascati käsiraamatule ning innovatsiooni mõistet tuleks kasutada vastavalt OECD ja Eurostati poolt väljatöötatud Oslo käsiraamatule, järgides sotsiaalset innovatsiooni
  , disaini ja loovust
  hõlmavat laiapõhjalist lähenemisviisi. Nagu eelmises raamprogrammis „Horisont 2020“, tuleks arvesse võtta tehnilise valmiduse taset käsitlevaid OECD määratlusi. Üleilmsete probleemide ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime samba raames esitatud konkreetse konkursikutse tööprogramm peaks võimaldama anda toetusi laiaulatuslike toodete valideerimise ja turule viimise jaoks. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev programm peaks teadusuuringuid ja innovatsiooni toetama lõimitult, järgides kõiki Maailma Kaubandusorganisatsiooni asjakohaseid sätteid. Teadusuuringute, sealhulgas tootearenduse mõistet tuleks kasutada vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) poolt väljatöötatud Frascati käsiraamatule ning innovatsiooni mõistet tuleks kasutada vastavalt OECD ja Eurostati poolt väljatöötatud Oslo käsiraamatule, järgides sotsiaalset innovatsiooni
  , disaini ja loovust
  hõlmavat laiapõhjalist lähenemisviisi. Nagu eelmises raamprogrammis „Horisont 2020“, tuleks arvesse võtta tehnilise valmiduse taset käsitlevaid OECD määratlusi. Üleilmsete probleemide ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime samba raames esitatud konkreetse konkursikutse tööprogramm peaks võimaldama anda toetusi laiaulatuslike toodete valideerimise ja turule viimise jaoks.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Toetudes eelmise programmi kogemustele ning ELi institutsioonide ja sidusrühmade panusele on komisjoni teatises programmi „Horisont 2020“ vahehindamise kohta (COM(2018)0002) esitatud soovitused käesoleva programmi jaoks, sealhulgas eeskirjad selles osalemise ja tulemuste levitamise kohta. Soovitatakse investeerida ambitsioonikamalt, et saavutada kriitiline mass ning maksimaalne mõju; toetada läbimurdelise tähtsusega innovatsiooni; seada liidu teadus- ja innovatsiooni investeeringute puhul prioriteediks suure lisandväärtusega valdkonnad, eriti läbi missioonidele keskendumise, kodanike kaasamise ja laialdase teabevahetuse; ratsionaliseerida liidu rahastamiskeskkonda, lihtsustades mitmeid partnerlusalgatusi ja kaasrahastamiskavasid; arendada liidu erinevate rahastamisvahendite vahel rohkem ja konkreetsemaid koosmõjusid, eelkõige eesmärgiga aidata mobiliseerida kasutamata teadus- ja innovatsiooni võimekust kogu liidus; kindlustada rahvusvahelist koostööd ja avatust kolmandate riikide osalusele ning jätkata lihtsustamist, mis põhineb programmis „Horisont 2020“ rakendamisel saadud kogemustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Toetudes eelmise programmi kogemustele ning ELi institutsioonide ja sidusrühmade panusele on komisjoni teatises programmi „Horisont 2020“ vahehindamise kohta (COM(2018)0002) esitatud soovitused käesoleva programmi jaoks, sealhulgas eeskirjad selles osalemise ja tulemuste levitamise kohta. Soovitatakse investeerida ambitsioonikamalt, et saavutada kriitiline mass ning maksimaalne mõju; toetada läbimurdelise tähtsusega innovatsiooni; seada liidu teadus- ja innovatsiooni investeeringute puhul prioriteediks suure lisandväärtusega valdkonnad, eriti läbi missioonidele keskendumise, kodanike kaasamise ja laialdase teabevahetuse; ratsionaliseerida liidu rahastamiskeskkonda, lihtsustades mitmeid partnerlusalgatusi ja kaasrahastamiskavasid; arendada liidu erinevate rahastamisvahendite vahel rohkem ja konkreetsemaid koosmõjusid, eelkõige eesmärgiga aidata mobiliseerida kasutamata teadus- ja innovatsiooni võimekust kogu liidus; kindlustada rahvusvahelist koostööd ja avatust kolmandate riikide osalusele ning jätkata lihtsustamist, mis põhineb programmis „Horisont 2020“ rakendamisel saadud kogemustele.

| (14) | Toetudes eelmise programmi kogemustele ning ELi institutsioonide ja sidusrühmade panusele, on komisjoni teatises programmi „Horisont 2020“ vahehindamise kohta (COM(2018)0002)
  ja Euroopa Parlamendi raportis programmi „Horisont 2020“ rakendamise hindamise kohta seoses selle vahehindamise ja 9. raamprogrammi ettepanekuga (2016/2147(INI))
  esitatud soovitused käesoleva programmi jaoks, sealhulgas eeskirjad selles osalemise ja tulemuste levitamise kohta. Soovitatakse investeerida ambitsioonikamalt, et saavutada kriitiline mass ning maksimaalne mõju; toetada läbimurdelise tähtsusega innovatsiooni; seada liidu teadus- ja innovatsiooni investeeringute puhul prioriteediks suure lisandväärtusega valdkonnad, eriti läbi missioonidele keskendumise, kodanike
  täieliku, teadliku ja õigeaegse
  kaasamise ja laialdase teabevahetuse; ratsionaliseerida liidu rahastamiskeskkonda
  eesmärgiga kõigis liikmesriikides teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaali täiel määral ära kasutada
  , lihtsustades mitmeid partnerlusalgatusi ja kaasrahastamiskavasid; arendada liidu erinevate rahastamisvahendite vahel rohkem ja konkreetsemaid koosmõjusid, eelkõige eesmärgiga aidata mobiliseerida kasutamata teadus- ja innovatsiooni võimekust kogu liidus;
  tihedamini kaasata liidu rahastatavaid (eelkõige Euroopa Regionaalarengu Fondist) teadustaristuid programmi projektidesse,
  kindlustada rahvusvahelist koostööd ja avatust kolmandate riikide osalusele
  , kaitstes samal ajal liidu huve ja laiendades kõigi liikmesriikide osalemist programmis,
  ning jätkata lihtsustamist, mis põhineb programmis „Horisont 2020“ rakendamisel saadud kogemustele. |
| --- | --- |

(14)

Toetudes eelmise programmi kogemustele ning ELi institutsioonide ja sidusrühmade panusele, on komisjoni teatises programmi „Horisont 2020“ vahehindamise kohta (COM(2018)0002)
  ja Euroopa Parlamendi raportis programmi „Horisont 2020“ rakendamise hindamise kohta seoses selle vahehindamise ja 9. raamprogrammi ettepanekuga (2016/2147(INI))
  esitatud soovitused käesoleva programmi jaoks, sealhulgas eeskirjad selles osalemise ja tulemuste levitamise kohta. Soovitatakse investeerida ambitsioonikamalt, et saavutada kriitiline mass ning maksimaalne mõju; toetada läbimurdelise tähtsusega innovatsiooni; seada liidu teadus- ja innovatsiooni investeeringute puhul prioriteediks suure lisandväärtusega valdkonnad, eriti läbi missioonidele keskendumise, kodanike
  täieliku, teadliku ja õigeaegse
  kaasamise ja laialdase teabevahetuse; ratsionaliseerida liidu rahastamiskeskkonda
  eesmärgiga kõigis liikmesriikides teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaali täiel määral ära kasutada
  , lihtsustades mitmeid partnerlusalgatusi ja kaasrahastamiskavasid; arendada liidu erinevate rahastamisvahendite vahel rohkem ja konkreetsemaid koosmõjusid, eelkõige eesmärgiga aidata mobiliseerida kasutamata teadus- ja innovatsiooni võimekust kogu liidus;
  tihedamini kaasata liidu rahastatavaid (eelkõige Euroopa Regionaalarengu Fondist) teadustaristuid programmi projektidesse,
  kindlustada rahvusvahelist koostööd ja avatust kolmandate riikide osalusele
  , kaitstes samal ajal liidu huve ja laiendades kõigi liikmesriikide osalemist programmis,
  ning jätkata lihtsustamist, mis põhineb programmis „Horisont 2020“ rakendamisel saadud kogemustele.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Käesoleva programmiga tuleks püüda saavutada koostoime muude liidu programmidega alates nende kavandamisest ja strateegilisest planeerimisest kuni projektide väljavalimise, haldamise, teavitamise, tulemuste levitamise ja kasutamise, järelevalve, auditeerimise ja juhtimiseni. Kattumiste ja dubleerimiste ärahoidmiseks ning liidu poolse rahastamise suurendamiseks
  võib teha ülekandeid muudest liidu programmidest programmi „Euroopa horisont“ tegevustele. Selliste ülekannete
  puhul
  tuleb järgida programmi „Euroopa horisont“
  eeskirju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Käesoleva programmiga tuleks püüda saavutada koostoime muude liidu programmidega alates nende kavandamisest ja strateegilisest planeerimisest kuni projektide väljavalimise, haldamise, teavitamise, tulemuste levitamise ja kasutamise, järelevalve, auditeerimise ja juhtimiseni. Kattumiste ja dubleerimiste ärahoidmiseks ning liidu poolse rahastamise suurendamiseks
  võib teha ülekandeid muudest liidu programmidest programmi „Euroopa horisont“ tegevustele. Selliste ülekannete
  puhul
  tuleb järgida programmi „Euroopa horisont“
  eeskirju.

| (15) | Ühtekuuluvuspoliitika peaks ka edaspidi teadusuuringuid ja innovatsiooni toetama. Seetõttu tuleb pöörata erilist tähelepanu liidu kahe poliitika kooskõlastatusele ja täiendavusele.
  Käesoleva programmiga tuleks püüda saavutada
  eeskirjade kooskõlastatus ja määruse IV lisas osutatud
  koostoime muude liidu programmidega alates nende kavandamisest ja strateegilisest planeerimisest kuni projektide väljavalimise, haldamise, teavitamise, tulemuste levitamise ja kasutamise, järelevalve, auditeerimise ja juhtimiseni. Kattumiste ja dubleerimiste ärahoidmiseks ning liidu poolse rahastamise suurendamiseks
  , samuti taotlejate ja toetusesaajate halduskoormuse vähendamiseks tuleks mis tahes liiki koostoime
  puhul
  lähtuda põhimõttest, et ühe meetme raames järgitakse samu
  eeskirju: |
| --- | --- |

(15)

Ühtekuuluvuspoliitika peaks ka edaspidi teadusuuringuid ja innovatsiooni toetama. Seetõttu tuleb pöörata erilist tähelepanu liidu kahe poliitika kooskõlastatusele ja täiendavusele.
  Käesoleva programmiga tuleks püüda saavutada
  eeskirjade kooskõlastatus ja määruse IV lisas osutatud
  koostoime muude liidu programmidega alates nende kavandamisest ja strateegilisest planeerimisest kuni projektide väljavalimise, haldamise, teavitamise, tulemuste levitamise ja kasutamise, järelevalve, auditeerimise ja juhtimiseni. Kattumiste ja dubleerimiste ärahoidmiseks ning liidu poolse rahastamise suurendamiseks
  , samuti taotlejate ja toetusesaajate halduskoormuse vähendamiseks tuleks mis tahes liiki koostoime
  puhul
  lähtuda põhimõttest, et ühe meetme raames järgitakse samu
  eeskirju:

| | — | ülekanded muudest liidu programmidest, sealhulgas Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), programmi „Euroopa horisont“ tegevustele võivad toimuda vabatahtlikkuse alusel. Selliste ülekannete puhul tuleb järgida programmi „Euroopa horisont“ eeskirju, kuid neid kasutatakse ainult selle liikmesriigi või korraldusasutuse hüvanguks, kes otsustab ülekande teha. |
| --- | --- | --- |

—

ülekanded muudest liidu programmidest, sealhulgas Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF), programmi „Euroopa horisont“ tegevustele võivad toimuda vabatahtlikkuse alusel. Selliste ülekannete puhul tuleb järgida programmi „Euroopa horisont“ eeskirju, kuid neid kasutatakse ainult selle liikmesriigi või korraldusasutuse hüvanguks, kes otsustab ülekande teha.

| | — | samuti võidakse ette näha programmi „Euroopa horisont“ ja muu liidu programmi meetme kaasrahastamine, kuid seejuures ei või ületada meetme abikõlblike kulude kogusummat. Sellistel juhtudel kohaldataks ainult programmi „Euroopa horisont“ eeskirju ja tuleks vältida topeltauditeid; |
| --- | --- | --- |

—

samuti võidakse ette näha programmi „Euroopa horisont“ ja muu liidu programmi meetme kaasrahastamine, kuid seejuures ei või ületada meetme abikõlblike kulude kogusummat. Sellistel juhtudel kohaldataks ainult programmi „Euroopa horisont“ eeskirju ja tuleks vältida topeltauditeid;

| | — | kõigile ettepanekutele, mis on programmi „Euroopa horisont“ raames ületanud kvaliteedikünnise, kuid mida ei saa eelarvepiirangute tõttu rahastada, tuleks omistada kvaliteedimärgis. Sellistel juhtudel tuleks kohaldada toetust andva fondi eeskirju, v.a riigiabi eeskirjad. |
| --- | --- | --- |

—

kõigile ettepanekutele, mis on programmi „Euroopa horisont“ raames ületanud kvaliteedikünnise, kuid mida ei saa eelarvepiirangute tõttu rahastada, tuleks omistada kvaliteedimärgis. Sellistel juhtudel tuleks kohaldada toetust andva fondi eeskirju, v.a riigiabi eeskirjad.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Et saavutada ELi poolse rahastamise võimalikult suur mõju ja kõige tõhusam panus liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks,
  peaks käesolev programm sõlmima
  Euroopa
  partnerlused
  era- ja/või avaliku sektori partneritega. Sellised partnerid hõlmavad
  tööstust, teadusorganisatsioone, kohalikul
  ,
  piirkondlikul
  ,
  riiklikul või rahvusvahelisel tasandil
  avalikke teenuseid osutavaid asutusi
  ning
  kodanikuühiskonna organisatsioone,
  nagu
  teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavad või ellu viivad
  sihtorganisatsioonid
  ,
  partnerluste
  kaudu saavutatakse soovitud mõju tõhusamalt, kui seda suudab liit üksi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Et saavutada ELi poolse rahastamise võimalikult suur mõju ja kõige tõhusam panus liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks,
  peaks käesolev programm sõlmima
  Euroopa
  partnerlused
  era- ja/või avaliku sektori partneritega. Sellised partnerid hõlmavad
  tööstust, teadusorganisatsioone, kohalikul
  ,
  piirkondlikul
  ,
  riiklikul või rahvusvahelisel tasandil
  avalikke teenuseid osutavaid asutusi
  ning
  kodanikuühiskonna organisatsioone,
  nagu
  teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavad või ellu viivad
  sihtorganisatsioonid
  ,
  partnerluste
  kaudu saavutatakse soovitud mõju tõhusamalt, kui seda suudab liit üksi.

| (16) | Et saavutada ELi poolse rahastamise võimalikult suur mõju ja kõige tõhusam panus liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks
  ja kohustuste täitmiseks
  ,
  võib käesoleva programmi raames strateegilise planeerimise tulemuste põhjal sõlmida
  Euroopa
  partnerlusi
  era- ja/või avaliku sektori partneritega. Sellised partnerid hõlmavad
  teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevaid avaliku ja erasektori sidusrühmi
  ,
  pädevuskeskusi
  ,
  ettevõtlusinkubaatoreid, teadus- ja tehnoloogiaparke,
  avalikke teenuseid osutavaid asutusi
  , sihtasutusi ja
  kodanikuühiskonna organisatsioone
  ning vajaduse korral piirkondlikke innovatsiooni ökosüsteeme
  ,
  mis
  teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavad
  ja/
  või ellu viivad
  , eeldades
  ,
  et partnerluse
  kaudu saavutatakse soovitud mõju tõhusamalt, kui seda suudab liit üksi. |
| --- | --- |

(16)

Et saavutada ELi poolse rahastamise võimalikult suur mõju ja kõige tõhusam panus liidu poliitikaeesmärkide saavutamiseks
  ja kohustuste täitmiseks
  ,
  võib käesoleva programmi raames strateegilise planeerimise tulemuste põhjal sõlmida
  Euroopa
  partnerlusi
  era- ja/või avaliku sektori partneritega. Sellised partnerid hõlmavad
  teadusuuringute ja innovatsiooniga tegelevaid avaliku ja erasektori sidusrühmi
  ,
  pädevuskeskusi
  ,
  ettevõtlusinkubaatoreid, teadus- ja tehnoloogiaparke,
  avalikke teenuseid osutavaid asutusi
  , sihtasutusi ja
  kodanikuühiskonna organisatsioone
  ning vajaduse korral piirkondlikke innovatsiooni ökosüsteeme
  ,
  mis
  teadusuuringuid ja innovatsiooni toetavad
  ja/
  või ellu viivad
  , eeldades
  ,
  et partnerluse
  kaudu saavutatakse soovitud mõju tõhusamalt, kui seda suudab liit üksi.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Käesolev programm peaks tugevdama koostööd Euroopa partnerluste ning era- ja avaliku sektori partnerite vahel rahvusvahelisel tasandil, muu hulgas ühendades teadus- ja innovatsiooniprogramme ja piiriüleseid investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, , mis toovad vastastikust kasu inimestele ja äriühingutele, tagades samas, et
  EL
  suudab kaitsta oma huve
  strateegilistes valdkondades

   (14). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Käesolev programm peaks tugevdama koostööd Euroopa partnerluste ning era- ja avaliku sektori partnerite vahel rahvusvahelisel tasandil, muu hulgas ühendades teadus- ja innovatsiooniprogramme ja piiriüleseid investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, , mis toovad vastastikust kasu inimestele ja äriühingutele, tagades samas, et
  EL
  suudab kaitsta oma huve
  strateegilistes valdkondades

   (14).

| (17) | Käesolev programm peaks tugevdama koostööd Euroopa partnerluste ning era- ja avaliku sektori partnerite vahel rahvusvahelisel tasandil, muu hulgas ühendades teadus- ja innovatsiooniprogramme ja piiriüleseid investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, mis toovad vastastikust kasu inimestele ja äriühingutele, tagades samas, et
  liit
  suudab kaitsta oma huve. |
| --- | --- |

(17)

Käesolev programm peaks tugevdama koostööd Euroopa partnerluste ning era- ja avaliku sektori partnerite vahel rahvusvahelisel tasandil, muu hulgas ühendades teadus- ja innovatsiooniprogramme ja piiriüleseid investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, mis toovad vastastikust kasu inimestele ja äriühingutele, tagades samas, et
  liit
  suudab kaitsta oma huve.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17a) | Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate juhtalgatused on osutunud tõhusaks ja tulemuslikuks vahendiks, mis toob ühiskonnale kasu liidu ja selle liikmesriikide ühiste, kooskõlastatud jõupingutuste kaudu, ning seniseid juhtalgatusi, mille kasulikkus on tõestatud, tuleks ka edaspidi toetada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17a)

Tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiate juhtalgatused on osutunud tõhusaks ja tulemuslikuks vahendiks, mis toob ühiskonnale kasu liidu ja selle liikmesriikide ühiste, kooskõlastatud jõupingutuste kaudu, ning seniseid juhtalgatusi, mille kasulikkus on tõestatud, tuleks ka edaspidi toetada.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Teadusuuringute ühiskeskus peaks jätkuvalt pakkuma liidu poliitikale sõltumatuid kliendikeskseid teaduslikke tõendeid ja tehnilist abi kogu poliitikatsükli vältel. Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmeid tuleks rakendada paindlikul, tõhusal ja läbipaistval viisil, võttes arvesse Teadusuuringute Ühiskeskuse kasutajate ja liidu poliitika asjakohaseid vajadusi ning tagades liidu finantshuvide
  kaitsmine
  . Teadusuuringute Ühiskeskus peaks jätkama täiendavate vahendite loomist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Teadusuuringute ühiskeskus peaks jätkuvalt pakkuma liidu poliitikale sõltumatuid kliendikeskseid teaduslikke tõendeid ja tehnilist abi kogu poliitikatsükli vältel. Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmeid tuleks rakendada paindlikul, tõhusal ja läbipaistval viisil, võttes arvesse Teadusuuringute Ühiskeskuse kasutajate ja liidu poliitika asjakohaseid vajadusi ning tagades liidu finantshuvide
  kaitsmine
  . Teadusuuringute Ühiskeskus peaks jätkama täiendavate vahendite loomist.

| (18) | Teadusuuringute ühiskeskus peaks jätkuvalt pakkuma liidu poliitikale sõltumatuid kliendikeskseid teaduslikke tõendeid ja tehnilist abi kogu poliitikatsükli vältel. Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmeid tuleks rakendada paindlikul, tõhusal ja läbipaistval viisil, võttes arvesse Teadusuuringute Ühiskeskuse kasutajate ja liidu poliitika asjakohaseid vajadusi
  ja eelarvepiiranguid
  ning tagades liidu finantshuvide
  kaitsmise
  . Teadusuuringute Ühiskeskus peaks jätkama täiendavate vahendite loomist. |
| --- | --- |

(18)

Teadusuuringute ühiskeskus peaks jätkuvalt pakkuma liidu poliitikale sõltumatuid kliendikeskseid teaduslikke tõendeid ja tehnilist abi kogu poliitikatsükli vältel. Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmeid tuleks rakendada paindlikul, tõhusal ja läbipaistval viisil, võttes arvesse Teadusuuringute Ühiskeskuse kasutajate ja liidu poliitika asjakohaseid vajadusi
  ja eelarvepiiranguid
  ning tagades liidu finantshuvide
  kaitsmise
  . Teadusuuringute Ühiskeskus peaks jätkama täiendavate vahendite loomist.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Avatud innovatsiooni
  sammas peaks looma mitmeid meetmeid, et toetada ühendatult ettevõtjate ja ettevõtluse vajadusi, mille eesmärk on kiire turukasvu saavutamiseks viia ellu ja kiirendada läbimurdelist innovatsiooni. See peaks ligi tõmbama innovatsiooniga tegelevaid äriühinguid, kellel on potentsiaali kasvada rahvusvahelisel ja liidu tasandil, ning pakkuda paindlikke toetusi ja kaasinvesteeringuid, sealhulgas koos erainvestoritega. Nende eesmärkide saavutamiseks moodustatakse Euroopa innovatsiooninõukogu (European Innovation Council, edaspidi „EIC“). See sammas peaks toetama ka Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituuti (
  European Institute of Innovation and Technology, edaspidi „EIT“)
  ning suures osas Euroopa innovatsiooni ökosüsteemi, eelkõige partnerluste kaasrahastamise teel koos riiklike ja piirkondlike innovatsiooni toetajatega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Avatud innovatsiooni
  sammas peaks looma mitmeid meetmeid, et toetada ühendatult ettevõtjate ja ettevõtluse vajadusi, mille eesmärk on kiire turukasvu saavutamiseks viia ellu ja kiirendada läbimurdelist innovatsiooni. See peaks ligi tõmbama innovatsiooniga tegelevaid äriühinguid, kellel on potentsiaali kasvada rahvusvahelisel ja liidu tasandil, ning pakkuda paindlikke toetusi ja kaasinvesteeringuid, sealhulgas koos erainvestoritega. Nende eesmärkide saavutamiseks moodustatakse Euroopa innovatsiooninõukogu (European Innovation Council, edaspidi „EIC“). See sammas peaks toetama ka Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituuti (
  European Institute of Innovation and Technology, edaspidi „EIT“)
  ning suures osas Euroopa innovatsiooni ökosüsteemi, eelkõige partnerluste kaasrahastamise teel koos riiklike ja piirkondlike innovatsiooni toetajatega.

| (19) | Innovatiivse Euroopa
  sammas peaks looma mitmeid meetmeid, et toetada ühendatult ettevõtjate ja
  teaduspõhise
  ettevõtluse vajadusi, mille eesmärk on kiire turukasvu saavutamiseks viia ellu ja kiirendada läbimurdelist innovatsiooni
  ning edendada strateegilistes valdkondades liidu tehnoloogilist sõltumatust
  . See peaks ligi tõmbama innovatsiooniga tegelevaid äriühinguid
  , sealhulgas VKEsid ja idufirmasid
  , kellel on potentsiaali kasvada rahvusvahelisel ja liidu tasandil, ning pakkuda paindlikke toetusi ja kaasinvesteeringuid, sealhulgas koos erainvestoritega. Nende eesmärkide saavutamiseks moodustatakse Euroopa innovatsiooninõukogu (European Innovation Council, edaspidi „EIC“). See sammas peaks toetama ka Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituuti (
  EIT), EIT piirkondlikku innovatsioonikava
  ning suures osas Euroopa innovatsiooni ökosüsteemi
  kogu liidus
  , eelkõige partnerluste kaasrahastamise teel koos riiklike ja piirkondlike innovatsiooni toetajatega
  nii avalikus kui ka erasektoris
  . |
| --- | --- |

(19)

Innovatiivse Euroopa
  sammas peaks looma mitmeid meetmeid, et toetada ühendatult ettevõtjate ja
  teaduspõhise
  ettevõtluse vajadusi, mille eesmärk on kiire turukasvu saavutamiseks viia ellu ja kiirendada läbimurdelist innovatsiooni
  ning edendada strateegilistes valdkondades liidu tehnoloogilist sõltumatust
  . See peaks ligi tõmbama innovatsiooniga tegelevaid äriühinguid
  , sealhulgas VKEsid ja idufirmasid
  , kellel on potentsiaali kasvada rahvusvahelisel ja liidu tasandil, ning pakkuda paindlikke toetusi ja kaasinvesteeringuid, sealhulgas koos erainvestoritega. Nende eesmärkide saavutamiseks moodustatakse Euroopa innovatsiooninõukogu (European Innovation Council, edaspidi „EIC“). See sammas peaks toetama ka Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituuti (
  EIT), EIT piirkondlikku innovatsioonikava
  ning suures osas Euroopa innovatsiooni ökosüsteemi
  kogu liidus
  , eelkõige partnerluste kaasrahastamise teel koos riiklike ja piirkondlike innovatsiooni toetajatega
  nii avalikus kui ka erasektoris
  .

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Käesoleva programmi eesmärke täidetakse
  samuti
  rahastamisvahendite
  ja
  eelarvelise garantii kaudu
  InvestEU fondi
  rahastamiskava
  raames
  . Rahalist abi tuleks kasutada turutõrgete või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks proportsionaalsel viisil ning meetmed ei tohiks erasektori rahalisi vahendeid dubleerida või välja tõrjuda ega moonutada konkurentsi siseturul
  .
  Meetmetel
  peaks
  olema selge Euroopa lisaväärtus
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Käesoleva programmi eesmärke täidetakse
  samuti
  rahastamisvahendite
  ja
  eelarvelise garantii kaudu
  InvestEU fondi
  rahastamiskava
  raames
  . Rahalist abi tuleks kasutada turutõrgete või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks proportsionaalsel viisil ning meetmed ei tohiks erasektori rahalisi vahendeid dubleerida või välja tõrjuda ega moonutada konkurentsi siseturul
  .
  Meetmetel
  peaks
  olema selge Euroopa lisaväärtus
  .

| (20) | Selleks, et vastata vajadusele toetada investeeringuid riskantsematesse ja mitte kõige kiiremini tulu toovatesse tegevustesse, nagu teadusuuringud ja innovatsioon, on äärmiselt oluline, et programm „Euroopa horisont“, eelkõige EIC ning samuti EIT koos oma teadmis- ja innovaatikakogukondadega, tegutseks koostoimes InvestEU fondi raames kasutusele võetavate rahastamisvahenditega. Selles osas peaks programmi „Horisont 2020“ raames kasutusele võetud rahastamisvahenditest, nagu InnovFin ja VKEdele antav laenutagatis, saadud kogemus toimima tugeva alusena kõnealuse sihtotstarbelise toetuse pakkumisel
  .
  EIC
  peaks
  välja töötama strateegilised vaatlus- ja reaalajas hindamistegevused, et oma mitmesuguseid tegevusi õigeaegselt korraldada ja koordineerida
  . |
| --- | --- |

(20)

Selleks, et vastata vajadusele toetada investeeringuid riskantsematesse ja mitte kõige kiiremini tulu toovatesse tegevustesse, nagu teadusuuringud ja innovatsioon, on äärmiselt oluline, et programm „Euroopa horisont“, eelkõige EIC ning samuti EIT koos oma teadmis- ja innovaatikakogukondadega, tegutseks koostoimes InvestEU fondi raames kasutusele võetavate rahastamisvahenditega. Selles osas peaks programmi „Horisont 2020“ raames kasutusele võetud rahastamisvahenditest, nagu InnovFin ja VKEdele antav laenutagatis, saadud kogemus toimima tugeva alusena kõnealuse sihtotstarbelise toetuse pakkumisel
  .
  EIC
  peaks
  välja töötama strateegilised vaatlus- ja reaalajas hindamistegevused, et oma mitmesuguseid tegevusi õigeaegselt korraldada ja koordineerida
  .

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | EIC peaks oma rahastamisvahendite – Pathfinder ja Accelerator – kaudu püüdma kindlaks teha, arendada ja võtta kasutusele läbimurdelisi turgu loovaid uuendusi ning toetama nende kiiret kasvu ELi ja rahvusvahelise tasandini. Sidusa ja lihtsustatud toetusega läbimurdelisele innovatsioonile peaks EIC täitma praeguse oleva avaliku toetuse ja erainvesteeringute tühja koha läbimurdelise innovatsiooni suhtes. EIC eesmärkide kajastamiseks on EIC vahendite puhul vaja konkreetseid õiguslikke ja halduslikke funktsioone, eelkõige turule viimisega seotud tegevusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

EIC peaks oma rahastamisvahendite – Pathfinder ja Accelerator – kaudu püüdma kindlaks teha, arendada ja võtta kasutusele läbimurdelisi turgu loovaid uuendusi ning toetama nende kiiret kasvu ELi ja rahvusvahelise tasandini. Sidusa ja lihtsustatud toetusega läbimurdelisele innovatsioonile peaks EIC täitma praeguse oleva avaliku toetuse ja erainvesteeringute tühja koha läbimurdelise innovatsiooni suhtes. EIC eesmärkide kajastamiseks on EIC vahendite puhul vaja konkreetseid õiguslikke ja halduslikke funktsioone, eelkõige turule viimisega seotud tegevusi.

välja jäetud

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | EIC segarahastamisvahendi kaudu peaks Accelerator moodustama silla üle tühjuse teaduse, massitootmiseelse turustamise ja äride suurendamise vahel. Eelkõige tuleks vahendist Accelerator rahastada selliseid tegevusi, mis kujutavad endast sellist tehnoloogilist või tururiski, millele ei anta pangalaenu ja ei suuda märkimisväärselt võimendada turult saadud investeeringuid; sellega täiendab Accelerator määrusega ... (15) asutatud InvestEU programmi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

EIC segarahastamisvahendi kaudu peaks Accelerator moodustama silla üle tühjuse teaduse, massitootmiseelse turustamise ja äride suurendamise vahel. Eelkõige tuleks vahendist Accelerator rahastada selliseid tegevusi, mis kujutavad endast sellist tehnoloogilist või tururiski, millele ei anta pangalaenu ja ei suuda märkimisväärselt võimendada turult saadud investeeringuid; sellega täiendab Accelerator määrusega ... (15) asutatud InvestEU programmi.

| (22) | EIC segarahastamisvahendi kaudu peaks
  EIC
  Accelerator moodustama silla üle tühjuse teaduse, massitootmiseelse turustamise ja äride suurendamise vahel. Eelkõige tuleks vahendist Accelerator rahastada selliseid tegevusi, mis kujutavad endast sellist tehnoloogilist või tururiski, millele ei anta pangalaenu ja ei suuda märkimisväärselt võimendada turult saadud investeeringuid; sellega täiendab Accelerator määrusega ... (15) asutatud InvestEU programmi. |
| --- | --- |

(22)

EIC segarahastamisvahendi kaudu peaks
  EIC
  Accelerator moodustama silla üle tühjuse teaduse, massitootmiseelse turustamise ja äride suurendamise vahel. Eelkõige tuleks vahendist Accelerator rahastada selliseid tegevusi, mis kujutavad endast sellist tehnoloogilist või tururiski, millele ei anta pangalaenu ja ei suuda märkimisväärselt võimendada turult saadud investeeringuid; sellega täiendab Accelerator määrusega ... (15) asutatud InvestEU programmi.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Äri, teaduse, kõrghariduse ja ettevõtluse koostoime tugevdamisega peaks EIT peamiselt oma teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu püüdma tugevdada üleilmsete probleemidega tegelevaid innovatsiooni ökosüsteeme. EIT peaks edendama innovatsiooni oma tegevustes ning peaks toetama kõrghariduse lisamist innovatsiooni ökosüsteemi, tehes seda eelkõige järgmise kaudu: edendades ettevõtlusalast haridust, tugevdades teadusharudest sõltumatut koostööd tööstuse ja akadeemiliste ringkondade vahel; tehes kindlaks tulevastelt novaatoritelt oodatavad oskused üleilmsete probleemide lahendamiseks; need hõlmavad arenenud digioskusi ja novaatorlikke oskusi. EIT toetuskavadest tuleks toetada EIT toetusesaajaid ning EIT teadmis- ja innovaatikakogukondadest võrsuvad idufirmad peaksid saama toetust EIC meetmetest. Kuna EIT keskendumine innovatsiooni ökosüsteemidele peaks ta panema loomulikul teel sobituma raamprogrammi „Euroopa horisont“ sambasse
  „Avatud innovatsioon“
  , siis EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade kavandamine tuleks strateegilise planeerimise käigus viia vastavusse sambaga „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Äri, teaduse, kõrghariduse ja ettevõtluse koostoime tugevdamisega peaks EIT peamiselt oma teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu püüdma tugevdada üleilmsete probleemidega tegelevaid innovatsiooni ökosüsteeme. EIT peaks edendama innovatsiooni oma tegevustes ning peaks toetama kõrghariduse lisamist innovatsiooni ökosüsteemi, tehes seda eelkõige järgmise kaudu: edendades ettevõtlusalast haridust, tugevdades teadusharudest sõltumatut koostööd tööstuse ja akadeemiliste ringkondade vahel; tehes kindlaks tulevastelt novaatoritelt oodatavad oskused üleilmsete probleemide lahendamiseks; need hõlmavad arenenud digioskusi ja novaatorlikke oskusi. EIT toetuskavadest tuleks toetada EIT toetusesaajaid ning EIT teadmis- ja innovaatikakogukondadest võrsuvad idufirmad peaksid saama toetust EIC meetmetest. Kuna EIT keskendumine innovatsiooni ökosüsteemidele peaks ta panema loomulikul teel sobituma raamprogrammi „Euroopa horisont“ sambasse
  „Avatud innovatsioon“
  , siis EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade kavandamine tuleks strateegilise planeerimise käigus viia vastavusse sambaga „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“.

| (23) | Äri, teaduse, kõrghariduse ja ettevõtluse koostoime tugevdamisega peaks EIT peamiselt oma teadmis- ja innovaatikakogukondade
  ja EIT piirkondliku innovatsioonikava
  kaudu püüdma tugevdada üleilmsete probleemidega tegelevaid innovatsiooni ökosüsteeme
  , et tagada liidu üldise innovatsioonisuutlikkuse arendamine
  . EIT peaks
  , kooskõlas oma asutamisakti, EIT-määruse

   (1a)

  ja EIT strateegilise innovatsioonikavaga

   (1b) edendama innovatsiooni oma tegevustes ning peaks toetama kõrghariduse lisamist innovatsiooni ökosüsteemi, tehes seda eelkõige järgmise kaudu: edendades ettevõtlusalast haridust, tugevdades teadusharudest sõltumatut koostööd tööstuse ja akadeemiliste ringkondade vahel; tehes kindlaks tulevastelt novaatoritelt oodatavad oskused üleilmsete probleemide lahendamiseks; need hõlmavad arenenud digioskusi ja novaatorlikke oskusi. EIT toetuskavadest tuleks toetada EIT toetusesaajaid ning EIT teadmis- ja innovaatikakogukondadest võrsuvad idufirmad peaksid saama
  kiireloomulist
  toetust EIC meetmetest. Kuna EIT keskendumine innovatsiooni ökosüsteemidele peaks ta panema loomulikul teel sobituma raamprogrammi „Euroopa horisont“ sambasse
  „Innovatiivne Euroopa“
  , siis
  peaks ta vastavalt vajadusele toetama ka kõiki teisi sambaid ning
  EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade kavandamine tuleks strateegilise planeerimise käigus viia vastavusse sambaga „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“.
  Vältida tuleks dubleerimist teadmis- ja innovaatikakogukondade ning sama valdkonna muude vahendite, eelkõige muude partnerluste vahel. |
| --- | --- |

(23)

Äri, teaduse, kõrghariduse ja ettevõtluse koostoime tugevdamisega peaks EIT peamiselt oma teadmis- ja innovaatikakogukondade
  ja EIT piirkondliku innovatsioonikava
  kaudu püüdma tugevdada üleilmsete probleemidega tegelevaid innovatsiooni ökosüsteeme
  , et tagada liidu üldise innovatsioonisuutlikkuse arendamine
  . EIT peaks
  , kooskõlas oma asutamisakti, EIT-määruse

   (1a)

  ja EIT strateegilise innovatsioonikavaga

   (1b) edendama innovatsiooni oma tegevustes ning peaks toetama kõrghariduse lisamist innovatsiooni ökosüsteemi, tehes seda eelkõige järgmise kaudu: edendades ettevõtlusalast haridust, tugevdades teadusharudest sõltumatut koostööd tööstuse ja akadeemiliste ringkondade vahel; tehes kindlaks tulevastelt novaatoritelt oodatavad oskused üleilmsete probleemide lahendamiseks; need hõlmavad arenenud digioskusi ja novaatorlikke oskusi. EIT toetuskavadest tuleks toetada EIT toetusesaajaid ning EIT teadmis- ja innovaatikakogukondadest võrsuvad idufirmad peaksid saama
  kiireloomulist
  toetust EIC meetmetest. Kuna EIT keskendumine innovatsiooni ökosüsteemidele peaks ta panema loomulikul teel sobituma raamprogrammi „Euroopa horisont“ sambasse
  „Innovatiivne Euroopa“
  , siis
  peaks ta vastavalt vajadusele toetama ka kõiki teisi sambaid ning
  EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade kavandamine tuleks strateegilise planeerimise käigus viia vastavusse sambaga „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“.
  Vältida tuleks dubleerimist teadmis- ja innovaatikakogukondade ning sama valdkonna muude vahendite, eelkõige muude partnerluste vahel.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Võrdsete võimaluste tagamine ja hoidmine konkreetsel turul konkureerivate ettevõtete vahel peaks olema peamine nõue, et läbimurdeline või radikaalne innovatsioon saaks edeneda ning anda sellega eelkõige väikestele ja keskmise suurusega novaatoritele võimaluse saada kasu oma investeeringutest ja hõlmata turuosa. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Võrdsete võimaluste tagamine ja hoidmine konkreetsel turul konkureerivate ettevõtete vahel peaks olema peamine nõue, et läbimurdeline või radikaalne innovatsioon saaks edeneda ning anda sellega eelkõige väikestele ja keskmise suurusega novaatoritele võimaluse saada kasu oma investeeringutest ja hõlmata turuosa.

| (24) | Võrdsete võimaluste tagamine ja hoidmine konkreetsel turul konkureerivate ettevõtete vahel peaks olema peamine nõue, et läbimurdeline või radikaalne innovatsioon saaks edeneda ning anda sellega eelkõige väikestele ja keskmise suurusega novaatoritele võimaluse saada kasu oma investeeringutest ja hõlmata turuosa.
  Samuti võib teatud avatus toetusesaajate suurt võrgustikku puudutavate rahastatavate meetmete innovatsiooniskaalal aidata olulisel määral kaasa VKEde suutlikkuse arendamisele, kuna see annab neile vajalikud vahendid investeeringute ligitõmbamiseks ja edu saavutamiseks. |
| --- | --- |

(24)

Võrdsete võimaluste tagamine ja hoidmine konkreetsel turul konkureerivate ettevõtete vahel peaks olema peamine nõue, et läbimurdeline või radikaalne innovatsioon saaks edeneda ning anda sellega eelkõige väikestele ja keskmise suurusega novaatoritele võimaluse saada kasu oma investeeringutest ja hõlmata turuosa.
  Samuti võib teatud avatus toetusesaajate suurt võrgustikku puudutavate rahastatavate meetmete innovatsiooniskaalal aidata olulisel määral kaasa VKEde suutlikkuse arendamisele, kuna see annab neile vajalikud vahendid investeeringute ligitõmbamiseks ja edu saavutamiseks.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | ÜRO säästva arengu eesmärkide täitmiseks peaks käesolev programm edendama ja tugevdama koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning
  ühistel
  huvidel,
  vastastikusel kasul
  ja üleilmselt võetud kohustustel põhinevate algatustega. Rahvusvahelise koostöö eesmärk peaks olema tugevdada liidu teadus- ja
  innovatsioonialast kõrget kvaliteeti
  , ligitõmbavust ning majanduslikku ja tööstuslikku konkurentsivõimet, et võidelda ÜRO säästva arengu eesmärkides nimetatud üleilmsete probleemidega ja toetada liidu välispoliitikat. Tuleks järgida üldist avatust rahvusvahelise osaluse ja sihipäraste rahvusvaheliste koostöömeetmete suhtes
  , sealhulgas tuleks asjakohaselt rahastada
  madala või keskmise sissetulekuga riikides asutatud
  abikõlblikke üksusi
  . Samal ajal tuleks edendada kolmandate riikide assotsieerumist programmiga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

ÜRO säästva arengu eesmärkide täitmiseks peaks käesolev programm edendama ja tugevdama koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning
  ühistel
  huvidel,
  vastastikusel kasul
  ja üleilmselt võetud kohustustel põhinevate algatustega. Rahvusvahelise koostöö eesmärk peaks olema tugevdada liidu teadus- ja
  innovatsioonialast kõrget kvaliteeti
  , ligitõmbavust ning majanduslikku ja tööstuslikku konkurentsivõimet, et võidelda ÜRO säästva arengu eesmärkides nimetatud üleilmsete probleemidega ja toetada liidu välispoliitikat. Tuleks järgida üldist avatust rahvusvahelise osaluse ja sihipäraste rahvusvaheliste koostöömeetmete suhtes
  , sealhulgas tuleks asjakohaselt rahastada
  madala või keskmise sissetulekuga riikides asutatud
  abikõlblikke üksusi
  . Samal ajal tuleks edendada kolmandate riikide assotsieerumist programmiga.

| (25) | ÜRO säästva arengu eesmärkide täitmiseks peaks käesolev programm edendama ja tugevdama koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning
  liidu
  huvidel,
  vastastikustel kasuteguritel
  ja üleilmselt võetud kohustustel põhinevate algatustega. Rahvusvahelise koostöö eesmärk peaks olema tugevdada liidu
  tipptaset
  teadus- ja
  innovatsioonivaldkonnas
  , ligitõmbavust ning majanduslikku ja tööstuslikku konkurentsivõimet, et võidelda ÜRO säästva arengu eesmärkides nimetatud üleilmsete probleemidega ja toetada liidu välispoliitikat. Tuleks järgida üldist avatust rahvusvahelise
  vastastikuse
  osaluse ja sihipäraste rahvusvaheliste koostöömeetmete suhtes
  ning
  madala või keskmise sissetulekuga riikides asutatud
  rahastamiskõlblike üksuste suhtes tuleb kohaldada asjakohaseid rahastamiskõlblikkuse kriteeriume, võttes arvesse teadusuuringute ja innovatsiooni alase suutlikkuse eri tasemeid
  . Samal ajal tuleks edendada kolmandate riikide assotsieerumist programmiga
  nii, et tagatakse vastastikkus, kaitstakse liidu huve ja soodustatakse kõigi liikmesriikide aktiivsemat osalust programmis
  . |
| --- | --- |

(25)

ÜRO säästva arengu eesmärkide täitmiseks peaks käesolev programm edendama ja tugevdama koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning
  liidu
  huvidel,
  vastastikustel kasuteguritel
  ja üleilmselt võetud kohustustel põhinevate algatustega. Rahvusvahelise koostöö eesmärk peaks olema tugevdada liidu
  tipptaset
  teadus- ja
  innovatsioonivaldkonnas
  , ligitõmbavust ning majanduslikku ja tööstuslikku konkurentsivõimet, et võidelda ÜRO säästva arengu eesmärkides nimetatud üleilmsete probleemidega ja toetada liidu välispoliitikat. Tuleks järgida üldist avatust rahvusvahelise
  vastastikuse
  osaluse ja sihipäraste rahvusvaheliste koostöömeetmete suhtes
  ning
  madala või keskmise sissetulekuga riikides asutatud
  rahastamiskõlblike üksuste suhtes tuleb kohaldada asjakohaseid rahastamiskõlblikkuse kriteeriume, võttes arvesse teadusuuringute ja innovatsiooni alase suutlikkuse eri tasemeid
  . Samal ajal tuleks edendada kolmandate riikide assotsieerumist programmiga
  nii, et tagatakse vastastikkus, kaitstakse liidu huve ja soodustatakse kõigi liikmesriikide aktiivsemat osalust programmis
  .

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Selleks et süvendada teaduse ja ühiskonna vahelist sidet ja maksimaalselt suurendada nende vastastikusest mõjust tulenevat kasu, peaks programm kaasama kodanikke ja kodanikuühiskonna organisatsioone selle üheskoos kavandamisse ja selleks, et koos luua kompetentseid teadus- ja innovatsioonikavasid ja sisu; selleks tuleks edendada teadusharidust, teha teadusalased teadmised avalikult kättesaadavaks ning lihtsustada kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist programmi tegevustes.
  Seda tuleks teha kogu programmis ja läbi sihtotstarbeliste tegevuste programmi osas „Euroopa teadusruumi tugevdamine“. Kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamisega teadus- ja innovatsioonitegevusse tuleks siduda avalikkuse teavitamine, mis annaks programmile avalikkuse toetuse ja hoiaks seda ülal. Samuti peaks programm püüdma kõrvaldada tõkkeid teaduse, tehnoloogia, kultuuri ja humanitaarteaduste vahel ning ergutama nende vahelist koostoimet, et saavutada jätkusuutliku innovatsiooni uus tase. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Selleks et süvendada teaduse ja ühiskonna vahelist sidet ja maksimaalselt suurendada nende vastastikusest mõjust tulenevat kasu, peaks programm kaasama kodanikke ja kodanikuühiskonna organisatsioone selle üheskoos kavandamisse ja selleks, et koos luua kompetentseid teadus- ja innovatsioonikavasid ja sisu; selleks tuleks edendada teadusharidust, teha teadusalased teadmised avalikult kättesaadavaks ning lihtsustada kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist programmi tegevustes.
  Seda tuleks teha kogu programmis ja läbi sihtotstarbeliste tegevuste programmi osas „Euroopa teadusruumi tugevdamine“. Kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamisega teadus- ja innovatsioonitegevusse tuleks siduda avalikkuse teavitamine, mis annaks programmile avalikkuse toetuse ja hoiaks seda ülal. Samuti peaks programm püüdma kõrvaldada tõkkeid teaduse, tehnoloogia, kultuuri ja humanitaarteaduste vahel ning ergutama nende vahelist koostoimet, et saavutada jätkusuutliku innovatsiooni uus tase.

| (26) | Selleks et süvendada teaduse ja ühiskonna vahelist sidet ja maksimaalselt suurendada nende vastastikusest mõjust tulenevat kasu, peaks programm kaasama kodanikke ja kodanikuühiskonna organisatsioone selle üheskoos kavandamisse ja selleks, et koos luua kompetentseid teadus- ja innovatsioonikavasid ja sisu
  , mis vastab kodanike ja kodanikuühiskonna muredele, vajadustele ja ootustele
  ; selleks tuleks edendada teadusharidust, teha teadusalased teadmised avalikult kättesaadavaks ning lihtsustada kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist programmi tegevustes.
  Kodanike ja kodanikuühiskonna osalemise suurendamiseks võetud meetmeid tuleks jälgida. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et süvendada teaduse ja ühiskonna vahelist sidet ja maksimaalselt suurendada nende vastastikusest mõjust tulenevat kasu, peaks programm kaasama kodanikke ja kodanikuühiskonna organisatsioone selle üheskoos kavandamisse ja selleks, et koos luua kompetentseid teadus- ja innovatsioonikavasid ja sisu
  , mis vastab kodanike ja kodanikuühiskonna muredele, vajadustele ja ootustele
  ; selleks tuleks edendada teadusharidust, teha teadusalased teadmised avalikult kättesaadavaks ning lihtsustada kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist programmi tegevustes.
  Kodanike ja kodanikuühiskonna osalemise suurendamiseks võetud meetmeid tuleks jälgida.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26a) | Programm „Euroopa horisont“ peaks toetama uusi tehnoloogiaid, mis aitavad kõrvaldada puudega inimeste juurdepääsu ja täiel määral osalemise takistused, mis piiravad tõeliselt kaasava ühiskonna arengut. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26a)

Programm „Euroopa horisont“ peaks toetama uusi tehnoloogiaid, mis aitavad kõrvaldada puudega inimeste juurdepääsu ja täiel määral osalemise takistused, mis piiravad tõeliselt kaasava ühiskonna arengut.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26b) | Eesmärgiga tugevdada Euroopa teadusruumi, peaksid kõik programmi osad aitama vähendada märkimisväärselt ELi teadusuuringute ja innovatsiooni lõhet, eelkõige soodustades suureneva hulga riikide aktiivsemat osalemist programmi teadus- ja innovatsioonimeetmetes, levitades tipptasemel teadustööd, edendades uusi teadus- ja innovatsioonialaseid koostöövorme, vähendades liidus teadlaste seas palgalõhet, ajakohastades riiklikke teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteeme ja tagades tasakaalustatud esindatuse hindamiskomisjonides, eksperdirühmades ja teadusnõukogudes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26b)

Eesmärgiga tugevdada Euroopa teadusruumi, peaksid kõik programmi osad aitama vähendada märkimisväärselt ELi teadusuuringute ja innovatsiooni lõhet, eelkõige soodustades suureneva hulga riikide aktiivsemat osalemist programmi teadus- ja innovatsioonimeetmetes, levitades tipptasemel teadustööd, edendades uusi teadus- ja innovatsioonialaseid koostöövorme, vähendades liidus teadlaste seas palgalõhet, ajakohastades riiklikke teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteeme ja tagades tasakaalustatud esindatuse hindamiskomisjonides, eksperdirühmades ja teadusnõukogudes.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | ELi toimimise lepingu artikli 349 kohaselt on liidu äärepoolseimatel piirkondadel õigus erimeetmetele (võttes arvesse nende struktuurilist ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda) seoses ligipääsuga liidu horisontaalprogrammidele Seega peaks programm võtma arvesse nende piirkondade iseloomulikke omadusi, kooskõlas komisjoni teatisega „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“ (COM(2017)0623), mille nõukogu 12. aprillil 2018 heaks kiitis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

ELi toimimise lepingu artikli 349 kohaselt on liidu äärepoolseimatel piirkondadel õigus erimeetmetele (võttes arvesse nende struktuurilist ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda) seoses ligipääsuga liidu horisontaalprogrammidele Seega peaks programm võtma arvesse nende piirkondade iseloomulikke omadusi, kooskõlas komisjoni teatisega „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“ (COM(2017)0623), mille nõukogu 12. aprillil 2018 heaks kiitis.

| (27) | ELi toimimise lepingu artikli 349 kohaselt on liidu äärepoolseimatel piirkondadel õigus erimeetmetele (võttes arvesse nende struktuurilist ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda) seoses ligipääsuga liidu horisontaalprogrammidele Seega peaks programm võtma arvesse nende piirkondade iseloomulikke omadusi, kooskõlas komisjoni teatisega „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“ (COM(2017)0623), mille nõukogu 12. aprillil 2018 heaks kiitis
  , ning soodustama võimaluse korral nende osalemist programmis
  . |
| --- | --- |

(27)

ELi toimimise lepingu artikli 349 kohaselt on liidu äärepoolseimatel piirkondadel õigus erimeetmetele (võttes arvesse nende struktuurilist ühiskondlikku ja majanduslikku olukorda) seoses ligipääsuga liidu horisontaalprogrammidele Seega peaks programm võtma arvesse nende piirkondade iseloomulikke omadusi, kooskõlas komisjoni teatisega „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“ (COM(2017)0623), mille nõukogu 12. aprillil 2018 heaks kiitis
  , ning soodustama võimaluse korral nende osalemist programmis
  .

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Käesoleva programmi raames välja arendatud tegevused peaksid olema suunatud soolise ebavõrdsuse kõrvaldamisele
  ning
  naiste ja meeste vahelisele võrdsusele
  teadus- ja innovatsioonitegevuses
  ,
  vastates sellega Euroopa Liidu
  lepingu
  artiklitele 2 ja
   3
  ning ELi toimimise lepingu artiklile 8. Sooküsimus tuleks sobival viisil ühendada teadus-
  ja
  innovatsioonitegevuse sisuga
  ning
  seda peaks tegema kõigis uuringuetappides
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Käesoleva programmi raames välja arendatud tegevused peaksid olema suunatud soolise ebavõrdsuse kõrvaldamisele
  ning
  naiste ja meeste vahelisele võrdsusele
  teadus- ja innovatsioonitegevuses
  ,
  vastates sellega Euroopa Liidu
  lepingu
  artiklitele 2 ja
   3
  ning ELi toimimise lepingu artiklile 8. Sooküsimus tuleks sobival viisil ühendada teadus-
  ja
  innovatsioonitegevuse sisuga
  ning
  seda peaks tegema kõigis uuringuetappides
  .

| (28) | Käesoleva programmi raames välja arendatud tegevused peaksid olema suunatud soolise ebavõrdsuse kõrvaldamisele
  , soolise kallutatuse vältimisele, soolise mõõtme läbivale arvestamisele teaduse ja innovatsiooni vallas, töö- ja eraelu tasakaalu parandamisele,
  naiste ja meeste vahelisele võrdsusele
  , kaasa arvatud võrdse tasu põhimõtted
  ,
  millele on osutatud ELi toimimise
  lepingu
  artikli 141 lõikes
  3
  ja direktiivis 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive
  ja
  elukutse küsimustes,
  ning
  sellele, et tagada puuetega teadlastele võimalus osaleda teadus- ja innovatsioonitegevuses
  . |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva programmi raames välja arendatud tegevused peaksid olema suunatud soolise ebavõrdsuse kõrvaldamisele
  , soolise kallutatuse vältimisele, soolise mõõtme läbivale arvestamisele teaduse ja innovatsiooni vallas, töö- ja eraelu tasakaalu parandamisele,
  naiste ja meeste vahelisele võrdsusele
  , kaasa arvatud võrdse tasu põhimõtted
  ,
  millele on osutatud ELi toimimise
  lepingu
  artikli 141 lõikes
  3
  ja direktiivis 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive
  ja
  elukutse küsimustes,
  ning
  sellele, et tagada puuetega teadlastele võimalus osaleda teadus- ja innovatsioonitegevuses
  .

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Võttes arvesse kaitsetööstuse sektori eripära, tuleks määruses ... , millega asutatakse Euroopa kaitsefond (16), kindlaks määrata sätted kaitseuuringute projektide liidu poolse rahastamise kohta; nende sätetega määratakse kindlaks kaitseuuringutes osalemise eeskirjad. Euroopa kaitsefondi
  raames tehtavad teadus- ja innovatsioonitegevused
  peaksid keskenduma üksnes
  kaitserakendustele
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Võttes arvesse kaitsetööstuse sektori eripära, tuleks määruses ... , millega asutatakse Euroopa kaitsefond (16), kindlaks määrata sätted kaitseuuringute projektide liidu poolse rahastamise kohta; nende sätetega määratakse kindlaks kaitseuuringutes osalemise eeskirjad. Euroopa kaitsefondi
  raames tehtavad teadus- ja innovatsioonitegevused
  peaksid keskenduma üksnes
  kaitserakendustele
  .

| (29) | Võttes arvesse kaitsetööstuse sektori eripära, tuleks määruses ... , millega asutatakse Euroopa kaitsefond (16), kindlaks määrata sätted kaitseuuringute projektide liidu poolse rahastamise kohta; nende sätetega määratakse kindlaks kaitseuuringutes osalemise eeskirjad.
  Kuigi sünergiat programmi „Euroopa horisont“ ja
  Euroopa Kaitsefondi
  vahel tuleks edendada, vältides samas dubleerimist,
  peaksid
  programmi „Euroopa horisont“ raames elluviidavad tegevused
  keskenduma üksnes
  tsiviilrakendustele
  . |
| --- | --- |

(29)

Võttes arvesse kaitsetööstuse sektori eripära, tuleks määruses ... , millega asutatakse Euroopa kaitsefond (16), kindlaks määrata sätted kaitseuuringute projektide liidu poolse rahastamise kohta; nende sätetega määratakse kindlaks kaitseuuringutes osalemise eeskirjad.
  Kuigi sünergiat programmi „Euroopa horisont“ ja
  Euroopa Kaitsefondi
  vahel tuleks edendada, vältides samas dubleerimist,
  peaksid
  programmi „Euroopa horisont“ raames elluviidavad tegevused
  keskenduma üksnes
  tsiviilrakendustele
  .

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (31a) | Programmi kujundamisel, rakendamisel, hindamisel, aruandluses ja seires tuleks pidevalt püüda lihtsustada haldustoiminguid, eelkõige vähendades toetusesaajate halduskoormust ja ooteaega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31a)

Programmi kujundamisel, rakendamisel, hindamisel, aruandluses ja seires tuleks pidevalt püüda lihtsustada haldustoiminguid, eelkõige vähendades toetusesaajate halduskoormust ja ooteaega.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (31b) | Selleks et Euroopa püsiks globaalsetes digitaalvaldkonna teadusuuringutes ja innovatsioonis juhtival kohal ning arvestades, et üha suuremate digitehnoloogiavõimaluste kasutamiseks on vaja rohkem investeerida, tuleks digitaalvaldkonna peamistele prioriteetidele eraldada piisav eelarve. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31b)

Selleks et Euroopa püsiks globaalsetes digitaalvaldkonna teadusuuringutes ja innovatsioonis juhtival kohal ning arvestades, et üha suuremate digitehnoloogiavõimaluste kasutamiseks on vaja rohkem investeerida, tuleks digitaalvaldkonna peamistele prioriteetidele eraldada piisav eelarve.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Vastavalt [viide tuleks vajaduse korral ajakohastada vastavalt uuele otsusele ülemeremaade ja -territooriumide kohta: nõukogu otsuse 2013/755/EL (23) artiklile 94] on ülemeremaadel ja -territooriumidel asutatud isikud ja üksused rahastamiskõlblikud, kui programmi eeskirjadest ja eesmärkidest või võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Vastavalt [viide tuleks vajaduse korral ajakohastada vastavalt uuele otsusele ülemeremaade ja -territooriumide kohta: nõukogu otsuse 2013/755/EL (23) artiklile 94] on ülemeremaadel ja -territooriumidel asutatud isikud ja üksused rahastamiskõlblikud, kui programmi eeskirjadest ja eesmärkidest või võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti.

| (33) | Vastavalt [viide tuleks vajaduse korral ajakohastada vastavalt uuele otsusele ülemeremaade ja -territooriumide kohta: nõukogu otsuse 2013/755/EL (23)] artiklile 94] on ülemeremaadel ja -territooriumidel asutatud isikud ja üksused rahastamiskõlblikud, kui programmi eeskirjadest ja eesmärkidest või võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti.
  Programmis tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta nende territooriumide eripära, et tagada nende tõhus osalemine ning toetada koostööd ja koostoimet, eelkõige äärepoolseimate piirkondadega, aga ka nende naabruses asuvate kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

(33)

Vastavalt [viide tuleks vajaduse korral ajakohastada vastavalt uuele otsusele ülemeremaade ja -territooriumide kohta: nõukogu otsuse 2013/755/EL (23)] artiklile 94] on ülemeremaadel ja -territooriumidel asutatud isikud ja üksused rahastamiskõlblikud, kui programmi eeskirjadest ja eesmärkidest või võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti.
  Programmis tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta nende territooriumide eripära, et tagada nende tõhus osalemine ning toetada koostööd ja koostoimet, eelkõige äärepoolseimate piirkondadega, aga ka nende naabruses asuvate kolmandate riikidega.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 34

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (34) | Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktidele 22 ja 23 tuleb käesolevat programmi hinnata teabe alusel, mis on kogutud konkreetse järelevalvekorra alusel, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikides. Kui see on asjakohane, võivad need nõuded sisaldada mõõdetavaid näitajaid, mille põhjal hinnata programmi mõju kohapeal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(34)

Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktidele 22 ja 23 tuleb käesolevat programmi hinnata teabe alusel, mis on kogutud konkreetse järelevalvekorra alusel, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikides. Kui see on asjakohane, võivad need nõuded sisaldada mõõdetavaid näitajaid, mille põhjal hinnata programmi mõju kohapeal.

| (34) | Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktidele 22 ja 23 tuleb käesolevat programmi hinnata teabe alusel, mis on kogutud konkreetse järelevalvekorra alusel, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikides
  ja programmi toetusesaajate jaoks
  . Kui see on asjakohane, võivad need nõuded sisaldada mõõdetavaid näitajaid, mille põhjal hinnata programmi mõju kohapeal. |
| --- | --- |

(34)

Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktidele 22 ja 23 tuleb käesolevat programmi hinnata teabe alusel, mis on kogutud konkreetse järelevalvekorra alusel, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikides
  ja programmi toetusesaajate jaoks
  . Kui see on asjakohane, võivad need nõuded sisaldada mõõdetavaid näitajaid, mille põhjal hinnata programmi mõju kohapeal.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (38) | Ühtsed eeskirjad kogu programmi raames peaksid tagama ladusa raamistiku, mis lihtsustab osalemist programmi eelarvest rahalist toetust saavates programmides, sealhulgas osalemist selliste rahastamisasutuste nagu EIT poolt hallatavates programmides, osalemist ELi toimimise lepingu artikli 187 kohaselt hallatavates ühisettevõtetes või muudes struktuurides ning osalemist liikmesriikide poolt ELi toimimise lepingu artikli 185 alusel võetud programmides.
  Tuleks tagada
  konkreetsete eeskirjade vastuvõtmine,
  kui see
  on põhjendatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38)

Ühtsed eeskirjad kogu programmi raames peaksid tagama ladusa raamistiku, mis lihtsustab osalemist programmi eelarvest rahalist toetust saavates programmides, sealhulgas osalemist selliste rahastamisasutuste nagu EIT poolt hallatavates programmides, osalemist ELi toimimise lepingu artikli 187 kohaselt hallatavates ühisettevõtetes või muudes struktuurides ning osalemist liikmesriikide poolt ELi toimimise lepingu artikli 185 alusel võetud programmides.
  Tuleks tagada
  konkreetsete eeskirjade vastuvõtmine,
  kui see
  on põhjendatud.

| (38) | Ühtsed eeskirjad
  ja nõuded
  kogu programmi raames peaksid tagama
  lihtsustatud ja ühised rakendusvahendid, sh järelevalveks ja aruandluseks, ja
  ladusa raamistiku, mis lihtsustab osalemist programmi eelarvest rahalist toetust saavates programmides, sealhulgas osalemist selliste rahastamisasutuste nagu EIT poolt hallatavates programmides, osalemist ELi toimimise lepingu artikli 187 kohaselt hallatavates ühisettevõtetes või muudes struktuurides ning osalemist liikmesriikide poolt ELi toimimise lepingu artikli 185 alusel võetud programmides. Konkreetsete eeskirjade vastuvõtmine
  peaks olema võimalik
  ,
  kuid erandeid võib teha üksnes olukordades, kus need
  on
  rangelt vajalikud ja hästi
  põhjendatud. |
| --- | --- |

(38)

Ühtsed eeskirjad
  ja nõuded
  kogu programmi raames peaksid tagama
  lihtsustatud ja ühised rakendusvahendid, sh järelevalveks ja aruandluseks, ja
  ladusa raamistiku, mis lihtsustab osalemist programmi eelarvest rahalist toetust saavates programmides, sealhulgas osalemist selliste rahastamisasutuste nagu EIT poolt hallatavates programmides, osalemist ELi toimimise lepingu artikli 187 kohaselt hallatavates ühisettevõtetes või muudes struktuurides ning osalemist liikmesriikide poolt ELi toimimise lepingu artikli 185 alusel võetud programmides. Konkreetsete eeskirjade vastuvõtmine
  peaks olema võimalik
  ,
  kuid erandeid võib teha üksnes olukordades, kus need
  on
  rangelt vajalikud ja hästi
  põhjendatud.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 39

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (39) | Käesolevasse programmi kuuluvate meetmete puhul tuleks austada põhiõigusi ja järgida eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Sellised meetmed peaksid olema kooskõlas kõigi õiguslike nõuetega, sealhulgas rahvusvahelise õigusega, ja kõigi asjaomaste komisjoni otsustega, nagu näiteks komisjoni 28. juuni 2013. aasta teatisega (25), ning eetikapõhimõtetega, sealhulgas nõudega mitte kahjustada teadusuuringute usaldusväärsust. Teadustegevuses tuleks arvestada ka ELi toimimise lepingu artikliga 13 ning tuleks vähendada loomade kasutamist teadusuuringutes ja katsetes, lõppeesmärgiga loomade kasutamine täielikult asendada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(39)

Käesolevasse programmi kuuluvate meetmete puhul tuleks austada põhiõigusi ja järgida eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Sellised meetmed peaksid olema kooskõlas kõigi õiguslike nõuetega, sealhulgas rahvusvahelise õigusega, ja kõigi asjaomaste komisjoni otsustega, nagu näiteks komisjoni 28. juuni 2013. aasta teatisega (25), ning eetikapõhimõtetega, sealhulgas nõudega mitte kahjustada teadusuuringute usaldusväärsust. Teadustegevuses tuleks arvestada ka ELi toimimise lepingu artikliga 13 ning tuleks vähendada loomade kasutamist teadusuuringutes ja katsetes, lõppeesmärgiga loomade kasutamine täielikult asendada.

| (39) | Käesolevasse programmi kuuluvate meetmete puhul tuleks austada põhiõigusi ja järgida eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Sellised meetmed peaksid olema kooskõlas kõigi õiguslike nõuetega, sealhulgas rahvusvahelise õigusega, ja kõigi asjaomaste komisjoni otsustega, nagu näiteks komisjoni 28. juuni 2013. aasta teatisega (25), ning eetikapõhimõtetega, sealhulgas nõudega mitte kahjustada teadusuuringute usaldusväärsust.
  Arvesse tuleks võtta teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusi.
  Teadustegevuses tuleks arvestada ka ELi toimimise lepingu artikliga 13 ning tuleks vähendada loomade kasutamist teadusuuringutes ja katsetes, lõppeesmärgiga loomade kasutamine täielikult asendada. |
| --- | --- |

(39)

Käesolevasse programmi kuuluvate meetmete puhul tuleks austada põhiõigusi ja järgida eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Sellised meetmed peaksid olema kooskõlas kõigi õiguslike nõuetega, sealhulgas rahvusvahelise õigusega, ja kõigi asjaomaste komisjoni otsustega, nagu näiteks komisjoni 28. juuni 2013. aasta teatisega (25), ning eetikapõhimõtetega, sealhulgas nõudega mitte kahjustada teadusuuringute usaldusväärsust.
  Arvesse tuleks võtta teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa Andmekaitseinspektori arvamusi.
  Teadustegevuses tuleks arvestada ka ELi toimimise lepingu artikliga 13 ning tuleks vähendada loomade kasutamist teadusuuringutes ja katsetes, lõppeesmärgiga loomade kasutamine täielikult asendada.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | Kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklites 180 ja 186 sätestatud rahvusvahelisele koostööle seatud eesmärkidega tuleks edendada ka kolmandate riikide õigussubjektide ning rahvusvaheliste organisatsioonide osalemist. Programmi rakendamine peaks olema vastavuses ELi toimimise lepingu artiklite 75 ja 215 kohaselt vastuvõetud meetmetega ning kooskõlas rahvusvahelise õigusega. Liidu strateegiliste varade, huvide, autonoomia või julgeolekuga seotud meetmete puhul võidakse lubada programmi teatavates meetmetes osalemist üksnes liikmesriikides asuvatele üksustele, või lisaks liikmesriikidele, neile üksustele, mis asuvad kindlaksmääratud assotsieerunud või kolmandates riikides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40)

Kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklites 180 ja 186 sätestatud rahvusvahelisele koostööle seatud eesmärkidega tuleks edendada ka kolmandate riikide õigussubjektide ning rahvusvaheliste organisatsioonide osalemist. Programmi rakendamine peaks olema vastavuses ELi toimimise lepingu artiklite 75 ja 215 kohaselt vastuvõetud meetmetega ning kooskõlas rahvusvahelise õigusega. Liidu strateegiliste varade, huvide, autonoomia või julgeolekuga seotud meetmete puhul võidakse lubada programmi teatavates meetmetes osalemist üksnes liikmesriikides asuvatele üksustele, või lisaks liikmesriikidele, neile üksustele, mis asuvad kindlaksmääratud assotsieerunud või kolmandates riikides.

| (40) | Kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklites 180 ja 186 sätestatud rahvusvahelisele koostööle seatud eesmärkidega tuleks edendada ka kolmandate riikide õigussubjektide ning rahvusvaheliste organisatsioonide osalemist
  liidu teaduslikes, ühiskondlikes, majanduslikes ja tehnoloogilistes huvides
  . Programmi rakendamine peaks olema vastavuses ELi toimimise lepingu artiklite 75 ja 215 kohaselt vastuvõetud meetmetega ning kooskõlas rahvusvahelise õigusega. Liidu strateegiliste varade, huvide, autonoomia või julgeolekuga seotud meetmete puhul võidakse lubada programmi teatavates meetmetes osalemist üksnes liikmesriikides asuvatele üksustele, või lisaks liikmesriikidele, neile üksustele, mis asuvad kindlaksmääratud assotsieerunud või kolmandates riikides. |
| --- | --- |

(40)

Kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklites 180 ja 186 sätestatud rahvusvahelisele koostööle seatud eesmärkidega tuleks edendada ka kolmandate riikide õigussubjektide ning rahvusvaheliste organisatsioonide osalemist
  liidu teaduslikes, ühiskondlikes, majanduslikes ja tehnoloogilistes huvides
  . Programmi rakendamine peaks olema vastavuses ELi toimimise lepingu artiklite 75 ja 215 kohaselt vastuvõetud meetmetega ning kooskõlas rahvusvahelise õigusega. Liidu strateegiliste varade, huvide, autonoomia või julgeolekuga seotud meetmete puhul võidakse lubada programmi teatavates meetmetes osalemist üksnes liikmesriikides asuvatele üksustele, või lisaks liikmesriikidele, neile üksustele, mis asuvad kindlaksmääratud assotsieerunud või kolmandates riikides.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 41

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (41) | Võttes
  arvesse, kui oluline on võidelda
  kliimamuutuse
  vastu kooskõlas liidu kohustusega rakendada Pariisi kliimakokkulepet ja ÜRO
  säästva
  arengu eesmärke, panustatakse
  programmiga kliimameetmete laiemasse kajastamisse
  ja
  üldeesmärgi –
  pühendada
  25
   % ELi eelarve kuludest
  kliimaeesmärkide toetamisele – saavutamisse
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(41)

Võttes
  arvesse, kui oluline on võidelda
  kliimamuutuse
  vastu kooskõlas liidu kohustusega rakendada Pariisi kliimakokkulepet ja ÜRO
  säästva
  arengu eesmärke, panustatakse
  programmiga kliimameetmete laiemasse kajastamisse
  ja
  üldeesmärgi –
  pühendada
  25
   % ELi eelarve kuludest
  kliimaeesmärkide toetamisele – saavutamisse
  .

| (41) | Pidades kliimamuutusi üheks suurimaks üleilmseks ja ühiskondlikuks probleemiks ning võttes
  arvesse, kui oluline on
  võtta meetmeid selleks, et
  võidelda
  kliimamuutuste
  vastu kooskõlas liidu kohustusega rakendada Pariisi kliimakokkulepet ja ÜRO
  kestliku
  arengu eesmärke, panustatakse
  vähemalt 35 % programmi kuludest kliimaeesmärkide toetamiseks vastavalt vajadusele ja osana liidu üldeesmärgist integreerida kliimameetmed kõikidesse valdkondadesse
  ja
  eraldada selleks 30
  % ELi eelarve kuludest
  . Et seda eesmärki jälgida ja kontrollida, tuleb kõik kliimaga seotud kulud kirjendada nii, et oleks kaetud kõik liidu eelarvest rahastatavad programmid, ja need peavad kajastuma tööprogrammide asjakohastes osades. Konkreetsete puhta energia tehnoloogiatega seotud hinnangulised kulutused tuleks liigitada, et tagada rahvusvaheline võrreldavus. Euroopa Kontrollikoja soovituste [aruanne 31/2016] järgimiseks tuleks kliimaküsimuste peavoolustamise mehhanismide puhul teha aruandluses tagantjärele vahet leevendamise ja kohanemise vahel. |
| --- | --- |

(41)

Pidades kliimamuutusi üheks suurimaks üleilmseks ja ühiskondlikuks probleemiks ning võttes
  arvesse, kui oluline on
  võtta meetmeid selleks, et
  võidelda
  kliimamuutuste
  vastu kooskõlas liidu kohustusega rakendada Pariisi kliimakokkulepet ja ÜRO
  kestliku
  arengu eesmärke, panustatakse
  vähemalt 35 % programmi kuludest kliimaeesmärkide toetamiseks vastavalt vajadusele ja osana liidu üldeesmärgist integreerida kliimameetmed kõikidesse valdkondadesse
  ja
  eraldada selleks 30
  % ELi eelarve kuludest
  . Et seda eesmärki jälgida ja kontrollida, tuleb kõik kliimaga seotud kulud kirjendada nii, et oleks kaetud kõik liidu eelarvest rahastatavad programmid, ja need peavad kajastuma tööprogrammide asjakohastes osades. Konkreetsete puhta energia tehnoloogiatega seotud hinnangulised kulutused tuleks liigitada, et tagada rahvusvaheline võrreldavus. Euroopa Kontrollikoja soovituste [aruanne 31/2016] järgimiseks tuleks kliimaküsimuste peavoolustamise mehhanismide puhul teha aruandluses tagantjärele vahet leevendamise ja kohanemise vahel.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 43

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (43) | Tundliku taustaga teabe kasutamine või volitamata isikute juurdepääs tundlikele tulemustele võib avaldada kahjulikku mõju liidu või ühe või mitme liikmesriigi huvidele. Seega peaks konfidentsiaalsete andmete ja salastatud teabe käsitlemine olema kooskõlas kogu asjakohase liidu õigusega, sealhulgas institutsioonide sise-eeskirjadega, nagu komisjoni otsus (EL, Euratom) 2015/444, millega nähakse ette sätted ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(43)

Tundliku taustaga teabe kasutamine või volitamata isikute juurdepääs tundlikele tulemustele võib avaldada kahjulikku mõju liidu või ühe või mitme liikmesriigi huvidele. Seega peaks konfidentsiaalsete andmete ja salastatud teabe käsitlemine olema kooskõlas kogu asjakohase liidu õigusega, sealhulgas institutsioonide sise-eeskirjadega, nagu komisjoni otsus (EL, Euratom) 2015/444, millega nähakse ette sätted ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta.

| (43) | Tundliku taustaga teabe kasutamine või volitamata isikute juurdepääs tundlikele tulemustele
  ja teadusandmetele
  võib avaldada kahjulikku mõju liidu või ühe või mitme liikmesriigi huvidele. Seega peaks konfidentsiaalsete andmete ja salastatud teabe käsitlemine olema kooskõlas kogu asjakohase liidu õigusega, sealhulgas institutsioonide sise-eeskirjadega, nagu komisjoni otsus (EL, Euratom) 2015/444, millega nähakse ette sätted ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta. |
| --- | --- |

(43)

Tundliku taustaga teabe kasutamine või volitamata isikute juurdepääs tundlikele tulemustele
  ja teadusandmetele
  võib avaldada kahjulikku mõju liidu või ühe või mitme liikmesriigi huvidele. Seega peaks konfidentsiaalsete andmete ja salastatud teabe käsitlemine olema kooskõlas kogu asjakohase liidu õigusega, sealhulgas institutsioonide sise-eeskirjadega, nagu komisjoni otsus (EL, Euratom) 2015/444, millega nähakse ette sätted ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 44

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (44) | On vaja kehtestada osalemise miinimumnõuded nii sellise üldreeglina, et konsortsiumi peab kuuluma vähemalt üks õigussubjekt liikmesriigist, kui ka seoses programmi raames võetavate konkreetsete meetmete eripäraga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(44)

On vaja kehtestada osalemise miinimumnõuded nii sellise üldreeglina, et konsortsiumi peab kuuluma vähemalt üks õigussubjekt liikmesriigist, kui ka seoses programmi raames võetavate konkreetsete meetmete eripäraga.

välja jäetud

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 45

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (45) | On
  asjakohane
  kehtestada programmi raames võetavates meetmetes osalejatele liidu rahaliste vahendite eraldamise tingimused. Toetuste andmisel tuleks
  arvesse võtta kõiki
  finantsmääruses sätestatud
  rahalise toetuse vorme, sealhulgas ühekordseid makseid
  ,
  kindlamääralisi makseid või ühikuhindu
  ,
  eesmärgiga veelgi lihtsustada
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(45)

On
  asjakohane
  kehtestada programmi raames võetavates meetmetes osalejatele liidu rahaliste vahendite eraldamise tingimused. Toetuste andmisel tuleks
  arvesse võtta kõiki
  finantsmääruses sätestatud
  rahalise toetuse vorme, sealhulgas ühekordseid makseid
  ,
  kindlamääralisi makseid või ühikuhindu
  ,
  eesmärgiga veelgi lihtsustada
  .

| (45) | On
  vajalik
  kehtestada programmi raames võetavates meetmetes osalejatele liidu rahaliste vahendite eraldamise tingimused.
  Programmi raames on peamine rahastamisviis toetused. Teised rahastamisviisid tuleks valida selle järgi, kuidas need võimaldavad saavutada meetmete konkreetseid eesmärke ja anda tulemusi, ning seejuures võetakse eelkõige arvesse kontrollide kulu, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmise riski.
  Toetuste andmisel tuleks
  täiendava lihtsustamise eesmärgil kaaluda ka
  finantsmääruses sätestatud
  kindlasummaliste maksete, ühtsete määrade või ühikuhindade astmiku kasutamist. Enne kui mis tahes uut kulude hüvitamise süsteemi saaks toetusesaajate seisukohalt pidada tõeliseks lihtsustamiseks, peaks sellele eelnema põhjalik hindamine, mis annab positiivse tulemuse. |
| --- | --- |

(45)

On
  vajalik
  kehtestada programmi raames võetavates meetmetes osalejatele liidu rahaliste vahendite eraldamise tingimused.
  Programmi raames on peamine rahastamisviis toetused. Teised rahastamisviisid tuleks valida selle järgi, kuidas need võimaldavad saavutada meetmete konkreetseid eesmärke ja anda tulemusi, ning seejuures võetakse eelkõige arvesse kontrollide kulu, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmise riski.
  Toetuste andmisel tuleks
  täiendava lihtsustamise eesmärgil kaaluda ka
  finantsmääruses sätestatud
  kindlasummaliste maksete, ühtsete määrade või ühikuhindade astmiku kasutamist. Enne kui mis tahes uut kulude hüvitamise süsteemi saaks toetusesaajate seisukohalt pidada tõeliseks lihtsustamiseks, peaks sellele eelnema põhjalik hindamine, mis annab positiivse tulemuse.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 46

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (46) | Käesolevas määruses nimetatud rahastamismäärad on maksimummäärad, et tagada kaasrahastamise põhimõtte nõude järgimine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(46)

Käesolevas määruses nimetatud rahastamismäärad on maksimummäärad, et tagada kaasrahastamise põhimõtte nõude järgimine.

välja jäetud

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 47

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (47) | Kooskõlas finantsmäärusega peaks programm looma aluse toetusesaajate tavapäraste raamatupidamistavade laialdasemaks aktsepteerimiseks seoses ettevõttesiseste personali- ja ühikukuludega kaupade ja teenuste puhul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(47)

Kooskõlas finantsmäärusega peaks programm looma aluse toetusesaajate tavapäraste raamatupidamistavade laialdasemaks aktsepteerimiseks seoses ettevõttesiseste personali- ja ühikukuludega kaupade ja teenuste puhul.

| (47) | Kooskõlas finantsmäärusega peaks programm looma aluse toetusesaajate tavapäraste raamatupidamistavade laialdasemaks aktsepteerimiseks seoses ettevõttesiseste personali- ja ühikukuludega kaupade ja teenuste puhul.
  Kõigil toetusesaajatel peaks olema võimalus valida otseseid ja kaudseid kulusid ühendav ühikuhindade kasutamine ettevõttesiseselt arveldatavate kaupade ja teenuste puhul. Jaotamispõhimõtete abil hinnatud kulud peaksid olema toetuskõlblikud. |
| --- | --- |

(47)

Kooskõlas finantsmäärusega peaks programm looma aluse toetusesaajate tavapäraste raamatupidamistavade laialdasemaks aktsepteerimiseks seoses ettevõttesiseste personali- ja ühikukuludega kaupade ja teenuste puhul.
  Kõigil toetusesaajatel peaks olema võimalus valida otseseid ja kaudseid kulusid ühendav ühikuhindade kasutamine ettevõttesiseselt arveldatavate kaupade ja teenuste puhul. Jaotamispõhimõtete abil hinnatud kulud peaksid olema toetuskõlblikud.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 48

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (48) | Praegust tegelike personalikulude hüvitamise süsteemi tuleks veelgi lihtsustada, tuginedes programmi „Horisont 2020“ raames välja töötatud ja
  seejärel
  finantsmäärusega kooskõlla
  viidud projektipõhisele tasustamismeetodile
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(48)

Praegust tegelike personalikulude hüvitamise süsteemi tuleks veelgi lihtsustada, tuginedes programmi „Horisont 2020“ raames välja töötatud ja
  seejärel
  finantsmäärusega kooskõlla
  viidud projektipõhisele tasustamismeetodile
  .

| (48) | Praegust tegelike personalikulude hüvitamise süsteemi tuleks veelgi lihtsustada, tuginedes programmi „Horisont 2020“ raames välja töötatud
  projektipõhisele tasustamismeetodile,
  ja
  veelgi rohkem
  finantsmäärusega kooskõlla
  viia, võttes üldeesmärgiks võrdse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte ja programmiga seotud ELi teadlaste palgalõhe kaotamise
  . |
| --- | --- |

(48)

Praegust tegelike personalikulude hüvitamise süsteemi tuleks veelgi lihtsustada, tuginedes programmi „Horisont 2020“ raames välja töötatud
  projektipõhisele tasustamismeetodile,
  ja
  veelgi rohkem
  finantsmäärusega kooskõlla
  viia, võttes üldeesmärgiks võrdse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte ja programmiga seotud ELi teadlaste palgalõhe kaotamise
  .

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 50

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (50) | Tuleks sätestada tulemuste kasutamist ja levitamist reguleerivad eeskirjad, tagamaks, et toetusesaajad kaitsevad, kasutavad, levitavad ja tagavad vajaduse korral juurdepääsu kõnealustele tulemustele. Tulemuste kasutamisele tuleks pöörata suuremat tähelepanu,
  eelkõige
  liidus. Toetusesaajad peaksid meetme rakendamise ajal
  ja pärast meetme lõppemist
  ajakohastama oma kavasid seoses tulemuste kasutamise ja levitamisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(50)

Tuleks sätestada tulemuste kasutamist ja levitamist reguleerivad eeskirjad, tagamaks, et toetusesaajad kaitsevad, kasutavad, levitavad ja tagavad vajaduse korral juurdepääsu kõnealustele tulemustele. Tulemuste kasutamisele tuleks pöörata suuremat tähelepanu,
  eelkõige
  liidus. Toetusesaajad peaksid meetme rakendamise ajal
  ja pärast meetme lõppemist
  ajakohastama oma kavasid seoses tulemuste kasutamise ja levitamisega.

| (50) | Tuleks sätestada tulemuste kasutamist ja levitamist reguleerivad eeskirjad, tagamaks, et toetusesaajad kaitsevad, kasutavad, levitavad ja tagavad vajaduse korral juurdepääsu kõnealustele tulemustele
  , võttes arvesse toetusesaajate õigustatud huve ja muid piiranguid, nagu andmekaitse eeskirjad, eraelu puutumatuse ja turvalisuse eeskirjad ning intellektuaalomandi õigused, konfidentsiaalsus või liidu konkurentsivõime üleilmses majanduses
  . Tulemuste kasutamisele tuleks pöörata suuremat tähelepanu,
  eriti
  liidus. Toetusesaajad peaksid meetme rakendamise ajal ajakohastama oma kavasid seoses tulemuste kasutamise ja levitamisega. |
| --- | --- |

(50)

Tuleks sätestada tulemuste kasutamist ja levitamist reguleerivad eeskirjad, tagamaks, et toetusesaajad kaitsevad, kasutavad, levitavad ja tagavad vajaduse korral juurdepääsu kõnealustele tulemustele
  , võttes arvesse toetusesaajate õigustatud huve ja muid piiranguid, nagu andmekaitse eeskirjad, eraelu puutumatuse ja turvalisuse eeskirjad ning intellektuaalomandi õigused, konfidentsiaalsus või liidu konkurentsivõime üleilmses majanduses
  . Tulemuste kasutamisele tuleks pöörata suuremat tähelepanu,
  eriti
  liidus. Toetusesaajad peaksid meetme rakendamise ajal ajakohastama oma kavasid seoses tulemuste kasutamise ja levitamisega.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 51

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (51) | Eelneva programmi „Horisont 2020“ põhielemendid ettepanekute hindamise ja valikusüsteemi kohta, mille puhul keskendutakse eelkõige tipptaseme
  saavutamisele
  , tuleks säilitada. Ettepanekuid tuleks jätkuvalt valida sõltumatute ekspertide hinnangu alusel. Kui see on asjakohane,
  tuleks
  arvesse
  võtta
  vajadust tagada projektide portfelli üldine sidusus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(51)

Eelneva programmi „Horisont 2020“ põhielemendid ettepanekute hindamise ja valikusüsteemi kohta, mille puhul keskendutakse eelkõige tipptaseme
  saavutamisele
  , tuleks säilitada. Ettepanekuid tuleks jätkuvalt valida sõltumatute ekspertide hinnangu alusel. Kui see on asjakohane,
  tuleks
  arvesse
  võtta
  vajadust tagada projektide portfelli üldine sidusus.

| (51) | Eelneva programmi „Horisont 2020“ põhielemendid ettepanekute hindamise ja valikusüsteemi kohta, mille puhul keskendutakse eelkõige tipptaseme
  saavutamise, mõju ja rakendamise kvaliteedi ja tõhususe kriteeriumitele
  , tuleks säilitada. Ettepanekuid tuleks jätkuvalt valida
  võimalikult paljudest liikmesriikidest pärit
  sõltumatute ekspertide hinnangu alusel.
  Komisjon peaks vajaduse korral korraldama anonüümse hindamise ja analüüsima selle tulemusi, et vältida valiku kallutatust.
  Kui see on asjakohane,
  peaksid sõltumatud eksperdid
  arvesse
  võtma
  vajadust tagada projektide portfelli üldine sidusus. |
| --- | --- |

(51)

Eelneva programmi „Horisont 2020“ põhielemendid ettepanekute hindamise ja valikusüsteemi kohta, mille puhul keskendutakse eelkõige tipptaseme
  saavutamise, mõju ja rakendamise kvaliteedi ja tõhususe kriteeriumitele
  , tuleks säilitada. Ettepanekuid tuleks jätkuvalt valida
  võimalikult paljudest liikmesriikidest pärit
  sõltumatute ekspertide hinnangu alusel.
  Komisjon peaks vajaduse korral korraldama anonüümse hindamise ja analüüsima selle tulemusi, et vältida valiku kallutatust.
  Kui see on asjakohane,
  peaksid sõltumatud eksperdid
  arvesse
  võtma
  vajadust tagada projektide portfelli üldine sidusus.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 52

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (52) | Tuleks ette näha
  auditite ja hindamiste
  parem kasutamine, sealhulgas
  muude liidu programmide
  auditid
  ja
  hindamised
  , et vähendada liidu vahenditest toetuse saajate halduskoormust. Vastastikune kasutamine tuleks selgelt sätestada, kaasates ka muid kindlust andvaid elemente, näiteks süsteemi- ja protsessiauditeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(52)

Tuleks ette näha
  auditite ja hindamiste
  parem kasutamine, sealhulgas
  muude liidu programmide
  auditid
  ja
  hindamised
  , et vähendada liidu vahenditest toetuse saajate halduskoormust. Vastastikune kasutamine tuleks selgelt sätestada, kaasates ka muid kindlust andvaid elemente, näiteks süsteemi- ja protsessiauditeid.

| (52) | Kõigis programmi osades tuleks finantsmääruse artikli 127 kohaselt rakendada
  auditite ja hindamiste
  süstemaatilist kasutamist koos
  muude liidu programmide
  auditite
  ja
  hindamistega
  , et vähendada liidu vahenditest toetuse saajate halduskoormust. Vastastikune kasutamine tuleks selgelt sätestada, kaasates ka muid kindlust andvaid elemente, näiteks süsteemi- ja protsessiauditeid. |
| --- | --- |

(52)

Kõigis programmi osades tuleks finantsmääruse artikli 127 kohaselt rakendada
  auditite ja hindamiste
  süstemaatilist kasutamist koos
  muude liidu programmide
  auditite
  ja
  hindamistega
  , et vähendada liidu vahenditest toetuse saajate halduskoormust. Vastastikune kasutamine tuleks selgelt sätestada, kaasates ka muid kindlust andvaid elemente, näiteks süsteemi- ja protsessiauditeid.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 53

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (53) | Teadusuuringute ja innovatsiooni
  valdkonna
  konkreetseid probleeme tuleks lahendada auhindade, sealhulgas vajaduse korral ühtse või ühise auhinna kaudu, mille paneb välja komisjon või rahastamisasutus koos teiste liidu asutuste, kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide või mittetulunduslike õigussubjektidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(53)

Teadusuuringute ja innovatsiooni
  valdkonna
  konkreetseid probleeme tuleks lahendada auhindade, sealhulgas vajaduse korral ühtse või ühise auhinna kaudu, mille paneb välja komisjon või rahastamisasutus koos teiste liidu asutuste, kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide või mittetulunduslike õigussubjektidega.

| (53) | Teadusuuringute ja innovatsiooni
  valdkondade
  konkreetseid probleeme tuleks lahendada auhindade, sealhulgas vajaduse korral ühtse või ühise auhinna kaudu, mille paneb välja komisjon või rahastamisasutus koos teiste liidu asutuste, kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide või mittetulunduslike õigussubjektidega.
  Eelkõige tuleks auhindu anda projektidele, mis meelitavad teadlasi suurenevasse hulka riikidesse, ja edukatele projektidele, et suurendada nende nähtavust ja et oleks võimalik liidu rahastatavaid meetmeid aktiivsemalt edendada. |
| --- | --- |

(53)

Teadusuuringute ja innovatsiooni
  valdkondade
  konkreetseid probleeme tuleks lahendada auhindade, sealhulgas vajaduse korral ühtse või ühise auhinna kaudu, mille paneb välja komisjon või rahastamisasutus koos teiste liidu asutuste, kolmandate riikide, rahvusvaheliste organisatsioonide või mittetulunduslike õigussubjektidega.
  Eelkõige tuleks auhindu anda projektidele, mis meelitavad teadlasi suurenevasse hulka riikidesse, ja edukatele projektidele, et suurendada nende nähtavust ja et oleks võimalik liidu rahastatavaid meetmeid aktiivsemalt edendada.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 54

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (54) | Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda sellest, kuidas nende kaudu on võimalik saavutada meetmete konkreetseid eesmärke ja saada tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollimise kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski.
  Toetuste puhul arvestatakse ühekordsete summade
  , kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade
  astmikega, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(54)

Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda sellest, kuidas nende kaudu on võimalik saavutada meetmete konkreetseid eesmärke ja saada tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollimise kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski.
  Toetuste puhul arvestatakse ühekordsete summade
  , kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade
  astmikega,

| (54) | Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda sellest, kuidas nende kaudu on võimalik saavutada meetmete konkreetseid eesmärke ja saada tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollimise kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski.
  Muu hulgas tuleks kaaluda kindlasummaliste maksete
  , kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade
  astmestiku kasutamist. |
| --- | --- |

(54)

Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda sellest, kuidas nende kaudu on võimalik saavutada meetmete konkreetseid eesmärke ja saada tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollimise kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski.
  Muu hulgas tuleks kaaluda kindlasummaliste maksete
  , kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade
  astmestiku kasutamist.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Reguleerimisese | Reguleerimisese |
| 1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ (edaspidi „programm“) ning eeskirjad kaudsetes meetmetes osalemiseks ja tulemuste levitamiseks programmi raames. | 1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ (edaspidi „programm“) ning eeskirjad kaudsetes meetmetes osalemiseks ja tulemuste levitamiseks programmi raames
  ning määratakse kindlaks raamistik, mille alusel liit toetab teadus- ja innovatsioonitegevust
  . |
| 2.   Selles sätestatakse programmi eesmärgid, eelarve aastateks 2021–2027, liidupoolse rahastamise vormid ja sellise rahastamise eeskirjad. | 2.   Selles sätestatakse programmi eesmärgid, eelarve aastateks 2021–2027, liidupoolse rahastamise vormid ja sellise rahastamise eeskirjad. |
| 3.   Programmi rakendatakse: | 3.   Programmi rakendatakse: |
| (a) | otsusega .../.../EL (25) kehtestatud eriprogrammiga, mis hõlmab
  EIT-le antavat rahalist toetust
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 1

Artikkel 1

Reguleerimisese

Reguleerimisese

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ (edaspidi „programm“) ning eeskirjad kaudsetes meetmetes osalemiseks ja tulemuste levitamiseks programmi raames.

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ (edaspidi „programm“) ning eeskirjad kaudsetes meetmetes osalemiseks ja tulemuste levitamiseks programmi raames
  ning määratakse kindlaks raamistik, mille alusel liit toetab teadus- ja innovatsioonitegevust
  .

2.   Selles sätestatakse programmi eesmärgid, eelarve aastateks 2021–2027, liidupoolse rahastamise vormid ja sellise rahastamise eeskirjad.

2.   Selles sätestatakse programmi eesmärgid, eelarve aastateks 2021–2027, liidupoolse rahastamise vormid ja sellise rahastamise eeskirjad.

3.   Programmi rakendatakse:

3.   Programmi rakendatakse:

(a)

otsusega .../.../EL (25) kehtestatud eriprogrammiga, mis hõlmab
  EIT-le antavat rahalist toetust
  ;

25

EIT-le antavat rahalist toetust

| a) | otsusega .../.../EL (25) kehtestatud eriprogrammiga, mis hõlmab
  EIT põhimõtteid ja sekkumisvaldkondi
  ; |
| --- | --- |

a)

otsusega .../.../EL (25) kehtestatud eriprogrammiga, mis hõlmab
  EIT põhimõtteid ja sekkumisvaldkondi
  ;

25

EIT põhimõtteid ja sekkumisvaldkondi

| (b) | määrusega .../.../EL kehtestatud kaitseuuringute eriprogrammiga. |
| --- | --- |

(b)

määrusega .../.../EL kehtestatud kaitseuuringute eriprogrammiga.

| b) | määrusega .../.../EL kehtestatud kaitseuuringute eriprogrammiga. |
| --- | --- |

b)

määrusega .../.../EL kehtestatud kaitseuuringute eriprogrammiga.

4.   Käesolevas määruses kasutatud mõisteid „Euroopa horisont“, „programm“ ja „eriprogramm“
  kasutatakse üksnes
  lõike 3 punktis 
  a
  kirjeldatud eriprogrammiga seotud küsimustes.

4.   Käesolevas määruses kasutatud mõisteid „Euroopa horisont“, „programm“ ja „eriprogramm“
  ei kasutata
  lõike 3 punktis 
  b
  kirjeldatud eriprogrammiga seotud küsimustes
  , välja arvatud juhul, kui on sätestatud teisiti
  .

(4a)
     
  EIT rakendab programmi kooskõlas strateegilise teadus- ja innovatsioonikava ja EIT strateegilise innovatsioonikavaga aastateks 2021–2027, tingimusel, et mis tahes uus loodav teadmis- ja innovaatikakogukond toob võimaluse korral kaasa täiendavad ja piisavad eelarvevahendid ning ei kahjusta olemasolevate teadmis- ja innovaatikakogukondade eesmärke ja kohustusi.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2

Artikkel 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Mõisted | Mõisted |
| Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: | Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid: |
| (1) | „teadustaristud“ – vahendid, mis pakuvad teadusringkondadele ressursse ja teenuseid teadusuuringute läbiviimiseks ja innovatsiooni edendamiseks oma valdkondades. See mõiste hõlmab ka asjaomast personali, seadmestikku ja instrumentide kogumeid; teadmistega seotud vahendeid, näiteks kogusid, arhiive või teaduslikke andmeid; ainulaadseid ja välistele kasutajatele avatud arvutussüsteeme, sidevõrke ja muud taristut, mis on vajalikud teadus- ja innovatsioonivaldkonnas tipptaseme saavutamiseks. Neid võib kasutada ka muuks kui teadusuuringuteks, näiteks hariduses ja avalike teenuste osutamiseks, kui see on asjakohane, ja need võivad olla ühes asukohas olevad, virtuaalsed või hajusad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 2

Artikkel 2

Mõisted

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

(1)

„teadustaristud“ – vahendid, mis pakuvad teadusringkondadele ressursse ja teenuseid teadusuuringute läbiviimiseks ja innovatsiooni edendamiseks oma valdkondades. See mõiste hõlmab ka asjaomast personali, seadmestikku ja instrumentide kogumeid; teadmistega seotud vahendeid, näiteks kogusid, arhiive või teaduslikke andmeid; ainulaadseid ja välistele kasutajatele avatud arvutussüsteeme, sidevõrke ja muud taristut, mis on vajalikud teadus- ja innovatsioonivaldkonnas tipptaseme saavutamiseks. Neid võib kasutada ka muuks kui teadusuuringuteks, näiteks hariduses ja avalike teenuste osutamiseks, kui see on asjakohane, ja need võivad olla ühes asukohas olevad, virtuaalsed või hajusad;

| 1) | „teadustaristud“ – vahendid, mis pakuvad teadusringkondadele ressursse ja teenuseid teadusuuringute läbiviimiseks ja innovatsiooni edendamiseks oma valdkondades. See mõiste hõlmab ka asjaomast personali, seadmestikku ja instrumentide kogumeid
  , eelkõige neid, mida toetatakse IV lisas osutatud muudest liidu vahenditest
  ; teadmistega seotud vahendeid, näiteks kogusid, arhiive või teaduslikke andmeid; ainulaadseid ja välistele kasutajatele avatud arvutussüsteeme, sidevõrke ja muud taristut, mis on vajalikud teadus- ja innovatsioonivaldkonnas tipptaseme saavutamiseks. Neid võib kasutada ka muuks kui teadusuuringuteks, näiteks hariduses ja avalike teenuste osutamiseks, kui see on asjakohane, ja need võivad olla ühes asukohas olevad, virtuaalsed või hajusad; |
| --- | --- |

1)

„teadustaristud“ – vahendid, mis pakuvad teadusringkondadele ressursse ja teenuseid teadusuuringute läbiviimiseks ja innovatsiooni edendamiseks oma valdkondades. See mõiste hõlmab ka asjaomast personali, seadmestikku ja instrumentide kogumeid
  , eelkõige neid, mida toetatakse IV lisas osutatud muudest liidu vahenditest
  ; teadmistega seotud vahendeid, näiteks kogusid, arhiive või teaduslikke andmeid; ainulaadseid ja välistele kasutajatele avatud arvutussüsteeme, sidevõrke ja muud taristut, mis on vajalikud teadus- ja innovatsioonivaldkonnas tipptaseme saavutamiseks. Neid võib kasutada ka muuks kui teadusuuringuteks, näiteks hariduses ja avalike teenuste osutamiseks, kui see on asjakohane, ja need võivad olla ühes asukohas olevad, virtuaalsed või hajusad;

, eelkõige neid, mida toetatakse IV lisas osutatud muudest liidu vahenditest

| (2) | „aruka spetsialiseerumise strateegia“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1303/2013 (26) määratletud aruka spetsialiseerumise strateegia, mis täidab määruses (EL) XX [Common Provisions Regulation – ühissätete määrus] sätestatud rakendamistingimusi; |
| --- | --- |

(2)

„aruka spetsialiseerumise strateegia“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1303/2013 (26) määratletud aruka spetsialiseerumise strateegia, mis täidab määruses (EL) XX [Common Provisions Regulation – ühissätete määrus] sätestatud rakendamistingimusi;

26

| 2) | „aruka spetsialiseerumise strateegia“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1303/2013 (26) määratletud aruka spetsialiseerumise strateegia, mis täidab määruses (EL) XX [Common Provisions Regulation – ühissätete määrus] sätestatud rakendamistingimusi; |
| --- | --- |

2)

„aruka spetsialiseerumise strateegia“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1303/2013 (26) määratletud aruka spetsialiseerumise strateegia, mis täidab määruses (EL) XX [Common Provisions Regulation – ühissätete määrus] sätestatud rakendamistingimusi;

26

| (3) | „Euroopa partnerlus“ – algatus, milles liit koos era- ja/või avaliku sektori partneritega (näiteks tööstus, teadusasutused, kohaliku, piirkondliku, riikliku või rahvusvahelise tasandi avalikke teenuseid osutavad asutused või kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas sihtasutused) kohustuvad ühiselt toetama teadus- ja innovatsioonitegevuse programmi väljatöötamist ja rakendamist, sealhulgas turu, reguleeriva või poliitika rakendamisega seotud tegevuste väljatöötamist ja rakendamist; |
| --- | --- |

(3)

„Euroopa partnerlus“ – algatus, milles liit koos era- ja/või avaliku sektori partneritega (näiteks tööstus, teadusasutused, kohaliku, piirkondliku, riikliku või rahvusvahelise tasandi avalikke teenuseid osutavad asutused või kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas sihtasutused) kohustuvad ühiselt toetama teadus- ja innovatsioonitegevuse programmi väljatöötamist ja rakendamist, sealhulgas turu, reguleeriva või poliitika rakendamisega seotud tegevuste väljatöötamist ja rakendamist;

| 3) | „Euroopa partnerlus“ – algatus, milles liit koos era- ja/või avaliku sektori partneritega (näiteks tööstus,
  ülikoolid,
  teadusasutused
  , sealhulgas teadustaristud
  , kohaliku, piirkondliku, riikliku või rahvusvahelise tasandi avalikke teenuseid osutavad asutused või kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas
  vabaühendused ja
  sihtasutused) kohustuvad
  vajaduse korral
  ühiselt toetama teadus- ja innovatsioonitegevuse programmi väljatöötamist ja rakendamist, sealhulgas
  ELi toimimise lepingu artiklite 185 ja 187 kohaste tegevuste ning
  turu, reguleeriva või poliitika rakendamisega seotud tegevuste väljatöötamist ja rakendamist; |
| --- | --- |

3)

„Euroopa partnerlus“ – algatus, milles liit koos era- ja/või avaliku sektori partneritega (näiteks tööstus,
  ülikoolid,
  teadusasutused
  , sealhulgas teadustaristud
  , kohaliku, piirkondliku, riikliku või rahvusvahelise tasandi avalikke teenuseid osutavad asutused või kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas
  vabaühendused ja
  sihtasutused) kohustuvad
  vajaduse korral
  ühiselt toetama teadus- ja innovatsioonitegevuse programmi väljatöötamist ja rakendamist, sealhulgas
  ELi toimimise lepingu artiklite 185 ja 187 kohaste tegevuste ning
  turu, reguleeriva või poliitika rakendamisega seotud tegevuste väljatöötamist ja rakendamist;

ülikoolid,

, sealhulgas teadustaristud

vabaühendused ja

vajaduse korral

ELi toimimise lepingu artiklite 185 ja 187 kohaste tegevuste ning

| (4) | „avatud juurdepääs“ – tava võimaldada lõppkasutajale tasuta veebipõhist juurdepääsu programmi raames rahastatud meetmetest tulenevatele teadustulemustele, eelkõige teaduspublikatsioonidele ja uurimisandmetele; |
| --- | --- |

(4)

„avatud juurdepääs“ – tava võimaldada lõppkasutajale tasuta veebipõhist juurdepääsu programmi raames rahastatud meetmetest tulenevatele teadustulemustele, eelkõige teaduspublikatsioonidele ja uurimisandmetele;

| 4) | „avatud juurdepääs“ – tava võimaldada lõppkasutajale tasuta veebipõhist juurdepääsu programmi raames rahastatud meetmetest tulenevatele teadustulemustele, eelkõige teaduspublikatsioonidele ja uurimisandmetele;
  teadusandmete puhul tuleb tegeleda asjakohaste eraelu puutumatusega seotud huvide ja julgeolekuhuvidega, intellektuaalomandi õigustega, konfidentsiaalsusega, ELi majanduse globaalse konkurentsivõime ja muude õigustatud huvidega lähtuvalt kindlatest loobumisvõimalustest ja põhimõttest „nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik“; |
| --- | --- |

4)

„avatud juurdepääs“ – tava võimaldada lõppkasutajale tasuta veebipõhist juurdepääsu programmi raames rahastatud meetmetest tulenevatele teadustulemustele, eelkõige teaduspublikatsioonidele ja uurimisandmetele;
  teadusandmete puhul tuleb tegeleda asjakohaste eraelu puutumatusega seotud huvide ja julgeolekuhuvidega, intellektuaalomandi õigustega, konfidentsiaalsusega, ELi majanduse globaalse konkurentsivõime ja muude õigustatud huvidega lähtuvalt kindlatest loobumisvõimalustest ja põhimõttest „nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik“;

teadusandmete puhul tuleb tegeleda asjakohaste eraelu puutumatusega seotud huvide ja julgeolekuhuvidega, intellektuaalomandi õigustega, konfidentsiaalsusega, ELi majanduse globaalse konkurentsivõime ja muude õigustatud huvidega lähtuvalt kindlatest loobumisvõimalustest ja põhimõttest „nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik“;

| (5) | „missioon“ –
  meetmete
  kogum, mille eesmärk on saavutada mõõdetav eesmärk kindlaksmääratud aja jooksul ning avaldada teadusele ja tehnoloogiale ja/või
  ühiskonnale
  ja kodanikele mõju, mida ei ole võimalik saavutada üksikute meetmete abil; |
| --- | --- |

(5)

„missioon“ –
  meetmete
  kogum, mille eesmärk on saavutada mõõdetav eesmärk kindlaksmääratud aja jooksul ning avaldada teadusele ja tehnoloogiale ja/või
  ühiskonnale
  ja kodanikele mõju, mida ei ole võimalik saavutada üksikute meetmete abil;

meetmete

ühiskonnale

| 5) | „missioon“ –
  tippsaavutustele orienteeritud teadus- ja innovatsioonimeetmete
  kogum,
  mis võib olla valdkonna- või teemavaldkondadeülene ning
  mille eesmärk on saavutada mõõdetav eesmärk kindlaksmääratud aja jooksul ning avaldada teadusele ja tehnoloogiale
  , ühiskonnale, poliitikakujundamisele
  ja/või
  diplomaatiale
  ja kodanikele mõju
  ja
  mida ei ole võimalik saavutada üksikute meetmete abil; |
| --- | --- |

5)

„missioon“ –
  tippsaavutustele orienteeritud teadus- ja innovatsioonimeetmete
  kogum,
  mis võib olla valdkonna- või teemavaldkondadeülene ning
  mille eesmärk on saavutada mõõdetav eesmärk kindlaksmääratud aja jooksul ning avaldada teadusele ja tehnoloogiale
  , ühiskonnale, poliitikakujundamisele
  ja/või
  diplomaatiale
  ja kodanikele mõju
  ja
  mida ei ole võimalik saavutada üksikute meetmete abil;

tippsaavutustele orienteeritud teadus- ja innovatsioonimeetmete

mis võib olla valdkonna- või teemavaldkondadeülene ning

, ühiskonnale, poliitikakujundamisele

diplomaatiale

ja

| (6) | „kommertskasutusele eelnev hange“ – teadus- ja arendusteenuste hange, mis hõlmab turutingimustele vastava riski ja kasu jagamist ning konkurentsivõimelist arendamist etappides, kus teadus- ja arendusteenuste hanke etapp on selgelt eraldatud lõpptoodete kaubanduslike koguste kasutuselevõtust; |
| --- | --- |

(6)

„kommertskasutusele eelnev hange“ – teadus- ja arendusteenuste hange, mis hõlmab turutingimustele vastava riski ja kasu jagamist ning konkurentsivõimelist arendamist etappides, kus teadus- ja arendusteenuste hanke etapp on selgelt eraldatud lõpptoodete kaubanduslike koguste kasutuselevõtust;

| 6) | „kommertskasutusele eelnev hange“ – teadus- ja arendusteenuste hange, mis hõlmab turutingimustele vastava riski ja kasu jagamist ning konkurentsivõimelist arendamist etappides, kus teadus- ja arendusteenuste hanke etapp on selgelt eraldatud lõpptoodete kaubanduslike koguste kasutuselevõtust; |
| --- | --- |

6)

„kommertskasutusele eelnev hange“ – teadus- ja arendusteenuste hange, mis hõlmab turutingimustele vastava riski ja kasu jagamist ning konkurentsivõimelist arendamist etappides, kus teadus- ja arendusteenuste hanke etapp on selgelt eraldatud lõpptoodete kaubanduslike koguste kasutuselevõtust;

| (7) | „innovatiivsete lahenduste riigihange“ – hange, mille puhul hankija tegutseb selliste innovatiivsete kaupade ja teenuste turuletoojatena, mis ei ole turgudel veel suures mahus kättesaadavad, ning mis võib hõlmata vastavuskatseid; |
| --- | --- |

(7)

„innovatiivsete lahenduste riigihange“ – hange, mille puhul hankija tegutseb selliste innovatiivsete kaupade ja teenuste turuletoojatena, mis ei ole turgudel veel suures mahus kättesaadavad, ning mis võib hõlmata vastavuskatseid;

| 7) | „innovatiivsete lahenduste riigihange“ – hange, mille puhul hankija tegutseb selliste innovatiivsete kaupade ja teenuste turuletoojatena, mis ei ole turgudel veel suures mahus kättesaadavad, ning mis võib hõlmata vastavuskatseid; |
| --- | --- |

7)

„innovatiivsete lahenduste riigihange“ – hange, mille puhul hankija tegutseb selliste innovatiivsete kaupade ja teenuste turuletoojatena, mis ei ole turgudel veel suures mahus kättesaadavad, ning mis võib hõlmata vastavuskatseid;

| (8) | „kasutusõigused“
   – õigus kasutada tulemusi või taustteavet; |
| --- | --- |

(8)

„kasutusõigused“
   – õigus kasutada tulemusi või taustteavet;

„kasutusõigused“

| 8) | „kasutusõigused“
   – õigus kasutada tulemusi või taustteavet
  käesoleva määrusega ettenähtud tingimustel
  ; |
| --- | --- |

8)

„kasutusõigused“
   – õigus kasutada tulemusi või taustteavet
  käesoleva määrusega ettenähtud tingimustel
  ;

„kasutusõigused“

käesoleva määrusega ettenähtud tingimustel

| (9) | „taustteave“ – kõik andmed, oskusteave või teave mis tahes vormis või kujul, nii materiaalne kui immateriaalne, sealhulgas kõik õigused (nt intellektuaalomandi õigused), mis: i) toetusesaajal olid enne meetmega ühinemist, ii) toetusesaajad on
  kirjalikult
  kindlaks määranud sellisel viisil, mis on vajalik meetme rakendamiseks või selle tulemuste kasutamiseks; |
| --- | --- |

(9)

„taustteave“ – kõik andmed, oskusteave või teave mis tahes vormis või kujul, nii materiaalne kui immateriaalne, sealhulgas kõik õigused (nt intellektuaalomandi õigused), mis: i) toetusesaajal olid enne meetmega ühinemist, ii) toetusesaajad on
  kirjalikult
  kindlaks määranud sellisel viisil, mis on vajalik meetme rakendamiseks või selle tulemuste kasutamiseks;

kirjalikult

| 9) | „taustteave“ – kõik andmed, oskusteave või teave mis tahes vormis või kujul, nii materiaalne kui immateriaalne, sealhulgas kõik õigused (nt intellektuaalomandi õigused), mis: i) toetusesaajal olid enne meetmega ühinemist
  ning
  ii) toetusesaajad on
  kirjalikus kokkuleppes
  kindlaks määranud sellisel viisil, mis on vajalik meetme rakendamiseks või selle tulemuste kasutamiseks; |
| --- | --- |

9)

„taustteave“ – kõik andmed, oskusteave või teave mis tahes vormis või kujul, nii materiaalne kui immateriaalne, sealhulgas kõik õigused (nt intellektuaalomandi õigused), mis: i) toetusesaajal olid enne meetmega ühinemist
  ning
  ii) toetusesaajad on
  kirjalikus kokkuleppes
  kindlaks määranud sellisel viisil, mis on vajalik meetme rakendamiseks või selle tulemuste kasutamiseks;

ning

kirjalikus kokkuleppes

| (10) | „levitamine“ – tulemuste avalikustamine kõigi asjakohaste vahendite abil (välja arvatud tulemuste kaitsmise või kasutamisega seotud avaldamine), sealhulgas teaduspublikatsioonide avaldamine mis tahes teabekanalites; |
| --- | --- |

(10)

„levitamine“ – tulemuste avalikustamine kõigi asjakohaste vahendite abil (välja arvatud tulemuste kaitsmise või kasutamisega seotud avaldamine), sealhulgas teaduspublikatsioonide avaldamine mis tahes teabekanalites;

| 10) | „levitamine“ – tulemuste avalikustamine kõigi asjakohaste vahendite abil (välja arvatud tulemuste kaitsmise või kasutamisega seotud avaldamine), sealhulgas teaduspublikatsioonide avaldamine mis tahes teabekanalites; |
| --- | --- |

10)

„levitamine“ – tulemuste avalikustamine kõigi asjakohaste vahendite abil (välja arvatud tulemuste kaitsmise või kasutamisega seotud avaldamine), sealhulgas teaduspublikatsioonide avaldamine mis tahes teabekanalites;

| (11) | „kasutamine“ – tulemuste kasutamine edasiseks teadus- ja innovatsioonitegevuseks, välja arvatud asjaomase meetmega hõlmatud teadus- ja innovatsioonitegevus, või toote või protsessi väljatöötamiseks, loomiseks, tootmiseks ja turustamiseks või teenuse loomiseks ja osutamiseks või standardimiseks; |
| --- | --- |

(11)

„kasutamine“ – tulemuste kasutamine edasiseks teadus- ja innovatsioonitegevuseks, välja arvatud asjaomase meetmega hõlmatud teadus- ja innovatsioonitegevus, või toote või protsessi väljatöötamiseks, loomiseks, tootmiseks ja turustamiseks või teenuse loomiseks ja osutamiseks või standardimiseks;

| 11) | „kasutamine“ – tulemuste kasutamine edasiseks teadus- ja innovatsioonitegevuseks, välja arvatud asjaomase meetmega hõlmatud teadus- ja innovatsioonitegevus, või
  muu hulgas kommertskasutuseks, näiteks
  toote või protsessi väljatöötamiseks, loomiseks, tootmiseks ja turustamiseks või teenuse loomiseks ja osutamiseks või standardimiseks; |
| --- | --- |

11)

„kasutamine“ – tulemuste kasutamine edasiseks teadus- ja innovatsioonitegevuseks, välja arvatud asjaomase meetmega hõlmatud teadus- ja innovatsioonitegevus, või
  muu hulgas kommertskasutuseks, näiteks
  toote või protsessi väljatöötamiseks, loomiseks, tootmiseks ja turustamiseks või teenuse loomiseks ja osutamiseks või standardimiseks;

muu hulgas kommertskasutuseks, näiteks

| (12) | „õiglased ja mõistlikud tingimused“ – asjakohased tingimused, sealhulgas võimalikud finantstingimused või tasuta kasutamise tingimused, milles võetakse arvesse kasutustaotluse konkreetseid asjaolusid, näiteks selle taotluse objektiks olevate tulemuste või taustteabe tegelikku või potentsiaalset väärtust ja/või teabe kavandatud kasutamise ulatust, kestust või muid näitajaid; |
| --- | --- |

(12)

„õiglased ja mõistlikud tingimused“ – asjakohased tingimused, sealhulgas võimalikud finantstingimused või tasuta kasutamise tingimused, milles võetakse arvesse kasutustaotluse konkreetseid asjaolusid, näiteks selle taotluse objektiks olevate tulemuste või taustteabe tegelikku või potentsiaalset väärtust ja/või teabe kavandatud kasutamise ulatust, kestust või muid näitajaid;

| 12) | „õiglased ja mõistlikud tingimused“ – asjakohased tingimused, sealhulgas võimalikud finantstingimused või tasuta kasutamise tingimused, milles võetakse arvesse kasutustaotluse konkreetseid asjaolusid, näiteks selle taotluse objektiks olevate tulemuste või taustteabe tegelikku või potentsiaalset väärtust ja/või teabe kavandatud kasutamise ulatust, kestust või muid näitajaid; |
| --- | --- |

12)

„õiglased ja mõistlikud tingimused“ – asjakohased tingimused, sealhulgas võimalikud finantstingimused või tasuta kasutamise tingimused, milles võetakse arvesse kasutustaotluse konkreetseid asjaolusid, näiteks selle taotluse objektiks olevate tulemuste või taustteabe tegelikku või potentsiaalset väärtust ja/või teabe kavandatud kasutamise ulatust, kestust või muid näitajaid;

| (13) | „rahastamisasutus“ – finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktis c nimetatud asutus või organisatsioon, v.a komisjon, kellele komisjon on usaldanud programmi raames eelarve täitmisega seotud ülesanded; |
| --- | --- |

(13)

„rahastamisasutus“ – finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktis c nimetatud asutus või organisatsioon, v.a komisjon, kellele komisjon on usaldanud programmi raames eelarve täitmisega seotud ülesanded;

| 13) | „rahastamisasutus“ – finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktis c nimetatud asutus või organisatsioon, v.a komisjon, kellele komisjon on usaldanud programmi raames eelarve täitmisega seotud ülesanded; |
| --- | --- |

13)

„rahastamisasutus“ – finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktis c nimetatud asutus või organisatsioon, v.a komisjon, kellele komisjon on usaldanud programmi raames eelarve täitmisega seotud ülesanded;

| (14) | „rahvusvaheline Euroopa teadusasutus“ – rahvusvaheline organisatsioon, mille enamik liikmetest on liikmesriigid või assotsieerunud riigid ning mille peaeesmärk on edendada teadus- ja tehnoloogiakoostööd Euroopas; |
| --- | --- |

(14)

„rahvusvaheline Euroopa teadusasutus“ – rahvusvaheline organisatsioon, mille enamik liikmetest on liikmesriigid või assotsieerunud riigid ning mille peaeesmärk on edendada teadus- ja tehnoloogiakoostööd Euroopas;

| 14) | „rahvusvaheline Euroopa teadusasutus“ – rahvusvaheline organisatsioon, mille enamik liikmetest on liikmesriigid või assotsieerunud riigid ning mille peaeesmärk on edendada teadus- ja tehnoloogiakoostööd Euroopas; |
| --- | --- |

14)

„rahvusvaheline Euroopa teadusasutus“ – rahvusvaheline organisatsioon, mille enamik liikmetest on liikmesriigid või assotsieerunud riigid ning mille peaeesmärk on edendada teadus- ja tehnoloogiakoostööd Euroopas;

| (15) | „õigussubjekt“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on asutatud ja sellisena tunnustatud siseriikliku õiguse, liidu õiguse või rahvusvahelise õiguse alusel, kellel on iseseisev õigusvõime ning õigus enda nimel toimides teostada õigusi ja kanda kohustusi, või üksus, mis ei ole juriidiline isik vastavalt finantsmääruse artikli 197 lõike 2 punktile c; |
| --- | --- |

(15)

„õigussubjekt“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on asutatud ja sellisena tunnustatud siseriikliku õiguse, liidu õiguse või rahvusvahelise õiguse alusel, kellel on iseseisev õigusvõime ning õigus enda nimel toimides teostada õigusi ja kanda kohustusi, või üksus, mis ei ole juriidiline isik vastavalt finantsmääruse artikli 197 lõike 2 punktile c;

| 15) | „õigussubjekt“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on asutatud ja sellisena tunnustatud siseriikliku õiguse, liidu õiguse või rahvusvahelise õiguse alusel, kellel on iseseisev õigusvõime ning õigus enda nimel toimides teostada õigusi ja kanda kohustusi, või üksus, mis ei ole juriidiline isik vastavalt finantsmääruse artikli 197 lõike 2 punktile c; |
| --- | --- |

15)

„õigussubjekt“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on asutatud ja sellisena tunnustatud siseriikliku õiguse, liidu õiguse või rahvusvahelise õiguse alusel, kellel on iseseisev õigusvõime ning õigus enda nimel toimides teostada õigusi ja kanda kohustusi, või üksus, mis ei ole juriidiline isik vastavalt finantsmääruse artikli 197 lõike 2 punktile c;

| 15a) | „suurenev hulk riike“ – riigid, mis on kindlaks määratud teadustipptaseme koondnäitaja (teadus- ja arendustegevuse intensiivsus, teaduse ja tehnoloogia tipptase, majanduse teadmuspõhisus, kõrgtehnoloogiliste ja keskmise taseme tehnoloogial põhinevate toodete panus kaubandusbilanssi) abil ja mille korrigeeriv künnis on 70 % liidu keskmisest

   (26a)

  ; |
| --- | --- |

15a)

15a)

„suurenev hulk riike“ – riigid, mis on kindlaks määratud teadustipptaseme koondnäitaja (teadus- ja arendustegevuse intensiivsus, teaduse ja tehnoloogia tipptase, majanduse teadmuspõhisus, kõrgtehnoloogiliste ja keskmise taseme tehnoloogial põhinevate toodete panus kaubandusbilanssi) abil ja mille korrigeeriv künnis on 70 % liidu keskmisest

26a

;

| (16) | „mittetulunduslik õigussubjekt“ – õigussubjekt, kellel õiguslikust vormist tulenevalt ei ole tulutoovat eesmärki või kellel on seadusest tulenev või muul alusel õiguslikult siduv kohustus mitte jagada kasumit oma aktsionäridele või üksikliikmetele; |
| --- | --- |

(16)

„mittetulunduslik õigussubjekt“ – õigussubjekt, kellel õiguslikust vormist tulenevalt ei ole tulutoovat eesmärki või kellel on seadusest tulenev või muul alusel õiguslikult siduv kohustus mitte jagada kasumit oma aktsionäridele või üksikliikmetele;

| 16) | „mittetulunduslik õigussubjekt“ – õigussubjekt, kellel õiguslikust vormist tulenevalt ei ole tulutoovat eesmärki või kellel on seadusest tulenev või muul alusel õiguslikult siduv kohustus mitte jagada kasumit oma aktsionäridele või üksikliikmetele; |
| --- | --- |

16)

„mittetulunduslik õigussubjekt“ – õigussubjekt, kellel õiguslikust vormist tulenevalt ei ole tulutoovat eesmärki või kellel on seadusest tulenev või muul alusel õiguslikult siduv kohustus mitte jagada kasumit oma aktsionäridele või üksikliikmetele;

| (17) | „keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ – ettevõtja, kes ei ole mikro-, väikese või keskmise suurusega ettevõtja (edaspidi „VKE“) nagu on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (27) ja kellel on kuni 3 000 töötajat, kui tema töötajate arv on arvutatud vastavalt kõnealuse soovituse lisa I jaotise artiklitele 3, 4, 5 ja 6; |
| --- | --- |

(17)

„keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ – ettevõtja, kes ei ole mikro-, väikese või keskmise suurusega ettevõtja (edaspidi „VKE“) nagu on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (27) ja kellel on kuni 3 000 töötajat, kui tema töötajate arv on arvutatud vastavalt kõnealuse soovituse lisa I jaotise artiklitele 3, 4, 5 ja 6;

27

| 17) | „keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ – ettevõtja, kes ei ole mikro-, väikese või keskmise suurusega ettevõtja (edaspidi „VKE“) nagu on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (27) ja kellel on kuni 3 000 töötajat, kui tema töötajate arv on arvutatud vastavalt kõnealuse soovituse lisa I jaotise artiklitele 3, 4, 5 ja 6; |
| --- | --- |

17)

„keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ – ettevõtja, kes ei ole mikro-, väikese või keskmise suurusega ettevõtja (edaspidi „VKE“) nagu on määratletud komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (27) ja kellel on kuni 3 000 töötajat, kui tema töötajate arv on arvutatud vastavalt kõnealuse soovituse lisa I jaotise artiklitele 3, 4, 5 ja 6;

27

| (18) | „tulemused“ – meetmega saavutatud mis tahes materiaalne või immateriaalne
  tagajärg
  , näiteks andmed, oskusteave või teave, olenemata selle vormist ja laadist ning sellest, kas seda saab kaitsta või mitte, ning sellega seotud õigused, sealhulgas intellektuaalomandi õigused; |
| --- | --- |

(18)

„tulemused“ – meetmega saavutatud mis tahes materiaalne või immateriaalne
  tagajärg
  , näiteks andmed, oskusteave või teave, olenemata selle vormist ja laadist ning sellest, kas seda saab kaitsta või mitte, ning sellega seotud õigused, sealhulgas intellektuaalomandi õigused;

tagajärg

| 18) | „tulemused“ – meetmega saavutatud mis tahes materiaalne või immateriaalne
  väljund
  , näiteks andmed, oskusteave või teave, olenemata selle vormist ja laadist ning sellest, kas seda saab kaitsta või mitte, ning sellega seotud õigused, sealhulgas intellektuaalomandi õigused; |
| --- | --- |

18)

„tulemused“ – meetmega saavutatud mis tahes materiaalne või immateriaalne
  väljund
  , näiteks andmed, oskusteave või teave, olenemata selle vormist ja laadist ning sellest, kas seda saab kaitsta või mitte, ning sellega seotud õigused, sealhulgas intellektuaalomandi õigused;

väljund

| (19) | „kvaliteedimärgis“ – sertifitseeritud märgis, mis näitab, et konkursile esitatud ettepanek ületab kõiki tööprogrammis sätestatud künniseid, kuid
  mida
  ei saa rahastada, kuna tööprogrammis puuduvad vahendid
  selle jaoks
  ; |
| --- | --- |

(19)

„kvaliteedimärgis“ – sertifitseeritud märgis, mis näitab, et konkursile esitatud ettepanek ületab kõiki tööprogrammis sätestatud künniseid, kuid
  mida
  ei saa rahastada, kuna tööprogrammis puuduvad vahendid
  selle jaoks
  ;

mida

selle jaoks

| 19) | „kvaliteedimärgis“ – sertifitseeritud märgis, mis näitab, et konkursile esitatud ettepanek ületab kõiki tööprogrammis sätestatud künniseid, kuid
  seda
  ei saa rahastada, kuna tööprogrammis puuduvad
  selleks
  vahendid
  , kuid mis võib saada toetust muudest liidu või liikmesriikide rahastamisallikatest
  ; |
| --- | --- |

19)

„kvaliteedimärgis“ – sertifitseeritud märgis, mis näitab, et konkursile esitatud ettepanek ületab kõiki tööprogrammis sätestatud künniseid, kuid
  seda
  ei saa rahastada, kuna tööprogrammis puuduvad
  selleks
  vahendid
  , kuid mis võib saada toetust muudest liidu või liikmesriikide rahastamisallikatest
  ;

seda

selleks

, kuid mis võib saada toetust muudest liidu või liikmesriikide rahastamisallikatest

| 19a) | „strateegiline teadus- ja innovatsioonikava“ – iga kahe aasta järel delegeeritud õigusaktiga eriprogrammi täiendamiseks vastu võetav dokument, mis koostatakse pärast ulatuslikku ja kohustuslikku mitmepoolset konsulteerimist liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ning teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni sidusrühmade, sh kodanikuühiskonnaga. Selles määratakse kindlaks prioriteedid, vahendid ning sobivate meetmete liigid ja rakendusviisid ning seetõttu on see kava tööprogrammide väljatöötamise alus. Kava hõlmab eelkõige valitud missioone, hiljuti loodud või jätkuvaid lepingulisi või institutsioonilisi partnerlusi, tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste juhtalgatusi ning teadmis- ja innovaatikakogukondi; |
| --- | --- |

19a)

19a)

„strateegiline teadus- ja innovatsioonikava“ – iga kahe aasta järel delegeeritud õigusaktiga eriprogrammi täiendamiseks vastu võetav dokument, mis koostatakse pärast ulatuslikku ja kohustuslikku mitmepoolset konsulteerimist liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ning teadus- ja arendustegevuse ja innovatsiooni sidusrühmade, sh kodanikuühiskonnaga. Selles määratakse kindlaks prioriteedid, vahendid ning sobivate meetmete liigid ja rakendusviisid ning seetõttu on see kava tööprogrammide väljatöötamise alus. Kava hõlmab eelkõige valitud missioone, hiljuti loodud või jätkuvaid lepingulisi või institutsioonilisi partnerlusi, tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste juhtalgatusi ning teadmis- ja innovaatikakogukondi;

| (20) | „tööprogramm“ – dokument, mille komisjon on vastu võtnud eriprogrammi (28) rakendamiseks kooskõlas selle artikliga 12 või rahastamisasutuse poolt vastuvõetud samaväärse sisu ja struktuuriga dokument; |
| --- | --- |

(20)

„tööprogramm“ – dokument, mille komisjon on vastu võtnud eriprogrammi (28) rakendamiseks kooskõlas selle artikliga 12 või rahastamisasutuse poolt vastuvõetud samaväärse sisu ja struktuuriga dokument;

28

| 20) | „tööprogramm“ – dokument, mille komisjon on vastu võtnud eriprogrammi (28) rakendamiseks kooskõlas selle artikliga 12 või rahastamisasutuse poolt vastuvõetud samaväärse sisu ja struktuuriga dokument; |
| --- | --- |

20)

„tööprogramm“ – dokument, mille komisjon on vastu võtnud eriprogrammi (28) rakendamiseks kooskõlas selle artikliga 12 või rahastamisasutuse poolt vastuvõetud samaväärse sisu ja struktuuriga dokument;

28

| (21) | „tagasimakstav ettemakse“ – programmi „Euroopa horisont“
  või EIC
  segarahastamisvahendi osa, mis vastab finantsmääruse X jaotise kohasele laenule, kuid mille eraldab otse Euroopa Liit mittetulunduslikul alusel, et katta innovatsioonimeetmele vastava tegevusega seotud kulusid, ning mille toetusesaaja peab hüvitama liidule lepingus sätestatud tingimustel; |
| --- | --- |

(21)

„tagasimakstav ettemakse“ – programmi „Euroopa horisont“
  või EIC
  segarahastamisvahendi osa, mis vastab finantsmääruse X jaotise kohasele laenule, kuid mille eraldab otse Euroopa Liit mittetulunduslikul alusel, et katta innovatsioonimeetmele vastava tegevusega seotud kulusid, ning mille toetusesaaja peab hüvitama liidule lepingus sätestatud tingimustel;

või EIC

| 21) | „tagasimakstav ettemakse“ – programmi „Euroopa horisont“ segarahastamisvahendi osa, mis vastab finantsmääruse X jaotise kohasele laenule, kuid mille eraldab otse Euroopa Liit mittetulunduslikul alusel, et katta innovatsioonimeetmele vastava tegevusega seotud kulusid, ning mille toetusesaaja peab hüvitama liidule lepingus sätestatud tingimustel; |
| --- | --- |

21)

„tagasimakstav ettemakse“ – programmi „Euroopa horisont“ segarahastamisvahendi osa, mis vastab finantsmääruse X jaotise kohasele laenule, kuid mille eraldab otse Euroopa Liit mittetulunduslikul alusel, et katta innovatsioonimeetmele vastava tegevusega seotud kulusid, ning mille toetusesaaja peab hüvitama liidule lepingus sätestatud tingimustel;

| (22) | „leping“ – kokkulepe, mille sõlmivad komisjon või rahastamisasutus õigussubjektiga, kes viib ellu innovatsioonialast ja turule suunatud meedet ning keda toetatakse programmi „Euroopa horisont“
  või EIC
  segarahastamisvahendi kaudu; |
| --- | --- |

(22)

„leping“ – kokkulepe, mille sõlmivad komisjon või rahastamisasutus õigussubjektiga, kes viib ellu innovatsioonialast ja turule suunatud meedet ning keda toetatakse programmi „Euroopa horisont“
  või EIC
  segarahastamisvahendi kaudu;

või EIC

| 22) | „leping“ – kokkulepe, mille sõlmivad komisjon või rahastamisasutus õigussubjektiga, kes viib ellu innovatsioonialast ja turule suunatud meedet ning keda toetatakse programmi „Euroopa horisont“ segarahastamisvahendi kaudu; |
| --- | --- |

22)

„leping“ – kokkulepe, mille sõlmivad komisjon või rahastamisasutus õigussubjektiga, kes viib ellu innovatsioonialast ja turule suunatud meedet ning keda toetatakse programmi „Euroopa horisont“ segarahastamisvahendi kaudu;

| (23) | „salastatud teave“ – Euroopa Liidu salastatud teave, nagu määratletud komisjoni otsuse (EL, Euratom) 2015/444 artiklis 3, samuti liikmesriikide salastatud teave, kolmandate riikide, kellega liidul on sõlmitud julgeolekukokkulepe, salastatud teave ning rahvusvaheliste organisatsioonide, kellega liidul on sõlmitud julgeolekukokkulepe, salastatud teave; |
| --- | --- |

(23)

„salastatud teave“ – Euroopa Liidu salastatud teave, nagu määratletud komisjoni otsuse (EL, Euratom) 2015/444 artiklis 3, samuti liikmesriikide salastatud teave, kolmandate riikide, kellega liidul on sõlmitud julgeolekukokkulepe, salastatud teave ning rahvusvaheliste organisatsioonide, kellega liidul on sõlmitud julgeolekukokkulepe, salastatud teave;

| 23) | „salastatud teave“ – Euroopa Liidu salastatud teave, nagu määratletud komisjoni otsuse (EL, Euratom) 2015/444 artiklis 3, samuti liikmesriikide salastatud teave, kolmandate riikide, kellega liidul on sõlmitud julgeolekukokkulepe, salastatud teave ning rahvusvaheliste organisatsioonide, kellega liidul on sõlmitud julgeolekukokkulepe, salastatud teave; |
| --- | --- |

23)

„salastatud teave“ – Euroopa Liidu salastatud teave, nagu määratletud komisjoni otsuse (EL, Euratom) 2015/444 artiklis 3, samuti liikmesriikide salastatud teave, kolmandate riikide, kellega liidul on sõlmitud julgeolekukokkulepe, salastatud teave ning rahvusvaheliste organisatsioonide, kellega liidul on sõlmitud julgeolekukokkulepe, salastatud teave;

| (24) | „segarahastamistoiming“ – ELi eelarvest toetatavad meetmed, sealhulgas finantsmääruse artikli 2 lõike 6 kohased segarahastamisvahendid, milles ühendatakse tagastamatus vormis antav toetus ja/või ELi eelarvest toetatavad rahastamisvahendid ning arengut rahastavate või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste rahastamisvahenditest ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite rahastamisvahenditest antav tagastatavas vormis toetus; |
| --- | --- |

(24)

„segarahastamistoiming“ – ELi eelarvest toetatavad meetmed, sealhulgas finantsmääruse artikli 2 lõike 6 kohased segarahastamisvahendid, milles ühendatakse tagastamatus vormis antav toetus ja/või ELi eelarvest toetatavad rahastamisvahendid ning arengut rahastavate või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste rahastamisvahenditest ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite rahastamisvahenditest antav tagastatavas vormis toetus;

| 24) | „segarahastamistoiming“ – ELi eelarvest toetatavad meetmed, sealhulgas finantsmääruse artikli 2 lõike 6 kohased segarahastamisvahendid, milles ühendatakse tagastamatus vormis antav toetus ja/või ELi eelarvest toetatavad rahastamisvahendid ning arengut rahastavate või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste rahastamisvahenditest ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite rahastamisvahenditest antav tagastatavas vormis toetus; |
| --- | --- |

24)

„segarahastamistoiming“ – ELi eelarvest toetatavad meetmed, sealhulgas finantsmääruse artikli 2 lõike 6 kohased segarahastamisvahendid, milles ühendatakse tagastamatus vormis antav toetus ja/või ELi eelarvest toetatavad rahastamisvahendid ning arengut rahastavate või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste rahastamisvahenditest ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite rahastamisvahenditest antav tagastatavas vormis toetus;

| (25) | „programmi „Euroopa horisont“
  või EIC
  segarahastamisvahend“ – ühekordne rahaline toetus innovatsioonialasele ja turule suunatud meetmele, milles toetus või tagastatav ettemakse on teataval viisil ühendatud investeeringuga omakapitali. |
| --- | --- |

(25)

„programmi „Euroopa horisont“
  või EIC
  segarahastamisvahend“ – ühekordne rahaline toetus innovatsioonialasele ja turule suunatud meetmele, milles toetus või tagastatav ettemakse on teataval viisil ühendatud investeeringuga omakapitali.

või EIC

| 25) | „programmi „Euroopa horisont“ segarahastamisvahend“ – ühekordne rahaline toetus innovatsioonialasele ja turule suunatud meetmele, milles toetus või tagastatav ettemakse on teataval viisil ühendatud investeeringuga omakapitali. |
| --- | --- |

25)

„programmi „Euroopa horisont“ segarahastamisvahend“ – ühekordne rahaline toetus innovatsioonialasele ja turule suunatud meetmele, milles toetus või tagastatav ettemakse on teataval viisil ühendatud investeeringuga omakapitali.

| 25a) | „teadus- ja innovatsioonitegevuse meede“ – meede, mis koosneb peamiselt tegevustest, mille eesmärk on luua uusi teadmisi ja/või uurida uue või täiustatud tehnoloogia, toote, protsessi, teenuse või lahenduse teostatavust. See võib hõlmata alus- ja rakendusuuringuid, tehnoloogia arendamist ja integreerimist, prototüübi väikesemahulist testimist ja valideerimist laboris või imiteeritud keskkonnas; |
| --- | --- |

25a)

25a)

„teadus- ja innovatsioonitegevuse meede“ – meede, mis koosneb peamiselt tegevustest, mille eesmärk on luua uusi teadmisi ja/või uurida uue või täiustatud tehnoloogia, toote, protsessi, teenuse või lahenduse teostatavust. See võib hõlmata alus- ja rakendusuuringuid, tehnoloogia arendamist ja integreerimist, prototüübi väikesemahulist testimist ja valideerimist laboris või imiteeritud keskkonnas;

| 25b) | „innovatsioonimeede“ – meede, mis koosneb peamiselt tegevustest, mille otsene eesmärk on toota uute, muudetud või täiustatud toodete, protsesside või teenuste kavasid, seadeid või projekte, mis võib hõlmata prototüübi loomist, testimist, tõendamist, katseprojektide tegemist, toote suuremahulist valideerimist ja turuleviimist; |
| --- | --- |

25b)

25b)

„innovatsioonimeede“ – meede, mis koosneb peamiselt tegevustest, mille otsene eesmärk on toota uute, muudetud või täiustatud toodete, protsesside või teenuste kavasid, seadeid või projekte, mis võib hõlmata prototüübi loomist, testimist, tõendamist, katseprojektide tegemist, toote suuremahulist valideerimist ja turuleviimist;

| 25c) | „Euroopa Teadusnõukogu eesliini teadusuuringud“ – vastutava teadlase juhitav teadustegevus, mida haldab üks või mitu toetusesaajat ja mis puudutavad üksnes Euroopa Teadusnõukogu; |
| --- | --- |

25c)

25c)

„Euroopa Teadusnõukogu eesliini teadusuuringud“ – vastutava teadlase juhitav teadustegevus, mida haldab üks või mitu toetusesaajat ja mis puudutavad üksnes Euroopa Teadusnõukogu;

| 25d) | „koolituse ja liikuvuse meede“ – teadlaste oskuste, teadmiste ja karjäärivõimaluste edendamise meede, mis põhineb riikidevahelisel ning vajaduse korral sektorite- või valdkondadevahelisel liikuvusel; |
| --- | --- |

25d)

25d)

„koolituse ja liikuvuse meede“ – teadlaste oskuste, teadmiste ja karjäärivõimaluste edendamise meede, mis põhineb riikidevahelisel ning vajaduse korral sektorite- või valdkondadevahelisel liikuvusel;

| 25e) | „programmi kaasrahastamise meede“ – meede, millega tagatakse kaasrahastus tegevuskavale, mille on kehtestanud ja/või rakendanud üksused, kes haldavad ja/või rahastavad teadus- ja innovatsioonitegevust ning kes ei ole liidu rahastamisasutused; |
| --- | --- |

25e)

25e)

„programmi kaasrahastamise meede“ – meede, millega tagatakse kaasrahastus tegevuskavale, mille on kehtestanud ja/või rakendanud üksused, kes haldavad ja/või rahastavad teadus- ja innovatsioonitegevust ning kes ei ole liidu rahastamisasutused;

| 25f) | „kommertskasutusele eelneva hanke meede“ – meede, mille peaeesmärk on viia läbi kommertskasutusele eelnevaid hankemenetlusi, mida rakendavad toetusesaajad, kes on avaliku sektori hankijad või hankeüksused; |
| --- | --- |

25f)

25f)

„kommertskasutusele eelneva hanke meede“ – meede, mille peaeesmärk on viia läbi kommertskasutusele eelnevaid hankemenetlusi, mida rakendavad toetusesaajad, kes on avaliku sektori hankijad või hankeüksused;

| 25 g) | „innovatiivsete lahenduste riigihanke meede“ – meede, mille peaeesmärk on viia läbi innovatiivsete lahenduste ühishankemenetlusi või koordineeritud riigihankemenetlusi, mida rakendavad toetusesaajad, kes on avaliku sektori hankijad või hankeüksused; |
| --- | --- |

25 g)

25 g)

„innovatiivsete lahenduste riigihanke meede“ – meede, mille peaeesmärk on viia läbi innovatiivsete lahenduste ühishankemenetlusi või koordineeritud riigihankemenetlusi, mida rakendavad toetusesaajad, kes on avaliku sektori hankijad või hankeüksused;

| 25h) | „koordineerimis- ja toetusmeede“ – meede, millega aidatakse täita programmi eesmärke, välja arvatud teadus- ja innovatsioonitegevus; |
| --- | --- |

25h)

25h)

„koordineerimis- ja toetusmeede“ – meede, millega aidatakse täita programmi eesmärke, välja arvatud teadus- ja innovatsioonitegevus;

| 25i)„ | riigihange“ – programmi selliste osade rakendamine, mis on seotud liidu strateegiliste huvide ja autonoomia säilitamisega, ning komisjoni enda eesmärkide täitmiseks uuringute, toodete, teenuste ja võimekuse riigihankemenetluste läbiviimine; |
| --- | --- |

25i)„

25i)„

riigihange“ – programmi selliste osade rakendamine, mis on seotud liidu strateegiliste huvide ja autonoomia säilitamisega, ning komisjoni enda eesmärkide täitmiseks uuringute, toodete, teenuste ja võimekuse riigihankemenetluste läbiviimine;

| 25j) | „seotud üksus“ – õigussubjekt, mis on programmis osaleja otsese või kaudse kontrolli all või mille üle teostatakse samasugust otsest või kaudset kontrolli nagu programmis osaleja üle või mis otseselt või kaudselt kontrollib osalejat; |
| --- | --- |

25j)

25j)

„seotud üksus“ – õigussubjekt, mis on programmis osaleja otsese või kaudse kontrolli all või mille üle teostatakse samasugust otsest või kaudset kontrolli nagu programmis osaleja üle või mis otseselt või kaudselt kontrollib osalejat;

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3

Artikkel 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Programmi eesmärgid | Programmi eesmärgid |
| 1.   Programmi üldeesmärk on saavutada liidu investeeringutega teadustegevusse ja innovatsiooni teaduslik, majanduslik ja ühiskondlik mõju, et tugevdada liidu teaduslikku ja tehnoloogilist baasi ja edendada liidu konkurentsivõimet
  , sealhulgas tööstuses, viia ellu
  liidu
  strateegilised prioriteedid ning aidata
  kaasa üleilmsete probleemide, sealhulgas kestliku arengu eesmärkide
  lahendamisele
  . | 1.   Programmi üldeesmärk on saavutada liidu investeeringutega teadustegevusse ja innovatsiooni teaduslik,
  tehnoloogiline,
  majanduslik ja ühiskondlik mõju, et tugevdada liidu teaduslikku ja tehnoloogilist baasi
  tervikuna, tugevdada Euroopa teadusruumi
  ja edendada liidu konkurentsivõimet
  . Teadusuuringud ja tööstus annavad oma panuse
  liidu
  strateegiliste prioriteetide ja poliitika elluviimisse, aitavad
  kaasa üleilmsete probleemide
  lahendamisele
  , sealhulgas kestliku arengu eesmärkide
  ja Pariisi kokkuleppe täitmisele, ning aitavad saavutada üldeesmärki investeerida kooskõlas liidu riigipeade ja valitsusjuhtide võetud kohustusega 3 % SKPst teadus- ja arendustegevusse
  . |
| 2.   Programmi erieesmärgid on järgmised: | 2.   Programmi erieesmärgid on järgmised: |
| | -a) | arendada, edendada ja levitada teaduslikku ja tehnoloogilist tipptaset; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 3

Artikkel 3

Programmi eesmärgid

Programmi eesmärgid

1.   Programmi üldeesmärk on saavutada liidu investeeringutega teadustegevusse ja innovatsiooni teaduslik, majanduslik ja ühiskondlik mõju, et tugevdada liidu teaduslikku ja tehnoloogilist baasi ja edendada liidu konkurentsivõimet
  , sealhulgas tööstuses, viia ellu
  liidu
  strateegilised prioriteedid ning aidata
  kaasa üleilmsete probleemide, sealhulgas kestliku arengu eesmärkide
  lahendamisele
  .

1.   Programmi üldeesmärk on saavutada liidu investeeringutega teadustegevusse ja innovatsiooni teaduslik,
  tehnoloogiline,
  majanduslik ja ühiskondlik mõju, et tugevdada liidu teaduslikku ja tehnoloogilist baasi
  tervikuna, tugevdada Euroopa teadusruumi
  ja edendada liidu konkurentsivõimet
  . Teadusuuringud ja tööstus annavad oma panuse
  liidu
  strateegiliste prioriteetide ja poliitika elluviimisse, aitavad
  kaasa üleilmsete probleemide
  lahendamisele
  , sealhulgas kestliku arengu eesmärkide
  ja Pariisi kokkuleppe täitmisele, ning aitavad saavutada üldeesmärki investeerida kooskõlas liidu riigipeade ja valitsusjuhtide võetud kohustusega 3 % SKPst teadus- ja arendustegevusse
  .

2.   Programmi erieesmärgid on järgmised:

2.   Programmi erieesmärgid on järgmised:

-a)

-a)

arendada, edendada ja levitada teaduslikku ja tehnoloogilist tipptaset;

arendada, edendada ja levitada teaduslikku ja tehnoloogilist tipptaset;

| (a) | toetada
  globaalseid probleeme käsitlevate kvaliteetsete uute
  teadmiste, tehnoloogiate ja lahenduste loomist ja levitamist; |
| --- | --- |

(a)

toetada
  globaalseid probleeme käsitlevate kvaliteetsete uute
  teadmiste, tehnoloogiate ja lahenduste loomist ja levitamist;

globaalseid probleeme käsitlevate kvaliteetsete uute

| a) | toetada
  nii alus- kui rakendusuuringutel põhinevate kvaliteetsete
  teadmiste
  , oskuste
  , tehnoloogiate ja lahenduste loomist ja levitamist
  , et lahendada globaalseid probleeme, sh kliimamuutuste ja kestliku arengu eesmärkide valdkonnas
  ; |
| --- | --- |

a)

toetada
  nii alus- kui rakendusuuringutel põhinevate kvaliteetsete
  teadmiste
  , oskuste
  , tehnoloogiate ja lahenduste loomist ja levitamist
  , et lahendada globaalseid probleeme, sh kliimamuutuste ja kestliku arengu eesmärkide valdkonnas
  ;

nii alus- kui rakendusuuringutel põhinevate kvaliteetsete

, oskuste

, et lahendada globaalseid probleeme, sh kliimamuutuste ja kestliku arengu eesmärkide valdkonnas

| aa) | vähendada märkimisväärselt liidus esinevat teadus- ja innovatsioonilõhet, eelkõige suurendades eelmise raamprogrammiga võrreldes teadusuuringute ja innovatsiooni väiksema tulemuslikkusega liikmesriikide osalemist programmis „Euroopa horisont“; |
| --- | --- |

aa)

aa)

vähendada märkimisväärselt liidus esinevat teadus- ja innovatsioonilõhet, eelkõige suurendades eelmise raamprogrammiga võrreldes teadusuuringute ja innovatsiooni väiksema tulemuslikkusega liikmesriikide osalemist programmis „Euroopa horisont“;

vähendada märkimisväärselt liidus esinevat teadus- ja innovatsioonilõhet, eelkõige suurendades eelmise raamprogrammiga võrreldes teadusuuringute ja innovatsiooni väiksema tulemuslikkusega liikmesriikide osalemist programmis „Euroopa horisont“;

| (b) | tugevdada teadusuuringute ja innovatsiooni mõju
  arendavates
  ,
  toetavates
  ja
  rakendavates ELi poliitikates
  ning novaatorlike lahenduste
  kasutuselevõtmist tööstuses ja
  ühiskonnas
  , et lahendada globaalseid probleeme
  ; |
| --- | --- |

(b)

tugevdada teadusuuringute ja innovatsiooni mõju
  arendavates
  ,
  toetavates
  ja
  rakendavates ELi poliitikates
  ning novaatorlike lahenduste
  kasutuselevõtmist tööstuses ja
  ühiskonnas
  , et lahendada globaalseid probleeme
  ;

arendavates

toetavates

rakendavates ELi poliitikates

kasutuselevõtmist tööstuses ja

, et lahendada globaalseid probleeme

| b) | tugevdada
  teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamise liidu lisaväärtust,
  teadusuuringute ja innovatsiooni mõju
  liidu poliitika arendamisel
  ,
  toetamisel
  ja
  rakendamisel
  ning novaatorlike lahenduste
  kättesaadavust ja kasutuselevõtmist
  ühiskonnas
  ja Euroopa tööstuses
  ; |
| --- | --- |

b)

tugevdada
  teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamise liidu lisaväärtust,
  teadusuuringute ja innovatsiooni mõju
  liidu poliitika arendamisel
  ,
  toetamisel
  ja
  rakendamisel
  ning novaatorlike lahenduste
  kättesaadavust ja kasutuselevõtmist
  ühiskonnas
  ja Euroopa tööstuses
  ;

teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamise liidu lisaväärtust,

liidu poliitika arendamisel

toetamisel

rakendamisel

kättesaadavust ja kasutuselevõtmist

ja Euroopa tööstuses

| (c) | edendada igat liiki innovatsiooni
  , sealhulgas läbimurdelist innovatsiooni,
  ja
  tugevdada novaatorlike lahenduste
  kasutuselevõttu
  turu poolt
  ; |
| --- | --- |

(c)

edendada igat liiki innovatsiooni
  , sealhulgas läbimurdelist innovatsiooni,
  ja
  tugevdada novaatorlike lahenduste
  kasutuselevõttu
  turu poolt
  ;

, sealhulgas läbimurdelist innovatsiooni,

tugevdada novaatorlike lahenduste

turu poolt

| c) | edendada igat liiki innovatsiooni
  ning tugevdada teadus-
  ja
  arendustegevuse ning innovatsiooni tulemuste
  kasutuselevõttu
  ja kasutamist eelkõige liidus
  ; |
| --- | --- |

c)

edendada igat liiki innovatsiooni
  ning tugevdada teadus-
  ja
  arendustegevuse ning innovatsiooni tulemuste
  kasutuselevõttu
  ja kasutamist eelkõige liidus
  ;

ning tugevdada teadus-

arendustegevuse ning innovatsiooni tulemuste

ja kasutamist eelkõige liidus

| (d) | optimeerida programmi rakendamist, et
  suurendada mõju tugevama
  Euroopa teadusruumi
  raames
  . |
| --- | --- |

(d)

optimeerida programmi rakendamist, et
  suurendada mõju tugevama
  Euroopa teadusruumi
  raames
  .

suurendada mõju tugevama

raames

| d) | optimeerida programmi rakendamist, et
  tugevdada ja suurendada
  Euroopa teadusruumi
  mõju ning teadus-, arendus- ja innovatsioonivaldkonna huvipakkuvust
  . |
| --- | --- |

d)

optimeerida programmi rakendamist, et
  tugevdada ja suurendada
  Euroopa teadusruumi
  mõju ning teadus-, arendus- ja innovatsioonivaldkonna huvipakkuvust
  .

tugevdada ja suurendada

mõju ning teadus-, arendus- ja innovatsioonivaldkonna huvipakkuvust

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4

Artikkel 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 |
| Programmi struktuur | Programmi struktuur |
| 1.   Programm koosneb järgmistest osadest, mis aitavad saavutada artiklis 3 sätestatud üld- ja erieesmärke: | 1.   Programm koosneb järgmistest osadest, mis aitavad saavutada artiklis 3 sätestatud üld- ja erieesmärke: |
| (1) | I sammas „Avatud teadus“
  , mille konkreetsed eesmärgid on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktis a ning mis toetab ka artikli 3 lõike 2 punktides b
  ja
  c sätestatud konkreetseid eesmärke ning
  millel on järgmised komponendid: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 4

Artikkel 4

Programmi struktuur

Programmi struktuur

1.   Programm koosneb järgmistest osadest, mis aitavad saavutada artiklis 3 sätestatud üld- ja erieesmärke:

1.   Programm koosneb järgmistest osadest, mis aitavad saavutada artiklis 3 sätestatud üld- ja erieesmärke:

(1)

I sammas „Avatud teadus“
  , mille konkreetsed eesmärgid on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktis a ning mis toetab ka artikli 3 lõike 2 punktides b
  ja
  c sätestatud konkreetseid eesmärke ning
  millel on järgmised komponendid:

, mille konkreetsed eesmärgid on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktis a ning mis toetab ka artikli 3 lõike 2 punktides b

c sätestatud konkreetseid eesmärke ning

| 1) | I sammas
  „Tipptasemel
  ja avatud teadus“, millel on järgmised komponendid: |
| --- | --- |

1)

I sammas
  „Tipptasemel
  ja avatud teadus“, millel on järgmised komponendid:

„Tipptasemel

| | (a) | Euroopa Teadusnõukogu (European Research Council, edaspidi „ERC“); |
| --- | --- | --- |

(a)

Euroopa Teadusnõukogu (European Research Council, edaspidi „ERC“);

| | a) | Euroopa Teadusnõukogu (European Research Council, edaspidi „ERC“); |
| --- | --- | --- |

a)

Euroopa Teadusnõukogu (European Research Council, edaspidi „ERC“);

| | (b) | Marie Skłodowska-Curie meetmed; |
| --- | --- | --- |

(b)

Marie Skłodowska-Curie meetmed;

| | b) | Marie Skłodowska-Curie meetmed; |
| --- | --- | --- |

b)

Marie Skłodowska-Curie meetmed;

| | (c) | teadustaristud. |
| --- | --- | --- |

(c)

teadustaristud.

| | c) | teadustaristud. |
| --- | --- | --- |

c)

teadustaristud.

| (2) | II sammas „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“,
  mille konkreetsed eesmärgid on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktis b ning mis toetab ka artikli 3 lõike 2 punktides a ja c sätestatud konkreetseid eesmärke ning
  millel on järgmised komponendid: |
| --- | --- |

(2)

II sammas „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“,
  mille konkreetsed eesmärgid on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktis b ning mis toetab ka artikli 3 lõike 2 punktides a ja c sätestatud konkreetseid eesmärke ning
  millel on järgmised komponendid:

mille konkreetsed eesmärgid on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktis b ning mis toetab ka artikli 3 lõike 2 punktides a ja c sätestatud konkreetseid eesmärke ning

| 2) | II sammas „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“, millel on järgmised komponendid: |
| --- | --- |

2)

II sammas „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“, millel on järgmised komponendid:

Euroopa

| | (a) | teemavaldkond „Tervishoid“; |
| --- | --- | --- |

(a)

teemavaldkond „Tervishoid“;

| | a) | teemavaldkond „Tervishoid“; |
| --- | --- | --- |

a)

teemavaldkond „Tervishoid“;

| | (b) | teemavaldkond „Kaasav ja
  turvaline
  ühiskond“; |
| --- | --- | --- |

(b)

teemavaldkond „Kaasav ja
  turvaline
  ühiskond“;

turvaline

| | b) | teemavaldkond „Kaasav ja
  loov
  ühiskond“; |
| --- | --- | --- |

b)

teemavaldkond „Kaasav ja
  loov
  ühiskond“;

loov

| | ba) | teemavaldkond „Turvaline ühiskond“; |
| --- | --- | --- |

ba)

ba)

teemavaldkond „Turvaline ühiskond“;

teemavaldkond „Turvaline ühiskond“;

| | (c) | teemavaldkond „Digivaldkond ja
  tööstus“
  ; |
| --- | --- | --- |

(c)

teemavaldkond „Digivaldkond ja
  tööstus“
  ;

tööstus“

| | c) | teemavaldkond „Digivaldkond
  , tööstus
  ja
  kosmos“
  ; |
| --- | --- | --- |

c)

teemavaldkond „Digivaldkond
  , tööstus
  ja
  kosmos“
  ;

, tööstus

kosmos“

| | (d) | teemavaldkond „Kliima, energeetika ja liikuvus“; |
| --- | --- | --- |

(d)

teemavaldkond „Kliima, energeetika ja liikuvus“;

| | d) | teemavaldkond „Kliima, energeetika ja liikuvus“; |
| --- | --- | --- |

d)

teemavaldkond „Kliima, energeetika ja liikuvus“;

| | (e) | teemavaldkond „Toit ja
  loodusvarad“
  ; |
| --- | --- | --- |

(e)

teemavaldkond „Toit ja
  loodusvarad“
  ;

loodusvarad“

| | e) | teemavaldkond „Toit
  , loodusvarad
  ja
  põllumajandus“
  ; |
| --- | --- | --- |

e)

teemavaldkond „Toit
  , loodusvarad
  ja
  põllumajandus“
  ;

, loodusvarad

põllumajandus“

| | (f) | Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda. |
| --- | --- | --- |

(f)

Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda.

| | f) | Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda. |
| --- | --- | --- |

f)

Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed väljaspool tuumaenergiavaldkonda.

| (3) | III sammas
  „Avatud innovatsioon“
  ,
  mille konkreetsed eesmärgid on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktis c ning mis toetab ka artikli 3 lõike 2 punktides a ja b sätestatud konkreetseid eesmärke ning
  millel on järgmised komponendid: |
| --- | --- |

(3)

III sammas
  „Avatud innovatsioon“
  ,
  mille konkreetsed eesmärgid on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktis c ning mis toetab ka artikli 3 lõike 2 punktides a ja b sätestatud konkreetseid eesmärke ning
  millel on järgmised komponendid:

„Avatud innovatsioon“

mille konkreetsed eesmärgid on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktis c ning mis toetab ka artikli 3 lõike 2 punktides a ja b sätestatud konkreetseid eesmärke ning

| 3) | III sammas
  „Innovatiivne Euroopa“
  , millel on järgmised komponendid: |
| --- | --- |

3)

III sammas
  „Innovatiivne Euroopa“
  , millel on järgmised komponendid:

„Innovatiivne Euroopa“

| | (a) | Euroopa Innovatsiooninõukogu (European Innovation Council, edaspidi „EIC“); |
| --- | --- | --- |

(a)

Euroopa Innovatsiooninõukogu (European Innovation Council, edaspidi „EIC“);

| | a) | Euroopa Innovatsiooninõukogu (European Innovation Council, edaspidi „EIC“); |
| --- | --- | --- |

a)

Euroopa Innovatsiooninõukogu (European Innovation Council, edaspidi „EIC“);

| | (b) | Euroopa innovatsiooni ökosüsteemid; |
| --- | --- | --- |

(b)

Euroopa innovatsiooni ökosüsteemid;

| | b) | Euroopa innovatsiooni ökosüsteemid; |
| --- | --- | --- |

b)

Euroopa innovatsiooni ökosüsteemid;

| | (c) | Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (European Institute of Innovation and Technology, edaspidi „EIT“). |
| --- | --- | --- |

(c)

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (European Institute of Innovation and Technology, edaspidi „EIT“).

| | c) | Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (European Institute of Innovation and Technology, edaspidi „EIT“). |
| --- | --- | --- |

c)

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (European Institute of Innovation and Technology, edaspidi „EIT“).

| (4) | Osa „Euroopa teadusruumi tugevdamine“,
  mille konkreetsed eesmärgid on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktis d ning mis toetab ka artikli 3 lõike 2 punktides a, b ja c sätestatud konkreetseid eesmärke ning
  millel on järgmised komponendid: |
| --- | --- |

(4)

Osa „Euroopa teadusruumi tugevdamine“,
  mille konkreetsed eesmärgid on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktis d ning mis toetab ka artikli 3 lõike 2 punktides a, b ja c sätestatud konkreetseid eesmärke ning
  millel on järgmised komponendid:

mille konkreetsed eesmärgid on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktis d ning mis toetab ka artikli 3 lõike 2 punktides a, b ja c sätestatud konkreetseid eesmärke ning

| 4) | osa „Euroopa teadusruumi tugevdamine“, millel on järgmised komponendid: |
| --- | --- |

4)

osa „Euroopa teadusruumi tugevdamine“, millel on järgmised komponendid:

| | (a) | kõrge
  kvaliteedi
  jagamine
  ; |
| --- | --- | --- |

(a)

kõrge
  kvaliteedi
  jagamine
  ;

kõrge

jagamine

| | a) | kõrge
  kvaliteedi
  levitamine ja osalemise suurendamine kogu liidus
  ; |
| --- | --- | --- |

a)

kõrge
  kvaliteedi
  levitamine ja osalemise suurendamine kogu liidus
  ;

kõrge

levitamine ja osalemise suurendamine kogu liidus

| | (b) | Euroopa teadus- ja innovatsioonisüsteemi reformimine ja tõhustamine. |
| --- | --- | --- |

(b)

Euroopa teadus- ja innovatsioonisüsteemi reformimine ja tõhustamine.

| | b) | Euroopa teadus- ja innovatsioonisüsteemi reformimine ja tõhustamine. |
| --- | --- | --- |

b)

Euroopa teadus- ja innovatsioonisüsteemi reformimine ja tõhustamine.

2.   Peamised tegevussuunad on sätestatud I lisas.

2.   Peamised tegevussuunad on sätestatud I lisas.

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5

Artikkel 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 5 | Artikkel 5 |
| Kaitseuuringud | Kaitseuuringud |
| 1.   Artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud eriprogrammi raames
  elluviidavad tegevused
  , mis on sätestatud määruses..., millega asutatakse Euroopa Kaitsefond,
  on teadusuuringud, mille puhul pööratakse erilist tähelepanu kaitsealastele
  rakendustele eesmärgiga edendada kaitsetööstuse konkurentsivõimet, tõhusust ja innovatsiooni. | 1.   Artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud eriprogrammi raames
  elluviidavates tegevustes
  , mis on sätestatud määruses..., millega asutatakse Euroopa Kaitsefond,
  keskendutakse eranditult kaitsealastele teadusuuringutele ja
  rakendustele eesmärgiga edendada
  liidu
  kaitsetööstuse
  tugevdamist,
  konkurentsivõimet, tõhusust ja innovatsiooni
  ning välditakse dubleerimist kõnealuse kahe programmi vahel
  . |
| 2.   Käesolevat määrust ei kohaldata artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud eriprogrammi suhtes, välja arvatud käesoleva artikli, artikli 1 lõike 1 ja lõike 3 ning artikli 9 lõike 1 suhtes. | 2.   Käesolevat määrust ei kohaldata artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud eriprogrammi suhtes, välja arvatud käesoleva artikli, artikli 1 lõike 1 ja lõike 3 ning artikli 9 lõike 1 suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 5

Artikkel 5

Kaitseuuringud

Kaitseuuringud

1.   Artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud eriprogrammi raames
  elluviidavad tegevused
  , mis on sätestatud määruses..., millega asutatakse Euroopa Kaitsefond,
  on teadusuuringud, mille puhul pööratakse erilist tähelepanu kaitsealastele
  rakendustele eesmärgiga edendada kaitsetööstuse konkurentsivõimet, tõhusust ja innovatsiooni.

1.   Artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud eriprogrammi raames
  elluviidavates tegevustes
  , mis on sätestatud määruses..., millega asutatakse Euroopa Kaitsefond,
  keskendutakse eranditult kaitsealastele teadusuuringutele ja
  rakendustele eesmärgiga edendada
  liidu
  kaitsetööstuse
  tugevdamist,
  konkurentsivõimet, tõhusust ja innovatsiooni
  ning välditakse dubleerimist kõnealuse kahe programmi vahel
  .

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud eriprogrammi suhtes, välja arvatud käesoleva artikli, artikli 1 lõike 1 ja lõike 3 ning artikli 9 lõike 1 suhtes.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud eriprogrammi suhtes, välja arvatud käesoleva artikli, artikli 1 lõike 1 ja lõike 3 ning artikli 9 lõike 1 suhtes.

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6

Artikkel 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 6 | Artikkel 6 |
| ELi poolse rahastamise rakendamine ja vormid | Strateegiline planeerimine ning
  ELi poolse rahastamise rakendamine ja vormid |
| 1.   Programmi rakendatakse eelarve otsese täitmise korras vastavalt finantsmäärusele või eelarve kaudse täitmise korras koostöös finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktis c osutatud asutustega. | 1.   Programmi rakendatakse eelarve otsese täitmise korras vastavalt finantsmäärusele või eelarve kaudse täitmise korras koostöös finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktis c osutatud asutustega. |
| 2.   Programmist võib kaudseid meetmeid rahastada kõigis finantsmääruse kohastes vormides, eelkõige toetuste (sealhulgas tegevustoetuste), auhindade ja hangete kaudu. Samuti võib sellest anda rahastust segarahastamistoimingute rahastamisvahenditest. | 2.   Programmist võib kaudseid meetmeid rahastada kõigis finantsmääruse kohastes vormides, eelkõige toetuste (sealhulgas tegevustoetuste)
  kui programmist antava abi peamise vormi
  , auhindade ja hangete kaudu. Samuti võib sellest anda rahastust segarahastamistoimingute rahastamisvahenditest. |
| 3.   Käesolevas määruses sätestatud osalemis- ja tulemuste levitamise eeskirju kohaldatakse kaudsete meetmete suhtes. | 3.   Käesolevas määruses sätestatud osalemis- ja tulemuste levitamise eeskirju kohaldatakse kaudsete meetmete suhtes. |
| 4.   Peamised programmi raames kasutatavad meetmed on sätestatud ja iseloomustatud II lisas.
  Kõiki
  rahastamisvorme kasutatakse paindlikult kõigi programmi eesmärkide puhul ning nende kasutamine otsustatakse vajaduste ja konkreetsete eesmärkide kriteeriumide alusel. | 4.   Peamised programmi raames kasutatavad meetmed on sätestatud ja iseloomustatud
  artiklis 2 ja
  II lisas.
  Lõikes 2 osutatud
  rahastamisvorme kasutatakse paindlikult kõigi programmi eesmärkide puhul ning nende kasutamine otsustatakse vajaduste ja konkreetsete eesmärkide kriteeriumide alusel. |
| 5.   Programm toetab ka Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmeid. Kui need meetmed aitavad kaasa ELi toimimise lepingu artikli 185 või artikli 187 alusel loodud algatustele, ei loeta nende meetmete panust kõnealustele algatustele eraldatud rahalise toetuse osaks. | 5.   Programm toetab ka Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmeid. Kui need meetmed aitavad kaasa ELi toimimise lepingu artikli 185 või artikli 187 alusel loodud algatustele, ei loeta nende meetmete panust kõnealustele algatustele eraldatud rahalise toetuse osaks. |
| 6.   Eriprogrammi (29) rakendamine põhineb teadus- ja
  innovatsioonitegevuste läbipaistval ja strateegilisel mitmeaastasel planeerimisel, eelkõige samba „Üleilmsed probleemid
  ja
  tööstuse konkurentsivõime“
  puhul
  ning pärast konsultatsioone sidusrühmadega prioriteetide
  ja
  sobivate meetmete liikide
  ja
  kasutamisviiside kohta. See tagab eriprogrammi vastavusse viimise liidu muude asjaomaste programmidega
  . | 6.   Eriprogrammi (29) rakendamine põhineb
  strateegilistel
  teadus- ja
  innovatsioonikavadel ning toimub kooskõlas kõigi artiklis 3 sätestatud programmi eesmärkidega
  ja
  selle
  puhul
  järgitakse teadus-
  ja
  innovatsioonitegevuste läbipaistvat, kaasavat
  ja
  strateegilist mitmeaastase planeerimise protsessi, eelkõige samba „Üleilmsed probleemid ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime“ puhul
  . |
| | Riiklike ametiasutuste, Euroopa Parlamendi, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ja tööstuse sidusrühmadega, sealhulgas Euroopa tehnoloogiaplatvormide, kodanikuühiskonna esindajate ja sõltumatute tippekspertide nõuanderühmadega viiakse läbi konsultatsioone prioriteetide ja sobivate meetmete liikide ja kasutamisviiside üle. Strateegiline planeerimine tagab eriprogrammi vastavusse viimise liidu muude asjaomaste programmidega ning suurendab täiendavust ja koostoimet riiklike ja piirkondlike teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamise programmide ja prioriteetidega, tugevdades seeläbi Euroopa teadusruumi. |
| | 6a.
     
  Programm annab kõigile toetusesaajatele võimaluse taotleda rahastamist kiiremini. Mitme teadus- ja innovatsioonitegevuse meetme puhul kohaldatakse teadusuuringute ja innovatsiooni kiirtee loogikat, kus toetust ei tule oodata kauem kui kuus kuud. See võimaldab väikestel koostöökonsortsiumidel saada alt üles lähenemisviisi kasutades kiiremini vahendeid ja hõlmab tegevust alates alusuuringutest kuni turule toomiseni. Teadusuuringute ja innovatsiooni kiirtee lähenemisviisi alla kuuluvad konkursid on pidevalt avatud ja neile on määratud tähtajad ning neid rakendatakse tööprogrammides teemavaldkondade, EIC ja kõrge kvaliteedi levitamise osa raames. |
| 7.   Programmi „Euroopa horisont“ tegevused viiakse ellu
  peamiselt
  konkursside kaudu, millest mõned on korraldatud missioonide ja Euroopa partnerluste osana. | 7.   Programmi „Euroopa horisont“ tegevused viiakse ellu konkursside kaudu, millest mõned on korraldatud missioonide ja Euroopa partnerluste osana
  , välja arvatud auhindu käsitlevas artiklis 39 nimetatud tegevused
  . |
| 8.
     
  Programmi „Euroopa horisont“ raames läbiviidavate teadus- ja innovatsioonitegevustes keskendutakse tsiviilrakendustele. | |
| 9.
     
  Programmiga edendatakse soolist võrdõiguslikkust ning tagatakse soolise võrdõiguslikkuse küsimuste arvessevõtmine teadusuuringutes ja innovatsioonis. Erilist tähelepanu pööratakse soolise tasakaalu tagamisele, sõltuvalt olukorrast asjaomases teadus- ja innovatsioonivaldkonnas, hindamiskomisjonides ja eksperdirühmades. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 6

Artikkel 6

ELi poolse rahastamise rakendamine ja vormid

Strateegiline planeerimine ning
  ELi poolse rahastamise rakendamine ja vormid

Strateegiline planeerimine ning

1.   Programmi rakendatakse eelarve otsese täitmise korras vastavalt finantsmäärusele või eelarve kaudse täitmise korras koostöös finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktis c osutatud asutustega.

1.   Programmi rakendatakse eelarve otsese täitmise korras vastavalt finantsmäärusele või eelarve kaudse täitmise korras koostöös finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punktis c osutatud asutustega.

2.   Programmist võib kaudseid meetmeid rahastada kõigis finantsmääruse kohastes vormides, eelkõige toetuste (sealhulgas tegevustoetuste), auhindade ja hangete kaudu. Samuti võib sellest anda rahastust segarahastamistoimingute rahastamisvahenditest.

2.   Programmist võib kaudseid meetmeid rahastada kõigis finantsmääruse kohastes vormides, eelkõige toetuste (sealhulgas tegevustoetuste)
  kui programmist antava abi peamise vormi
  , auhindade ja hangete kaudu. Samuti võib sellest anda rahastust segarahastamistoimingute rahastamisvahenditest.

3.   Käesolevas määruses sätestatud osalemis- ja tulemuste levitamise eeskirju kohaldatakse kaudsete meetmete suhtes.

3.   Käesolevas määruses sätestatud osalemis- ja tulemuste levitamise eeskirju kohaldatakse kaudsete meetmete suhtes.

4.   Peamised programmi raames kasutatavad meetmed on sätestatud ja iseloomustatud II lisas.
  Kõiki
  rahastamisvorme kasutatakse paindlikult kõigi programmi eesmärkide puhul ning nende kasutamine otsustatakse vajaduste ja konkreetsete eesmärkide kriteeriumide alusel.

4.   Peamised programmi raames kasutatavad meetmed on sätestatud ja iseloomustatud
  artiklis 2 ja
  II lisas.
  Lõikes 2 osutatud
  rahastamisvorme kasutatakse paindlikult kõigi programmi eesmärkide puhul ning nende kasutamine otsustatakse vajaduste ja konkreetsete eesmärkide kriteeriumide alusel.

5.   Programm toetab ka Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmeid. Kui need meetmed aitavad kaasa ELi toimimise lepingu artikli 185 või artikli 187 alusel loodud algatustele, ei loeta nende meetmete panust kõnealustele algatustele eraldatud rahalise toetuse osaks.

5.   Programm toetab ka Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmeid. Kui need meetmed aitavad kaasa ELi toimimise lepingu artikli 185 või artikli 187 alusel loodud algatustele, ei loeta nende meetmete panust kõnealustele algatustele eraldatud rahalise toetuse osaks.

6.   Eriprogrammi (29) rakendamine põhineb teadus- ja
  innovatsioonitegevuste läbipaistval ja strateegilisel mitmeaastasel planeerimisel, eelkõige samba „Üleilmsed probleemid
  ja
  tööstuse konkurentsivõime“
  puhul
  ning pärast konsultatsioone sidusrühmadega prioriteetide
  ja
  sobivate meetmete liikide
  ja
  kasutamisviiside kohta. See tagab eriprogrammi vastavusse viimise liidu muude asjaomaste programmidega
  .

6.   Eriprogrammi (29) rakendamine põhineb
  strateegilistel
  teadus- ja
  innovatsioonikavadel ning toimub kooskõlas kõigi artiklis 3 sätestatud programmi eesmärkidega
  ja
  selle
  puhul
  järgitakse teadus-
  ja
  innovatsioonitegevuste läbipaistvat, kaasavat
  ja
  strateegilist mitmeaastase planeerimise protsessi, eelkõige samba „Üleilmsed probleemid ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime“ puhul
  .

Riiklike ametiasutuste, Euroopa Parlamendi, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ja tööstuse sidusrühmadega, sealhulgas Euroopa tehnoloogiaplatvormide, kodanikuühiskonna esindajate ja sõltumatute tippekspertide nõuanderühmadega viiakse läbi konsultatsioone prioriteetide ja sobivate meetmete liikide ja kasutamisviiside üle. Strateegiline planeerimine tagab eriprogrammi vastavusse viimise liidu muude asjaomaste programmidega ning suurendab täiendavust ja koostoimet riiklike ja piirkondlike teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamise programmide ja prioriteetidega, tugevdades seeläbi Euroopa teadusruumi.

Riiklike ametiasutuste, Euroopa Parlamendi, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ja tööstuse sidusrühmadega, sealhulgas Euroopa tehnoloogiaplatvormide, kodanikuühiskonna esindajate ja sõltumatute tippekspertide nõuanderühmadega viiakse läbi konsultatsioone prioriteetide ja sobivate meetmete liikide ja kasutamisviiside üle. Strateegiline planeerimine tagab eriprogrammi vastavusse viimise liidu muude asjaomaste programmidega ning suurendab täiendavust ja koostoimet riiklike ja piirkondlike teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamise programmide ja prioriteetidega, tugevdades seeläbi Euroopa teadusruumi.

6a.
     
  Programm annab kõigile toetusesaajatele võimaluse taotleda rahastamist kiiremini. Mitme teadus- ja innovatsioonitegevuse meetme puhul kohaldatakse teadusuuringute ja innovatsiooni kiirtee loogikat, kus toetust ei tule oodata kauem kui kuus kuud. See võimaldab väikestel koostöökonsortsiumidel saada alt üles lähenemisviisi kasutades kiiremini vahendeid ja hõlmab tegevust alates alusuuringutest kuni turule toomiseni. Teadusuuringute ja innovatsiooni kiirtee lähenemisviisi alla kuuluvad konkursid on pidevalt avatud ja neile on määratud tähtajad ning neid rakendatakse tööprogrammides teemavaldkondade, EIC ja kõrge kvaliteedi levitamise osa raames.

7.   Programmi „Euroopa horisont“ tegevused viiakse ellu
  peamiselt
  konkursside kaudu, millest mõned on korraldatud missioonide ja Euroopa partnerluste osana.

7.   Programmi „Euroopa horisont“ tegevused viiakse ellu konkursside kaudu, millest mõned on korraldatud missioonide ja Euroopa partnerluste osana
  , välja arvatud auhindu käsitlevas artiklis 39 nimetatud tegevused
  .

8.
     
  Programmi „Euroopa horisont“ raames läbiviidavate teadus- ja innovatsioonitegevustes keskendutakse tsiviilrakendustele.

9.
     
  Programmiga edendatakse soolist võrdõiguslikkust ning tagatakse soolise võrdõiguslikkuse küsimuste arvessevõtmine teadusuuringutes ja innovatsioonis. Erilist tähelepanu pööratakse soolise tasakaalu tagamisele, sõltuvalt olukorrast asjaomases teadus- ja innovatsioonivaldkonnas, hindamiskomisjonides ja eksperdirühmades.

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 a (uus)

Artikkel 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 6a |
| | ELi rahastamise põhimõtted ja valdkondadevahelised küsimused |
| | 1.
     
  Programmi „Euroopa horisont“ raames läbiviidavates teadus- ja innovatsioonitegevustes keskendutakse eranditult tsiviilrakendustele. Assigneeringute ümberpaigutamine käesoleva programmi ja Euroopa Kaitsefondi vahel ei ole lubatud. |
| | 2.
     
  Programmiga „Euroopa horisont“ tagatakse multidistsiplinaarne lähenemisviis ja nähakse vajaduse korral ette sotsiaal- ja humanitaarteaduste integreerimine kõikidesse programmi raames arendatavatesse tegevustesse. |
| | 3.
     
  Programmi koostööosades tagatakse tasakaal madalamate ja kõrgemate tehnilise valmiduse tasemete vahel, hõlmates seega kogu väärtusahelat. |
| | 4.
     
  Programmi eesmärk on märkimisväärselt vähendada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni lõhet liidus ning edendada koostööprojektide laialdast geograafilist ulatust. Neid jõupingutusi kajastavad liikmesriikide proportsionaalsed meetmed liidu, riiklike ja piirkondlike fondide toel. Erilist tähelepanu pööratakse geograafilisele tasakaalule, sõltuvalt olukorrast asjaomases teadus- ja innovatsioonivaldkonnas, rahastatavates projektides, hindamiskomisjonides ja sellistes organites nagu nõukogud ja eksperdirühmad, ilma et see kahjustaks tipptaseme kriteeriume. |
| | 5.
     
  Programmiga edendatakse soolist võrdõiguslikkust ja tagatakse soolise mõõtme arvessevõtmine teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse sisus ning käsitletakse soolise ebavõrdsuse põhjusi. Erilist tähelepanu pööratakse soolise tasakaalu tagamisele, sõltuvalt olukorrast asjaomases teadus- ja innovatsioonivaldkonnas, hindamiskomisjonides ja muudes asjaomastes nõuandeorganites, nt nõukogudes ja eksperdirühmades. |
| | 6.
     
  Programmiga püütakse järjepidevalt lihtsustada haldustoiminguid ja toetusesaajate koormust. |
| | 7.
     
  Kliimaküsimused integreeritakse asjakohaselt teadus- ja innovatsioonitegevuse sisusse ning neid kohaldatakse kõigis uuringutsükli etappides. |
| | 8.
     
  Programmis nähakse vajaduse korral ette ühiskonna kaasamine, et ühitada teadusuuringute ja innovatsiooni protsess ja selle tulemused paremini ühiskonna väärtuste ja vajadustega, edendades teaduse kaasamist ja teadushariduse alast tegevust ning luues ja kavandades ühiselt teadusalaseid tegevuskavasid kodanike ja kodanikuühiskonna teadusuuringute ja innovatsiooni prioriteetide määratlemisse kaasamise teel. |
| | 9.
     
  Programmiga tagatakse läbipaistvus ja aruandekohustus teadus- ja innovatsiooniprojektide avaliku sektori rahastamise puhul, kaitstes nii avalikke huve. |
| | 10.
     
  Komisjon või asjaomane rahastamisasutus peab tagama, et konkursikutse avaldamise ajaks oleks kõigil võimalikel osalejatel kasutada piisavalt suuniseid ja teavet, eelkõige kohaldatav toetuslepingu näidis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 6a

Artikkel 6a

ELi rahastamise põhimõtted ja valdkondadevahelised küsimused

ELi rahastamise põhimõtted ja valdkondadevahelised küsimused

1.
     
  Programmi „Euroopa horisont“ raames läbiviidavates teadus- ja innovatsioonitegevustes keskendutakse eranditult tsiviilrakendustele. Assigneeringute ümberpaigutamine käesoleva programmi ja Euroopa Kaitsefondi vahel ei ole lubatud.

2.
     
  Programmiga „Euroopa horisont“ tagatakse multidistsiplinaarne lähenemisviis ja nähakse vajaduse korral ette sotsiaal- ja humanitaarteaduste integreerimine kõikidesse programmi raames arendatavatesse tegevustesse.

3.
     
  Programmi koostööosades tagatakse tasakaal madalamate ja kõrgemate tehnilise valmiduse tasemete vahel, hõlmates seega kogu väärtusahelat.

4.
     
  Programmi eesmärk on märkimisväärselt vähendada teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni lõhet liidus ning edendada koostööprojektide laialdast geograafilist ulatust. Neid jõupingutusi kajastavad liikmesriikide proportsionaalsed meetmed liidu, riiklike ja piirkondlike fondide toel. Erilist tähelepanu pööratakse geograafilisele tasakaalule, sõltuvalt olukorrast asjaomases teadus- ja innovatsioonivaldkonnas, rahastatavates projektides, hindamiskomisjonides ja sellistes organites nagu nõukogud ja eksperdirühmad, ilma et see kahjustaks tipptaseme kriteeriume.

5.
     
  Programmiga edendatakse soolist võrdõiguslikkust ja tagatakse soolise mõõtme arvessevõtmine teadusuuringute ja innovatsioonitegevuse sisus ning käsitletakse soolise ebavõrdsuse põhjusi. Erilist tähelepanu pööratakse soolise tasakaalu tagamisele, sõltuvalt olukorrast asjaomases teadus- ja innovatsioonivaldkonnas, hindamiskomisjonides ja muudes asjaomastes nõuandeorganites, nt nõukogudes ja eksperdirühmades.

6.
     
  Programmiga püütakse järjepidevalt lihtsustada haldustoiminguid ja toetusesaajate koormust.

7.
     
  Kliimaküsimused integreeritakse asjakohaselt teadus- ja innovatsioonitegevuse sisusse ning neid kohaldatakse kõigis uuringutsükli etappides.

8.
     
  Programmis nähakse vajaduse korral ette ühiskonna kaasamine, et ühitada teadusuuringute ja innovatsiooni protsess ja selle tulemused paremini ühiskonna väärtuste ja vajadustega, edendades teaduse kaasamist ja teadushariduse alast tegevust ning luues ja kavandades ühiselt teadusalaseid tegevuskavasid kodanike ja kodanikuühiskonna teadusuuringute ja innovatsiooni prioriteetide määratlemisse kaasamise teel.

9.
     
  Programmiga tagatakse läbipaistvus ja aruandekohustus teadus- ja innovatsiooniprojektide avaliku sektori rahastamise puhul, kaitstes nii avalikke huve.

10.
     
  Komisjon või asjaomane rahastamisasutus peab tagama, et konkursikutse avaldamise ajaks oleks kõigil võimalikel osalejatel kasutada piisavalt suuniseid ja teavet, eelkõige kohaldatav toetuslepingu näidis.

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7

Artikkel 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| Missioonid | Missioonid |
| 1.   Missioonid kavandatakse samba „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ raames, kuid need võivad kasu saada ka programmi muudes osades võetud meetmetest. | 1.   Missioonid kavandatakse samba „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“ raames, kuid need võivad kasu saada ka programmi muudes osades võetud meetmetest
  ja liidu muudes rahastamisprogrammides võetavatest meetmetest programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade kohaselt
  . |
| 2.   
  Missioone rakendatakse vastavalt
  eriprogrammi
  artiklile
  5. Hindamine viiakse läbi vastavalt artiklile 26. | 2.   
  Missioonide sisu, eesmärgid, sihid, ajakava ja nende rakendamine määratakse täpsemalt kindlaks strateegilistes teadus- ja innovatsioonikavades, nagu see on määratletud artiklis 2 ja täpsustatud raamprogrammi artiklis 6 ja
  eriprogrammi
  artiklis
  5. Hindamine viiakse läbi vastavalt artiklile 26. |
| | 2a.
     
  Programmi esimese kahe aasta jooksul eraldatakse kuni 10 % II samba aastaeelarvest missioonide rakendamise erikonkursside kaudu. Programmi viimasel kolmel aastal ja ainult siis, kui missioonide valiku- ja juhtimisprotsessile on antud positiivne hinnang, võib osakaalu suurendada. Missioonide jaoks ette nähtud vahendite osakaal eelarves määratakse kindlaks strateegilistes teadus- ja innovatsioonikavades. |
| | 2b.
     
  Missioone hinnatakse põhjalikult vastavalt iga missiooni mõõdetavatele vahe-eesmärkidele. Hindamine hõlmab missiooni ulatust, juhtimist, nõukogu määramist ja ettevalmistavaid meetmeid. Hindamise järel tehtud soovitusi võetakse arvesse enne uute missioonide kavandamist või olemasolevate missioonide jätkamist, lõpetamist või ümbersuunamist. |
| 3.   Missioonid: | 3.   Missioonid: |
| (a) | omavad selget ELi lisaväärtust ja aitavad kaasa liidu prioriteetide saavutamisele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 7

Artikkel 7

Missioonid

Missioonid

1.   Missioonid kavandatakse samba „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ raames, kuid need võivad kasu saada ka programmi muudes osades võetud meetmetest.

1.   Missioonid kavandatakse samba „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“ raames, kuid need võivad kasu saada ka programmi muudes osades võetud meetmetest
  ja liidu muudes rahastamisprogrammides võetavatest meetmetest programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade kohaselt
  .

2.   
  Missioone rakendatakse vastavalt
  eriprogrammi
  artiklile
  5. Hindamine viiakse läbi vastavalt artiklile 26.

2.   
  Missioonide sisu, eesmärgid, sihid, ajakava ja nende rakendamine määratakse täpsemalt kindlaks strateegilistes teadus- ja innovatsioonikavades, nagu see on määratletud artiklis 2 ja täpsustatud raamprogrammi artiklis 6 ja
  eriprogrammi
  artiklis
  5. Hindamine viiakse läbi vastavalt artiklile 26.

2a.
     
  Programmi esimese kahe aasta jooksul eraldatakse kuni 10 % II samba aastaeelarvest missioonide rakendamise erikonkursside kaudu. Programmi viimasel kolmel aastal ja ainult siis, kui missioonide valiku- ja juhtimisprotsessile on antud positiivne hinnang, võib osakaalu suurendada. Missioonide jaoks ette nähtud vahendite osakaal eelarves määratakse kindlaks strateegilistes teadus- ja innovatsioonikavades.

2b.
     
  Missioone hinnatakse põhjalikult vastavalt iga missiooni mõõdetavatele vahe-eesmärkidele. Hindamine hõlmab missiooni ulatust, juhtimist, nõukogu määramist ja ettevalmistavaid meetmeid. Hindamise järel tehtud soovitusi võetakse arvesse enne uute missioonide kavandamist või olemasolevate missioonide jätkamist, lõpetamist või ümbersuunamist.

3.   Missioonid:

3.   Missioonid:

(a)

omavad selget ELi lisaväärtust ja aitavad kaasa liidu prioriteetide saavutamisele;

| a) | omavad selget ELi lisaväärtust ja aitavad kaasa liidu prioriteetide
  ja eesmärkide
  saavutamisele
  ning kohustuste täitmisele
  ; |
| --- | --- |

a)

omavad selget ELi lisaväärtust ja aitavad kaasa liidu prioriteetide
  ja eesmärkide
  saavutamisele
  ning kohustuste täitmisele
  ;

ja eesmärkide

ning kohustuste täitmisele

| aa) | on kaasavad, ergutavad laialdast osalemist ja tagavad eri liiki sidusrühmade osalemise ning annavad teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemusi, millest saavad kasu kõik liikmesriigid; |
| --- | --- |

aa)

aa)

on kaasavad, ergutavad laialdast osalemist ja tagavad eri liiki sidusrühmade osalemise ning annavad teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemusi, millest saavad kasu kõik liikmesriigid;

on kaasavad, ergutavad laialdast osalemist ja tagavad eri liiki sidusrühmade osalemise ning annavad teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemusi, millest saavad kasu kõik liikmesriigid;

| (b) | on inspireerivad ning neil on
  seega
  laialdane ühiskondlik või majanduslik tähtsus; |
| --- | --- |

(b)

on inspireerivad ning neil on
  seega
  laialdane ühiskondlik või majanduslik tähtsus;

seega

| b) | on inspireerivad ning neil on laialdane ühiskondlik
  , teaduslik, tehnoloogiline, diplomaatiline, keskkonnaalane
  või majanduslik tähtsus; |
| --- | --- |

b)

on inspireerivad ning neil on laialdane ühiskondlik
  , teaduslik, tehnoloogiline, diplomaatiline, keskkonnaalane
  või majanduslik tähtsus;

, teaduslik, tehnoloogiline, diplomaatiline, keskkonnaalane

| (c) | osutavad selget suunda ning on suunatud, mõõdetavad ja ajaliselt piiritletud; |
| --- | --- |

(c)

osutavad selget suunda ning on suunatud, mõõdetavad ja ajaliselt piiritletud;

| c) | osutavad selget suunda ning on suunatud, mõõdetavad ja ajaliselt piiritletud; |
| --- | --- |

c)

osutavad selget suunda ning on suunatud, mõõdetavad ja ajaliselt piiritletud;

| (d) | on
  suunatud edasipüüdlikule, kuid realistlikule teadus- ja innovatsioonitegevusele; |
| --- | --- |

(d)

on
  suunatud edasipüüdlikule, kuid realistlikule teadus- ja innovatsioonitegevusele;

on

| d) | valitakse välja läbipaistval viisil ja on
  suunatud edasipüüdlikule,
  tipptasemele orienteeritud,
  kuid realistlikule teadus- ja innovatsioonitegevusele
  kõigis arenguetappides
  ; |
| --- | --- |

d)

valitakse välja läbipaistval viisil ja on
  suunatud edasipüüdlikule,
  tipptasemele orienteeritud,
  kuid realistlikule teadus- ja innovatsioonitegevusele
  kõigis arenguetappides
  ;

valitakse välja läbipaistval viisil ja on

tipptasemele orienteeritud,

kõigis arenguetappides

| da) | hõlmavad missiooni eesmärkidega seotud kiireloomulisuse aspekti, neil on vajalik ulatus ja maht ning nad võtavad vajalikke ressursse ulatuslikult kasutusele, ainsa eesmärgiga tagada missiooni tulemuste saavutamine; |
| --- | --- |

da)

da)

hõlmavad missiooni eesmärkidega seotud kiireloomulisuse aspekti, neil on vajalik ulatus ja maht ning nad võtavad vajalikke ressursse ulatuslikult kasutusele, ainsa eesmärgiga tagada missiooni tulemuste saavutamine;

hõlmavad missiooni eesmärkidega seotud kiireloomulisuse aspekti, neil on vajalik ulatus ja maht ning nad võtavad vajalikke ressursse ulatuslikult kasutusele, ainsa eesmärgiga tagada missiooni tulemuste saavutamine;

| (e) | edendavad valdkondade-, sektorite- ja osalejateülest tegevust; |
| --- | --- |

(e)

edendavad valdkondade-, sektorite- ja osalejateülest tegevust;

| e) | edendavad valdkondade-
  (sh sotsiaal- ja humanitaarteadused)
  , sektorite- ja osalejateülest tegevust; |
| --- | --- |

e)

edendavad valdkondade-
  (sh sotsiaal- ja humanitaarteadused)
  , sektorite- ja osalejateülest tegevust;

(sh sotsiaal- ja humanitaarteadused)

| (f) | jäävad avatuks mitmetele alt ülespoole suunatud lahendustele. |
| --- | --- |

(f)

jäävad avatuks mitmetele alt ülespoole suunatud lahendustele.

| f) | jäävad avatuks mitmetele alt ülespoole suunatud lahendustele. |
| --- | --- |

f)

jäävad avatuks mitmetele alt ülespoole suunatud lahendustele.

| fa) | saavutavad läbipaistval viisil koostoime liidu teiste programmidega ning avaliku ja erasektori vahenditega, muu hulgas riiklike ja piirkondlike innovatsiooni ökosüsteemide aktiivse kaasamise teel. |
| --- | --- |

fa)

fa)

saavutavad läbipaistval viisil koostoime liidu teiste programmidega ning avaliku ja erasektori vahenditega, muu hulgas riiklike ja piirkondlike innovatsiooni ökosüsteemide aktiivse kaasamise teel.

saavutavad läbipaistval viisil koostoime liidu teiste programmidega ning avaliku ja erasektori vahenditega, muu hulgas riiklike ja piirkondlike innovatsiooni ökosüsteemide aktiivse kaasamise teel.

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 a (uus)

Artikkel 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 7a |
| | Euroopa innovatsiooninõukogu |
| | 1.
     
  Komisjon loob Euroopa innovatsiooninõukogu (edaspidi „EIC“), et rakendada EICga seotud III samba „Innovatiivne Euroopa“ meetmeid. EIC tegutseb järgmiste põhimõtete alusel: keskendumine läbimurdelisele ja radikaalsele innovatsioonile, autonoomiale, riskimisvõimele, tulemuslikkusele, tõhususele, läbipaistvusele ja vastutavusele. |
| | 2.
     
  EIC on avatud igat liiki novaatoritele eraisikutest ülikoolide, teadusasutuste ja ettevõteteni, milleks on idufirmad, eelkõige VKEd ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad, ning üksiktoetusesaajatest valdkondadevaheliste konsortsiumiteni. Vähemalt 70 % EIC eelarvest eraldatakse uuenduslikele idufirmadele ja VKEdele. |
| | 3.
     
  EIC nõuandekogu ja juhtimiseeskirjad määratletakse otsuses (EL)... [eriprogramm] ning selle lisades. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 7a

Artikkel 7a

Euroopa innovatsiooninõukogu

Euroopa innovatsiooninõukogu

1.
     
  Komisjon loob Euroopa innovatsiooninõukogu (edaspidi „EIC“), et rakendada EICga seotud III samba „Innovatiivne Euroopa“ meetmeid. EIC tegutseb järgmiste põhimõtete alusel: keskendumine läbimurdelisele ja radikaalsele innovatsioonile, autonoomiale, riskimisvõimele, tulemuslikkusele, tõhususele, läbipaistvusele ja vastutavusele.

2.
     
  EIC on avatud igat liiki novaatoritele eraisikutest ülikoolide, teadusasutuste ja ettevõteteni, milleks on idufirmad, eelkõige VKEd ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad, ning üksiktoetusesaajatest valdkondadevaheliste konsortsiumiteni. Vähemalt 70 % EIC eelarvest eraldatakse uuenduslikele idufirmadele ja VKEdele.

3.
     
  EIC nõuandekogu ja juhtimiseeskirjad määratletakse otsuses (EL)... [eriprogramm] ning selle lisades.

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8

Artikkel 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 8 | Artikkel 8 |
| Euroopa partnerlused | Euroopa partnerlused |
| 1.   Programmi „Euroopa horisont“ osasid võib rakendada Euroopa partnerluste kaudu. Liidu osalemine Euroopa partnerlustes võib toimuda ükskõik millises järgmises vormis: | 1.   Programmi „Euroopa horisont“ osasid võib rakendada Euroopa partnerluste kaudu. Liidu osalemine Euroopa partnerlustes võib toimuda ükskõik millises järgmises vormis: |
| (a) | osalemine partnerlustes, mis on loodud komisjoni ja artikli 2 lõikes 3 osutatud partnerite vastastikuse mõistmise memorandumite ja/või lepinguliste kokkulepete alusel, milles täpsustatakse partnerluse eesmärgid, partnerite rahalised ja/või mitterahalised kohustused, peamised tulemus- ja mõjunäitajad ning saavutatavad tulemused. Need partnerlused hõlmavad partnerite ja programmiga (Euroopa programmipartnerlused) rakendatavat täiendavat teadus- ja innovatsioonitegevust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 8

Artikkel 8

Euroopa partnerlused

Euroopa partnerlused

1.   Programmi „Euroopa horisont“ osasid võib rakendada Euroopa partnerluste kaudu. Liidu osalemine Euroopa partnerlustes võib toimuda ükskõik millises järgmises vormis:

1.   Programmi „Euroopa horisont“ osasid võib rakendada Euroopa partnerluste kaudu. Liidu osalemine Euroopa partnerlustes võib toimuda ükskõik millises järgmises vormis:

(a)

osalemine partnerlustes, mis on loodud komisjoni ja artikli 2 lõikes 3 osutatud partnerite vastastikuse mõistmise memorandumite ja/või lepinguliste kokkulepete alusel, milles täpsustatakse partnerluse eesmärgid, partnerite rahalised ja/või mitterahalised kohustused, peamised tulemus- ja mõjunäitajad ning saavutatavad tulemused. Need partnerlused hõlmavad partnerite ja programmiga (Euroopa programmipartnerlused) rakendatavat täiendavat teadus- ja innovatsioonitegevust;

| a) | osalemine partnerlustes, mis on loodud komisjoni ja artikli 2 lõikes 3 osutatud partnerite vastastikuse mõistmise memorandumite ja/või lepinguliste kokkulepete alusel, milles täpsustatakse partnerluse eesmärgid, partnerite rahalised ja/või mitterahalised kohustused, peamised tulemus- ja mõjunäitajad ning saavutatavad tulemused. Need partnerlused hõlmavad partnerite ja programmiga (Euroopa programmipartnerlused) rakendatavat täiendavat teadus- ja innovatsioonitegevust; |
| --- | --- |

a)

osalemine partnerlustes, mis on loodud komisjoni ja artikli 2 lõikes 3 osutatud partnerite vastastikuse mõistmise memorandumite ja/või lepinguliste kokkulepete alusel, milles täpsustatakse partnerluse eesmärgid, partnerite rahalised ja/või mitterahalised kohustused, peamised tulemus- ja mõjunäitajad ning saavutatavad tulemused. Need partnerlused hõlmavad partnerite ja programmiga (Euroopa programmipartnerlused) rakendatavat täiendavat teadus- ja innovatsioonitegevust;

| (b) | osalemine teadus- ja innovatsioonitegevuse programmis ning rahaline panustamine sellesse, mis põhineb partnerite kohustusel toetada oma asjaomaseid tegevusi rahaliselt ja mitterahaliselt ning ühendada oma asjakohased tegevused programmi kaasrahastamise meetme (kaasrahastatud Euroopa partnerlused) kaudu; |
| --- | --- |

(b)

osalemine teadus- ja innovatsioonitegevuse programmis ning rahaline panustamine sellesse, mis põhineb partnerite kohustusel toetada oma asjaomaseid tegevusi rahaliselt ja mitterahaliselt ning ühendada oma asjakohased tegevused programmi kaasrahastamise meetme (kaasrahastatud Euroopa partnerlused) kaudu;

| b) | osalemine teadus- ja innovatsioonitegevuse programmis ning rahaline panustamine sellesse, mis põhineb partnerite kohustusel toetada oma asjaomaseid tegevusi rahaliselt ja mitterahaliselt ning ühendada oma asjakohased tegevused programmi kaasrahastamise meetme (kaasrahastatud Euroopa partnerlused) kaudu; |
| --- | --- |

b)

osalemine teadus- ja innovatsioonitegevuse programmis ning rahaline panustamine sellesse, mis põhineb partnerite kohustusel toetada oma asjaomaseid tegevusi rahaliselt ja mitterahaliselt ning ühendada oma asjakohased tegevused programmi kaasrahastamise meetme (kaasrahastatud Euroopa partnerlused) kaudu;

| (c) | osalemine teadus- ja innovatsiooniprogrammides, mille on loonud ELi toimimise lepingu artikli 185 alusel mitu liikmesriiki või ELi toimimise lepingu artikli 187 alusel asutatud organisatsioonid (nagu ühisettevõtted või EIT teadmis- ja innovaatikakogukonnad, mis vastavad [EIT määruse] nõuetele (institutsionaliseeritud Euroopa partnerlused)
  ja
  rahaline panustamine neisse programmidesse; seda tüüpi partnerlust rakendatakse üksnes juhul, kui muude Euroopa partnerluse vormidega ei oleks võimalik saavutada eesmärke või vajalikku mõju, ning kui seda õigustab pikaajaline perspektiiv ja kõrge integratsioonitase, sealhulgas kõigi rahaliste toetuste tsentraliseeritud haldamine. |
| --- | --- |

(c)

osalemine teadus- ja innovatsiooniprogrammides, mille on loonud ELi toimimise lepingu artikli 185 alusel mitu liikmesriiki või ELi toimimise lepingu artikli 187 alusel asutatud organisatsioonid (nagu ühisettevõtted või EIT teadmis- ja innovaatikakogukonnad, mis vastavad [EIT määruse] nõuetele (institutsionaliseeritud Euroopa partnerlused)
  ja
  rahaline panustamine neisse programmidesse; seda tüüpi partnerlust rakendatakse üksnes juhul, kui muude Euroopa partnerluse vormidega ei oleks võimalik saavutada eesmärke või vajalikku mõju, ning kui seda õigustab pikaajaline perspektiiv ja kõrge integratsioonitase, sealhulgas kõigi rahaliste toetuste tsentraliseeritud haldamine.

ja

| c) | osalemine teadus- ja innovatsiooniprogrammides, mille on loonud ELi toimimise lepingu artikli 185 alusel mitu liikmesriiki või ELi toimimise lepingu artikli 187 alusel asutatud organisatsioonid (nagu ühisettevõtted või EIT teadmis- ja innovaatikakogukonnad, mis vastavad [EIT määruse] nõuetele (institutsionaliseeritud Euroopa partnerlused)
  ning
  rahaline
  ja/või mitterahaline
  panustamine neisse programmidesse; seda tüüpi partnerlust rakendatakse üksnes juhul, kui muude Euroopa partnerluse vormidega ei oleks võimalik saavutada eesmärke või vajalikku mõju, ning kui seda õigustab pikaajaline perspektiiv ja kõrge integratsioonitase, sealhulgas kõigi rahaliste toetuste tsentraliseeritud haldamine. |
| --- | --- |

c)

osalemine teadus- ja innovatsiooniprogrammides, mille on loonud ELi toimimise lepingu artikli 185 alusel mitu liikmesriiki või ELi toimimise lepingu artikli 187 alusel asutatud organisatsioonid (nagu ühisettevõtted või EIT teadmis- ja innovaatikakogukonnad, mis vastavad [EIT määruse] nõuetele (institutsionaliseeritud Euroopa partnerlused)
  ning
  rahaline
  ja/või mitterahaline
  panustamine neisse programmidesse; seda tüüpi partnerlust rakendatakse üksnes juhul, kui muude Euroopa partnerluse vormidega ei oleks võimalik saavutada eesmärke või vajalikku mõju, ning kui seda õigustab pikaajaline perspektiiv ja kõrge integratsioonitase, sealhulgas kõigi rahaliste toetuste tsentraliseeritud haldamine.

ning

ja/või mitterahaline

2.   Euroopa partnerlused:

2.   Euroopa partnerlused:

| (a) | luuakse
  juhul, kui need aitavad tulemuslikumalt saavutada programmi „Euroopa horisont“ eesmärke
  kui liit seda üksi suudaks
  ; |
| --- | --- |

(a)

luuakse
  juhul, kui need aitavad tulemuslikumalt saavutada programmi „Euroopa horisont“ eesmärke
  kui liit seda üksi suudaks
  ;

luuakse

kui liit seda üksi suudaks

| a) | luuakse üksnes
  juhul, kui need aitavad tulemuslikumalt saavutada programmi „Euroopa horisont“ eesmärke
  võrreldes raamprogrammi muude osadega
  ; |
| --- | --- |

a)

luuakse üksnes
  juhul, kui need aitavad tulemuslikumalt saavutada programmi „Euroopa horisont“ eesmärke
  võrreldes raamprogrammi muude osadega
  ;

luuakse üksnes

võrreldes raamprogrammi muude osadega

| (b) | järgivad järgmisi põhimõtteid: liidu lisaväärtus, läbipaistvus, avatus, mõju, võimendav mõju, kõigi osaliste pikaajalised
  finantskohustused
  , paindlikkus, sidusus ja vastastikune täiendavus liidu, kohalike, piirkondlike riiklike ja rahvusvaheliste algatustega; |
| --- | --- |

(b)

järgivad järgmisi põhimõtteid: liidu lisaväärtus, läbipaistvus, avatus, mõju, võimendav mõju, kõigi osaliste pikaajalised
  finantskohustused
  , paindlikkus, sidusus ja vastastikune täiendavus liidu, kohalike, piirkondlike riiklike ja rahvusvaheliste algatustega;

finantskohustused

| b) | järgivad järgmisi põhimõtteid: liidu lisaväärtus, läbipaistvus, avatus, mõju,
  tugev
  võimendav mõju, kõigi osaliste pikaajalised
  finants- ja/või mitterahalised kohustused
  , paindlikkus, sidusus ja vastastikune täiendavus liidu, kohalike, piirkondlike riiklike ja rahvusvaheliste algatustega; |
| --- | --- |

b)

järgivad järgmisi põhimõtteid: liidu lisaväärtus, läbipaistvus, avatus, mõju,
  tugev
  võimendav mõju, kõigi osaliste pikaajalised
  finants- ja/või mitterahalised kohustused
  , paindlikkus, sidusus ja vastastikune täiendavus liidu, kohalike, piirkondlike riiklike ja rahvusvaheliste algatustega;

tugev

finants- ja/või mitterahalised kohustused

| (c) | on ajaliselt piiratud ja sisaldavad tingimusi programmist saadava rahastamise lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(c)

on ajaliselt piiratud ja sisaldavad tingimusi programmist saadava rahastamise lõpetamiseks.

| c) | on ajaliselt piiratud ja sisaldavad tingimusi programmist saadava rahastamise
  järkjärguliseks
  lõpetamiseks. |
| --- | --- |

c)

on ajaliselt piiratud ja sisaldavad tingimusi programmist saadava rahastamise
  järkjärguliseks
  lõpetamiseks.

järkjärguliseks

2a.
     
  Enne partnerluste rakendamist tööprogrammides või töökavades määratakse kõik partnerlused kindlaks strateegilistes teadus- ja innovatsioonikavades, nagu see on sätestatud raamprogrammi artiklis 6 ja III lisas ning eriprogrammi I lisas.

Partnerluste valimist, ellurakendamist, järelevalvet, hindamist ja järkjärgulist lõpetamist käsitlevad sätted ja kriteeriumid on esitatud III lisas.

Partnerluste valimist, ellurakendamist, järelevalvet, hindamist ja järkjärgulist lõpetamist käsitlevad sätted ja kriteeriumid on esitatud III lisas.

Muudatusettepanekud 71 ja 172

Muudatusettepanekud 71 ja 172

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9

Artikkel 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| Eelarve | Eelarve |
| 1.   Raamprogrammi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on
  jooksevhindades 94 100
   000 000 eurot artikli 1 lõike 3 punktis a osutatud eriprogrammi jaoks ning sellele lisandub summa artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud eriprogrammi jaoks, mis on kehtestatud Euroopa Kaitsefondi asutamise määrusega [...]. | 1.   Raamprogrammi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on
  2018. aasta hindades 120 000
   000 000 eurot artikli 1 lõike 3 punktis a osutatud eriprogrammi jaoks ning sellele lisandub summa artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud eriprogrammi jaoks, mis on kehtestatud Euroopa Kaitsefondi asutamise määrusega [...]. |
| 2.   Lõike 1 lause esimeses pooles osutatud summa soovituslik jaotus on järgmine: | 2.   Lõike 1 lause esimeses pooles osutatud summa soovituslik jaotus on järgmine: |
| (a) | 25 800 000 000 eurot
  aastatel 2021–2027 I sambale
  „Avatud teadus“
  , millest eraldatakse: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 9

Artikkel 9

Eelarve

Eelarve

1.   Raamprogrammi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on
  jooksevhindades 94 100
   000 000 eurot artikli 1 lõike 3 punktis a osutatud eriprogrammi jaoks ning sellele lisandub summa artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud eriprogrammi jaoks, mis on kehtestatud Euroopa Kaitsefondi asutamise määrusega [...].

1.   Raamprogrammi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on
  2018. aasta hindades 120 000
   000 000 eurot artikli 1 lõike 3 punktis a osutatud eriprogrammi jaoks ning sellele lisandub summa artikli 1 lõike 3 punktis b osutatud eriprogrammi jaoks, mis on kehtestatud Euroopa Kaitsefondi asutamise määrusega [...].

2.   Lõike 1 lause esimeses pooles osutatud summa soovituslik jaotus on järgmine:

2.   Lõike 1 lause esimeses pooles osutatud summa soovituslik jaotus on järgmine:

(a)

25 800 000 000 eurot
  aastatel 2021–2027 I sambale
  „Avatud teadus“
  , millest eraldatakse:

25 800 000 000 eurot

„Avatud teadus“

| a) | 27,42  %
  aastatel 2021–2027 I sambale
  „Tipptasemel ja avatud teadus“
  , millest eraldatakse: |
| --- | --- |

a)

27,42  %
  aastatel 2021–2027 I sambale
  „Tipptasemel ja avatud teadus“
  , millest eraldatakse:

27,42  %

„Tipptasemel ja avatud teadus“

| | (1) | 16 600 000 000 eurot
  Euroopa Teadusnõukogule; |
| --- | --- | --- |

(1)

16 600 000 000 eurot
  Euroopa Teadusnõukogule;

16 600 000 000 eurot

| | 1) | 17,64  %
  Euroopa Teadusnõukogule; |
| --- | --- | --- |

1)

17,64  %
  Euroopa Teadusnõukogule;

17,64  %

| | (2) | 6 800 000 000 eurot
  Marie Skłodowska-Curie meetmetele; |
| --- | --- | --- |

(2)

6 800 000 000 eurot
  Marie Skłodowska-Curie meetmetele;

6 800 000 000 eurot

| | 2) | 7,23  %
  Marie Skłodowska-Curie meetmetele; |
| --- | --- | --- |

2)

7,23  %
  Marie Skłodowska-Curie meetmetele;

7,23  %

| | (3) | 2 400 000 000
  eurot
  teadustaristutele; |
| --- | --- | --- |

(3)

2 400 000 000
  eurot
  teadustaristutele;

eurot

| | 3) | 2,55% teadustaristutele; |
| --- | --- | --- |

3)

2,55% teadustaristutele;

| (b) | 52 700 000 000 eurot
  aastatel 2021–2027 II sambale „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“, millest eraldatakse: |
| --- | --- |

(b)

52 700 000 000 eurot
  aastatel 2021–2027 II sambale „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“, millest eraldatakse:

52 700 000 000 eurot

| b) | 55,48  %
  aastatel 2021–2027 II sambale „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“, millest eraldatakse: |
| --- | --- |

b)

55,48  %
  aastatel 2021–2027 II sambale „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“, millest eraldatakse:

55,48  %

Euroopa

| | (1) | 7 700 000 000 eurot
  teemavaldkonnale „Tervis“; |
| --- | --- | --- |

(1)

7 700 000 000 eurot
  teemavaldkonnale „Tervis“;

7 700 000 000 eurot

| | 1) | 8,16  %
  teemavaldkonnale „Tervis“; |
| --- | --- | --- |

1)

8,16  %
  teemavaldkonnale „Tervis“;

8,16  %

| | (2) | 2 800 000 000
  eurot
  teemavaldkonnale „Kaasav ja
  turvaline
  ühiskond“; |
| --- | --- | --- |

(2)

2 800 000 000
  eurot
  teemavaldkonnale „Kaasav ja
  turvaline
  ühiskond“;

eurot

turvaline

| | 2) | 2,50  
  %
  teemavaldkonnale „Kaasav ja
  loov
  ühiskond“; |
| --- | --- | --- |

2)

2,50  
  %
  teemavaldkonnale „Kaasav ja
  loov
  ühiskond“;

%

loov

| | 2a) | 2,00  % teemavaldkonnale „Turvaline ühiskond“; |
| --- | --- | --- |

2a)

2a)

2,00  % teemavaldkonnale „Turvaline ühiskond“;

2,00  % teemavaldkonnale „Turvaline ühiskond“;

| | (3) | 15 000 000 000
  eurot
  teemavaldkonnale „Digivaldkond ja
  tööstus“
  ; |
| --- | --- | --- |

(3)

15 000 000 000
  eurot
  teemavaldkonnale „Digivaldkond ja
  tööstus“
  ;

eurot

tööstus“

| | 3) | 15,94
  %
  teemavaldkonnale „Digivaldkond
  , tööstus
  ja
  kosmos“
  ; |
| --- | --- | --- |

3)

15,94
  %
  teemavaldkonnale „Digivaldkond
  , tööstus
  ja
  kosmos“
  ;

%

, tööstus

kosmos“

| | (4) | 15 000 000 000
  eurot
  teemavaldkonnale „Kliima, energeetika ja liikuvus“; |
| --- | --- | --- |

(4)

15 000 000 000
  eurot
  teemavaldkonnale „Kliima, energeetika ja liikuvus“;

eurot

| | 4) | 15,84% teemavaldkonnale „Kliima, energeetika ja liikuvus“; |
| --- | --- | --- |

4)

15,84% teemavaldkonnale „Kliima, energeetika ja liikuvus“;

| | (5) | 10 000 000 000 eurot
  teemavaldkonnale „Toit ja
  loodusvarad“
  ; |
| --- | --- | --- |

(5)

10 000 000 000 eurot
  teemavaldkonnale „Toit ja
  loodusvarad“
  ;

10 000 000 000 eurot

loodusvarad“

| | 5) | 9,00  %
  teemavaldkonnale „Toit
  , loodusvarad
  ja
  põllumajandus“
  ; |
| --- | --- | --- |

5)

9,00  %
  teemavaldkonnale „Toit
  , loodusvarad
  ja
  põllumajandus“
  ;

9,00  %

, loodusvarad

põllumajandus“

| | (6) | 2 200 000 000 Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) otsemeetmetele väljaspool tuumaenergiavaldkonda; |
| --- | --- | --- |

(6)

2 200 000 000 Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) otsemeetmetele väljaspool tuumaenergiavaldkonda;

| | 6) | 2,04  
  %
  Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) otsemeetmetele väljaspool tuumaenergiavaldkonda; |
| --- | --- | --- |

6)

2,04  
  %
  Teadusuuringute Ühiskeskuse (JRC) otsemeetmetele väljaspool tuumaenergiavaldkonda;

%

| (c) | 13 500 000 000 eurot
  aastatel 2021–2027 III sambale
  „Avatud innovatsioon“
  , millest eraldatakse: |
| --- | --- |

(c)

13 500 000 000 eurot
  aastatel 2021–2027 III sambale
  „Avatud innovatsioon“
  , millest eraldatakse:

13 500 000 000 eurot

„Avatud innovatsioon“

| c) | 12,71  %
  aastatel 2021–2027 III sambale
  „Innovatiivne Euroopa“
  , millest eraldatakse: |
| --- | --- |

c)

12,71  %
  aastatel 2021–2027 III sambale
  „Innovatiivne Euroopa“
  , millest eraldatakse:

12,71  %

„Innovatiivne Euroopa“

| | (1) | 10 500 000 000 eurot
  Euroopa Innovatsiooninõukogule (EIC), sealhulgas kuni
  500 000 000 eurot
  Euroopa innovatsiooni ökosüsteemidele; |
| --- | --- | --- |

(1)

10 500 000 000 eurot
  Euroopa Innovatsiooninõukogule (EIC), sealhulgas kuni
  500 000 000 eurot
  Euroopa innovatsiooni ökosüsteemidele;

10 500 000 000 eurot

500 000 000 eurot

| | 1) | 8,71  %
  Euroopa innovatsiooninõukogule (EIC), sealhulgas kuni
  0,53  %
  Euroopa innovatsiooni ökosüsteemidele; |
| --- | --- | --- |

1)

8,71  %
  Euroopa innovatsiooninõukogule (EIC), sealhulgas kuni
  0,53  %
  Euroopa innovatsiooni ökosüsteemidele;

8,71  %

0,53  %

| | (2) | 3 000 000 000 eurot
  Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudile (EIT); |
| --- | --- | --- |

(2)

3 000 000 000 eurot
  Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudile (EIT);

3 000 000 000 eurot

| | 2) | 4 %
  Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudile (EIT); |
| --- | --- | --- |

2)

4 %
  Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudile (EIT);

4 %

| (d) | 2 100 000 000 eurot aastatel 2021–2027
  osale „Euroopa teadusruumi
  tugevdamine“
  ,
  millest eraldatakse
  : |
| --- | --- |

(d)

2 100 000 000 eurot aastatel 2021–2027
  osale „Euroopa teadusruumi
  tugevdamine“
  ,
  millest eraldatakse
  :

2 100 000 000 eurot aastatel 2021–2027

tugevdamine“

millest eraldatakse

| d) | 4,39  %
  osale „Euroopa teadusruumi
  tugevdamine“
  ,
  mis sisaldab järgmisi komponente
  : |
| --- | --- |

d)

4,39  %
  osale „Euroopa teadusruumi
  tugevdamine“
  ,
  mis sisaldab järgmisi komponente
  :

4,39  %

tugevdamine“

mis sisaldab järgmisi komponente

| | (1) | 1 700 000 000
  kõrge kvaliteedi
  jagamisele
  ; |
| --- | --- | --- |

(1)

1 700 000 000
  kõrge kvaliteedi
  jagamisele
  ;

1 700 000 000

jagamisele

| | 1) | 4,00  %
  kõrge kvaliteedi
  levitamisele ja osalemise suurendamisele kogu liidus
  ; |
| --- | --- | --- |

1)

4,00  %
  kõrge kvaliteedi
  levitamisele ja osalemise suurendamisele kogu liidus
  ;

4,00  %

levitamisele ja osalemise suurendamisele kogu liidus

| | (2) | 400 000 000 eurot
  Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni süsteemi
  ümberkujundamine
  ja tugevdamisele. |
| --- | --- | --- |

(2)

400 000 000 eurot
  Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni süsteemi
  ümberkujundamine
  ja tugevdamisele.

400 000 000 eurot

ümberkujundamine

| | 2) | 0,39  %
  Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni süsteemi
  ümberkujundamisele
  ja tugevdamisele. |
| --- | --- | --- |

2)

0,39  %
  Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni süsteemi
  ümberkujundamisele
  ja tugevdamisele.

0,39  %

ümberkujundamisele

3.   Ettenägematutele olukordadele või uutele arengutele ja vajadustele reageerimiseks võib komisjon iga-aastase eelarvemenetluse käigus lõikes 2 osutatud summadest kõrvale kalduda kuni 10 % ulatuses
  . Selline kõrvalekaldumine ei ole lubatud käesoleva artikli lõike 2 punkti b alapunktis 6 osutatud summast ega käesoleva artikli lõikes 2 osale „Euroopa teadusruumi tugevdamine“ määratud kogusummast
  .

3.   Ettenägematutele olukordadele või uutele arengutele ja vajadustele reageerimiseks võib komisjon iga-aastase eelarvemenetluse käigus lõikes 2 osutatud summadest kõrvale kalduda kuni 10 % ulatuses
  , sealhulgas assotsieerunud riikide osamaksete eraldised
  .

3a.
     
  Osana liidu üldisest eesmärgist integreerida kliimameetmed kõikidesse valdkondadesse ja eraldada kliimaeesmärkide toetuseks 30 % liidu eelarvest eraldatakse programmi alusel võetavate meetmete puhul vajaduse korral vähemalt 35 % programmi raames tehtavatest kuludest kliimaeesmärkidele.

3b.
     
  Käesoleva määruse artiklis 43 a ja otsuse I lisas osutatud vahendi kohaselt eraldatakse vähemalt 2,5 miljardit eurot VKEde astmelise innovatsiooni toetusteks.

3c.
     
  45 %-ga teemavaldkonna „Kaasav ja loov ühiskond“ eelarvest toetatakse teadusuuringuid kultuuri- ja loomesektoris, sh liidu kultuuripärand, mis hõlmab 300 miljonit eurot, mis eraldatakse eriprogrammi I lisas sätestatud Euroopa kultuuripärandi pilve loomiseks pärast Euroopa Parlamendile mõjuhinnangu esitamist.

3d.
     
  Vähemalt 1 miljard eurot nähakse ette kvantuuringutele II samba alla kuuluva teemavaldkonna „Digivaldkond, tööstus ja kosmos“ raames.

4.   Lõike 1 lause esimeses pooles osutatud summa võib hõlmata ka programmi haldamiseks ja rakendamiseks vajalikke ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis-, hindamis- ja muid tegevuskulusid, sealhulgas kõiki halduskulusid ja kulusid programmi eesmärkide saavutamise hindamiseks. Samuti võib sellest katta kulusid, mis on seotud uuringute, ekspertide nõupidamiste, teavitus- ja teabevahetusmeetmetega, niivõrd kui see on seotud programmi eesmärkidega, aga ka kulusid, mis on seotud infotehnoloogiavõrgustikega, mis keskenduvad infotöötlusele ja -vahetusele, sealhulgas infotehnoloogiavahenditega ja muu tehnilise ja haldusabiga, mida on vaja seoses programmi juhtimisega.

4.   Lõike 1 lause esimeses pooles osutatud summa võib hõlmata ka programmi haldamiseks ja rakendamiseks vajalikke ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis-, hindamis- ja muid tegevuskulusid, sealhulgas kõiki halduskulusid ja kulusid programmi eesmärkide saavutamise hindamiseks.
  Need kulud ei ületa 5 % programmi raames ette nähtud kogusummast.
  Samuti võib sellest katta kulusid, mis on seotud uuringute, ekspertide nõupidamiste, teavitus- ja teabevahetusmeetmetega, niivõrd kui see on seotud programmi eesmärkidega, aga ka kulusid, mis on seotud infotehnoloogiavõrgustikega, mis keskenduvad infotöötlusele ja -vahetusele, sealhulgas infotehnoloogiavahenditega ja muu tehnilise ja haldusabiga, mida on vaja seoses programmi juhtimisega.

5.   Vajaduse korral võib kanda eelarvesse assigneeringuid ka pärast 2027. aastat, et katta lõikes 4 ette nähtud kulusid, selleks et oleks võimalik hallata meetmeid, mis ei ole 31. detsembriks 2027 veel lõpule viidud.

5.   Vajaduse korral võib kanda eelarvesse assigneeringuid ka pärast 2027. aastat, et katta lõikes 4 ette nähtud kulusid, selleks et oleks võimalik hallata meetmeid, mis ei ole 31. detsembriks 2027 veel lõpule viidud.

6.   Pikemalt kui ühe eelarveaasta vältel toimuvate meetmetega kaasnevad eelarvelised kulukohustused võib jagada aastasteks osamakseteks mitmele aastale.

6.   Pikemalt kui ühe eelarveaasta vältel toimuvate meetmetega kaasnevad eelarvelised kulukohustused võib jagada aastasteks osamakseteks mitmele aastale.

7.   Ilma et see piiraks finantsmääruse kohaldamist, võivad esimesse tööprogrammi lisatud projektidest tulenevate meetmete kulutused olla rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2021.

7.   Ilma et see piiraks finantsmääruse kohaldamist, võivad esimesse tööprogrammi lisatud projektidest tulenevate meetmete kulutused olla rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2021.

8.
     
  Ühissätete määruse (EL) XXX artikli 21 kohaselt ülekantavad ning eelarve jagatud täitmise raames liikmesriikidele eraldatud ressursid võib liikmesriikide taotluse korral programmile üle kanda. Komisjon haldab neid vahendeid otseselt finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punkti a alusel või kaudselt kõnealuse artikli punkti c alusel. Võimaluse korral peetakse vahendite kasutamisel silmas asjaomase liikmesriigi huve.

9.
     
  Programm „Euroopa horisont“ on üles ehitatud selliselt, et seda saab rakendada koostoimes muude liidu rahastamisprogrammidega. Mittetäielik loetelu koostoimest muude liidu rahastamisprogrammidega on esitatud IV lisas.

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10

Artikkel 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 10 | Artikkel 10 |
| Avatud juurdepääs ja avatud andmed | Avatud juurdepääs ja avatud andmed |
| 1.   Avatud juurdepääs programmi kaudu rahastatud teadusuuringute tulemusena avaldatud teaduspublikatsioonidele tagatakse kooskõlas artikli 35 lõikega 3. Avatud juurdepääs teadusandmetele tagatakse kooskõlas põhimõttega nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik.
  Õhutatakse avama juurdepääsu muudele teadusväljunditele. | 1.   Avatud juurdepääs programmi kaudu rahastatud teadusuuringute tulemusena avaldatud teaduspublikatsioonidele tagatakse kooskõlas artikli 35 lõikega 3. Avatud juurdepääs teadusandmetele tagatakse kooskõlas põhimõttega nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik. |
| | 1a.
     
  Avatud juurdepääsul teadusandmetele tunnistatakse vajadust erineva juurdepääsukorra järele lähtuvalt liidu majandushuvidest, intellektuaalomandi õigustest, isikuandmete kaitsest ja konfidentsiaalsusest, julgeolekuküsimustest ning muudest õigustatud huvidest, sealhulgas loobumisvõimalus. Projekti kestel koostatavate andmehalduskavade kulusid käsitletakse rahastamiskõlblike kuludena. |
| | 1b.
     
  Rahvusvahelisel tasandil soodustatakse vastastikust avatud juurdepääsu teadusväljaannetele ja -andmetele, võttes arvesse liidu konkurentsivõimet ja tööstuslikke huve. Eelkõige nähakse vastastikune avatud juurdepääs ette kõigis kolmandate riikidega sõlmitavates assotsieerimislepingutes ning teaduse ja tehnika alase koostöö lepingutes, sealhulgas programmi kaudse juhtimisega tegelevate rahastamisasutuste sõlmitavates lepingutes. |
| 2.   Teadusandmete vastutustundlik haldamine tagatakse kooskõlas nn FAIR-põhimõttega (FAIR – leitavus (findability), juurdepääsetavus (accessibility), koostalitlusvõime (interoperability) ja taaskasutatavus (reusability)). | 2.   Teadusandmete vastutustundlik haldamine tagatakse kooskõlas
  andmeid käsitleva
  nn FAIR-põhimõttega (FAIR – leitavus (findability), juurdepääsetavus (accessibility), koostalitlusvõime (interoperability) ja taaskasutatavus (reusability)). |
| 3.   
  Teadustulemuste
  puhul ergutatakse avatud juurdepääsust ja vastutustundlikust haldamisest kaugemale minevaid avatud teadustavasid. | 3.   
  Teadusandmete ja -väljaannete
  puhul ergutatakse avatud juurdepääsust ja vastutustundlikust haldamisest kaugemale minevaid avatud teadustavasid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 10

Artikkel 10

Avatud juurdepääs ja avatud andmed

Avatud juurdepääs ja avatud andmed

1.   Avatud juurdepääs programmi kaudu rahastatud teadusuuringute tulemusena avaldatud teaduspublikatsioonidele tagatakse kooskõlas artikli 35 lõikega 3. Avatud juurdepääs teadusandmetele tagatakse kooskõlas põhimõttega nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik.
  Õhutatakse avama juurdepääsu muudele teadusväljunditele.

1.   Avatud juurdepääs programmi kaudu rahastatud teadusuuringute tulemusena avaldatud teaduspublikatsioonidele tagatakse kooskõlas artikli 35 lõikega 3. Avatud juurdepääs teadusandmetele tagatakse kooskõlas põhimõttega nii avatud kui võimalik, nii suletud kui vajalik.

1a.
     
  Avatud juurdepääsul teadusandmetele tunnistatakse vajadust erineva juurdepääsukorra järele lähtuvalt liidu majandushuvidest, intellektuaalomandi õigustest, isikuandmete kaitsest ja konfidentsiaalsusest, julgeolekuküsimustest ning muudest õigustatud huvidest, sealhulgas loobumisvõimalus. Projekti kestel koostatavate andmehalduskavade kulusid käsitletakse rahastamiskõlblike kuludena.

1b.
     
  Rahvusvahelisel tasandil soodustatakse vastastikust avatud juurdepääsu teadusväljaannetele ja -andmetele, võttes arvesse liidu konkurentsivõimet ja tööstuslikke huve. Eelkõige nähakse vastastikune avatud juurdepääs ette kõigis kolmandate riikidega sõlmitavates assotsieerimislepingutes ning teaduse ja tehnika alase koostöö lepingutes, sealhulgas programmi kaudse juhtimisega tegelevate rahastamisasutuste sõlmitavates lepingutes.

2.   Teadusandmete vastutustundlik haldamine tagatakse kooskõlas nn FAIR-põhimõttega (FAIR – leitavus (findability), juurdepääsetavus (accessibility), koostalitlusvõime (interoperability) ja taaskasutatavus (reusability)).

2.   Teadusandmete vastutustundlik haldamine tagatakse kooskõlas
  andmeid käsitleva
  nn FAIR-põhimõttega (FAIR – leitavus (findability), juurdepääsetavus (accessibility), koostalitlusvõime (interoperability) ja taaskasutatavus (reusability)).

3.   
  Teadustulemuste
  puhul ergutatakse avatud juurdepääsust ja vastutustundlikust haldamisest kaugemale minevaid avatud teadustavasid.

3.   
  Teadusandmete ja -väljaannete
  puhul ergutatakse avatud juurdepääsust ja vastutustundlikust haldamisest kaugemale minevaid avatud teadustavasid.

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11

Artikkel 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 11 | Artikkel 11 |
| Täiendav ja
  kombineeritud
  rahastamine | Täiendav
  , kombineeritud
  ja
  kumulatiivne
  rahastamine |
| | 1.
     
  Programmi „Euroopa horisont“ rakendatakse koostoimes liidu muude rahastamisprogrammidega, püüdes haldustoiminguid võimalikult palju lihtsustada. Mittetäielik loetelu koostoimest liidu muude rahastamisprogrammidega on esitatud IV lisas. Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kaasrahastatavate meetmete suhtes kohaldatakse programmi „Euroopa horisont“ ühtseid eeskirju. |
| Meetmed, mis on saanud kvaliteedimärgise või mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele, võrreldavatele tingimustele: | 2.
     
  Kvaliteedimärgis antakse programmi kõigis osades.
  Meetmed, mis on saanud kvaliteedimärgise või mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele, võrreldavatele tingimustele: |
| (a) | on hinnatud programmi kohase konkursi raames; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 11

Artikkel 11

Täiendav ja
  kombineeritud
  rahastamine

kombineeritud

Täiendav
  , kombineeritud
  ja
  kumulatiivne
  rahastamine

, kombineeritud

kumulatiivne

1.
     
  Programmi „Euroopa horisont“ rakendatakse koostoimes liidu muude rahastamisprogrammidega, püüdes haldustoiminguid võimalikult palju lihtsustada. Mittetäielik loetelu koostoimest liidu muude rahastamisprogrammidega on esitatud IV lisas. Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kaasrahastatavate meetmete suhtes kohaldatakse programmi „Euroopa horisont“ ühtseid eeskirju.

Meetmed, mis on saanud kvaliteedimärgise või mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele, võrreldavatele tingimustele:

2.
     
  Kvaliteedimärgis antakse programmi kõigis osades.
  Meetmed, mis on saanud kvaliteedimärgise või mis vastavad järgmistele kumulatiivsetele, võrreldavatele tingimustele:

(a)

on hinnatud programmi kohase konkursi raames;

| a) | on hinnatud programmi kohase konkursi raames; |
| --- | --- |

a)

on hinnatud programmi kohase konkursi raames;

| (b) | vastavad kõnealuse konkursi kvaliteedi miinimumnõuetele; |
| --- | --- |

(b)

vastavad kõnealuse konkursi kvaliteedi miinimumnõuetele;

| b) | vastavad kõnealuse konkursi kvaliteedi miinimumnõuetele; |
| --- | --- |

b)

vastavad kõnealuse konkursi kvaliteedi miinimumnõuetele;

| (c) | ei ole eelarvepiirangute tõttu rahastatavad kõnealuse konkursi alusel, |
| --- | --- |

(c)

ei ole eelarvepiirangute tõttu rahastatavad kõnealuse konkursi alusel,

| c) | ei ole eelarvepiirangute tõttu rahastatavad kõnealuse konkursi alusel, |
| --- | --- |

c)

ei ole eelarvepiirangute tõttu rahastatavad kõnealuse konkursi alusel,

võivad saada toetust Euroopa Regionaalarengu Fondist, Ühtekuuluvusfondist, Euroopa Sotsiaalfond+-st või Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist vastavalt määruse (EL) XX [ühissätete määrus] artikli [67] lõikele 5 ja määruse (EL) XX [ühise põllumajanduspoliitika rahastamine, haldamine ja seire] artiklile [8], tingimusel et sellised meetmed on kooskõlas asjaomase programmi eesmärkidega. Kohaldatakse selle fondi eeskirju, kes toetust annab.

võivad saada toetust
  riiklikest või piirkondlikest vahenditest, sealhulgas
  Euroopa Regionaalarengu Fondist, Ühtekuuluvusfondist, Euroopa Sotsiaalfond+-st või Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist vastavalt määruse (EL) XX [ühissätete määrus] artikli [67] lõikele 5 ja määruse (EL) XX [ühise põllumajanduspoliitika rahastamine, haldamine ja seire] artiklile [8],
  ilma et oleks vaja täiendavat taotlemist ja hindamist ning
  tingimusel, et sellised meetmed on kooskõlas asjaomase programmi eesmärkidega. Kohaldatakse selle fondi eeskirju, kes toetust annab
  , välja arvatud riigiabi eeskirjad
  .

riiklikest või piirkondlikest vahenditest, sealhulgas

ilma et oleks vaja täiendavat taotlemist ja hindamist ning

, välja arvatud riigiabi eeskirjad

2a.
     
  Kooskõlas määruse (EL) XX [... ühissätete määrus] artikliga 21 võib haldusasutus vabatahtlikul alusel paluda osa oma finantseraldistest üle kanda programmile „Euroopa horisont“. Ülekantud vahendeid rakendatakse programmi „Euroopa horisont“ eeskirjade kohaselt. Lisaks tagab komisjon, et sellised ülekantud vahendid eraldatakse täielikult programmidele ja/või projektidele, mida rakendatakse vastavalt kas liikmesriigis või piirkonnas, kust need pärit on.

2b.
     
  Taotlejate eelneval loal sisestab komisjon käesolevas artiklis osutatud eraldised valitud projekte sisaldavasse teabesüsteemi, et võimaldada kiiret teabevahetust ja võimaldada rahastamisasutustel valitud meetmeid rahastada.

Meede, mis on saanud toetust mõne muu liidu programmi alusel, võib saada toetust ka käesoleva programmi alusel, tingimusel, et neist toetustest ei kaeta samu kulusid.

Meede, mis on saanud toetust mõne muu liidu programmi alusel, võib saada toetust ka käesoleva programmi alusel, tingimusel, et neist toetustest ei kaeta samu kulusid.

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12

Artikkel 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 12 | Artikkel 12 |
| Programmiga assotsieerunud kolmandad riigid | Programmiga assotsieerunud kolmandad riigid |
| 1.   Programmiga võivad assotsieeruda järgmised kolmandad riigid: | 1.   Programmiga võivad assotsieeruda järgmised kolmandad riigid: |
| (a) | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmed, kes on ühtlasi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmed, vastavalt EMP lepingus sätestatud tingimustele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 12

Artikkel 12

Programmiga assotsieerunud kolmandad riigid

Programmiga assotsieerunud kolmandad riigid

1.   Programmiga võivad assotsieeruda järgmised kolmandad riigid:

1.   Programmiga võivad assotsieeruda järgmised kolmandad riigid:

(a)

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmed, kes on ühtlasi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmed, vastavalt EMP lepingus sätestatud tingimustele;

| a) | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmed, kes on ühtlasi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmed, vastavalt EMP lepingus sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmed, kes on ühtlasi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmed, vastavalt EMP lepingus sätestatud tingimustele;

| (b) | ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid kooskõlas nendele riikidele liidu programmides osalemiseks vastavates raamlepingutes, assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes sarnastes kokkulepetes kehtestatud üldpõhimõtete ja -tingimustega ning liidu ja nende riikide vahelistes rahvusvahelistes lepingutes sätestatud eritingimustega; |
| --- | --- |

(b)

ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid kooskõlas nendele riikidele liidu programmides osalemiseks vastavates raamlepingutes, assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes sarnastes kokkulepetes kehtestatud üldpõhimõtete ja -tingimustega ning liidu ja nende riikide vahelistes rahvusvahelistes lepingutes sätestatud eritingimustega;

| b) | ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid kooskõlas nendele riikidele liidu programmides osalemiseks vastavates raamlepingutes, assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes sarnastes kokkulepetes kehtestatud üldpõhimõtete ja -tingimustega ning liidu ja nende riikide vahelistes rahvusvahelistes lepingutes sätestatud eritingimustega; |
| --- | --- |

b)

ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid kooskõlas nendele riikidele liidu programmides osalemiseks vastavates raamlepingutes, assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes sarnastes kokkulepetes kehtestatud üldpõhimõtete ja -tingimustega ning liidu ja nende riikide vahelistes rahvusvahelistes lepingutes sätestatud eritingimustega;

| (c) | Euroopa naabruspoliitika alla kuuluvad riigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes; |
| --- | --- |

(c)

Euroopa naabruspoliitika alla kuuluvad riigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes;

| c) | Euroopa naabruspoliitika alla kuuluvad riigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes; |
| --- | --- |

c)

Euroopa naabruspoliitika alla kuuluvad riigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes;

| (d) | kolmandad riigid ja territooriumid, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele: |
| --- | --- |

(d)

kolmandad riigid ja territooriumid, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele:

| d) | kolmandad riigid ja territooriumid, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele: |
| --- | --- |

d)

kolmandad riigid ja territooriumid, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele:

| | i. | nende teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonialane võimekus on hea; |
| --- | --- | --- |

i.

nende teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonialane võimekus on hea;

| | i. | nende teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonialane võimekus on hea; |
| --- | --- | --- |

i.

nende teadus-, tehnoloogia- ja innovatsioonialane võimekus on hea;

| | ii. | nad on võtnud kohustuse järgida eeskirjadel põhinevat avatud turumajandust, sealhulgas
  käsitelda
  intellektuaalomandi õigusi õiglaselt ja erapooletult, ning neil on demokraatlikud institutsioonid; |
| --- | --- | --- |

ii.

nad on võtnud kohustuse järgida eeskirjadel põhinevat avatud turumajandust, sealhulgas
  käsitelda
  intellektuaalomandi õigusi õiglaselt ja erapooletult, ning neil on demokraatlikud institutsioonid;

käsitelda

| | ii. | nad on võtnud kohustuse järgida eeskirjadel põhinevat avatud turumajandust, sealhulgas
  käsitleda
  intellektuaalomandi õigusi õiglaselt ja erapooletult
  ja austada inimõigusi
  , ning neil on demokraatlikud institutsioonid; |
| --- | --- | --- |

ii.

nad on võtnud kohustuse järgida eeskirjadel põhinevat avatud turumajandust, sealhulgas
  käsitleda
  intellektuaalomandi õigusi õiglaselt ja erapooletult
  ja austada inimõigusi
  , ning neil on demokraatlikud institutsioonid;

käsitleda

ja austada inimõigusi

| | iii. | nad edendavad aktiivselt selliseid poliitikaid, mis parandavad kodanike majanduslikku ja sotsiaalset heaolu. |
| --- | --- | --- |

iii.

nad edendavad aktiivselt selliseid poliitikaid, mis parandavad kodanike majanduslikku ja sotsiaalset heaolu.

| | iii. | nad edendavad aktiivselt selliseid poliitikaid, mis parandavad kodanike majanduslikku ja sotsiaalset heaolu. |
| --- | --- | --- |

iii.

nad edendavad aktiivselt selliseid poliitikaid, mis parandavad kodanike majanduslikku ja sotsiaalset heaolu.

Iga punktis d osutatud kolmanda riigi liitumine programmiga peab olema kooskõlas tingimustega, mis on sätestatud erilepingus, milles käsitletakse kõnealuse kolmanda riigi osalemist mis tahes liidu programmis, tingimusel et selle lepinguga:

Iga punktis d osutatud kolmanda riigi
  täielik või osaline
  liitumine programmiga peab
  põhinema liidu kasu hindamisel. See peab eelkõige
  olema kooskõlas tingimustega, mis on sätestatud erilepingus, milles käsitletakse kõnealuse kolmanda riigi osalemist mis tahes liidu programmis, tingimusel et selle lepinguga:

täielik või osaline

põhinema liidu kasu hindamisel. See peab eelkõige

| — | on tagatud õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi osamaksete ja saadava kasu vahel; |
| --- | --- |

—

on tagatud õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi osamaksete ja saadava kasu vahel;

| — | on tagatud õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi osamaksete ja saadava kasu vahel; |
| --- | --- |

—

on tagatud õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi osamaksete ja saadava kasu vahel;

| — | antakse õigus koordineerida programmi raames tegevust, tingimusel et see on liidule kasulik ja et on tagatud liidu finantshuvide kaitse; |
| --- | --- |

—

antakse õigus koordineerida programmi raames tegevust, tingimusel et see on liidule kasulik ja et on tagatud liidu finantshuvide kaitse;

antakse õigus koordineerida programmi raames tegevust, tingimusel et see on liidule kasulik ja et on tagatud liidu finantshuvide kaitse;

| — | on ette nähtud
  programmides
  osalemise tingimused,
  sealhulgas eri programmide
  osamaksete ja halduskulude kalkulatsioon. Kõnealuseid osamakseid käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 5 sihtotstarbelise tuluna; |
| --- | --- |

—

on ette nähtud
  programmides
  osalemise tingimused,
  sealhulgas eri programmide
  osamaksete ja halduskulude kalkulatsioon. Kõnealuseid osamakseid käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 5 sihtotstarbelise tuluna;

programmides

sealhulgas eri programmide

| — | on ette nähtud
  programmis
  osalemise tingimused,
  sh iga (all)programmiga seotud
  osamaksete ja halduskulude kalkulatsioon. Kõnealuseid osamakseid käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 5 sihtotstarbelise tuluna; |
| --- | --- |

—

on ette nähtud
  programmis
  osalemise tingimused,
  sh iga (all)programmiga seotud
  osamaksete ja halduskulude kalkulatsioon. Kõnealuseid osamakseid käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 5 sihtotstarbelise tuluna;

programmis

sh iga (all)programmiga seotud

| — | on kindlustatud liidu õigused tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta
  oma
  finantshuve. |
| --- | --- |

—

on kindlustatud liidu õigused tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta
  oma
  finantshuve.

oma

| — | on kindlustatud liidu õigused tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta
  liidu
  finantshuve. |
| --- | --- |

—

on kindlustatud liidu õigused tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta
  liidu
  finantshuve.

liidu

2.   Iga kolmanda riigi programmiga assotsieerimise ulatuse puhul võetakse arvesse eesmärki edendada liidus majanduskasvu innovatsiooni kaudu. Sellest tulenevalt võidakse mõned programmi osad mõne riigi puhul assotsieerimislepingust välja jätta, välja arvatud EMP liikmete, ühinevate riikide, kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide puhul.

2.   Iga kolmanda riigi programmiga assotsieerimise ulatuse puhul võetakse arvesse eesmärki edendada liidus majanduskasvu innovatsiooni kaudu
  ja välditakse ajude äravoolu liidust
  . Sellest tulenevalt võidakse mõned
  üht toetusesaajat käsitlevad
  programmi osad
  , eelkõige need, mis on ette nähtud erasektori üksustele,
  mõne riigi puhul assotsieerimislepingust välja jätta, välja arvatud EMP liikmete, ühinevate riikide, kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide puhul.

3.   Kui see on asjakohane nähakse assotsieerimislepingus ette liidus asuvate õigussubjektide osalemine assotsieerunud riikide samaväärsetes programmides vastavalt kõnealuses lepingus sätestatud tingimustele.

3.   Kui see on asjakohane nähakse assotsieerimislepingus ette liidus asuvate õigussubjektide
  vastastikune
  osalemine assotsieerunud riikide samaväärsetes programmides vastavalt kõnealuses lepingus sätestatud tingimustele
  ja püüeldakse selle poole
  .

4.   
  Rahalise
  panuse kindlaksmääramise tingimustes nähakse ette automaatne korrektsioon, kui on tekkinud
  märkimisväärne
  lahknevus, võrreldes selle summaga, mida assotsieerunud riigis asuvatele üksustele antakse programmis osalemise jooksul; korrektsiooni tegemisel võetakse arvesse programmi haldamisel tekkinud kulusid.

4.   
  Assotsieerimislepingu rahalise
  panuse kindlaksmääramise tingimustes nähakse ette
  iga kahe aasta tagant toimuv
  automaatne korrektsioon, kui on tekkinud lahknevus, võrreldes selle summaga, mida assotsieerunud riigis asuvatele üksustele antakse programmis osalemise jooksul; korrektsiooni tegemisel võetakse arvesse programmi haldamisel
  , rakendamisel ja toimimisel
  tekkinud kulusid.

4a.
     
  Kõigi assotsieerunud riikide osamaksed lisatakse programmi asjakohastesse osadesse, tingimusel et järgitakse artikli 9 lõikes 2 sätestatud eelarve jaotust. Komisjon annab nõukogule ja Euroopa Parlamendile iga-aastase eelarvemenetluse käigus aru programmi iga osa kogueelarvest, märkides ära kõik assotsieerunud riigid, igaühe osamaksed ja nende rahalise tasakaalu.

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – pealkiri

Artikkel 14 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Rahastamiskõlblikud meetmed | Rahastamiskõlblikud meetmed ja eetikapõhimõtted |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Rahastamiskõlblikud meetmed

Rahastamiskõlblikud meetmed ja eetikapõhimõtted

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15

Artikkel 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 15 | Artikkel 15 |
| Eetika | Eetika |
| 1.   Programmi raames ellu viidavate meetmete puhul tuleb järgida eetikapõhimõtteid ning asjaomaseid riiklikke, liidu ja rahvusvahelisi õigusakte, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning Euroopa inimõiguste konventsiooni ja selle lisaprotokolle. | 1.   Programmi raames ellu viidavate meetmete puhul tuleb järgida eetikapõhimõtteid ning asjaomaseid riiklikke, liidu ja rahvusvahelisi õigusakte, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning Euroopa inimõiguste konventsiooni ja selle lisaprotokolle. |
| | Eritähelepanu pööratakse proportsionaalsuse põhimõttele, õigusele eraelu puutumatusele, õigusele isikuandmete kaitsele, õigusele kehalisele ja vaimsele puutumatusele, õigusele mitte olla diskrimineeritud ja vajadusele tagada inimeste tervise kaitse kõrgel tasemel. |
| 2.   Meetmes osalevad üksused esitavad: | 2.   Meetmes osalevad üksused esitavad: |
| (a) | eetikaalase enesehindamise, milles kirjeldatakse kõiki eesmärgi, rakendamisega ja rahastatavate tegevuste tõenäolise mõjuga seotud ettenähtavad eetikaküsimusi, samuti kinnituse lõike 1 täitmise kohta ja kirjelduse, kuidas seda tagatakse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 15

Artikkel 15

Eetika

Eetika

1.   Programmi raames ellu viidavate meetmete puhul tuleb järgida eetikapõhimõtteid ning asjaomaseid riiklikke, liidu ja rahvusvahelisi õigusakte, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning Euroopa inimõiguste konventsiooni ja selle lisaprotokolle.

1.   Programmi raames ellu viidavate meetmete puhul tuleb järgida eetikapõhimõtteid ning asjaomaseid riiklikke, liidu ja rahvusvahelisi õigusakte, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ning Euroopa inimõiguste konventsiooni ja selle lisaprotokolle.

Eritähelepanu pööratakse proportsionaalsuse põhimõttele, õigusele eraelu puutumatusele, õigusele isikuandmete kaitsele, õigusele kehalisele ja vaimsele puutumatusele, õigusele mitte olla diskrimineeritud ja vajadusele tagada inimeste tervise kaitse kõrgel tasemel.

Eritähelepanu pööratakse proportsionaalsuse põhimõttele, õigusele eraelu puutumatusele, õigusele isikuandmete kaitsele, õigusele kehalisele ja vaimsele puutumatusele, õigusele mitte olla diskrimineeritud ja vajadusele tagada inimeste tervise kaitse kõrgel tasemel.

2.   Meetmes osalevad üksused esitavad:

2.   Meetmes osalevad üksused esitavad:

(a)

eetikaalase enesehindamise, milles kirjeldatakse kõiki eesmärgi, rakendamisega ja rahastatavate tegevuste tõenäolise mõjuga seotud ettenähtavad eetikaküsimusi, samuti kinnituse lõike 1 täitmise kohta ja kirjelduse, kuidas seda tagatakse;

| a) | eetikaalase enesehindamise, milles kirjeldatakse kõiki eesmärgi, rakendamisega ja rahastatavate tegevuste tõenäolise mõjuga seotud ettenähtavad eetikaküsimusi, samuti kinnituse lõike 1 täitmise kohta ja kirjelduse, kuidas seda tagatakse; |
| --- | --- |

a)

eetikaalase enesehindamise, milles kirjeldatakse kõiki eesmärgi, rakendamisega ja rahastatavate tegevuste tõenäolise mõjuga seotud ettenähtavad eetikaküsimusi, samuti kinnituse lõike 1 täitmise kohta ja kirjelduse, kuidas seda tagatakse;

| (b) | kinnituse selle kohta, et tegevused on kooskõlas Euroopa käitumisjuhendiga teadusuuringute usaldusväärsuse kohta, mille on avaldanud kõik Euroopa akadeemiad, ning et rahastamisele mittekuuluvaid tegevusi ei viida läbi; |
| --- | --- |

(b)

kinnituse selle kohta, et tegevused on kooskõlas Euroopa käitumisjuhendiga teadusuuringute usaldusväärsuse kohta, mille on avaldanud kõik Euroopa akadeemiad, ning et rahastamisele mittekuuluvaid tegevusi ei viida läbi;

| b) | kinnituse selle kohta, et tegevused on kooskõlas Euroopa käitumisjuhendiga teadusuuringute usaldusväärsuse kohta, mille on avaldanud kõik Euroopa akadeemiad, ning et rahastamisele mittekuuluvaid tegevusi ei viida läbi; |
| --- | --- |

b)

kinnituse selle kohta, et tegevused on kooskõlas Euroopa käitumisjuhendiga teadusuuringute usaldusväärsuse kohta, mille on avaldanud kõik Euroopa akadeemiad, ning et rahastamisele mittekuuluvaid tegevusi ei viida läbi;

| (c) | väljaspool liitu läbiviidavate tegevuste puhul kinnitus selle kohta, et sama tegevus oleks olnud lubatud liikmesriigis ning |
| --- | --- |

(c)

väljaspool liitu läbiviidavate tegevuste puhul kinnitus selle kohta, et sama tegevus oleks olnud lubatud liikmesriigis ning

| c) | väljaspool liitu läbiviidavate tegevuste puhul kinnitus selle kohta, et sama tegevus oleks olnud lubatud liikmesriigis ning |
| --- | --- |

c)

väljaspool liitu läbiviidavate tegevuste puhul kinnitus selle kohta, et sama tegevus oleks olnud lubatud liikmesriigis ning

| (d) | inimese embrüonaalseid tüvirakke kasutavate toimingute puhul, vajaduse korral, andmed asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste võetavate litsentsimis- ja kontrollimeetmete kohta, samuti üksikasjad enne toimingute algust saadud eetilise heakskiidu kohta. |
| --- | --- |

(d)

inimese embrüonaalseid tüvirakke kasutavate toimingute puhul, vajaduse korral, andmed asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste võetavate litsentsimis- ja kontrollimeetmete kohta, samuti üksikasjad enne toimingute algust saadud eetilise heakskiidu kohta.

| d) | inimese embrüonaalseid tüvirakke kasutavate toimingute puhul, vajaduse korral, andmed asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste võetavate litsentsimis- ja kontrollimeetmete kohta, samuti üksikasjad enne toimingute algust saadud eetilise heakskiidu kohta. |
| --- | --- |

d)

inimese embrüonaalseid tüvirakke kasutavate toimingute puhul, vajaduse korral, andmed asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste võetavate litsentsimis- ja kontrollimeetmete kohta, samuti üksikasjad enne toimingute algust saadud eetilise heakskiidu kohta.

3.   Ettepanekuid sõelutakse korrapäraselt, et teha kindlaks keerulisi või tõsiseid eetikaküsimusi tekitavad meetmed, ning teha neile eetikahinnang. Eetikahinnangu teeb komisjon, välja arvatud juhul, kui see on delegeeritud rahastamisasutusele. Inimese embrüonaalsete tüvirakkude või inimembrüote kasutamist hõlmavate meetmete puhul on eetikahinnang kohustuslik. Sõelumine ja eetikahinnang tehakse eetikaekspertide abiga. Komisjon ja rahastamisasutused tagavad
  nii palju kui võimalik
  eetikamenetluste läbipaistvuse.

3.   Ettepanekuid sõelutakse korrapäraselt, et teha kindlaks keerulisi või tõsiseid eetikaküsimusi tekitavad meetmed, ning teha neile eetikahinnang. Eetikahinnangu teeb komisjon, välja arvatud juhul, kui see on delegeeritud rahastamisasutusele. Inimese embrüonaalsete tüvirakkude või inimembrüote kasutamist hõlmavate meetmete puhul on eetikahinnang kohustuslik. Sõelumine ja eetikahinnang tehakse eetikaekspertide abiga. Komisjon ja rahastamisasutused tagavad eetikamenetluste läbipaistvuse.

4.   Meetmes osalevad üksused koguvad enne asjakohase tegevuse algust kõik asjaomaste riiklike, kohalike eetikakomiteede või muude asutuste, näiteks andmekaitseasutuste heakskiidud või muud kohustuslikud dokumendid. Kõnealuseid dokumente säilitatakse toimikus ja esitatakse komisjonile või rahastamisasutusele nende taotluse korral.

4.   Meetmes osalevad üksused koguvad enne asjakohase tegevuse algust kõik asjaomaste riiklike, kohalike eetikakomiteede või muude asutuste, näiteks andmekaitseasutuste heakskiidud või muud kohustuslikud dokumendid. Kõnealuseid dokumente säilitatakse toimikus ja esitatakse komisjonile või rahastamisasutusele nende taotluse korral.

5.   Vajaduse korral teeb komisjon või rahastamisasutus eetikakontrolli. Tõsiste või keeruliste eetikaküsimuste korral teeb kontrolli komisjon, välja arvatud juhul, kui kontrollimine on delegeeritud rahastamisasutusele.

5.   Vajaduse korral teeb komisjon või rahastamisasutus eetikakontrolli. Tõsiste või keeruliste eetikaküsimuste korral teeb kontrolli komisjon, välja arvatud juhul, kui kontrollimine on delegeeritud rahastamisasutusele.

Eetikakontrolli tehakse eetikaekspertide abiga.

Eetikakontrolli tehakse eetikaekspertide abiga.

6.   Eetiliselt mittevastuvõetavad meetmed
  võidakse igal ajal tagasi lükata või lõpetada
  .

6.   Eetiliselt mittevastuvõetavad meetmed
  lükatakse tagasi või lõpetatakse niipea, kui tuvastatakse nende eetiline sobimatus
  .

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16

Artikkel 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 16 | Artikkel 16 |
| Julgeolek | Julgeolek |
| 1.   Programmi alusel võetavad meetmed peavad olema kooskõlas kohaldatavate julgeolekunormidega ning eeskätt eeskirjadega salastatud teabe kaitset kohta loata avalikustamise eest, samuti tuleb järgida kõiki asjaomaseid riigi ja liidu õigusnorme. Väljaspool liitu tehtava teadustöö puhul, mille käigus kasutatakse ja/või mis annab salastatud teavet, peab lisaks eespool nimetatud nõuete täitmisele olema sõlmitud julgeolekuleping liidu ja selle kolmanda riigi vahel, kus tegevus toimub. | 1.   Programmi alusel võetavad meetmed peavad olema kooskõlas kohaldatavate julgeolekunormidega ning eeskätt eeskirjadega salastatud teabe kaitset kohta loata avalikustamise eest, samuti tuleb järgida kõiki asjaomaseid riigi ja liidu õigusnorme. Väljaspool liitu tehtava teadustöö puhul, mille käigus kasutatakse ja/või mis annab salastatud teavet, peab lisaks eespool nimetatud nõuete täitmisele olema sõlmitud julgeolekuleping liidu ja selle kolmanda riigi vahel, kus tegevus toimub. |
| 2.   Vajaduse korral kaasneb ettepanekutega julgeolekualane enesehindamine, mille käigus tehakse kindlaks võimalikud julgeolekuküsimused ja kirjeldatakse, kuidas need küsimused lahendatakse, et vastata asjaomastele riigi ja liidu õigusnormidele. | 2.   Vajaduse korral kaasneb ettepanekutega julgeolekualane enesehindamine, mille käigus tehakse kindlaks võimalikud julgeolekuküsimused ja kirjeldatakse, kuidas need küsimused lahendatakse, et vastata asjaomastele riigi ja liidu õigusnormidele. |
| 3.   Vajaduse korral teeb komisjon või rahastamisasutus julgeolekukontrolli selliste ettepanekute puhul, millega seoses ilmnevad julgeolekuküsimused. | 3.   Vajaduse korral teeb komisjon või rahastamisasutus julgeolekukontrolli selliste ettepanekute puhul, millega seoses ilmnevad julgeolekuküsimused. |
| 4.   Vajaduse korral peavad meetmed olema kooskõlas otsusega (EL, Euratom) 2015/444 ja selle rakenduseeskirjadega. | 4.   Vajaduse korral peavad meetmed olema kooskõlas otsusega (EL, Euratom) 2015/444 ja selle rakenduseeskirjadega. |
| 5.   Meetmes osalevad üksused tagavad kaitse tegevuses kasutatava ja/või tegevuse käigus loodud salastatud teabe loata avalikustamise eest.
  Nad
  peavad enne oma tegevuse alustamist esitama asjakohaselt riiklikult julgeolekuasutuselt saadud juurdepääsuloa isikule ja/või töötlemisloa asutusele. | 5.   Meetmes osalevad üksused tagavad kaitse tegevuses kasutatava ja/või tegevuse käigus loodud salastatud teabe loata avalikustamise eest.
  Komisjoni või rahastamisasutuse nõudmisel
  peavad
  nad
  enne oma tegevuse alustamist esitama asjakohaselt riiklikult julgeolekuasutuselt saadud juurdepääsuloa isikule ja/või töötlemisloa asutusele. |
| 6.   Kui välisekspertidel tuleb tegelda salastatud teabega, peavad nad enne ametisse nimetamist läbima asjakohase julgeolekukontrolli. | 6.   Kui välisekspertidel tuleb tegelda salastatud teabega, peavad nad enne ametisse nimetamist läbima asjakohase julgeolekukontrolli. |
| 7.   Vajaduse korral võib komisjon või rahastamisasutus teha turvakontrolli. | 7.   Vajaduse korral võib komisjon või rahastamisasutus teha turvakontrolli. |
| 8.   Julgeolekueeskirjadele mittevastavad meetmed võib igal ajal tagasi lükata või lõpetada. | 8.   Julgeolekueeskirjadele mittevastavad meetmed võib igal ajal tagasi lükata või lõpetada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 16

Artikkel 16

Julgeolek

Julgeolek

1.   Programmi alusel võetavad meetmed peavad olema kooskõlas kohaldatavate julgeolekunormidega ning eeskätt eeskirjadega salastatud teabe kaitset kohta loata avalikustamise eest, samuti tuleb järgida kõiki asjaomaseid riigi ja liidu õigusnorme. Väljaspool liitu tehtava teadustöö puhul, mille käigus kasutatakse ja/või mis annab salastatud teavet, peab lisaks eespool nimetatud nõuete täitmisele olema sõlmitud julgeolekuleping liidu ja selle kolmanda riigi vahel, kus tegevus toimub.

1.   Programmi alusel võetavad meetmed peavad olema kooskõlas kohaldatavate julgeolekunormidega ning eeskätt eeskirjadega salastatud teabe kaitset kohta loata avalikustamise eest, samuti tuleb järgida kõiki asjaomaseid riigi ja liidu õigusnorme. Väljaspool liitu tehtava teadustöö puhul, mille käigus kasutatakse ja/või mis annab salastatud teavet, peab lisaks eespool nimetatud nõuete täitmisele olema sõlmitud julgeolekuleping liidu ja selle kolmanda riigi vahel, kus tegevus toimub.

2.   Vajaduse korral kaasneb ettepanekutega julgeolekualane enesehindamine, mille käigus tehakse kindlaks võimalikud julgeolekuküsimused ja kirjeldatakse, kuidas need küsimused lahendatakse, et vastata asjaomastele riigi ja liidu õigusnormidele.

2.   Vajaduse korral kaasneb ettepanekutega julgeolekualane enesehindamine, mille käigus tehakse kindlaks võimalikud julgeolekuküsimused ja kirjeldatakse, kuidas need küsimused lahendatakse, et vastata asjaomastele riigi ja liidu õigusnormidele.

3.   Vajaduse korral teeb komisjon või rahastamisasutus julgeolekukontrolli selliste ettepanekute puhul, millega seoses ilmnevad julgeolekuküsimused.

3.   Vajaduse korral teeb komisjon või rahastamisasutus julgeolekukontrolli selliste ettepanekute puhul, millega seoses ilmnevad julgeolekuküsimused.

4.   Vajaduse korral peavad meetmed olema kooskõlas otsusega (EL, Euratom) 2015/444 ja selle rakenduseeskirjadega.

4.   Vajaduse korral peavad meetmed olema kooskõlas otsusega (EL, Euratom) 2015/444 ja selle rakenduseeskirjadega.

5.   Meetmes osalevad üksused tagavad kaitse tegevuses kasutatava ja/või tegevuse käigus loodud salastatud teabe loata avalikustamise eest.
  Nad
  peavad enne oma tegevuse alustamist esitama asjakohaselt riiklikult julgeolekuasutuselt saadud juurdepääsuloa isikule ja/või töötlemisloa asutusele.

5.   Meetmes osalevad üksused tagavad kaitse tegevuses kasutatava ja/või tegevuse käigus loodud salastatud teabe loata avalikustamise eest.
  Komisjoni või rahastamisasutuse nõudmisel
  peavad
  nad
  enne oma tegevuse alustamist esitama asjakohaselt riiklikult julgeolekuasutuselt saadud juurdepääsuloa isikule ja/või töötlemisloa asutusele.

6.   Kui välisekspertidel tuleb tegelda salastatud teabega, peavad nad enne ametisse nimetamist läbima asjakohase julgeolekukontrolli.

6.   Kui välisekspertidel tuleb tegelda salastatud teabega, peavad nad enne ametisse nimetamist läbima asjakohase julgeolekukontrolli.

7.   Vajaduse korral võib komisjon või rahastamisasutus teha turvakontrolli.

7.   Vajaduse korral võib komisjon või rahastamisasutus teha turvakontrolli.

8.   Julgeolekueeskirjadele mittevastavad meetmed võib igal ajal tagasi lükata või lõpetada.

8.   Julgeolekueeskirjadele mittevastavad meetmed võib igal ajal tagasi lükata või lõpetada.

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18

Artikkel 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 18 | Artikkel 18 |
| Osalemiskõlblikud üksused | Osalemiskõlblikud üksused |
| 1.   Kõik õigussubjektid, olenemata asukohast, või rahvusvaheline organisatsioon, võivad osaleda programmi kohastes meetmetes, kui on täidetud käesolevas määruses sätestatud tingimused ning samuti tööprogrammis või konkursikutses sätestatud tingimused. | 1.   Kõik õigussubjektid, olenemata asukohast,
  sealhulgas mitteassotsieerunud kolmanda riigi õigussubjektid
  või rahvusvaheline organisatsioon, võivad osaleda programmi kohastes meetmetes, kui on täidetud käesolevas määruses sätestatud tingimused ning samuti tööprogrammis või konkursikutses sätestatud tingimused. |
| 2.   Üksused peavad kuuluma konsortsiumi, millesse kuulub vähemalt kolm sõltumatut õigussubjekti, kes asuvad eri
  liikmesriikides
  või assotsieerunud riigis ja vähemalt
  üks
  neist peab asuma liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui: | 2.   Üksused peavad kuuluma konsortsiumi, millesse kuulub vähemalt kolm sõltumatut õigussubjekti, kes asuvad
  igaüks
  eri
  liikmesriigis, sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad,
  või assotsieerunud riigis ja vähemalt
  kaks
  neist peab asuma liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui
  tegemist on lõikes 3 või 4 osutatud meetmega. |
| (a) | tööprogrammis on sätestatud teisiti, kui see on põhjendatud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 18

Artikkel 18

Osalemiskõlblikud üksused

Osalemiskõlblikud üksused

1.   Kõik õigussubjektid, olenemata asukohast, või rahvusvaheline organisatsioon, võivad osaleda programmi kohastes meetmetes, kui on täidetud käesolevas määruses sätestatud tingimused ning samuti tööprogrammis või konkursikutses sätestatud tingimused.

1.   Kõik õigussubjektid, olenemata asukohast,
  sealhulgas mitteassotsieerunud kolmanda riigi õigussubjektid
  või rahvusvaheline organisatsioon, võivad osaleda programmi kohastes meetmetes, kui on täidetud käesolevas määruses sätestatud tingimused ning samuti tööprogrammis või konkursikutses sätestatud tingimused.

2.   Üksused peavad kuuluma konsortsiumi, millesse kuulub vähemalt kolm sõltumatut õigussubjekti, kes asuvad eri
  liikmesriikides
  või assotsieerunud riigis ja vähemalt
  üks
  neist peab asuma liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui:

2.   Üksused peavad kuuluma konsortsiumi, millesse kuulub vähemalt kolm sõltumatut õigussubjekti, kes asuvad
  igaüks
  eri
  liikmesriigis, sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad,
  või assotsieerunud riigis ja vähemalt
  kaks
  neist peab asuma liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui
  tegemist on lõikes 3 või 4 osutatud meetmega.

(a)

(a)

tööprogrammis on sätestatud teisiti, kui see on põhjendatud;

tööprogrammis on sätestatud teisiti, kui see on põhjendatud;

| (b) | kõnealune meede on lõikes 3 või 4 viidatud meede. |
| --- | --- |

(b)

(b)

kõnealune meede on lõikes 3 või 4 viidatud meede.

kõnealune meede on lõikes 3 või 4 viidatud meede.

3.   Euroopa Teadusnõukogu eesliiniuuringuid, Euroopa Innovatsiooninõukogu meetmeid, koolitus- ja liikuvusmeetmeid või programmi kaasrahastamismeetmeid võib rakendada üks või mitu õigussubjekti, kellest üks asub liikmesriigis või assotsieerunud riigis.

3.   Euroopa Teadusnõukogu eesliiniuuringuid, Euroopa innovatsiooninõukogu meetmeid, koolitus- ja liikuvusmeetmeid või programmi kaasrahastamismeetmeid võib rakendada üks või mitu õigussubjekti, kellest üks asub liikmesriigis või
  artikli 12 lõikes 1 osutatud
  assotsieerunud riigis
  , kui see on asjakohane
  .

4.   Koordineerimis- ja toetusmeetmeid võib rakendada üks või mitu õigussubjekti, kes võivad asuda liikmesriigis, assotsieerunud riigis või muus kolmandas riigis.

4.   Koordineerimis- ja toetusmeetmeid võib rakendada üks või mitu õigussubjekti, kes võivad asuda liikmesriigis
  või
  assotsieerunud riigis või muus kolmandas riigis.

5.   Liidu strateegiliste varade, huvide, sõltumatuse või turvalisusega seotud meetmete puhul võib tööprogrammiga ette näha, et osalemine võib piirduda üksnes nende õigussubjektidega, kes asuvad liikmesriikides, või lisaks liikmesriikidele nende õigussubjektidega, kes asuvad kindlaksmääratud assotsieerunud või muus kolmandas riigis.

5.   Liidu strateegiliste varade, huvide, sõltumatuse või turvalisusega seotud meetmete puhul võib tööprogrammiga ette näha, et osalemine võib piirduda üksnes nende õigussubjektidega, kes asuvad liikmesriikides, või lisaks liikmesriikidele nende õigussubjektidega, kes asuvad kindlaksmääratud assotsieerunud või muus kolmandas riigis.

6.   Tööprogrammis võib lisaks punktides 2, 3, 4 ja 5 sätestatud kriteeriumidele sätestada ka kõlblikkuskriteeriumid vastavalt meetme konkreetsetele nõuetele või meetme olemusele ja eesmärkidele, sealhulgas õigussubjektide arvu, õigussubjekti liigi ja asutamise koha.

6.   Tööprogrammis võib lisaks punktides 2, 3, 4 ja 5 sätestatud kriteeriumidele sätestada ka kõlblikkuskriteeriumid vastavalt meetme konkreetsetele nõuetele või meetme olemusele ja eesmärkidele, sealhulgas õigussubjektide arvu, õigussubjekti liigi ja asutamise koha.

7.   Meetmete puhul, mille suhtes kohaldatakse
  artikli 9 lõikes 8
  sätestatud summasid, on osalus piiratud ühe õigussubjektiga, kes asub delegeeriva haldusasutuse jurisdiktsioonis, välja arvatud juhul, kui haldusasutusega on kokku lepitud teisiti ja see on tööprogrammiga ette nähtud.

7.   Meetmete puhul, mille suhtes kohaldatakse
  artiklis 11
  sätestatud summasid, on osalus piiratud ühe õigussubjektiga, kes asub delegeeriva haldusasutuse jurisdiktsioonis, välja arvatud juhul, kui haldusasutusega on kokku lepitud teisiti ja see on tööprogrammiga ette nähtud.

8.   Teadusuuringute Ühiskeskus võib meetmetes osaleda, kui see on tööprogrammis märgitud.

8.   Teadusuuringute Ühiskeskus võib meetmetes osaleda, kui see on tööprogrammis märgitud.

9.
     
  Teadusuuringute Ühiskeskus, Euroopa rahvusvahelised teadusorganisatsioonid ja liidu õiguse alusel asutatud õigussubjektid loetakse asuvaks muus liikmesriigis kui selles, kus asuvad teised asjaomases meetmes osalevad juriidilised isikud.

10.   Euroopa Teadusnõukogu eesliiniuuringute meetmete ning koolitus- ja liikuvusmeetmete puhul loetakse rahvusvahelised organisatsioonid, mille peakorter on liikmesriigis, või assotsieerunud riik kõnealuses liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuvaks.

10.   Euroopa Teadusnõukogu eesliiniuuringute meetmete ning koolitus- ja liikuvusmeetmete puhul loetakse rahvusvahelised organisatsioonid, mille peakorter on liikmesriigis, või assotsieerunud riik kõnealuses liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuvaks.

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19

Artikkel 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 19 | Artikkel 19 |
| Rahastamiskõlbulikud üksused | Rahastamiskõlbulikud üksused |
| 1.   Üksused on
  rahastamiskõlbulikud
  , kui nad asuvad liikmesriigis või assotsieerunud riigis. | 1.   Üksused on
  rahastamiskõlblikud
  , kui nad asuvad liikmesriigis või
  artikli 12 lõikes 1 osutatud
  assotsieerunud riigis. |
| Meetmete puhul, mille suhtes kohaldatakse artikli 
  9
  lõikes 
  8
  sätestatud summasid, võib kõnealustest summadest rahastada üksnes delegeeriva haldusasutuse jurisdiktsioonis asuvaid üksuseid. | Meetmete puhul, mille suhtes kohaldatakse artikli 
  11
  lõikes 
  3
  sätestatud summasid, võib kõnealustest summadest rahastada üksnes delegeeriva haldusasutuse jurisdiktsioonis asuvaid üksuseid. |
| | 1a.
     
  Vajaduse korral on rahvusvahelised organisatsioonid meetme raames rahastamiskõlbulikud, kui nende peakorter asub liikmesriigis või assotsieerunud riigis. |
| | 1b.
     
  Madala või keskmise sissetulekuga riikide või erandkorras muude mitteassotsieerunud kolmandate riikide üksused võib lugeda rahastamiskõlbulikeks, kui |
| | a) | kõnealune kolmas riik on tööprogrammis kindlaks määratud ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 19

Artikkel 19

Rahastamiskõlbulikud üksused

Rahastamiskõlbulikud üksused

1.   Üksused on
  rahastamiskõlbulikud
  , kui nad asuvad liikmesriigis või assotsieerunud riigis.

1.   Üksused on
  rahastamiskõlblikud
  , kui nad asuvad liikmesriigis või
  artikli 12 lõikes 1 osutatud
  assotsieerunud riigis.

Meetmete puhul, mille suhtes kohaldatakse artikli 
  9
  lõikes 
  8
  sätestatud summasid, võib kõnealustest summadest rahastada üksnes delegeeriva haldusasutuse jurisdiktsioonis asuvaid üksuseid.

9

8

Meetmete puhul, mille suhtes kohaldatakse artikli 
  11
  lõikes 
  3
  sätestatud summasid, võib kõnealustest summadest rahastada üksnes delegeeriva haldusasutuse jurisdiktsioonis asuvaid üksuseid.

11

3

1a.
     
  Vajaduse korral on rahvusvahelised organisatsioonid meetme raames rahastamiskõlbulikud, kui nende peakorter asub liikmesriigis või assotsieerunud riigis.

1b.
     
  Madala või keskmise sissetulekuga riikide või erandkorras muude mitteassotsieerunud kolmandate riikide üksused võib lugeda rahastamiskõlbulikeks, kui

a)

a)

kõnealune kolmas riik on tööprogrammis kindlaks määratud ning

kõnealune kolmas riik on tööprogrammis kindlaks määratud ning

| b) | komisjon või rahastamisasutus leiab, et kõnealuse riigi osalemine on meetme rakendamisel oluline. |
| --- | --- |

b)

b)

komisjon või rahastamisasutus leiab, et kõnealuse riigi osalemine on meetme rakendamisel oluline.

komisjon või rahastamisasutus leiab, et kõnealuse riigi osalemine on meetme rakendamisel oluline.

2.   Üksused, mis asuvad mitteassotsieerunud
  kolmandas riigis
  , peaksid
  põhimõtteliselt
  oma osalemiskulud ise kandma.
  Madala või keskmise sissetulekuga
  riikide
  või erandkorras muude mitteassotsieerunud kolmandate riikide üksused loetakse abikõlbulikeks
  , kui:

2.   Üksused, mis asuvad
  muudes
  mitteassotsieerunud
  kolmandates riikides
  , peaksid oma osalemiskulud ise kandma.
  Nende mitteassotsieerunud kolmandate
  riikide
  ja liidu vahel on võimalik sõlmida teadus- ja arendustegevust puudutavaid kokkuleppeid
  , kui
  seda peetakse vajalikuks, ja võib kehtestada programmi „Horisont 2020“ raames kokkulepituga sarnaneva kaasrahastamismehhanismi. Need riigid tagavad liidu õigussubjektidele vastastikuse juurdepääsu oma teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamise programmidele, samuti tagavad nad vastastikuse avatud juurdepääsu teadustulemustele ja -andmetele ning õiglastele ja võrdsetele intellektuaalomandi õiguste tingimustele.

| (a) | kõnealune kolmas riik on komisjoni vastuvõetud tööprogrammis kindlaks määratud või |
| --- | --- |

(a)

(a)

kõnealune kolmas riik on komisjoni vastuvõetud tööprogrammis kindlaks määratud või

kõnealune kolmas riik on komisjoni vastuvõetud tööprogrammis kindlaks määratud või

| (b) | komisjon või rahastamisasutus leiab, et kõnealuse riigi osalemine on meetme rakendamisel oluline. |
| --- | --- |

(b)

(b)

komisjon või rahastamisasutus leiab, et kõnealuse riigi osalemine on meetme rakendamisel oluline.

komisjon või rahastamisasutus leiab, et kõnealuse riigi osalemine on meetme rakendamisel oluline.

3.   Seotud üksuseid võib meetme raames rahastada, kui nad asuvad liikmesriigis
  , assotsieerunud riigis
  või
  komisjoni vastuvõetud tööprogrammis kindlaksmääratud kolmandas
  riigis.

3.   Seotud üksuseid võib meetme raames rahastada, kui nad asuvad liikmesriigis või
  assotsieerunud
  riigis.

3a.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles ta täpsustab iga mitteassotsieerunud kolmanda riigi puhul osalevatele üksustele liidu antud rahalise toetuse summa ja sama riigi poolt selle riigi tegevuses osalevatele liidu üksustele antud rahalise toetuse summa.

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20

Artikkel 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 20 | Artikkel 20 |
| Konkursid | Konkursid |
| 1.   Kõigi meetmete puhul
  , välja arvatud EIC Pathfinderist rahastatavate üleminekutegevuse puhul,
  lisatakse töökavasse konkursside sisu. | 1.   Kõigi meetmete puhul lisatakse töökavasse konkursside sisu. |
| | Tööprogrammis selgitatakse, miks teatud meedet tuleb rahastada, viidates konkreetsete eelmiste projektide tulemustele ning teaduse, tehnika ja innovatsiooni olukorrale riigis, liidus ja rahvusvahelisel tasandil, ning asjakohastele poliitilistele, turualastele ja ühiskondlikele arengutendentsidele. |
| 2.
     
  EIC Pathfinderi üleminekutegevused: | |
| (a) | konkursside algatamine ja sisu määratakse kindlaks, võttes arvesse meetmete portfelliga seotud tööprogrammiga kehtestatud eesmärke ja eelarvet; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 20

Artikkel 20

Konkursid

Konkursid

1.   Kõigi meetmete puhul
  , välja arvatud EIC Pathfinderist rahastatavate üleminekutegevuse puhul,
  lisatakse töökavasse konkursside sisu.

1.   Kõigi meetmete puhul lisatakse töökavasse konkursside sisu.

Tööprogrammis selgitatakse, miks teatud meedet tuleb rahastada, viidates konkreetsete eelmiste projektide tulemustele ning teaduse, tehnika ja innovatsiooni olukorrale riigis, liidus ja rahvusvahelisel tasandil, ning asjakohastele poliitilistele, turualastele ja ühiskondlikele arengutendentsidele.

Tööprogrammis selgitatakse, miks teatud meedet tuleb rahastada, viidates konkreetsete eelmiste projektide tulemustele ning teaduse, tehnika ja innovatsiooni olukorrale riigis, liidus ja rahvusvahelisel tasandil, ning asjakohastele poliitilistele, turualastele ja ühiskondlikele arengutendentsidele.

2.
     
  EIC Pathfinderi üleminekutegevused:

(a)

(a)

konkursside algatamine ja sisu määratakse kindlaks, võttes arvesse meetmete portfelliga seotud tööprogrammiga kehtestatud eesmärke ja eelarvet;

konkursside algatamine ja sisu määratakse kindlaks, võttes arvesse meetmete portfelliga seotud tööprogrammiga kehtestatud eesmärke ja eelarvet;

| (b) | kiireloomuliste koordineerimis- ja toetusmeetmete elluviimiseks, et tugevdada projektide portfelli kuuluvaid toetusesaajaid või hinnata võimalikku võrsefirmat või võimalikku turgu loovat innovatsiooni, võib ilma konkursita anda kindlamääralisi toetusi, mille suurus ei ületa 50 000 eurot. |
| --- | --- |

(b)

(b)

kiireloomuliste koordineerimis- ja toetusmeetmete elluviimiseks, et tugevdada projektide portfelli kuuluvaid toetusesaajaid või hinnata võimalikku võrsefirmat või võimalikku turgu loovat innovatsiooni, võib ilma konkursita anda kindlamääralisi toetusi, mille suurus ei ületa 50 000 eurot.

kiireloomuliste koordineerimis- ja toetusmeetmete elluviimiseks, et tugevdada projektide portfelli kuuluvaid toetusesaajaid või hinnata võimalikku võrsefirmat või võimalikku turgu loovat innovatsiooni, võib ilma konkursita anda kindlamääralisi toetusi, mille suurus ei ületa 50 000 eurot.

3.   Kui see on konkursside eesmärkide saavutamiseks vajalik, võib konkursse piirata, et töötada välja täiendavaid meetmeid või lisada olemasolevatele meetmetele täiendavaid partnereid.

3.   Kui see on konkursside eesmärkide saavutamiseks vajalik, võib konkursse piirata, et töötada välja täiendavaid meetmeid või lisada olemasolevatele meetmetele täiendavaid partnereid.

4.   Konkurss ei ole nõutud selliste koordineerimis- ja toetusmeetmete või programmi kaasrahastamismeetmete puhul:

4.   Konkurss ei ole nõutud selliste koordineerimis- ja toetusmeetmete või programmi kaasrahastamismeetmete puhul:

| (a) | mille viivad läbi Teadusuuringute Ühiskeskus või tööprogrammis kindlaksmääratud õigussubjektid ja |
| --- | --- |

(a)

mille viivad läbi Teadusuuringute Ühiskeskus või tööprogrammis kindlaksmääratud õigussubjektid ja

| a) | mille viivad läbi Teadusuuringute Ühiskeskus või tööprogrammis kindlaksmääratud õigussubjektid ja |
| --- | --- |

a)

mille viivad läbi Teadusuuringute Ühiskeskus või tööprogrammis kindlaksmääratud õigussubjektid ja

| (b) | mis ei kuulu konkursi valdkonda. |
| --- | --- |

(b)

mis ei kuulu konkursi valdkonda.

| b) | mis ei kuulu konkursi valdkonda. |
| --- | --- |

b)

mis ei kuulu konkursi valdkonda.

5.   Tööprogrammis määratakse kindlaks konkursikutsed, millele antakse kvaliteedimärgis. Taotleja eelneval loal võib teavet taotluse ja hindamise kohta jagada huvitatud rahastamisasutustega, tingimusel et sõlmitakse konfidentsiaalsuslepingud.

5.   Tööprogrammis määratakse kindlaks konkursikutsed, millele antakse kvaliteedimärgis. Taotleja eelneval loal võib teavet taotluse ja hindamise kohta jagada huvitatud rahastamisasutustega, tingimusel et sõlmitakse konfidentsiaalsuslepingud.

5a.
     
  Ülepakkumise probleemi lahendamiseks võib komisjon teatavatele konkursikutsetele kohaldada kaheetapilist hindamismenetlust.

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21

Artikkel 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 21 | Artikkel 21 |
| Ühised konkursid | Ühised konkursid |
| Komisjon või rahastamisasutus võib esitada ühise konkursikutse koos: | Komisjon või rahastamisasutus võib esitada ühise konkursikutse koos: |
| (a) | kolmandate riikide, sealhulgas nende teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide või -asutustega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 21

Artikkel 21

Ühised konkursid

Ühised konkursid

Komisjon või rahastamisasutus võib esitada ühise konkursikutse koos:

Komisjon või rahastamisasutus võib esitada ühise konkursikutse koos:

(a)

kolmandate riikide, sealhulgas nende teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide või -asutustega;

| a) | kolmandate riikide, sealhulgas nende teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide või -asutustega; |
| --- | --- |

a)

kolmandate riikide, sealhulgas nende teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide või -asutustega;

| (b) | rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

(b)

rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| b) | rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

b)

rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| (c) | mittetulunduslike õigussubjektidega. |
| --- | --- |

(c)

mittetulunduslike õigussubjektidega.

| c) | mittetulunduslike õigussubjektidega. |
| --- | --- |

c)

mittetulunduslike õigussubjektidega.

Ühise konkursi puhul
  kehtestatakse
  projektide valimiseks ja hindamiseks ühised menetlused. Need menetlused hõlmavad tasakaalustatud ekspertide rühma, kuhu kumbki pool nimetab eksperdid.

kehtestatakse

Ühise konkursi puhul
  peavad taotlevad konsortsiumid vastama käesoleva määruse artiklis 18 sätestatud nõuetele ning
  projektide valimiseks ja hindamiseks
  kehtestatakse
  ühised menetlused. Need menetlused hõlmavad tasakaalustatud ekspertide rühma, kuhu kumbki pool nimetab eksperdid.

peavad taotlevad konsortsiumid vastama käesoleva määruse artiklis 18 sätestatud nõuetele ning

kehtestatakse

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22

Artikkel 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 22 | Artikkel 22 |
| Kommertskasutusele eelnev hange ja innovaatiliste lahenduste hange | Kommertskasutusele eelnev hange ja innovaatiliste lahenduste hange |
| 1.   Meetmete hulka võivad kuuluda või nende peamiseks eesmärgiks olla kommertskasutusele eelnevad hanked või uuenduslike lahenduste riigihanked, mida teevad direktiivides 2014/24/EL, (31) 2014/25/EL (32) ja 2009/81/EÜ (33) määratletud avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad. | 1.   Meetmete hulka võivad kuuluda või nende peamiseks eesmärgiks olla kommertskasutusele eelnevad hanked või uuenduslike lahenduste riigihanked, mida teevad direktiivides 2014/24/EL, (31) 2014/25/EL (32) ja 2009/81/EÜ (33) määratletud avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad. |
| 2.   Hankemenetlused: | 2.   Hankemenetlused: |
| (a) | peavad vastama läbipaistvuse, mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise, usaldusväärse finantsjuhtimise, proportsionaalsuse ja konkurentsieeskirjade põhimõtetele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 22

Artikkel 22

Kommertskasutusele eelnev hange ja innovaatiliste lahenduste hange

Kommertskasutusele eelnev hange ja innovaatiliste lahenduste hange

1.   Meetmete hulka võivad kuuluda või nende peamiseks eesmärgiks olla kommertskasutusele eelnevad hanked või uuenduslike lahenduste riigihanked, mida teevad direktiivides 2014/24/EL, (31) 2014/25/EL (32) ja 2009/81/EÜ (33) määratletud avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad.

1.   Meetmete hulka võivad kuuluda või nende peamiseks eesmärgiks olla kommertskasutusele eelnevad hanked või uuenduslike lahenduste riigihanked, mida teevad direktiivides 2014/24/EL, (31) 2014/25/EL (32) ja 2009/81/EÜ (33) määratletud avaliku sektori või võrgustiku sektori hankijad.

2.   Hankemenetlused:

2.   Hankemenetlused:

(a)

peavad vastama läbipaistvuse, mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise, usaldusväärse finantsjuhtimise, proportsionaalsuse ja konkurentsieeskirjade põhimõtetele;

| a) | peavad vastama läbipaistvuse, mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise, usaldusväärse finantsjuhtimise, proportsionaalsuse ja konkurentsieeskirjade põhimõtetele; |
| --- | --- |

a)

peavad vastama läbipaistvuse, mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise, usaldusväärse finantsjuhtimise, proportsionaalsuse ja konkurentsieeskirjade põhimõtetele;

| (b) | kommertskasutusele eelneva hanke puhul võib ette näha konkreetsed tingimused, nt piirata hankemenetluse alla kuuluva tegevuse teostamise koha liikmesriikide ja assotsieerunud riikide territooriumiga; |
| --- | --- |

(b)

kommertskasutusele eelneva hanke puhul võib ette näha konkreetsed tingimused, nt piirata hankemenetluse alla kuuluva tegevuse teostamise koha liikmesriikide ja assotsieerunud riikide territooriumiga;

| b) | kommertskasutusele eelneva hanke puhul võib
  kasutada lihtsustatud ja/või kiirendatud menetlust ning võib
  ette näha konkreetsed tingimused, nt piirata hankemenetluse alla kuuluva tegevuse teostamise koha liikmesriikide ja assotsieerunud riikide territooriumiga; |
| --- | --- |

b)

kommertskasutusele eelneva hanke puhul võib
  kasutada lihtsustatud ja/või kiirendatud menetlust ning võib
  ette näha konkreetsed tingimused, nt piirata hankemenetluse alla kuuluva tegevuse teostamise koha liikmesriikide ja assotsieerunud riikide territooriumiga;

kasutada lihtsustatud ja/või kiirendatud menetlust ning võib

| (c) | ühe ja sama menetluse käigus võib lubada sõlmida mitu lepingut (hulgihange) ning |
| --- | --- |

(c)

ühe ja sama menetluse käigus võib lubada sõlmida mitu lepingut (hulgihange) ning

| c) | ühe ja sama menetluse käigus võib lubada sõlmida mitu lepingut (hulgihange) ning |
| --- | --- |

c)

ühe ja sama menetluse käigus võib lubada sõlmida mitu lepingut (hulgihange) ning

| (d) | näevad ette hankelepingute sõlmimise pakkuja või pakkujatega, kes teeb/teevad parima hinna ja kvaliteedi suhtega pakkumise, tagades samas huvide konflikti puudumise. |
| --- | --- |

(d)

näevad ette hankelepingute sõlmimise pakkuja või pakkujatega, kes teeb/teevad parima hinna ja kvaliteedi suhtega pakkumise, tagades samas huvide konflikti puudumise.

| d) | näevad ette hankelepingute sõlmimise pakkuja või pakkujatega, kes teeb/teevad parima hinna ja kvaliteedi suhtega pakkumise, tagades samas huvide konflikti puudumise. |
| --- | --- |

d)

näevad ette hankelepingute sõlmimise pakkuja või pakkujatega, kes teeb/teevad parima hinna ja kvaliteedi suhtega pakkumise, tagades samas huvide konflikti puudumise.

3.   Kommertskasutusele eelneva hanke raames tulemused saanud töövõtjal on vähemalt kaasnevad intellektuaalomandi õigused. Hankijatel on tasuta kasutusõigused
  vähemalt
  tulemuste kasutamiseks nende endi jaoks
  ja õigus anda või osalevatelt töövõtjatelt nõuda, et need annaksid kolmandatele isikutele lihtlitsentse, et nad saaksid õiglastel ja mõistlikel tingimustel kasutada tulemusi hankija heaks, kuid ilma õigusteta anda all-litsentse
  . Kui töövõtja ei suuda kasutada tulemusi kaubanduslikel eesmärkidel teatava aja jooksul pärast kommertskasutusele eelneva hanke toimumist, nagu on kindlaks määratud toetuslepingus, võib hankija nõuda tulemuste omandilise kuuluvuse üleandmist hankijale.

3.   Kommertskasutusele eelneva hanke raames tulemused saanud töövõtjal on vähemalt kaasnevad intellektuaalomandi õigused. Hankijatel on tasuta kasutusõigused tulemuste kasutamiseks nende endi jaoks. Kui töövõtja ei suuda kasutada tulemusi kaubanduslikel eesmärkidel teatava aja jooksul pärast kommertskasutusele eelneva hanke toimumist, nagu on kindlaks määratud toetuslepingus,
  konsulteerib hankija töövõtjaga ja uurib välja, miks kasutamist ei ole toimunud. Pärast konsulteerimist
  võib hankija nõuda tulemuste omandilise kuuluvuse üleandmist hankijale.

3a.
     
  Innovatiivsete lahenduste riigihangete lepingutes võib sätestada erisätted omandilise kuuluvuse, juurdepääsuõiguse ja litsentsimise kohta.

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23

Artikkel 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 23 | välja jäetud |
| Kumulatiivne rahastamine | |
| Meede, mis on saanud toetust mõne muu liidu programmi alusel, võib saada toetust ka käesoleva programmi alusel, tingimusel, et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Iga meedet toetava liidu programmi reegleid kohaldatakse sellest programmist meetme jaoks antud toetuse suhtes. Kumulatiivse rahastamise maht ei tohi ületada meetme rahastamiskõlblike kulude kogusummat ning liidu eri programmidest antava toetuse võib arvutada proportsionaalselt kooskõlas toetuse tingimusi käsitlevate dokumentidega. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 23

Artikkel 23

välja jäetud

välja jäetud

Kumulatiivne rahastamine

Kumulatiivne rahastamine

Meede, mis on saanud toetust mõne muu liidu programmi alusel, võib saada toetust ka käesoleva programmi alusel, tingimusel, et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Iga meedet toetava liidu programmi reegleid kohaldatakse sellest programmist meetme jaoks antud toetuse suhtes. Kumulatiivse rahastamise maht ei tohi ületada meetme rahastamiskõlblike kulude kogusummat ning liidu eri programmidest antava toetuse võib arvutada proportsionaalselt kooskõlas toetuse tingimusi käsitlevate dokumentidega.

Meede, mis on saanud toetust mõne muu liidu programmi alusel, võib saada toetust ka käesoleva programmi alusel, tingimusel, et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Iga meedet toetava liidu programmi reegleid kohaldatakse sellest programmist meetme jaoks antud toetuse suhtes. Kumulatiivse rahastamise maht ei tohi ületada meetme rahastamiskõlblike kulude kogusummat ning liidu eri programmidest antava toetuse võib arvutada proportsionaalselt kooskõlas toetuse tingimusi käsitlevate dokumentidega.

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – pealkiri

Artikkel 24 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Valikukriteeriumid | Taotlejate finantssuutlikkus |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Valikukriteeriumid

Valikukriteeriumid

Taotlejate finantssuutlikkus

Taotlejate finantssuutlikkus

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25

Artikkel 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 25 | Artikkel 25 |
| Hindamiskriteeriumid | Valiku- ja
  hindamiskriteeriumid |
| 1.   Ettepanekut hinnatakse järgmiste toetuse andmise kriteeriumide alusel: | 1.   Ettepanekut hinnatakse järgmiste toetuse andmise kriteeriumide alusel: |
| (a) | tipptase; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 25

Artikkel 25

Hindamiskriteeriumid

Valiku- ja
  hindamiskriteeriumid

Valiku- ja

1.   Ettepanekut hinnatakse järgmiste toetuse andmise kriteeriumide alusel:

1.   Ettepanekut hinnatakse järgmiste toetuse andmise kriteeriumide alusel:

(a)

tipptase;

| a) | tipptase; |
| --- | --- |

a)

tipptase;

| (b) | mõju; |
| --- | --- |

(b)

mõju;

| b) | mõju; |
| --- | --- |

b)

mõju;

| (c) | rakendamise kvaliteet ja tõhusus. |
| --- | --- |

(c)

rakendamise kvaliteet ja tõhusus.

| c) | rakendamise kvaliteet ja tõhusus. |
| --- | --- |

c)

rakendamise kvaliteet ja tõhusus.

2.   Euroopa Teadusnõukogu eesliiniuuringute taotluste suhtes kohaldatakse üksnes lõike 1 punktis a osutatud kriteeriumi.

2.   Euroopa Teadusnõukogu eesliiniuuringute taotluste suhtes kohaldatakse üksnes lõike 1 punktis a osutatud kriteeriumi.
  Ainult juhul, kui kaks või enam tipptasemel projekti on pingereas võrdsel kohal, otsustatakse nendevaheline erinevus lõike 1 punktis b või c osutatud kriteeriumide alusel.

3.   Tööprogrammis sätestatakse täiendavad üksikasjad lõikes 1 sätestatud toetuse andmise kriteeriumide kohaldamise kohta
  ning selles võib kindlaks määrata koefitsiendid ja künnised
  .

3.   Tööprogrammis sätestatakse täiendavad üksikasjad lõikes 1 sätestatud toetuse andmise kriteeriumide kohaldamise kohta
  , sealhulgas võimalikud koefitsiendid, künnised ja eeskirjad võrdväärsete ettepanekute käsitlemiseks, võttes arvesse konkursikutse eesmärke. Võrdväärsete ettepanekute käsitlemise tingimused võivad hõlmata muu hulgas järgmisi kriteeriume: VKEd, sugu, osalevate riikide ringi laiendamine.

3a.
     
  Komisjon arvestab võimalusega kasutada kaheetapilist taotluste esitamise menetlust ja võimaluse korral võib anonüümseks muudetud ettepanekuid hinnata hindamise esimese etapi käigus lõikes 1 osutatud hindamiskriteeriumide alusel.

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26

Artikkel 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 26 | Artikkel 26 |
| Hindamine | Hindamine |
| 1.   Projektiettepanekuid hindab hindamiskomitee, mis
  võib: | 1.   Projektiettepanekuid hindab hindamiskomitee, mis |
| — | koosneda täielikult või osaliselt
  sõltumatutest välisekspertidest; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 26

Artikkel 26

Hindamine

Hindamine

1.   Projektiettepanekuid hindab hindamiskomitee, mis
  võib:

1.   Projektiettepanekuid hindab hindamiskomitee, mis

—

koosneda täielikult või osaliselt
  sõltumatutest välisekspertidest;

koosneda täielikult või osaliselt

| — | koosneb
  sõltumatutest välisekspertidest. |
| --- | --- |

—

koosneb
  sõltumatutest välisekspertidest.

koosneb

| — | koosneda
  finantsmääruse artiklis 150 osutatud liidu institutsioonide ja asutuste
  esindajatest
  . |
| --- | --- |

—

koosneda
  finantsmääruse artiklis 150 osutatud liidu institutsioonide ja asutuste
  esindajatest
  .

koosneda

esindajatest

EIC ja missioonide puhul võivad hindamiskomiteesse kuuluda ka
  finantsmääruse artiklis 150 osutatud liidu institutsioonide ja asutuste
  esindajad
  .

EIC ja missioonide puhul võivad hindamiskomiteesse kuuluda ka

esindajad

Hindamiskomisjoni võivad abistada sõltumatud eksperdid.

Hindamiskomisjoni võivad abistada sõltumatud eksperdid.

2.   Vajaduse korral reastab hindamiskomisjon kohaldatavad künnised ületavad taotlused vastavalt:

2.   Vajaduse korral reastab hindamiskomisjon kohaldatavad künnised ületavad taotlused vastavalt:

| — | hindamispunktidele; |
| --- | --- |

—

hindamispunktidele;

| — | hindamispunktidele; |
| --- | --- |

—

hindamispunktidele;

| — | nende panusele konkreetsete poliitiliste eesmärkide saavutamisse, sealhulgas järjepideva projektide portfelli loomisesse. |
| --- | --- |

—

nende panusele konkreetsete poliitiliste eesmärkide saavutamisse, sealhulgas järjepideva projektide portfelli loomisesse.

| — | nende panusele konkreetsete poliitiliste eesmärkide saavutamisse, sealhulgas järjepideva projektide portfelli loomisesse. |
| --- | --- |

—

nende panusele konkreetsete poliitiliste eesmärkide saavutamisse, sealhulgas järjepideva projektide portfelli loomisesse.

Hindamiskomisjon võib
  teha ka
  ettepanekuid projektiettepanekute
  oluliseks
  kohandamiseks niivõrd, kuivõrd see on vajalik portfelli järjepidevuseks.

teha ka

oluliseks

Hindamiskomisjon võib
  üksnes erandkorras ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel teha
  ettepanekuid projektiettepanekute kohandamiseks niivõrd, kuivõrd see on vajalik portfelli järjepidevuseks.

üksnes erandkorras ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel teha

2a.
     
  Hindamise käigus välditakse igasugust huvide konflikti ja mainest johtuvat kallutatust. Hindamiskriteeriumide ja projektiettepanekule punktide andmise puhul tagatakse läbipaistvus.

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27

Artikkel 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 27 | Artikkel 27 |
| Hindamise läbivaatamise kord | Hindamise läbivaatamise kord
  , päringud ja kaebused |
| 1.   Taotleja võib nõuda hindamise läbivaatamist, kui ta leiab, et kehtivat hindamismenetlust ei ole tema ettepaneku suhtes õigesti kohaldatud. | 1.   Taotleja võib nõuda hindamise läbivaatamist, kui ta leiab, et kehtivat hindamismenetlust ei ole tema ettepaneku suhtes õigesti kohaldatud. |
| 2.   Hindamise läbivaatamine hõlmab ainult hindamise menetluslikke aspekte, mitte ettepaneku sisu hindamist. | 2.   Hindamise läbivaatamine hõlmab ainult hindamise menetluslikke aspekte, mitte ettepaneku sisu hindamist. |
| | 2a.
     
  Läbivaatamistaotlus on seotud konkreetse ettepanekuga ja see esitatakse 30 päeva jooksul alates hindamistulemuste teatamisest. Läbivaatamiskomisjon koosneb esimehest ja esindajatest, kes ei olnud konkursiga seotud. Läbivaatamiskomisjon otsustab, kas ettepanekut tuleb uuesti hinnata või esimene hinnang kinnitada. Seda tehakse põhjendamatu viivituseta, seadmata ohtu valituks osutumise võimalusi. |
| 3.   Hindamise läbivaatamine ei tohi lükata edasi nende ettepanekute valikumenetlust, mis ei kuulu läbivaatamisele. | 3.   Hindamise läbivaatamine ei tohi lükata edasi nende ettepanekute valikumenetlust, mis ei kuulu läbivaatamisele. |
| | 3a.
     
  Komisjon tagab korra, mille alusel osalejad saavad vahetult esitada päringuid ja kaebusi programmis „Euroopa horisont“ osalemise kohta. Teave päringute või kaebuste esitamise kohta tehakse veebis kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 27

Artikkel 27

Hindamise läbivaatamise kord

Hindamise läbivaatamise kord
  , päringud ja kaebused

, päringud ja kaebused

1.   Taotleja võib nõuda hindamise läbivaatamist, kui ta leiab, et kehtivat hindamismenetlust ei ole tema ettepaneku suhtes õigesti kohaldatud.

1.   Taotleja võib nõuda hindamise läbivaatamist, kui ta leiab, et kehtivat hindamismenetlust ei ole tema ettepaneku suhtes õigesti kohaldatud.

2.   Hindamise läbivaatamine hõlmab ainult hindamise menetluslikke aspekte, mitte ettepaneku sisu hindamist.

2.   Hindamise läbivaatamine hõlmab ainult hindamise menetluslikke aspekte, mitte ettepaneku sisu hindamist.

2a.
     
  Läbivaatamistaotlus on seotud konkreetse ettepanekuga ja see esitatakse 30 päeva jooksul alates hindamistulemuste teatamisest. Läbivaatamiskomisjon koosneb esimehest ja esindajatest, kes ei olnud konkursiga seotud. Läbivaatamiskomisjon otsustab, kas ettepanekut tuleb uuesti hinnata või esimene hinnang kinnitada. Seda tehakse põhjendamatu viivituseta, seadmata ohtu valituks osutumise võimalusi.

3.   Hindamise läbivaatamine ei tohi lükata edasi nende ettepanekute valikumenetlust, mis ei kuulu läbivaatamisele.

3.   Hindamise läbivaatamine ei tohi lükata edasi nende ettepanekute valikumenetlust, mis ei kuulu läbivaatamisele.

3a.
     
  Komisjon tagab korra, mille alusel osalejad saavad vahetult esitada päringuid ja kaebusi programmis „Euroopa horisont“ osalemise kohta. Teave päringute või kaebuste esitamise kohta tehakse veebis kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28

Artikkel 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 28 | Artikkel 28 |
| Ajavahemik taotluse esitamisest toetuse määramiseni | Ajavahemik taotluse esitamisest toetuse määramiseni |
| 1.   Erandina finantsmääruse artikli 194 lõike 2 esimesest lõigust kohaldatakse järgmisi ajavahemikke: | 1.   Erandina finantsmääruse artikli 194 lõike 2 esimesest lõigust kohaldatakse järgmisi ajavahemikke: |
| (a) | kõigi taotlejate teavitamiseks nende taotluse hindamise tulemustest maksimaalselt viis kuud alates täielike ettepanekute esitamise tähtpäevast; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 28

Artikkel 28

Ajavahemik taotluse esitamisest toetuse määramiseni

Ajavahemik taotluse esitamisest toetuse määramiseni

1.   Erandina finantsmääruse artikli 194 lõike 2 esimesest lõigust kohaldatakse järgmisi ajavahemikke:

1.   Erandina finantsmääruse artikli 194 lõike 2 esimesest lõigust kohaldatakse järgmisi ajavahemikke:

(a)

kõigi taotlejate teavitamiseks nende taotluse hindamise tulemustest maksimaalselt viis kuud alates täielike ettepanekute esitamise tähtpäevast;

| a) | kõigi taotlejate teavitamiseks nende taotluse hindamise tulemustest maksimaalselt viis kuud alates täielike ettepanekute esitamise tähtpäevast; |
| --- | --- |

a)

kõigi taotlejate teavitamiseks nende taotluse hindamise tulemustest maksimaalselt viis kuud alates täielike ettepanekute esitamise tähtpäevast;

| (b) | toetuslepingute sõlmimiseks taotlejatega maksimaalselt kaheksa kuud alates täielike ettepanekute esitamise tähtpäevast. |
| --- | --- |

(b)

toetuslepingute sõlmimiseks taotlejatega maksimaalselt kaheksa kuud alates täielike ettepanekute esitamise tähtpäevast.

| b) | toetuslepingute sõlmimiseks taotlejatega maksimaalselt kaheksa kuud alates täielike ettepanekute esitamise tähtpäevast; |
| --- | --- |

b)

toetuslepingute sõlmimiseks taotlejatega maksimaalselt kaheksa kuud alates täielike ettepanekute esitamise tähtpäevast;

| ba) | teadusuuringute ja innovatsiooni kiirtee raames sõlmitavateks eritoetusteks maksimaalselt kuus kuud alates täielike ettepanekute esitamise tähtpäevast. |
| --- | --- |

ba)

ba)

teadusuuringute ja innovatsiooni kiirtee raames sõlmitavateks eritoetusteks maksimaalselt kuus kuud alates täielike ettepanekute esitamise tähtpäevast.

teadusuuringute ja innovatsiooni kiirtee raames sõlmitavateks eritoetusteks maksimaalselt kuus kuud alates täielike ettepanekute esitamise tähtpäevast.

Ajavahemik taotluse esitamisest toetuse määramiseni ei tohi mõjutada hindamise kvaliteeti.

Ajavahemik taotluse esitamisest toetuse määramiseni ei tohi mõjutada hindamise kvaliteeti.

2.   EIC tööprogrammis võib kehtestada lühemaid ajavahemikke.

2.   EIC tööprogrammis võib kehtestada lühemaid ajavahemikke.

3.   Lisaks finantsmääruse artikli 194 lõike 2 teises lõigus sätestatud eranditele võib lõikes 1 osutatud ajavahemikke ületada ERC meetmete puhul, missioonide puhul ja juhul, kui meetmed esitatakse eetika- või julgeolekuhinnangu saamiseks.

3.   Lisaks finantsmääruse artikli 194 lõike 2 teises lõigus sätestatud eranditele võib lõikes 1 osutatud ajavahemikke ületada ERC meetmete puhul, missioonide puhul ja juhul, kui meetmed esitatakse eetika- või julgeolekuhinnangu saamiseks.

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29

Artikkel 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 29 | Artikkel 29 |
| Toetuse kasutamine | Toetuse kasutamine |
| 1.   Kui toetusesaaja ei täida meetme tehnilise rakendamisega seotud kohustusi, peavad neid kohustusi täitma teised toetusesaajad ilma liidu lisarahastamiseta, välja arvatud juhul, kui nad on sellest kohustusest selgesõnaliselt vabastatud. Iga toetusesaaja finantsvastutus piirdub tema enda võlaga, mille suhtes kohaldatakse vastastikust kindlustusmehhanismi käsitlevaid sätteid. | 1.   Kui toetusesaaja ei täida meetme tehnilise rakendamisega seotud kohustusi, peavad neid kohustusi täitma teised toetusesaajad ilma liidu lisarahastamiseta, välja arvatud juhul, kui nad on sellest kohustusest selgesõnaliselt vabastatud. Iga toetusesaaja finantsvastutus piirdub tema enda võlaga, mille suhtes kohaldatakse vastastikust kindlustusmehhanismi käsitlevaid sätteid. |
| 2.   Toetuslepinguga võidakse kehtestada vahe-eesmärgid ja nendega seotud eelmaksed. Kui vahe-eesmärgid on täitmata, võib meetme peatada, muuta või lõpetada. | 2.   Toetuslepinguga võidakse kehtestada vahe-eesmärgid ja nendega seotud eelmaksed. Kui vahe-eesmärgid on täitmata, võib meetme
  sõltumatute ekspertide hinnangu alusel
  peatada,
  seda
  muuta või
  parandusmeetme puudumise korral selle
  lõpetada. |
| 3.   Meetme võib lõpetada ka siis, kui oodatud tulemused on tänu teaduslikele, tehnoloogilistele või majanduslikele põhjustele kaotanud oma asjakohasuse liidu jaoks, sealhulgas EIC ja missioonide puhul oma asjakohasuse meetmete portfelli osana. | 3.   Meetme võib lõpetada ka siis, kui oodatud tulemused
  ja/või vahe-eesmärgid
  on tänu teaduslikele, tehnoloogilistele või majanduslikele põhjustele kaotanud oma asjakohasuse
  nii
  liidu
  kui ka toetusesaaja
  jaoks, sealhulgas EIC ja missioonide puhul oma asjakohasuse meetmete portfelli osana.
  Enne meetme lõpetamise otsuse tegemist viib komisjon koos meetme koordinaatori ja vajaduse korral välisekspertidega läbi menetluse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 29

Artikkel 29

Toetuse kasutamine

Toetuse kasutamine

1.   Kui toetusesaaja ei täida meetme tehnilise rakendamisega seotud kohustusi, peavad neid kohustusi täitma teised toetusesaajad ilma liidu lisarahastamiseta, välja arvatud juhul, kui nad on sellest kohustusest selgesõnaliselt vabastatud. Iga toetusesaaja finantsvastutus piirdub tema enda võlaga, mille suhtes kohaldatakse vastastikust kindlustusmehhanismi käsitlevaid sätteid.

1.   Kui toetusesaaja ei täida meetme tehnilise rakendamisega seotud kohustusi, peavad neid kohustusi täitma teised toetusesaajad ilma liidu lisarahastamiseta, välja arvatud juhul, kui nad on sellest kohustusest selgesõnaliselt vabastatud. Iga toetusesaaja finantsvastutus piirdub tema enda võlaga, mille suhtes kohaldatakse vastastikust kindlustusmehhanismi käsitlevaid sätteid.

2.   Toetuslepinguga võidakse kehtestada vahe-eesmärgid ja nendega seotud eelmaksed. Kui vahe-eesmärgid on täitmata, võib meetme peatada, muuta või lõpetada.

2.   Toetuslepinguga võidakse kehtestada vahe-eesmärgid ja nendega seotud eelmaksed. Kui vahe-eesmärgid on täitmata, võib meetme
  sõltumatute ekspertide hinnangu alusel
  peatada,
  seda
  muuta või
  parandusmeetme puudumise korral selle
  lõpetada.

3.   Meetme võib lõpetada ka siis, kui oodatud tulemused on tänu teaduslikele, tehnoloogilistele või majanduslikele põhjustele kaotanud oma asjakohasuse liidu jaoks, sealhulgas EIC ja missioonide puhul oma asjakohasuse meetmete portfelli osana.

3.   Meetme võib lõpetada ka siis, kui oodatud tulemused
  ja/või vahe-eesmärgid
  on tänu teaduslikele, tehnoloogilistele või majanduslikele põhjustele kaotanud oma asjakohasuse
  nii
  liidu
  kui ka toetusesaaja
  jaoks, sealhulgas EIC ja missioonide puhul oma asjakohasuse meetmete portfelli osana.
  Enne meetme lõpetamise otsuse tegemist viib komisjon koos meetme koordinaatori ja vajaduse korral välisekspertidega läbi menetluse.

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30

Artikkel 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 30 | Artikkel 30 |
| Rahastamismäärad | Rahastamismäärad |
| 1.   Iga meetme puhul on sellest meetmest rahastatavate tegevuste jaoks ette nähtud ühtne rahastamismäär. Ülemmäär määratakse kindlaks tööprogrammis. | 1.   Iga meetme puhul on sellest meetmest rahastatavate tegevuste jaoks ette nähtud ühtne rahastamismäär. Ülemmäär
  meetme kohta
  määratakse kindlaks tööprogrammis. |
| 2.   Programm võib hüvitada kuni 100 % meetme abikõlblikest kogukuludest, välja arvatud: | 2.   Programm võib hüvitada kuni 100 % meetme abikõlblikest kogukuludest, välja arvatud: |
| (a) | innovatsioonimeetmete puhul: kuni 70 % kõigist abikõlblikest kuludest, välja arvatud mittetulunduslike õigussubjektide kulud, mille puhul programm võib hüvitada kuni 100 % kõigist abikõlblikest kuludest; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 30

Artikkel 30

Rahastamismäärad

Rahastamismäärad

1.   Iga meetme puhul on sellest meetmest rahastatavate tegevuste jaoks ette nähtud ühtne rahastamismäär. Ülemmäär määratakse kindlaks tööprogrammis.

1.   Iga meetme puhul on sellest meetmest rahastatavate tegevuste jaoks ette nähtud ühtne rahastamismäär. Ülemmäär
  meetme kohta
  määratakse kindlaks tööprogrammis.

2.   Programm võib hüvitada kuni 100 % meetme abikõlblikest kogukuludest, välja arvatud:

2.   Programm võib hüvitada kuni 100 % meetme abikõlblikest kogukuludest, välja arvatud:

(a)

innovatsioonimeetmete puhul: kuni 70 % kõigist abikõlblikest kuludest, välja arvatud mittetulunduslike õigussubjektide kulud, mille puhul programm võib hüvitada kuni 100 % kõigist abikõlblikest kuludest;

| a) | innovatsioonimeetmete puhul: kuni 70 % kõigist abikõlblikest kuludest, välja arvatud mittetulunduslike õigussubjektide kulud, mille puhul programm võib hüvitada kuni 100 % kõigist abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

a)

innovatsioonimeetmete puhul: kuni 70 % kõigist abikõlblikest kuludest, välja arvatud mittetulunduslike õigussubjektide kulud, mille puhul programm võib hüvitada kuni 100 % kõigist abikõlblikest kuludest;

| (b) | programmi
  kaasrahastamismeetmete puhul: vähemalt 30 % abikõlblikest kogukuludest ning nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kuni 70 % kõigist abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

(b)

programmi
  kaasrahastamismeetmete puhul: vähemalt 30 % abikõlblikest kogukuludest ning nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kuni 70 % kõigist abikõlblikest kuludest.

programmi

| b) | programmi
  kaasrahastamismeetmete puhul: vähemalt 30 % abikõlblikest kogukuludest ning nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kuni 70 % kõigist abikõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

b)

programmi
  kaasrahastamismeetmete puhul: vähemalt 30 % abikõlblikest kogukuludest ning nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kuni 70 % kõigist abikõlblikest kuludest.

programmi

3.   Käesolevas artiklis sätestatud rahastamismäärasid kohaldatakse ka selliste meetmete suhtes, mille puhul on kogu meetme või selle osa jaoks määratud kindlaks kindlamääraline makse, ühikuhinnal või ühekordsel summal põhinev makse.

3.   Käesolevas artiklis sätestatud rahastamismäärasid kohaldatakse ka selliste meetmete suhtes, mille puhul on kogu meetme või selle osa jaoks määratud kindlaks kindlamääraline makse, ühikuhinnal või ühekordsel summal põhinev makse.

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31

Artikkel 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 31 | Artikkel 31 |
| Kaudsed kulud | Kaudsed kulud |
| 1.   Kaudsete abikõlblike kulude kindlaksmääramisel kohaldatakse kindlamääralist makset, milleks on 25 % otsestest rahastamiskõlblikest kogukuludest, v.a alltöövõtuga seotud otsesed rahastamiskõlblikud kulud, rahaline toetus kolmandatele isikutele ning võimalikud ühikukulud või ühekordsed maksed, mis sisaldavad kaudseid kulusid. | 1.   Kaudsete abikõlblike kulude kindlaksmääramisel kohaldatakse kindlamääralist makset, milleks on 25 % otsestest rahastamiskõlblikest kogukuludest, v.a alltöövõtuga seotud otsesed rahastamiskõlblikud kulud, rahaline toetus kolmandatele isikutele ning võimalikud ühikukulud või ühekordsed maksed, mis sisaldavad kaudseid kulusid. |
| Kui see on asjakohane, arvutatakse ühikuhindades või ühekordsetes summades sisalduvad kaudsed kulud, kasutades lõikes 1 sätestatud kindlat määra, välja arvatud ettevõttesiseste kaupade ja teenuste ühikuhindade puhul, mis arvutatakse tegelike kulude alusel vastavalt toetusesaaja tavapärasele raamatupidamistavale. | Kui see on asjakohane, arvutatakse ühikuhindades või ühekordsetes summades sisalduvad kaudsed kulud, kasutades lõikes 1 sätestatud kindlat määra, välja arvatud ettevõttesiseste kaupade ja teenuste ühikuhindade puhul, mis arvutatakse tegelike kulude alusel
  , võttes arvesse jaotamispõhimõtteid,
  vastavalt toetusesaaja tavapärasele raamatupidamistavale. |
| 2.   Kui see on tööprogrammiga ette nähtud, võib kaudsed kulud deklareerida siiski ühekordse summana või ühikukuludena. | 2.   Kui see on tööprogrammiga ette nähtud, võib kaudsed kulud deklareerida siiski ühekordse summana või ühikukuludena. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 31

Artikkel 31

Kaudsed kulud

Kaudsed kulud

1.   Kaudsete abikõlblike kulude kindlaksmääramisel kohaldatakse kindlamääralist makset, milleks on 25 % otsestest rahastamiskõlblikest kogukuludest, v.a alltöövõtuga seotud otsesed rahastamiskõlblikud kulud, rahaline toetus kolmandatele isikutele ning võimalikud ühikukulud või ühekordsed maksed, mis sisaldavad kaudseid kulusid.

1.   Kaudsete abikõlblike kulude kindlaksmääramisel kohaldatakse kindlamääralist makset, milleks on 25 % otsestest rahastamiskõlblikest kogukuludest, v.a alltöövõtuga seotud otsesed rahastamiskõlblikud kulud, rahaline toetus kolmandatele isikutele ning võimalikud ühikukulud või ühekordsed maksed, mis sisaldavad kaudseid kulusid.

Kui see on asjakohane, arvutatakse ühikuhindades või ühekordsetes summades sisalduvad kaudsed kulud, kasutades lõikes 1 sätestatud kindlat määra, välja arvatud ettevõttesiseste kaupade ja teenuste ühikuhindade puhul, mis arvutatakse tegelike kulude alusel vastavalt toetusesaaja tavapärasele raamatupidamistavale.

Kui see on asjakohane, arvutatakse ühikuhindades või ühekordsetes summades sisalduvad kaudsed kulud, kasutades lõikes 1 sätestatud kindlat määra, välja arvatud ettevõttesiseste kaupade ja teenuste ühikuhindade puhul, mis arvutatakse tegelike kulude alusel
  , võttes arvesse jaotamispõhimõtteid,
  vastavalt toetusesaaja tavapärasele raamatupidamistavale.

, võttes arvesse jaotamispõhimõtteid,

2.   Kui see on tööprogrammiga ette nähtud, võib kaudsed kulud deklareerida siiski ühekordse summana või ühikukuludena.

2.   Kui see on tööprogrammiga ette nähtud, võib kaudsed kulud deklareerida siiski ühekordse summana või ühikukuludena.

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32

Artikkel 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 32 | Artikkel 32 |
| Rahastamiskõlblikud kulud | Rahastamiskõlblikud kulud |
| 1.   Lisaks finantsmääruse artiklis 197 sätestatud kriteeriumidele on projektipõhise hüvitisega toetusesaajate personalikulud rahastamiskõlblikud kuni selles ulatuses, mida inimesele makstakse töö eest sarnastes riiklike skeemide raames rahastatud projektides. | 1.   Lisaks finantsmääruse artiklis 197 sätestatud kriteeriumidele on projektipõhise hüvitisega toetusesaajate personalikulud rahastamiskõlblikud kuni selles ulatuses, mida inimesele makstakse töö eest sarnastes riiklike skeemide raames rahastatud projektides.
  Tööjõu tunnitasud laienemismeetmete tingimustele vastavates liikmesriikides on käesoleva programmi kestuse vältel rahastamiskõlblikud tasemel, mis on 1,25 -kordne riiklik tunnitasu, mida kohaldatakse riiklike kavade alusel rahastatavate teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniprojektide puhul. |
| Projektipõhine hüvitis on hüvitis, mis on seotud isiku osalemisega projektides, on osa toetusesaaja tavapärasest tasustamistavast ja seda makstakse järjepidevalt. | Projektipõhine hüvitis on hüvitis, mis on seotud isiku osalemisega projektides, on osa toetusesaaja tavapärasest tasustamistavast ja seda makstakse järjepidevalt. |
| 2.   Erandina finantsmääruse artikli 190 lõikest 1 on kolmandate isikute poolt mitterahaliste sissemaksete kaudu kättesaadavaks tehtud ressursside kulud rahastamiskõlblikud kuni kolmanda poole otseste abikõlblike kulude ulatuses. | 2.   Erandina finantsmääruse artikli 190 lõikest 1 on kolmandate isikute poolt mitterahaliste sissemaksete kaudu kättesaadavaks tehtud ressursside kulud rahastamiskõlblikud kuni kolmanda poole otseste abikõlblike kulude ulatuses. |
| 3.   Erandina finantsmääruse artiklist 192 ei käsitata tulemuste kasutamisest saadud tulu meetme tuludena. | 3.   Erandina finantsmääruse artiklist 192 ei käsitata tulemuste kasutamisest saadud tulu meetme tuludena. |
| | 3a.
     
  Toetusesaajad võivad kasutada meetmega seoses kantud kulude kindlaksmääramisel ja deklareerimisel oma tavapäraseid raamatupidamistavasid. Toetuse usaldusväärse haldamise tagamiseks võib komisjon sätestada piiratud arvu täiendavaid rahastamiskõlblikkuse tingimusi. Komisjon ei tohi tagasi lükata kuluarvestustavasid, kui nende tulemused ei erine komisjoni arvutatud tulemustest ja kui need kaitsevad samal määral liidu finantshuve. |
| 4.   Erandina finantsmääruse artikli 203 lõikest 4 on lõppmakse tegemisel kohustuslik esitada
  raamatupidamismetoodika
  õigsust kinnitav tõend, kui summa, mis on deklareeritud tegelike kuludena ja tavapäraste kuluarvestustavade kohaselt arvutatud ühikuhindadena on 325 000 eurot või rohkem. | 4.   Erandina finantsmääruse artikli 203 lõikest 4 on lõppmakse tegemisel kohustuslik esitada
  raamatupidamisaruannete
  õigsust kinnitav tõend, kui summa, mis on deklareeritud tegelike kuludena ja tavapäraste kuluarvestustavade kohaselt arvutatud ühikuhindadena on 325 000 eurot või rohkem. |
| | Raamatupidamisaruannete kohta võib tõendi väljastada pädev ja sõltumatu ametiisik, kellele asjaomased riiklikud ametiasutused on andnud toetusesaaja auditeerimise õiguse, või sõltumatu audiitor, kelle kvalifikatsioon võimaldab viia läbi raamatupidamisdokumentide kohustuslikku auditit kooskõlas direktiiviga 2006/43/EÜ. |
| | 4a.
     
  Erandina finantsmääruse artikli 186 lõikest 1 suurendatakse Marie Skłodowska-Curie meetmete koolitus- ja liikuvustegevuse puhul ja üksnes toetuslepingu täitmise aegse rasedus- ja sünnituspuhkuse või vanemapuhkuse korral toetuse maksimumsummat teadlasele makstavate puhkusehüvitiste võrra. |
| | 4b.
     
  Kulud, mis tulenevad teadusandmete vastutustundlikust haldamisest kooskõlas nn FAIR-põhimõttega (leitavus, juurdepääsetavus, koostalitlusvõime ja taaskasutatavus), loetakse rahastamiskõlblikeks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 32

Artikkel 32

Rahastamiskõlblikud kulud

Rahastamiskõlblikud kulud

1.   Lisaks finantsmääruse artiklis 197 sätestatud kriteeriumidele on projektipõhise hüvitisega toetusesaajate personalikulud rahastamiskõlblikud kuni selles ulatuses, mida inimesele makstakse töö eest sarnastes riiklike skeemide raames rahastatud projektides.

1.   Lisaks finantsmääruse artiklis 197 sätestatud kriteeriumidele on projektipõhise hüvitisega toetusesaajate personalikulud rahastamiskõlblikud kuni selles ulatuses, mida inimesele makstakse töö eest sarnastes riiklike skeemide raames rahastatud projektides.
  Tööjõu tunnitasud laienemismeetmete tingimustele vastavates liikmesriikides on käesoleva programmi kestuse vältel rahastamiskõlblikud tasemel, mis on 1,25 -kordne riiklik tunnitasu, mida kohaldatakse riiklike kavade alusel rahastatavate teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooniprojektide puhul.

Projektipõhine hüvitis on hüvitis, mis on seotud isiku osalemisega projektides, on osa toetusesaaja tavapärasest tasustamistavast ja seda makstakse järjepidevalt.

Projektipõhine hüvitis on hüvitis, mis on seotud isiku osalemisega projektides, on osa toetusesaaja tavapärasest tasustamistavast ja seda makstakse järjepidevalt.

2.   Erandina finantsmääruse artikli 190 lõikest 1 on kolmandate isikute poolt mitterahaliste sissemaksete kaudu kättesaadavaks tehtud ressursside kulud rahastamiskõlblikud kuni kolmanda poole otseste abikõlblike kulude ulatuses.

2.   Erandina finantsmääruse artikli 190 lõikest 1 on kolmandate isikute poolt mitterahaliste sissemaksete kaudu kättesaadavaks tehtud ressursside kulud rahastamiskõlblikud kuni kolmanda poole otseste abikõlblike kulude ulatuses.

3.   Erandina finantsmääruse artiklist 192 ei käsitata tulemuste kasutamisest saadud tulu meetme tuludena.

3.   Erandina finantsmääruse artiklist 192 ei käsitata tulemuste kasutamisest saadud tulu meetme tuludena.

3a.
     
  Toetusesaajad võivad kasutada meetmega seoses kantud kulude kindlaksmääramisel ja deklareerimisel oma tavapäraseid raamatupidamistavasid. Toetuse usaldusväärse haldamise tagamiseks võib komisjon sätestada piiratud arvu täiendavaid rahastamiskõlblikkuse tingimusi. Komisjon ei tohi tagasi lükata kuluarvestustavasid, kui nende tulemused ei erine komisjoni arvutatud tulemustest ja kui need kaitsevad samal määral liidu finantshuve.

4.   Erandina finantsmääruse artikli 203 lõikest 4 on lõppmakse tegemisel kohustuslik esitada
  raamatupidamismetoodika
  õigsust kinnitav tõend, kui summa, mis on deklareeritud tegelike kuludena ja tavapäraste kuluarvestustavade kohaselt arvutatud ühikuhindadena on 325 000 eurot või rohkem.

4.   Erandina finantsmääruse artikli 203 lõikest 4 on lõppmakse tegemisel kohustuslik esitada
  raamatupidamisaruannete
  õigsust kinnitav tõend, kui summa, mis on deklareeritud tegelike kuludena ja tavapäraste kuluarvestustavade kohaselt arvutatud ühikuhindadena on 325 000 eurot või rohkem.

Raamatupidamisaruannete kohta võib tõendi väljastada pädev ja sõltumatu ametiisik, kellele asjaomased riiklikud ametiasutused on andnud toetusesaaja auditeerimise õiguse, või sõltumatu audiitor, kelle kvalifikatsioon võimaldab viia läbi raamatupidamisdokumentide kohustuslikku auditit kooskõlas direktiiviga 2006/43/EÜ.

Raamatupidamisaruannete kohta võib tõendi väljastada pädev ja sõltumatu ametiisik, kellele asjaomased riiklikud ametiasutused on andnud toetusesaaja auditeerimise õiguse, või sõltumatu audiitor, kelle kvalifikatsioon võimaldab viia läbi raamatupidamisdokumentide kohustuslikku auditit kooskõlas direktiiviga 2006/43/EÜ.

4a.
     
  Erandina finantsmääruse artikli 186 lõikest 1 suurendatakse Marie Skłodowska-Curie meetmete koolitus- ja liikuvustegevuse puhul ja üksnes toetuslepingu täitmise aegse rasedus- ja sünnituspuhkuse või vanemapuhkuse korral toetuse maksimumsummat teadlasele makstavate puhkusehüvitiste võrra.

4b.
     
  Kulud, mis tulenevad teadusandmete vastutustundlikust haldamisest kooskõlas nn FAIR-põhimõttega (leitavus, juurdepääsetavus, koostalitlusvõime ja taaskasutatavus), loetakse rahastamiskõlblikeks.

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33

Artikkel 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 33 | Artikkel 33 |
| Vastastikune kindlustusmehhanism | Vastastikune kindlustusmehhanism |
| 1.   Käesolevaga luuakse vastastikune kindlustusmehhanism (edaspidi „mehhanism“), mis asendab kooskõlas määruse (
  EÜ
  ) nr 1290/2013 artikliga 38 asutatud fondi ja on selle õigusjärglane. Mehhanism katab toetusesaajate võlgnetavate summadega seotud riski: | 1.   Käesolevaga luuakse vastastikune kindlustusmehhanism (edaspidi „mehhanism“), mis asendab kooskõlas määruse (
  EL
  ) nr 1290/2013 artikliga 38 asutatud fondi ja on selle õigusjärglane. Mehhanism katab toetusesaajate võlgnetavate summadega seotud riski: |
| (a) | komisjonile otsuse 1982/2006/EÜ alusel, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 33

Artikkel 33

Vastastikune kindlustusmehhanism

Vastastikune kindlustusmehhanism

1.   Käesolevaga luuakse vastastikune kindlustusmehhanism (edaspidi „mehhanism“), mis asendab kooskõlas määruse (
  EÜ
  ) nr 1290/2013 artikliga 38 asutatud fondi ja on selle õigusjärglane. Mehhanism katab toetusesaajate võlgnetavate summadega seotud riski:

1.   Käesolevaga luuakse vastastikune kindlustusmehhanism (edaspidi „mehhanism“), mis asendab kooskõlas määruse (
  EL
  ) nr 1290/2013 artikliga 38 asutatud fondi ja on selle õigusjärglane. Mehhanism katab toetusesaajate võlgnetavate summadega seotud riski:

(a)

komisjonile otsuse 1982/2006/EÜ alusel,

| a) | komisjonile otsuse 1982/2006/EÜ alusel, |
| --- | --- |

a)

komisjonile otsuse 1982/2006/EÜ alusel,

| (b) | komisjonile ja liidu asutustele raamprogrammi „Horisont 2020“ raames, |
| --- | --- |

(b)

komisjonile ja liidu asutustele raamprogrammi „Horisont 2020“ raames,

| b) | komisjonile ja liidu asutustele raamprogrammi „Horisont 2020“ raames, |
| --- | --- |

b)

komisjonile ja liidu asutustele raamprogrammi „Horisont 2020“ raames,

| (c) | komisjonile ja rahastamisasutustele käesoleva programmi alusel. |
| --- | --- |

(c)

komisjonile ja rahastamisasutustele käesoleva programmi alusel.

| c) | komisjonile ja rahastamisasutustele käesoleva programmi alusel. |
| --- | --- |

c)

komisjonile ja rahastamisasutustele käesoleva programmi alusel.

Esimese lõigu punktis c osutatud rahastamisasutustega seotud riski võib katta kohaldatavas lepingus sätestatud kaudse katvuse süsteemi kaudu, võttes arvesse rahastamisasutuse laadi.

Esimese lõigu punktis c osutatud rahastamisasutustega seotud riski võib katta kohaldatavas lepingus sätestatud kaudse katvuse süsteemi kaudu, võttes arvesse rahastamisasutuse laadi.

2.   Mehhanismi haldab liit, keda esindab komisjon, kes tegutseb rakendusasutusena. Komisjon kehtestab mehhanismi toimimiseks erieeskirjad.

2.   Mehhanismi haldab liit, keda esindab komisjon, kes tegutseb rakendusasutusena. Komisjon kehtestab mehhanismi toimimiseks erieeskirjad.

3.   Toetusesaajad maksavad meetme jaoks rahalist toetust 5 % ulatuses liidu vahenditest. Komisjon võib
  perioodiliste
  hindamiste alusel seda toetust suurendada kuni 8 
  % -ni
  või vähendada 5 
  % -ni
  . Esialgsest eelfinantseerimissummast võib kinni pidada osaleja poolt mehhanismile antava sissemaksesumma ning selle osaleja nimel mehhanismi maksta.

3.   Toetusesaajad maksavad meetme jaoks rahalist toetust 5 % ulatuses liidu vahenditest. Komisjon võib
  igal aastal toimuvate läbipaistvate
  hindamiste alusel seda toetust suurendada kuni 8 
  %ni
  või vähendada 5 
  %ni
  . Esialgsest eelfinantseerimissummast võib kinni pidada osaleja poolt mehhanismile antava sissemaksesumma ning selle osaleja nimel mehhanismi maksta.

4.   Toetusesaajate panus kantakse tagasi lõppmakse tegemise ajal.

4.   Toetusesaajate panus kantakse tagasi lõppmakse tegemise ajal.

5.   Mehhanismi tegevuse tulemusena saadav rahaline tulu lisatakse mehhanismile. Kui tagastus on ebapiisav, mehhanismi ei kasutata ning komisjon või rahastamisasutus nõuab võlgnetavad summad sisse otse toetusesaajatelt või kolmandatelt isikutelt.

5.   Mehhanismi tegevuse tulemusena saadav rahaline tulu lisatakse mehhanismile. Kui tagastus on ebapiisav, mehhanismi ei kasutata ning komisjon või rahastamisasutus nõuab võlgnetavad summad sisse otse toetusesaajatelt või kolmandatelt isikutelt.

6.   Sissenõutud summad moodustavad mehhanismi sihtotstarbelise tulu finantsmääruse artikli 21 lõike 4 tähenduses. Pärast kõigi selliste toetuste lõpuleviimist, mille risk on mehhanismiga otse või kaudselt kaetud, nõuab komisjon kõik võlgnetavad summad tagasi ning kannab need liidu eelarvesse
  vastavalt seadusandja otsustele
  .

6.   Sissenõutud summad moodustavad mehhanismi sihtotstarbelise tulu finantsmääruse artikli 21 lõike 4 tähenduses. Pärast kõigi selliste toetuste lõpuleviimist, mille risk on mehhanismiga otse või kaudselt kaetud, nõuab komisjon kõik võlgnetavad summad tagasi ning kannab need liidu eelarvesse.

7.   
  Kõnealuse
  mehhanismi võib
  avada
  teistele otseselt
  hallatavatele
  liidu programmidest toetuse saajatele. Komisjon võtab vastu eeskirjad muude programmide toetusesaajate osalemise kohta.

7.   
  Kõnealust
  mehhanismi võib
  laiendada
  teistele otseselt
  hallatavatest
  liidu programmidest toetuse saajatele. Komisjon võtab vastu eeskirjad muude programmide toetusesaajate osalemise kohta.

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34

Artikkel 34

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 34 | Artikkel 34 |
| Omandiline kuuluvus ja kaitse | Omandiline kuuluvus ja kaitse |
| 1.   Toetusesaajate saavutatud tulemused kuuluvad neile endile. Nad tagavad, et nende töötajate või muude isikute õigusi seoses tulemustega saab teostada viisil, mis on kooskõlas toetusesaajate kohustustega toetuslepingus sätestatud tingimustes. | 1.   Toetusesaajate saavutatud tulemused kuuluvad neile endile. Nad tagavad, et nende töötajate või muude isikute õigusi seoses tulemustega saab teostada viisil, mis on kooskõlas toetusesaajate kohustustega toetuslepingus sätestatud tingimustes. |
| Kaks või enam toetusesaajat on tulemuste ühisomanikud, kui: | Kaks või enam toetusesaajat on tulemuste ühisomanikud, kui: |
| (a) | nad on need ühiselt loonud ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 34

Artikkel 34

Omandiline kuuluvus ja kaitse

Omandiline kuuluvus ja kaitse

1.   Toetusesaajate saavutatud tulemused kuuluvad neile endile. Nad tagavad, et nende töötajate või muude isikute õigusi seoses tulemustega saab teostada viisil, mis on kooskõlas toetusesaajate kohustustega toetuslepingus sätestatud tingimustes.

1.   Toetusesaajate saavutatud tulemused kuuluvad neile endile. Nad tagavad, et nende töötajate või muude isikute õigusi seoses tulemustega saab teostada viisil, mis on kooskõlas toetusesaajate kohustustega toetuslepingus sätestatud tingimustes.

Kaks või enam toetusesaajat on tulemuste ühisomanikud, kui:

Kaks või enam toetusesaajat on tulemuste ühisomanikud, kui:

(a)

nad on need ühiselt loonud ning

| a) | nad on need ühiselt loonud ning |
| --- | --- |

a)

nad on need ühiselt loonud ning

| (b) | ei ole võimalik: |
| --- | --- |

(b)

ei ole võimalik:

| b) | ei ole võimalik: |
| --- | --- |

b)

ei ole võimalik:

| | i) | teha kindlaks iga toetusesaaja panust |
| --- | --- | --- |

i)

teha kindlaks iga toetusesaaja panust

| | i) | teha kindlaks iga toetusesaaja panust |
| --- | --- | --- |

i)

teha kindlaks iga toetusesaaja panust

| | või |
| --- | --- |

või

| | või |
| --- | --- |

või

| | ii) | neid eraldada kaitse taotlemisel, saamisel või hoidmisel. |
| --- | --- | --- |

ii)

neid eraldada kaitse taotlemisel, saamisel või hoidmisel.

| | ii) | neid eraldada kaitse taotlemisel, saamisel või hoidmisel. |
| --- | --- | --- |

ii)

neid eraldada kaitse taotlemisel, saamisel või hoidmisel.

Ühisomanikud lepivad kirjalikult kokku oma ühise omandiõiguse määramise ja kasutamise tingimused. Kui ei ole kokku lepitud teisiti, võib iga ühisomanik anda kolmandatele isikutele lihtlitsentse ühisomandis olevate tulemuste kasutamiseks (edasilitsentsimise õiguseta), kui teistele ühisomanikele antakse eelteade ning õiglane ja mõistlik hüvitis. Ühisomanikud võivad kirjalikult kokku leppida, et nad kohaldavad muud režiimi kui ühine omandiõigus.

Ühisomanikud lepivad kirjalikult kokku oma ühise omandiõiguse määramise ja kasutamise tingimused. Kui
  konsortsiumikokkuleppes ja/või ühisomandiõiguse kokkuleppes
  ei ole kokku lepitud teisiti, võib iga ühisomanik anda kolmandatele isikutele lihtlitsentse ühisomandis olevate tulemuste kasutamiseks (edasilitsentsimise õiguseta), kui teistele ühisomanikele antakse eelteade ning õiglane ja mõistlik hüvitis. Ühisomanikud võivad kirjalikult kokku leppida, et nad kohaldavad muud režiimi kui ühine omandiõigus.

konsortsiumikokkuleppes ja/või ühisomandiõiguse kokkuleppes

2.   Liidu toetust saanud toetusesaajad kaitsevad piisavalt oma tulemusi, kui seda on võimalik teha ja kui kaitse on õigustatud, võttes arvesse kõiki asjakohaseid kaalutlusi, sealhulgas ärieesmärgil kasutamise väljavaateid. Kui nad teevad otsuseid kaitse kohta, võtavad toetusesaajad arvesse samuti teiste meetmes osalevate toetusesaajate õigustatud huve.

2.   Liidu toetust saanud toetusesaajad kaitsevad piisavalt oma tulemusi, kui seda on võimalik teha ja kui kaitse on õigustatud, võttes arvesse kõiki asjakohaseid kaalutlusi, sealhulgas ärieesmärgil kasutamise väljavaateid
  ja muid õigustatud huve, nagu andmekaitse eeskirjad, eraelu puutumatus, intellektuaalomandi õigused ja turvaeeskirjad koos liidu majanduse globaalse konkurentsivõimega
  . Kui nad teevad otsuseid kaitse kohta, võtavad toetusesaajad arvesse samuti teiste meetmes osalevate toetusesaajate õigustatud huve.

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 35

Artikkel 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 35 | Artikkel 35 |
| Kasutamine ja tulemuste levitamine | Kasutamine ja tulemuste levitamine |
| 1.   Toetusesaajad, kes on saanud liidult rahalist toetust, peavad oma tulemusi
  eelkõige
  liidus kasutama. Toetusesaajad võivad kasutada tulemusi otse või kaudselt tulemuste edastamise ja litsentsimise teel kooskõlas artikliga 36. | 1.   Toetusesaajad, kes on saanud liidult rahalist toetust, peavad oma tulemusi
  eeskätt
  liidus kasutama. Toetusesaajad võivad kasutada tulemusi otse või kaudselt tulemuste edastamise ja litsentsimise teel kooskõlas artikliga 36. |
| Tööprogrammiga võidakse ette näha täiendavad kasutamiskohustused. | Tööprogrammiga võidakse ette näha täiendavad kasutamiskohustused. |
| Kui hoolimata toetusesaaja parimatest püüdlustest oma tulemusi otseselt või kaudselt kasutada ei toimu kasutamist toetuslepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul
  , kasutab toetusesaaja toetuslepingus kindlaksmääratud veebikeskkonda
  ,
  et leida huvitatud isikud, kes neid tulemusi kasutaksid
  . Toetusesaaja põhjendatud taotluse alusel võib sellest kohustusest loobuda. | Kui hoolimata toetusesaaja parimatest püüdlustest oma tulemusi otseselt või kaudselt kasutada ei toimu kasutamist toetuslepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul
  ja levitamis- ja kasutamiskavas kirjeldatud viisil
  ,
  võib toetusesaajatega kokkuleppel anda kasutamisega seotud tegevuse üle muule poolele
  . Toetusesaaja põhjendatud taotluse alusel võib sellest kohustusest loobuda. |
| 2.   Toetusesaaja levitab oma tulemusi võimalikult kiiresti, kohaldades seejuures kõiki piiranguid, mis tulenevad intellektuaalomandi kaitsest, turvaeeskirjade või õigustatud huvidest. | 2.   Toetusesaaja levitab oma tulemusi võimalikult kiiresti
  avatud vormingus
  , kohaldades seejuures kõiki piiranguid, mis tulenevad intellektuaalomandi kaitsest, turvaeeskirjade või õigustatud huvidest. |
| Tööprogrammiga võib ette näha täiendavaid levitamiskohustusi. | Tööprogrammiga võib ette näha täiendavaid levitamiskohustusi
  , kaitstes samal ajal liidu majandus- ja teadushuve
  . |
| 3.   Toetusesaajad tagavad, et avatud juurdepääs teaduspublikatsioonidele kehtib toetuslepingus sätestatud tingimustel. Eelkõige tagavad toetusesaajad, et neil või autoritel on piisavad intellektuaalomandi õigused, mis on vajalikud
  nende
  avatud juurdepääsu nõuete täitmiseks. | 3.   Toetusesaajad tagavad, et avatud juurdepääs teaduspublikatsioonidele kehtib toetuslepingus sätestatud tingimustel. Eelkõige tagavad toetusesaajad, et neil või autoritel on piisavad intellektuaalomandi õigused, mis on vajalikud
  FAIR-põhimõtete kohase
  avatud juurdepääsu nõuete täitmiseks. |
| Avatud juurdepääs
  teadusandmetele on toetuslepingus sätestatud tingimustel üldreegel
  ,
  kuid
  põhjendatud juhtudel kohaldatakse erandeid, võttes arvesse toetusesaajate õigustatud huve ja muid piiranguid, nt
  nagu
  andmekaitse eeskirjad, turvaeeskirjad ja intellektuaalomandi õigused. | Seoses teadusandmete levitamisega sätestatakse toetuslepingus FAIR-põhimõtete kohase
  avatud
  juurdepääsu ja teadusandmete säilitamise tingimused, mille alusel antakse õiglane
  juurdepääs
  sellistele tulemustele, tagades loobumisvõimalused põhimõtte „nii avatud kui võimalik
  ,
  nii suletud kui vajalik“ alusel.
  Põhjendatud juhtudel kohaldatakse erandeid, võttes arvesse toetusesaajate õigustatud huve ja muid piiranguid, nt andmekaitse eeskirjad,
  eraelu puutumatus, konfidentsiaalsus,
  turvaeeskirjad
  , ärisaladused, õigustatud kaubanduslikud huvid
  ja intellektuaalomandi õigused
  ja liidu konkurentsivõime maailmas
  . |
| Tööprogrammiga võib ette näha täiendavaid
  kohustusi
  seoses avatud teaduse tavadega. | Tööprogrammiga võib ette näha täiendavaid
  stiimuleid
  seoses avatud teaduse tavadega. |
| 4.   Toetusesaajad haldavad kõiki uurimisandmeid vastavalt toetuslepingus sätestatud tingimustele ja koostavad andmehalduskava. | 4.   Toetusesaajad haldavad kõiki
  programmi „Euroopa horisont“ meetme raames loodud
  uurimisandmeid vastavalt toetuslepingus sätestatud tingimustele ja koostavad andmehalduskava. |
| Tööprogrammiga võib
  ette näha lisakohustusi kasutamaks
  Euroopa avatud teaduspilve teadusandmete salvestamiseks ja neile juurde pääsemiseks. | Tööprogrammiga võib
  täiendavalt ergutada
  Euroopa avatud teaduspilve
  kasutamist
  teadusandmete salvestamiseks ja neile juurde pääsemiseks. |
| 5.   Toetusesaajad, kes kavatsevad oma tulemusi levitada, annavad sellest teistele meetmes osalevatele toetusesaajatele eelnevalt teada. Mis tahes muu toetusesaaja võib esitada vastuväiteid, kui ta tõendab, et kavandatud levitamine kahjustaks märkimisväärselt tema õigustatud huve seoses tulemuste või taustteabega. Sellisel juhul võib levitamine toimuda ainult juhul, kui võetakse vajalikud meetmed kõnealuste õigustatud huvide kaitseks. | 5.   Toetusesaajad, kes kavatsevad oma tulemusi levitada, annavad sellest teistele meetmes osalevatele toetusesaajatele eelnevalt teada. Mis tahes muu toetusesaaja võib esitada vastuväiteid, kui ta tõendab, et kavandatud levitamine kahjustaks märkimisväärselt tema õigustatud huve seoses tulemuste või taustteabega. Sellisel juhul võib levitamine toimuda ainult juhul, kui võetakse vajalikud meetmed kõnealuste õigustatud huvide kaitseks. |
| 6.   Kui tööprogrammis ei ole sätestatud teisiti, peavad ettepanekud sisaldama tulemuste kasutamise ja levitamise kava. Kui eeldatava kasutamisega kaasneb toote või protsessi arendamine, loomine, valmistamine ja turustamine või teenuse loomine ja osutamine, siis sisaldab kava sellise kasutamise strateegiat. Kui kavaga nähakse ette kasutamine peamiselt mitteassotsieerunud kolmandates riikides,
  selgitavad
  õigussubjektid, kuidas selline kasutamine on endiselt liidu huvides. | 6.   Kui tööprogrammis ei ole sätestatud teisiti, peavad ettepanekud sisaldama tulemuste kasutamise ja levitamise kava. Kui eeldatava kasutamisega kaasneb toote või protsessi arendamine, loomine, valmistamine ja turustamine või teenuse loomine ja osutamine, siis sisaldab kava sellise kasutamise strateegiat. Kui kavaga nähakse ette kasutamine peamiselt mitteassotsieerunud kolmandates riikides,
  põhjendavad
  õigussubjektid, kuidas selline kasutamine on endiselt liidu huvides. |
| Toetusesaajad
  arendavad
  kava
  edasi
  meetme rakendamise ajal ja
  pärast seda
  . | Toetusesaajad
  võivad
  kava meetme rakendamise ajal
  edasi arendada, muu hulgas üldsuse kaasamise
  ja
  teadushariduse kaudu
  . |
| 7.   Toetusesaajad esitavad mis tahes nõutud teabe oma tulemuste kasutamise ja levitamise kohta, et komisjon või rahastamisasutus saaks jälgida ja tulemusi levitada. Sõltuvalt toetusesaajate õigustatud huvidest tehakse selline teave üldsusele kättesaadavaks. | 7.   Toetusesaajad esitavad mis tahes nõutud
  vajaliku
  teabe oma tulemuste kasutamise ja levitamise kohta
  vastavalt toetuslepingule
  , et komisjon või rahastamisasutus saaks jälgida ja tulemusi levitada. Sõltuvalt toetusesaajate õigustatud huvidest tehakse selline teave üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 35

Artikkel 35

Kasutamine ja tulemuste levitamine

Kasutamine ja tulemuste levitamine

1.   Toetusesaajad, kes on saanud liidult rahalist toetust, peavad oma tulemusi
  eelkõige
  liidus kasutama. Toetusesaajad võivad kasutada tulemusi otse või kaudselt tulemuste edastamise ja litsentsimise teel kooskõlas artikliga 36.

1.   Toetusesaajad, kes on saanud liidult rahalist toetust, peavad oma tulemusi
  eeskätt
  liidus kasutama. Toetusesaajad võivad kasutada tulemusi otse või kaudselt tulemuste edastamise ja litsentsimise teel kooskõlas artikliga 36.

Tööprogrammiga võidakse ette näha täiendavad kasutamiskohustused.

Tööprogrammiga võidakse ette näha täiendavad kasutamiskohustused.

Kui hoolimata toetusesaaja parimatest püüdlustest oma tulemusi otseselt või kaudselt kasutada ei toimu kasutamist toetuslepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul
  , kasutab toetusesaaja toetuslepingus kindlaksmääratud veebikeskkonda
  ,
  et leida huvitatud isikud, kes neid tulemusi kasutaksid
  . Toetusesaaja põhjendatud taotluse alusel võib sellest kohustusest loobuda.

, kasutab toetusesaaja toetuslepingus kindlaksmääratud veebikeskkonda

et leida huvitatud isikud, kes neid tulemusi kasutaksid

Kui hoolimata toetusesaaja parimatest püüdlustest oma tulemusi otseselt või kaudselt kasutada ei toimu kasutamist toetuslepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul
  ja levitamis- ja kasutamiskavas kirjeldatud viisil
  ,
  võib toetusesaajatega kokkuleppel anda kasutamisega seotud tegevuse üle muule poolele
  . Toetusesaaja põhjendatud taotluse alusel võib sellest kohustusest loobuda.

ja levitamis- ja kasutamiskavas kirjeldatud viisil

võib toetusesaajatega kokkuleppel anda kasutamisega seotud tegevuse üle muule poolele

2.   Toetusesaaja levitab oma tulemusi võimalikult kiiresti, kohaldades seejuures kõiki piiranguid, mis tulenevad intellektuaalomandi kaitsest, turvaeeskirjade või õigustatud huvidest.

2.   Toetusesaaja levitab oma tulemusi võimalikult kiiresti
  avatud vormingus
  , kohaldades seejuures kõiki piiranguid, mis tulenevad intellektuaalomandi kaitsest, turvaeeskirjade või õigustatud huvidest.

Tööprogrammiga võib ette näha täiendavaid levitamiskohustusi.

Tööprogrammiga võib ette näha täiendavaid levitamiskohustusi
  , kaitstes samal ajal liidu majandus- ja teadushuve
  .

, kaitstes samal ajal liidu majandus- ja teadushuve

3.   Toetusesaajad tagavad, et avatud juurdepääs teaduspublikatsioonidele kehtib toetuslepingus sätestatud tingimustel. Eelkõige tagavad toetusesaajad, et neil või autoritel on piisavad intellektuaalomandi õigused, mis on vajalikud
  nende
  avatud juurdepääsu nõuete täitmiseks.

3.   Toetusesaajad tagavad, et avatud juurdepääs teaduspublikatsioonidele kehtib toetuslepingus sätestatud tingimustel. Eelkõige tagavad toetusesaajad, et neil või autoritel on piisavad intellektuaalomandi õigused, mis on vajalikud
  FAIR-põhimõtete kohase
  avatud juurdepääsu nõuete täitmiseks.

Avatud juurdepääs
  teadusandmetele on toetuslepingus sätestatud tingimustel üldreegel
  ,
  kuid
  põhjendatud juhtudel kohaldatakse erandeid, võttes arvesse toetusesaajate õigustatud huve ja muid piiranguid, nt
  nagu
  andmekaitse eeskirjad, turvaeeskirjad ja intellektuaalomandi õigused.

teadusandmetele on toetuslepingus sätestatud tingimustel üldreegel

kuid

nagu

Seoses teadusandmete levitamisega sätestatakse toetuslepingus FAIR-põhimõtete kohase
  avatud
  juurdepääsu ja teadusandmete säilitamise tingimused, mille alusel antakse õiglane
  juurdepääs
  sellistele tulemustele, tagades loobumisvõimalused põhimõtte „nii avatud kui võimalik
  ,
  nii suletud kui vajalik“ alusel.
  Põhjendatud juhtudel kohaldatakse erandeid, võttes arvesse toetusesaajate õigustatud huve ja muid piiranguid, nt andmekaitse eeskirjad,
  eraelu puutumatus, konfidentsiaalsus,
  turvaeeskirjad
  , ärisaladused, õigustatud kaubanduslikud huvid
  ja intellektuaalomandi õigused
  ja liidu konkurentsivõime maailmas
  .

Seoses teadusandmete levitamisega sätestatakse toetuslepingus FAIR-põhimõtete kohase

juurdepääsu ja teadusandmete säilitamise tingimused, mille alusel antakse õiglane

sellistele tulemustele, tagades loobumisvõimalused põhimõtte „nii avatud kui võimalik

nii suletud kui vajalik“ alusel.

eraelu puutumatus, konfidentsiaalsus,

, ärisaladused, õigustatud kaubanduslikud huvid

ja liidu konkurentsivõime maailmas

Tööprogrammiga võib ette näha täiendavaid
  kohustusi
  seoses avatud teaduse tavadega.

kohustusi

Tööprogrammiga võib ette näha täiendavaid
  stiimuleid
  seoses avatud teaduse tavadega.

stiimuleid

4.   Toetusesaajad haldavad kõiki uurimisandmeid vastavalt toetuslepingus sätestatud tingimustele ja koostavad andmehalduskava.

4.   Toetusesaajad haldavad kõiki
  programmi „Euroopa horisont“ meetme raames loodud
  uurimisandmeid vastavalt toetuslepingus sätestatud tingimustele ja koostavad andmehalduskava.

Tööprogrammiga võib
  ette näha lisakohustusi kasutamaks
  Euroopa avatud teaduspilve teadusandmete salvestamiseks ja neile juurde pääsemiseks.

ette näha lisakohustusi kasutamaks

Tööprogrammiga võib
  täiendavalt ergutada
  Euroopa avatud teaduspilve
  kasutamist
  teadusandmete salvestamiseks ja neile juurde pääsemiseks.

täiendavalt ergutada

kasutamist

5.   Toetusesaajad, kes kavatsevad oma tulemusi levitada, annavad sellest teistele meetmes osalevatele toetusesaajatele eelnevalt teada. Mis tahes muu toetusesaaja võib esitada vastuväiteid, kui ta tõendab, et kavandatud levitamine kahjustaks märkimisväärselt tema õigustatud huve seoses tulemuste või taustteabega. Sellisel juhul võib levitamine toimuda ainult juhul, kui võetakse vajalikud meetmed kõnealuste õigustatud huvide kaitseks.

5.   Toetusesaajad, kes kavatsevad oma tulemusi levitada, annavad sellest teistele meetmes osalevatele toetusesaajatele eelnevalt teada. Mis tahes muu toetusesaaja võib esitada vastuväiteid, kui ta tõendab, et kavandatud levitamine kahjustaks märkimisväärselt tema õigustatud huve seoses tulemuste või taustteabega. Sellisel juhul võib levitamine toimuda ainult juhul, kui võetakse vajalikud meetmed kõnealuste õigustatud huvide kaitseks.

6.   Kui tööprogrammis ei ole sätestatud teisiti, peavad ettepanekud sisaldama tulemuste kasutamise ja levitamise kava. Kui eeldatava kasutamisega kaasneb toote või protsessi arendamine, loomine, valmistamine ja turustamine või teenuse loomine ja osutamine, siis sisaldab kava sellise kasutamise strateegiat. Kui kavaga nähakse ette kasutamine peamiselt mitteassotsieerunud kolmandates riikides,
  selgitavad
  õigussubjektid, kuidas selline kasutamine on endiselt liidu huvides.

6.   Kui tööprogrammis ei ole sätestatud teisiti, peavad ettepanekud sisaldama tulemuste kasutamise ja levitamise kava. Kui eeldatava kasutamisega kaasneb toote või protsessi arendamine, loomine, valmistamine ja turustamine või teenuse loomine ja osutamine, siis sisaldab kava sellise kasutamise strateegiat. Kui kavaga nähakse ette kasutamine peamiselt mitteassotsieerunud kolmandates riikides,
  põhjendavad
  õigussubjektid, kuidas selline kasutamine on endiselt liidu huvides.

Toetusesaajad
  arendavad
  kava
  edasi
  meetme rakendamise ajal ja
  pärast seda
  .

arendavad

edasi

pärast seda

Toetusesaajad
  võivad
  kava meetme rakendamise ajal
  edasi arendada, muu hulgas üldsuse kaasamise
  ja
  teadushariduse kaudu
  .

võivad

edasi arendada, muu hulgas üldsuse kaasamise

teadushariduse kaudu

7.   Toetusesaajad esitavad mis tahes nõutud teabe oma tulemuste kasutamise ja levitamise kohta, et komisjon või rahastamisasutus saaks jälgida ja tulemusi levitada. Sõltuvalt toetusesaajate õigustatud huvidest tehakse selline teave üldsusele kättesaadavaks.

7.   Toetusesaajad esitavad mis tahes nõutud
  vajaliku
  teabe oma tulemuste kasutamise ja levitamise kohta
  vastavalt toetuslepingule
  , et komisjon või rahastamisasutus saaks jälgida ja tulemusi levitada. Sõltuvalt toetusesaajate õigustatud huvidest tehakse selline teave üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 36

Artikkel 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 36 | Artikkel 36 |
| Üleandmine ja litsentsimine | Üleandmine ja litsentsimine |
| 1.   Toetusesaajad võivad tulemuste omandiõiguse üle anda. Nad tagavad, et nende kohustused kehtivad ka uue omaniku suhtes ja et viimasel on kohustus neid mis tahes hilisemal üleandmisel edasi anda. | 1.   Toetusesaajad võivad tulemuste omandiõiguse üle anda. Nad tagavad, et nende kohustused kehtivad ka uue omaniku suhtes ja et viimasel on kohustus neid mis tahes hilisemal üleandmisel edasi anda. |
| 2.   Kui konkreetselt kindlaksmääratud kolmandate isikute puhul ei ole kirjalikult teisiti kokku lepitud või kui kohaldatava õiguse alusel ei ole võimalik teisiti, peavad toetusesaajad, kes kavatsevad üle anda tulemuste omandiõiguse, teatama ette kõikidele teistele toetusesaajatele, kellel on endiselt juurdepääs tulemustele. Teade peab sisaldama piisavalt teavet uue omaniku kohta, et toetusesaaja saaks hinnata selle mõju tema kasutusõigustele. | 2.   Kui konkreetselt kindlaksmääratud kolmandate isikute
  ja tema seotud üksuste
  puhul ei ole kirjalikult teisiti kokku lepitud või kui kohaldatava õiguse alusel ei ole võimalik teisiti, peavad toetusesaajad, kes kavatsevad üle anda tulemuste omandiõiguse, teatama ette kõikidele teistele toetusesaajatele, kellel on endiselt juurdepääs tulemustele. Teade peab sisaldama piisavalt teavet uue omaniku kohta, et toetusesaaja saaks hinnata selle mõju tema kasutusõigustele. |
| Kui konkreetselt kindlaksmääratud kolmandate isikute puhul ei ole kirjalikult kokku lepitud teisiti, võib toetusesaaja esitada vastuväite üleandmise vastu, kui ta saab tõendada, et üleandmine kahjustaks tema kasutusõigusi. Sellisel juhul ei või üleandmine toimuda enne, kui asjaomased toetusesaajad on omavahel kokkuleppele jõudnud. | Kui konkreetselt kindlaksmääratud kolmandate isikute
  ja tema seotud üksuste
  puhul ei ole kirjalikult kokku lepitud teisiti, võib toetusesaaja esitada vastuväite üleandmise vastu, kui ta saab tõendada, et üleandmine kahjustaks tema kasutusõigusi. Sellisel juhul ei või üleandmine toimuda enne, kui asjaomased toetusesaajad on omavahel kokkuleppele jõudnud.
  Toetuslepingus kehtestatakse selleks ajalised piirangud. |
| 3.   Toetusesaajad võivad anda oma tulemuste suhtes litsentse või anda muul viisil õiguse neid kasutada, kui see ei mõjuta nende kohustuste täitmist. | 3.   Toetusesaajad võivad anda oma tulemuste suhtes litsentse või anda muul viisil õiguse neid kasutada, kui see ei mõjuta nende kohustuste täitmist. |
| 4.   Kui see on põhjendatud, sätestatakse toetuslepingus õigus esitada vastuväiteid tulemuste omandiõiguse üleandmise või tulemuste suhtes ainulitsentsi andmise suhtes, kui: | 4.   Kui see on põhjendatud, sätestatakse toetuslepingus
  komisjoni
  õigus esitada vastuväiteid tulemuste omandiõiguse üleandmise või tulemuste suhtes ainulitsentsi andmise suhtes, kui: |
| (a) | tulemused loonud toetusesaajad on saanud liidult rahalist toetust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 36

Artikkel 36

Üleandmine ja litsentsimine

Üleandmine ja litsentsimine

1.   Toetusesaajad võivad tulemuste omandiõiguse üle anda. Nad tagavad, et nende kohustused kehtivad ka uue omaniku suhtes ja et viimasel on kohustus neid mis tahes hilisemal üleandmisel edasi anda.

1.   Toetusesaajad võivad tulemuste omandiõiguse üle anda. Nad tagavad, et nende kohustused kehtivad ka uue omaniku suhtes ja et viimasel on kohustus neid mis tahes hilisemal üleandmisel edasi anda.

2.   Kui konkreetselt kindlaksmääratud kolmandate isikute puhul ei ole kirjalikult teisiti kokku lepitud või kui kohaldatava õiguse alusel ei ole võimalik teisiti, peavad toetusesaajad, kes kavatsevad üle anda tulemuste omandiõiguse, teatama ette kõikidele teistele toetusesaajatele, kellel on endiselt juurdepääs tulemustele. Teade peab sisaldama piisavalt teavet uue omaniku kohta, et toetusesaaja saaks hinnata selle mõju tema kasutusõigustele.

2.   Kui konkreetselt kindlaksmääratud kolmandate isikute
  ja tema seotud üksuste
  puhul ei ole kirjalikult teisiti kokku lepitud või kui kohaldatava õiguse alusel ei ole võimalik teisiti, peavad toetusesaajad, kes kavatsevad üle anda tulemuste omandiõiguse, teatama ette kõikidele teistele toetusesaajatele, kellel on endiselt juurdepääs tulemustele. Teade peab sisaldama piisavalt teavet uue omaniku kohta, et toetusesaaja saaks hinnata selle mõju tema kasutusõigustele.

Kui konkreetselt kindlaksmääratud kolmandate isikute puhul ei ole kirjalikult kokku lepitud teisiti, võib toetusesaaja esitada vastuväite üleandmise vastu, kui ta saab tõendada, et üleandmine kahjustaks tema kasutusõigusi. Sellisel juhul ei või üleandmine toimuda enne, kui asjaomased toetusesaajad on omavahel kokkuleppele jõudnud.

Kui konkreetselt kindlaksmääratud kolmandate isikute
  ja tema seotud üksuste
  puhul ei ole kirjalikult kokku lepitud teisiti, võib toetusesaaja esitada vastuväite üleandmise vastu, kui ta saab tõendada, et üleandmine kahjustaks tema kasutusõigusi. Sellisel juhul ei või üleandmine toimuda enne, kui asjaomased toetusesaajad on omavahel kokkuleppele jõudnud.
  Toetuslepingus kehtestatakse selleks ajalised piirangud.

ja tema seotud üksuste

Toetuslepingus kehtestatakse selleks ajalised piirangud.

3.   Toetusesaajad võivad anda oma tulemuste suhtes litsentse või anda muul viisil õiguse neid kasutada, kui see ei mõjuta nende kohustuste täitmist.

3.   Toetusesaajad võivad anda oma tulemuste suhtes litsentse või anda muul viisil õiguse neid kasutada, kui see ei mõjuta nende kohustuste täitmist.

4.   Kui see on põhjendatud, sätestatakse toetuslepingus õigus esitada vastuväiteid tulemuste omandiõiguse üleandmise või tulemuste suhtes ainulitsentsi andmise suhtes, kui:

4.   Kui see on põhjendatud, sätestatakse toetuslepingus
  komisjoni
  õigus esitada vastuväiteid tulemuste omandiõiguse üleandmise või tulemuste suhtes ainulitsentsi andmise suhtes, kui:

(a)

tulemused loonud toetusesaajad on saanud liidult rahalist toetust;

| a) | tulemused loonud toetusesaajad on saanud liidult rahalist toetust; |
| --- | --- |

a)

tulemused loonud toetusesaajad on saanud liidult rahalist toetust;

| (b) | ülekandmine või litsents antakse kolmandas riigis asuvale õigussubjektile; ning |
| --- | --- |

(b)

ülekandmine või litsents antakse kolmandas riigis asuvale õigussubjektile; ning

| b) | ülekandmine või litsents antakse kolmandas riigis asuvale õigussubjektile; ning |
| --- | --- |

b)

ülekandmine või litsents antakse kolmandas riigis asuvale õigussubjektile; ning

| (c) | üleandmine või litsents ei ole kooskõlas liidu huvidega. |
| --- | --- |

(c)

üleandmine või litsents ei ole kooskõlas liidu huvidega.

| c) | üleandmine või litsents ei ole kooskõlas liidu huvidega. |
| --- | --- |

c)

üleandmine või litsents ei ole kooskõlas liidu huvidega.

Edendatakse tehnosiirde kokkuleppeid.

Edendatakse tehnosiirde kokkuleppeid.

Kui kohaldatakse õigust esitada vastuväiteid, teatab toetusesaaja sellest ette. Ülekandmiste või toetuste andmise puhul konkreetselt määratletud õigussubjektidele võib kirjalikult loobuda vastuväidete esitamise õigusest, kui on võetud meetmeid liidu huvide kaitseks.

Kui kohaldatakse õigust esitada vastuväiteid, teatab toetusesaaja sellest ette. Ülekandmiste või toetuste andmise puhul konkreetselt määratletud õigussubjektidele võib kirjalikult loobuda vastuväidete esitamise õigusest, kui on võetud meetmeid liidu huvide kaitseks.

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37

Artikkel 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 37 | Artikkel 37 |
| Kasutusõigused | Kasutusõigused |
| 1.   Kohaldatakse järgmisi kasutusõiguse põhimõtteid: | 1.   Kohaldatakse järgmisi kasutusõiguse põhimõtteid: |
| (a) | taotlus kasutusõiguse saamiseks või sellest loobumiseks esitatakse kirjalikult; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 37

Artikkel 37

Kasutusõigused

Kasutusõigused

1.   Kohaldatakse järgmisi kasutusõiguse põhimõtteid:

1.   Kohaldatakse järgmisi kasutusõiguse põhimõtteid:

(a)

taotlus kasutusõiguse saamiseks või sellest loobumiseks esitatakse kirjalikult;

| a) | taotlus kasutusõiguse saamiseks või sellest loobumiseks esitatakse kirjalikult; |
| --- | --- |

a)

taotlus kasutusõiguse saamiseks või sellest loobumiseks esitatakse kirjalikult;

| (b) | kui kasutusõiguse andjaga ei ole kokku lepitud teisiti, ei sisalda kasutusõigus all-litsentse; |
| --- | --- |

(b)

kui kasutusõiguse andjaga ei ole kokku lepitud teisiti, ei sisalda kasutusõigus all-litsentse;

| b) | kui kasutusõiguse andjaga ei ole kokku lepitud teisiti, ei sisalda kasutusõigus all-litsentse; |
| --- | --- |

b)

kui kasutusõiguse andjaga ei ole kokku lepitud teisiti, ei sisalda kasutusõigus all-litsentse;

| (c) | toetusesaajad teatavad üksteisele enne toetuslepingu sõlmimist kõigist piirangutest oma taustteabe kasutamise suhtes; |
| --- | --- |

(c)

toetusesaajad teatavad üksteisele enne toetuslepingu sõlmimist kõigist piirangutest oma taustteabe kasutamise suhtes;

| c) | toetusesaajad teatavad üksteisele enne toetuslepingu sõlmimist kõigist piirangutest oma taustteabe kasutamise suhtes; |
| --- | --- |

c)

toetusesaajad teatavad üksteisele enne toetuslepingu sõlmimist kõigist piirangutest oma taustteabe kasutamise suhtes;

| (d) | kui toetusesaaja ei osale enam meetmes, ei mõjuta see tema kohustusi võimaldada juurdepääsu; |
| --- | --- |

(d)

kui toetusesaaja ei osale enam meetmes, ei mõjuta see tema kohustusi võimaldada juurdepääsu;

| d) | kui toetusesaaja ei osale enam meetmes, ei mõjuta see tema kohustusi võimaldada juurdepääsu; |
| --- | --- |

d)

kui toetusesaaja ei osale enam meetmes, ei mõjuta see tema kohustusi võimaldada juurdepääsu;

| (e) | kui toetusesaaja jätab oma kohustused täitmata, võivad toetusesaajad kokku leppida, et tal ei ole enam kasutusõigusi. |
| --- | --- |

(e)

kui toetusesaaja jätab oma kohustused täitmata, võivad toetusesaajad kokku leppida, et tal ei ole enam kasutusõigusi.

| e) | kui toetusesaaja jätab oma kohustused täitmata, võivad toetusesaajad kokku leppida, et tal ei ole enam kasutusõigusi. |
| --- | --- |

e)

kui toetusesaaja jätab oma kohustused täitmata, võivad toetusesaajad kokku leppida, et tal ei ole enam kasutusõigusi.

2.   Toetusesaajad tagavad juurdepääsu:

2.   Toetusesaajad tagavad juurdepääsu:

| (a) | oma tulemustele tasuta kõigile teistele meetmes osalevatele toetusesaajatele, kes vajavad seda oma ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

(a)

oma tulemustele tasuta kõigile teistele meetmes osalevatele toetusesaajatele, kes vajavad seda oma ülesannete täitmiseks;

| a) | oma tulemustele tasuta kõigile teistele meetmes osalevatele toetusesaajatele, kes vajavad seda oma ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

a)

oma tulemustele tasuta kõigile teistele meetmes osalevatele toetusesaajatele, kes vajavad seda oma ülesannete täitmiseks;

| (b) | sel juhul kohaldatakse lõike 1 punktis c osutatud piiranguid; selline juurdepääs võimaldatakse tasuta, kui toetusesaajad ei ole enne toetuslepingu sõlmimist teisiti kokku leppinud; |
| --- | --- |

(b)

sel juhul kohaldatakse lõike 1 punktis c osutatud piiranguid; selline juurdepääs võimaldatakse tasuta, kui toetusesaajad ei ole enne toetuslepingu sõlmimist teisiti kokku leppinud;

| b) | sel juhul kohaldatakse lõike 1 punktis c osutatud piiranguid; selline juurdepääs võimaldatakse tasuta, kui toetusesaajad ei ole enne toetuslepingu sõlmimist teisiti kokku leppinud; |
| --- | --- |

b)

sel juhul kohaldatakse lõike 1 punktis c osutatud piiranguid; selline juurdepääs võimaldatakse tasuta, kui toetusesaajad ei ole enne toetuslepingu sõlmimist teisiti kokku leppinud;

| (c) | oma tulemustele, mille puhul kohaldatakse lõike 1 punktis c osutatud piiranguid, ning oma taustteabele kõigile teistele meetmes osalevatele toetusesaajatele, kes vajavad seda oma enda tulemuste kasutamiseks; juurdepääs antakse õiglastel ja mõistlikel tingimustel, milles kokku lepitakse. |
| --- | --- |

(c)

oma tulemustele, mille puhul kohaldatakse lõike 1 punktis c osutatud piiranguid, ning oma taustteabele kõigile teistele meetmes osalevatele toetusesaajatele, kes vajavad seda oma enda tulemuste kasutamiseks; juurdepääs antakse õiglastel ja mõistlikel tingimustel, milles kokku lepitakse.

| c) | oma tulemustele, mille puhul kohaldatakse lõike 1 punktis c osutatud piiranguid, ning oma taustteabele kõigile teistele meetmes osalevatele toetusesaajatele, kes vajavad seda oma enda tulemuste kasutamiseks; juurdepääs antakse õiglastel ja mõistlikel tingimustel, milles kokku lepitakse. |
| --- | --- |

c)

oma tulemustele, mille puhul kohaldatakse lõike 1 punktis c osutatud piiranguid, ning oma taustteabele kõigile teistele meetmes osalevatele toetusesaajatele, kes vajavad seda oma enda tulemuste kasutamiseks; juurdepääs antakse õiglastel ja mõistlikel tingimustel, milles kokku lepitakse.

| (3) | Kui toetusesaajad ei ole kokku leppinud teisiti, annavad nad juurdepääsu oma tulemustele ning, võttes arvesse kõiki lõike 1 punktis c nimetatud piiranguid, ka oma taustteabele õigussubjektile, kes: |
| --- | --- |

(3)

Kui toetusesaajad ei ole kokku leppinud teisiti, annavad nad juurdepääsu oma tulemustele ning, võttes arvesse kõiki lõike 1 punktis c nimetatud piiranguid, ka oma taustteabele õigussubjektile, kes:

3.   Kui toetusesaajad ei ole kokku leppinud teisiti, annavad nad juurdepääsu oma tulemustele ning, võttes arvesse kõiki lõike 1 punktis c nimetatud piiranguid, ka oma taustteabele õigussubjektile, kes:

| (a) | on asutatud liikmesriigis või assotsieerunud riigis; |
| --- | --- |

(a)

on asutatud liikmesriigis või assotsieerunud riigis;

| a) | on asutatud liikmesriigis või assotsieerunud riigis; |
| --- | --- |

a)

on asutatud liikmesriigis või assotsieerunud riigis;

| (b) | on teise toetusesaaja otsese või kaudse kontrolli all või on sama otsese või kaudse kontrolli all kui kõnealune toetusesaaja või keda kõnealune toetusesaaja otseselt või kaudselt kontrollib; ning |
| --- | --- |

(b)

on teise toetusesaaja otsese või kaudse kontrolli all või on sama otsese või kaudse kontrolli all kui kõnealune toetusesaaja või keda kõnealune toetusesaaja otseselt või kaudselt kontrollib; ning

| b) | on teise toetusesaaja otsese või kaudse kontrolli all või on sama otsese või kaudse kontrolli all kui kõnealune toetusesaaja või keda kõnealune toetusesaaja otseselt või kaudselt kontrollib; ning |
| --- | --- |

b)

on teise toetusesaaja otsese või kaudse kontrolli all või on sama otsese või kaudse kontrolli all kui kõnealune toetusesaaja või keda kõnealune toetusesaaja otseselt või kaudselt kontrollib; ning

| (c) | vajab juurdepääsu selle toetusesaaja tulemuste kasutamiseks. |
| --- | --- |

(c)

vajab juurdepääsu selle toetusesaaja tulemuste kasutamiseks.

| c) | vajab juurdepääsu selle toetusesaaja tulemuste kasutamiseks. |
| --- | --- |

c)

vajab juurdepääsu selle toetusesaaja tulemuste kasutamiseks.

Juurdepääs antakse õiglastel ja mõistlikel tingimustel, milles kokku lepitakse.

Juurdepääs antakse õiglastel ja mõistlikel tingimustel, milles kokku lepitakse.

4.   Kasutamise eesmärgil võib juurdepääsutaotluse esitada kuni üks aasta pärast meetme lõppu, välja arvatud juhul, kui toetusesaajad lepivad kokku eri tähtaja.

4.   Kasutamise eesmärgil võib juurdepääsutaotluse esitada kuni üks aasta pärast meetme lõppu, välja arvatud juhul, kui toetusesaajad lepivad kokku eri tähtaja.

5.   Toetusesaajad, kes on saanud liidult rahalist toetust, annavad oma tulemuste tasuta kasutamise õiguse liidu institutsioonidele, organitele või asutustele liidu poliitika või programmide väljatöötamiseks, rakendamiseks ja järelevalveks. Juurdepääs piirdub mitteärilise ja konkurentsivälise kasutusega.

5.   Toetusesaajad, kes on saanud liidult rahalist toetust, annavad oma tulemuste tasuta kasutamise õiguse liidu institutsioonidele, organitele või asutustele liidu poliitika või programmide väljatöötamiseks, rakendamiseks ja järelevalveks. Juurdepääs piirdub mitteärilise ja konkurentsivälise kasutusega
  ning arvesse võetakse toetusesaajate õigustatud huve
  .

Sellised kasutusõigused ei laiene osalejate taustteabele.

Sellised kasutusõigused ei laiene osalejate taustteabele.

Meetmete puhul, mis kuuluvad teemavaldkonda
  „Kaasav ja turvaline ühiskond“
  sekkumisvaldkonna „Kaitse ja
  julgeolek“
  alla, peavad liidu toetust saanud toetusesaajad andma oma tulemuste tasuta kasutusõiguse ka liikmesriikide ametiasutustele poliitika või programmide väljatöötamiseks, rakendamiseks ja järelevalveks kõnealuses valdkonnas. Juurdepääs peab piirduma mitteärilise ja konkurentsivälise kasutusega ning see antakse kahepoolse kokkuleppe alusel, milles määratakse kindlaks eritingimused, mille eesmärk on tagada, et kõnealuseid õigusi kasutatakse üksnes ettenähtud eesmärgil ja et kehtestatakse asjakohased konfidentsiaalsuskohustused. Kasutusõigust taotlev liikmesriik, liidu institutsioon, asutus, teenistus või amet teavitab sellisest taotlusest kõiki liikmesriike.

„Kaasav ja turvaline ühiskond“

julgeolek“

Meetmete puhul, mis kuuluvad teemavaldkonda
  „Turvaline ühiskond“
  sekkumisvaldkonna „Kaitse ja
  julgeolek“
  alla, peavad liidu toetust saanud toetusesaajad andma oma tulemuste tasuta kasutusõiguse ka liikmesriikide ametiasutustele poliitika või programmide väljatöötamiseks, rakendamiseks ja järelevalveks kõnealuses valdkonnas. Juurdepääs peab piirduma mitteärilise ja konkurentsivälise kasutusega ning see antakse kahepoolse kokkuleppe alusel, milles määratakse kindlaks eritingimused, mille eesmärk on tagada, et kõnealuseid õigusi kasutatakse üksnes ettenähtud eesmärgil ja et kehtestatakse asjakohased konfidentsiaalsuskohustused. Kasutusõigust taotlev liikmesriik, liidu institutsioon, asutus, teenistus või amet teavitab sellisest taotlusest kõiki liikmesriike.

„Turvaline ühiskond“

julgeolek“

6.   
  Tööprogrammiga
  võib ette näha täiendavad kasutusõigused.

6.   
  Kui see on asjakohane,
  võib
  tööprogrammiga
  ette näha täiendavad kasutusõigused.

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38

Artikkel 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 38 | Artikkel 38 |
| Tulemuste kasutamise ja levitamise erisätted | Tulemuste kasutamise ja levitamise erisätted |
| ERC meetmete, koolitus- ja liikuvusmeetmete, kommertskasutusele eelnevate hangete, innovatiivsete lahenduste riigihangete, programmi kaasrahastamismeetmete ning koordineerimis- ja toetusmeetmete puhul võib kohaldada
  omandiõiguse,
  tulemuste kasutamise ja levitamise, üleandmise ja litsentsimise ning kasutusõiguse erieeskirju. | ERC meetmete,
  EIT meetmete,
  koolitus- ja liikuvusmeetmete, kommertskasutusele eelnevate hangete, innovatiivsete lahenduste riigihangete, programmi kaasrahastamismeetmete ning koordineerimis- ja toetusmeetmete puhul võib kohaldada tulemuste kasutamise ja levitamise, üleandmise ja litsentsimise ning kasutusõiguse erieeskirju. |
| Need erieeskirjad ei muuda avatud juurdepääsuga seotud kohustusi. | Need erieeskirjad ei muuda
  artiklis 10 osutatud
  avatud juurdepääsuga seotud kohustusi
  ega põhimõtteid
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 38

Artikkel 38

Tulemuste kasutamise ja levitamise erisätted

Tulemuste kasutamise ja levitamise erisätted

ERC meetmete, koolitus- ja liikuvusmeetmete, kommertskasutusele eelnevate hangete, innovatiivsete lahenduste riigihangete, programmi kaasrahastamismeetmete ning koordineerimis- ja toetusmeetmete puhul võib kohaldada
  omandiõiguse,
  tulemuste kasutamise ja levitamise, üleandmise ja litsentsimise ning kasutusõiguse erieeskirju.

omandiõiguse,

ERC meetmete,
  EIT meetmete,
  koolitus- ja liikuvusmeetmete, kommertskasutusele eelnevate hangete, innovatiivsete lahenduste riigihangete, programmi kaasrahastamismeetmete ning koordineerimis- ja toetusmeetmete puhul võib kohaldada tulemuste kasutamise ja levitamise, üleandmise ja litsentsimise ning kasutusõiguse erieeskirju.

EIT meetmete,

Need erieeskirjad ei muuda avatud juurdepääsuga seotud kohustusi.

Need erieeskirjad ei muuda
  artiklis 10 osutatud
  avatud juurdepääsuga seotud kohustusi
  ega põhimõtteid
  .

artiklis 10 osutatud

ega põhimõtteid

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39

Artikkel 39

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 39 | Artikkel 39 |
| Auhinnad | Auhinnad |
| 1.   Programmi raames antavaid auhindu antakse ja hallatakse vastavalt finantsmääruse IX jaotisele, kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti. | 1.   Programmi raames antavaid auhindu antakse ja hallatakse vastavalt finantsmääruse IX jaotisele, kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti. |
| 2.   Kui tööprogrammis või konkursieeskirjades ei ole sätestatud teisiti, võivad võistluses osaleda kõik õigussubjektid asukohast olenemata. | 2.   Kui tööprogrammis või konkursieeskirjades ei ole sätestatud teisiti, võivad võistluses osaleda kõik õigussubjektid asukohast olenemata. |
| 3.   
  Komisjon
  või rahastav asutus
  võib
  korraldada auhindu koos: | 3.   
  Kui see on asjakohane, võib komisjon
  või rahastav asutus korraldada auhindu koos: |
| (a) | teiste liidu asutustega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 39

Artikkel 39

Auhinnad

Auhinnad

1.   Programmi raames antavaid auhindu antakse ja hallatakse vastavalt finantsmääruse IX jaotisele, kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti.

1.   Programmi raames antavaid auhindu antakse ja hallatakse vastavalt finantsmääruse IX jaotisele, kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti.

2.   Kui tööprogrammis või konkursieeskirjades ei ole sätestatud teisiti, võivad võistluses osaleda kõik õigussubjektid asukohast olenemata.

2.   Kui tööprogrammis või konkursieeskirjades ei ole sätestatud teisiti, võivad võistluses osaleda kõik õigussubjektid asukohast olenemata.

3.   
  Komisjon
  või rahastav asutus
  võib
  korraldada auhindu koos:

3.   
  Kui see on asjakohane, võib komisjon
  või rahastav asutus korraldada auhindu koos:

(a)

teiste liidu asutustega;

| a) | teiste liidu asutustega; |
| --- | --- |

a)

teiste liidu asutustega;

| (b) | kolmandate riikide, sealhulgas nende teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide või -asutustega; |
| --- | --- |

(b)

kolmandate riikide, sealhulgas nende teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide või -asutustega;

| b) | kolmandate riikide, sealhulgas nende teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide või -asutustega; |
| --- | --- |

b)

kolmandate riikide, sealhulgas nende teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide või -asutustega;

| (c) | rahvusvaheliste organisatsioonidega; või |
| --- | --- |

(c)

rahvusvaheliste organisatsioonidega; või

| c) | rahvusvaheliste organisatsioonidega; või |
| --- | --- |

c)

rahvusvaheliste organisatsioonidega; või

| (d) | mittetulunduslike õigussubjektidega. |
| --- | --- |

(d)

mittetulunduslike õigussubjektidega.

| d) | mittetulunduslike õigussubjektidega. |
| --- | --- |

d)

mittetulunduslike õigussubjektidega.

4.   Tööprogramm või konkursikord
  võivad sisaldada
  kohustusi seoses teabe edastamise, kasutamise ja levitamisega.

4.   Tööprogramm või konkursikord
  sisaldavad
  kohustusi seoses teabe edastamise,
  omandi- ja kasutusõiguse,
  kasutamise ja levitamisega
  ning litsentsimise sätteid
  .

Muudatusettepanek 100

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42

Artikkel 42

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 42 | Artikkel 42 |
| Programmi „Euroopa horisont“ ja EIC segarahastamisvahend | Programmi „Euroopa horisont“ ja EIC segarahastamisvahend |
| 1.   Programmist „Euroopa horisont“ või EIC segarahastamisvahendist antavate toetuste ja tagasimakstava ettemakse komponendi suhtes kohaldatakse artikleid 30-33. | 1.   Programmist „Euroopa horisont“ või EIC segarahastamisvahendist antavate toetuste ja tagasimakstava ettemakse komponendi suhtes kohaldatakse artikleid 30-33. |
| 2.   EIC segarahastamisvahendit rakendatakse kooskõlas artikliga 43. EIC segarahastamisvahendi raames võib toetust anda seni, kuni meedet on võimalik rahastada segarahastamisena või rahastamis- ja investeerimistehinguna, mis on täielikult hõlmatud ELi tagatisega InvestEU raames. Erandina finantsmääruse artiklist 209 ei kohaldata EIC segarahastamisvahendi andmisel lõikes 2, eelkõige punktides a ja d sätestatud tingimusi | 2.   EIC segarahastamisvahendit rakendatakse kooskõlas artikliga 43. EIC segarahastamisvahendi raames võib
  riskiga projektidele
  toetust anda seni, kuni meedet on võimalik rahastada segarahastamisena või rahastamis- ja investeerimistehinguna, mis on täielikult hõlmatud ELi tagatisega InvestEU raames. Erandina finantsmääruse artiklist 209 ei kohaldata EIC segarahastamisvahendi andmisel lõikes 2, eelkõige punktides a ja d sätestatud tingimusi. |
| 3.   Programmi
  „Horisont“
  segarahastamisvahendit võib kasutada programmi kaasrahastamisel, kui liikmesriikide ja assotsieerunud riikide ühisprogrammiga nähakse ette rahastamisvahendite kasutamine valitud meetmete toetuseks. Selliste meetmete hindamine ja valik toimub vastavalt artiklitele
  19
  ,
  20
  ,
  23
  , 24, 25 ja
  26
  . Raamprogrammi
  „Horisont“
  segarahastamisvahendi rakendusviisid on kooskõlas artikliga 29, analoogia põhjal artikli 43 lõikega 9 ja tööprogrammis kindlaks määratud lisatingimustega. | 3.   Programmi
  „Euroopa horisont“
  segarahastamisvahendit võib kasutada programmi kaasrahastamisel, kui liikmesriikide ja assotsieerunud riikide ühisprogrammiga nähakse ette rahastamisvahendite kasutamine valitud meetmete toetuseks. Selliste meetmete hindamine ja valik toimub vastavalt artiklitele
  11
  ,
  19
  ,
  20
  , 24, 25
  , 26, 42 a
  ja
  43
  . Raamprogrammi
  „Euroopa horisont“
  segarahastamisvahendi rakendusviisid on kooskõlas artikliga 29, analoogia põhjal artikli 43 lõikega 9 ja tööprogrammis kindlaks määratud
  ja põhjendatud
  lisatingimustega. |
| 4.   Kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktiga f ja artikli 21 lõikega 4 käsitatakse tagasimakseid, sealhulgas hüvitatud ettemakseid ning programmi „Euroopa horisont“ ja EIC segarahastamisvahendi tulusid sihtotstarbelise sisetuluna. | 4.   Kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktiga f ja artikli 21 lõikega 4 käsitatakse tagasimakseid, sealhulgas hüvitatud ettemakseid ning programmi „Euroopa horisont“ ja EIC segarahastamisvahendi tulusid sihtotstarbelise sisetuluna. |
| 5.   Programmi „Euroopa horisont“ EIC segarahastamisvahend tagatakse viisil, mis
  ei moonuta
  konkurentsi. | 5.   Programmi „Euroopa horisont“ EIC segarahastamisvahend tagatakse viisil, mis
  edendab liidu üleilmset konkurentsivõimet, vältides samas
  konkurentsi
  moonutamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 42

Artikkel 42

Programmi „Euroopa horisont“ ja EIC segarahastamisvahend

Programmi „Euroopa horisont“ ja EIC segarahastamisvahend

1.   Programmist „Euroopa horisont“ või EIC segarahastamisvahendist antavate toetuste ja tagasimakstava ettemakse komponendi suhtes kohaldatakse artikleid 30-33.

1.   Programmist „Euroopa horisont“ või EIC segarahastamisvahendist antavate toetuste ja tagasimakstava ettemakse komponendi suhtes kohaldatakse artikleid 30-33.

2.   EIC segarahastamisvahendit rakendatakse kooskõlas artikliga 43. EIC segarahastamisvahendi raames võib toetust anda seni, kuni meedet on võimalik rahastada segarahastamisena või rahastamis- ja investeerimistehinguna, mis on täielikult hõlmatud ELi tagatisega InvestEU raames. Erandina finantsmääruse artiklist 209 ei kohaldata EIC segarahastamisvahendi andmisel lõikes 2, eelkõige punktides a ja d sätestatud tingimusi

2.   EIC segarahastamisvahendit rakendatakse kooskõlas artikliga 43. EIC segarahastamisvahendi raames võib
  riskiga projektidele
  toetust anda seni, kuni meedet on võimalik rahastada segarahastamisena või rahastamis- ja investeerimistehinguna, mis on täielikult hõlmatud ELi tagatisega InvestEU raames. Erandina finantsmääruse artiklist 209 ei kohaldata EIC segarahastamisvahendi andmisel lõikes 2, eelkõige punktides a ja d sätestatud tingimusi.

3.   Programmi
  „Horisont“
  segarahastamisvahendit võib kasutada programmi kaasrahastamisel, kui liikmesriikide ja assotsieerunud riikide ühisprogrammiga nähakse ette rahastamisvahendite kasutamine valitud meetmete toetuseks. Selliste meetmete hindamine ja valik toimub vastavalt artiklitele
  19
  ,
  20
  ,
  23
  , 24, 25 ja
  26
  . Raamprogrammi
  „Horisont“
  segarahastamisvahendi rakendusviisid on kooskõlas artikliga 29, analoogia põhjal artikli 43 lõikega 9 ja tööprogrammis kindlaks määratud lisatingimustega.

3.   Programmi
  „Euroopa horisont“
  segarahastamisvahendit võib kasutada programmi kaasrahastamisel, kui liikmesriikide ja assotsieerunud riikide ühisprogrammiga nähakse ette rahastamisvahendite kasutamine valitud meetmete toetuseks. Selliste meetmete hindamine ja valik toimub vastavalt artiklitele
  11
  ,
  19
  ,
  20
  , 24, 25
  , 26, 42 a
  ja
  43
  . Raamprogrammi
  „Euroopa horisont“
  segarahastamisvahendi rakendusviisid on kooskõlas artikliga 29, analoogia põhjal artikli 43 lõikega 9 ja tööprogrammis kindlaks määratud
  ja põhjendatud
  lisatingimustega.

4.   Kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktiga f ja artikli 21 lõikega 4 käsitatakse tagasimakseid, sealhulgas hüvitatud ettemakseid ning programmi „Euroopa horisont“ ja EIC segarahastamisvahendi tulusid sihtotstarbelise sisetuluna.

4.   Kooskõlas finantsmääruse artikli 21 lõike 3 punktiga f ja artikli 21 lõikega 4 käsitatakse tagasimakseid, sealhulgas hüvitatud ettemakseid ning programmi „Euroopa horisont“ ja EIC segarahastamisvahendi tulusid sihtotstarbelise sisetuluna.

5.   Programmi „Euroopa horisont“ EIC segarahastamisvahend tagatakse viisil, mis
  ei moonuta
  konkurentsi.

5.   Programmi „Euroopa horisont“ EIC segarahastamisvahend tagatakse viisil, mis
  edendab liidu üleilmset konkurentsivõimet, vältides samas
  konkurentsi
  moonutamist
  .

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 a (uus)

Artikkel 42 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 42a |
| | Rahastamisvahend Pathfinder |
| | 1.
     
  Vahendiga Pathfinder antakse toetusi suure riskiga tipptasemel projektidele, mille eesmärk on arendada liidu strateegilist sõltumatust, luues radikaalselt uuenduslikku tulevikutehnoloogiat ja uusi turuvõimalusi. Pathfinder toetab esialgu teadus-tehnoloogilise uurimis- ja arendustöö varaseimaid etappe, sealhulgas kontseptsiooni tõendamist ja prototüüpide valmistamist tehnoloogia kontrollimiseks. |
| | Vahendit Pathfinder rakendatakse peamiselt alt-üles-põhimõttel toimiva avaliku projektikonkursi kaudu, millel on igaks aastaks kindlaks määratud tähtaeg. Samuti aitab Pathfinder toime tulla konkurentsiprobleemidega, et arendada välja peamised strateegilised eesmärgid

   (1a)

  , milleks on vaja süvatehnoloogiat ja radikaalset mõtlemist. Väljavalitud projektide ümberrühmitamine temaatilistesse või eesmärgikohastesse pakettidesse võimaldab saavutada tegevuste kriitilise massi ja ELi tasandi strateegilise tehnoloogilise sõltumatuse ning luua uusi valdkondadevaheliste uuringutega tegelevaid teadusringkondi. |
| | 2.
     
  Pathfinderi üleminekutegevuste rakendamisega aidatakse novaatoritel leida võimalusi liidu kaubanduse arendamiseks, näiteks tutvustamistegevus ja teostatavusuuringud võimaliku ärimudeli hindamiseks, ning toetatakse võrse- ja idufirmade loomist: |
| | a) | konkursside algatamine ja sisu määratakse kindlaks, võttes arvesse meetmete portfelliga seotud tööprogrammiga kehtestatud eesmärke ja eelarvet; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 42a

Artikkel 42a

Rahastamisvahend Pathfinder

Rahastamisvahend Pathfinder

1.
     
  Vahendiga Pathfinder antakse toetusi suure riskiga tipptasemel projektidele, mille eesmärk on arendada liidu strateegilist sõltumatust, luues radikaalselt uuenduslikku tulevikutehnoloogiat ja uusi turuvõimalusi. Pathfinder toetab esialgu teadus-tehnoloogilise uurimis- ja arendustöö varaseimaid etappe, sealhulgas kontseptsiooni tõendamist ja prototüüpide valmistamist tehnoloogia kontrollimiseks.

Vahendit Pathfinder rakendatakse peamiselt alt-üles-põhimõttel toimiva avaliku projektikonkursi kaudu, millel on igaks aastaks kindlaks määratud tähtaeg. Samuti aitab Pathfinder toime tulla konkurentsiprobleemidega, et arendada välja peamised strateegilised eesmärgid

   (1a)

  , milleks on vaja süvatehnoloogiat ja radikaalset mõtlemist. Väljavalitud projektide ümberrühmitamine temaatilistesse või eesmärgikohastesse pakettidesse võimaldab saavutada tegevuste kriitilise massi ja ELi tasandi strateegilise tehnoloogilise sõltumatuse ning luua uusi valdkondadevaheliste uuringutega tegelevaid teadusringkondi.

Vahendit Pathfinder rakendatakse peamiselt alt-üles-põhimõttel toimiva avaliku projektikonkursi kaudu, millel on igaks aastaks kindlaks määratud tähtaeg. Samuti aitab Pathfinder toime tulla konkurentsiprobleemidega, et arendada välja peamised strateegilised eesmärgid

1a

, milleks on vaja süvatehnoloogiat ja radikaalset mõtlemist. Väljavalitud projektide ümberrühmitamine temaatilistesse või eesmärgikohastesse pakettidesse võimaldab saavutada tegevuste kriitilise massi ja ELi tasandi strateegilise tehnoloogilise sõltumatuse ning luua uusi valdkondadevaheliste uuringutega tegelevaid teadusringkondi.

2.
     
  Pathfinderi üleminekutegevuste rakendamisega aidatakse novaatoritel leida võimalusi liidu kaubanduse arendamiseks, näiteks tutvustamistegevus ja teostatavusuuringud võimaliku ärimudeli hindamiseks, ning toetatakse võrse- ja idufirmade loomist:

a)

a)

konkursside algatamine ja sisu määratakse kindlaks, võttes arvesse meetmete portfelliga seotud tööprogrammiga kehtestatud eesmärke ja eelarvet;

konkursside algatamine ja sisu määratakse kindlaks, võttes arvesse meetmete portfelliga seotud tööprogrammiga kehtestatud eesmärke ja eelarvet;

| b) | ainult Pathfinderist juba rahastatud tegevusele võib ilma konkursita anda kindlamääralisi toetusi, mille suurus ei ületa 50 000 eurot, et viia ellu kiireloomulisi koordineerimis- ja toetusmeetmeid eesmärgiga tugevdada projektide portfelli kuuluvaid toetusesaajaid või hinnata võimalikku võrsefirmat või võimalikku turgu loovat innovatsiooni. |
| --- | --- |

b)

b)

ainult Pathfinderist juba rahastatud tegevusele võib ilma konkursita anda kindlamääralisi toetusi, mille suurus ei ületa 50 000 eurot, et viia ellu kiireloomulisi koordineerimis- ja toetusmeetmeid eesmärgiga tugevdada projektide portfelli kuuluvaid toetusesaajaid või hinnata võimalikku võrsefirmat või võimalikku turgu loovat innovatsiooni.

ainult Pathfinderist juba rahastatud tegevusele võib ilma konkursita anda kindlamääralisi toetusi, mille suurus ei ületa 50 000 eurot, et viia ellu kiireloomulisi koordineerimis- ja toetusmeetmeid eesmärgiga tugevdada projektide portfelli kuuluvaid toetusesaajaid või hinnata võimalikku võrsefirmat või võimalikku turgu loovat innovatsiooni.

3.
     
  EIC Pathfinderi suhtes kohaldatakse artiklis 25 määratletud toetuse andmise kriteeriume.

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43

Artikkel 43

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 43 | Artikkel 43 |
| Rahastamisvahend
  EIC
  „Accelerator“ | Rahastamisvahend „Accelerator“ |
| 1.   Rahastamisvahendi EIC „Accelerator“ toetusesaaja on liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuv idufirma, VKE või keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja. Ettepaneku võib esitada toetusesaaja või üks või rohkem füüsilist või juriidilist isikut, kes kavatsevad asutada kõnealuste toetusesaaja või seda toetada. | 1.   Rahastamisvahendi EIC „Accelerator“ toetusesaaja on liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuv idufirma,
  kasvufirma,
  VKE või keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja. Ettepaneku võib esitada toetusesaaja või üks või rohkem füüsilist või juriidilist isikut, kes kavatsevad asutada kõnealuste toetusesaaja või seda toetada. |
| 2.   Üks rahastamisotsus hõlmab ja rahastab kõiki liidu rahalise toetuse vorme, mida EIC segarahastamisvahend pakub. | 2.   Üks rahastamisotsus hõlmab ja rahastab kõiki liidu rahalise toetuse vorme, mida EIC segarahastamisvahend pakub. |
| 3.   Taotlusi hindavad sõltumatud eksperdid iga taotluse väärtuse alusel ning valik tehakse iga-aastase avatud pakkumiskutse raames vastavalt artiklitele 24-26, kooskõlas lõikega 4. | 3.   Taotlusi hindavad sõltumatud eksperdid iga taotluse väärtuse alusel ning valik tehakse iga-aastase avatud pakkumiskutse raames vastavalt artiklitele 24-26, kooskõlas lõikega 4. |
| 4.   Rahastamise kriteeriumid on järgmised: | 4.   Rahastamise kriteeriumid on järgmised: |
| — | tipptase; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 43

Artikkel 43

Rahastamisvahend
  EIC
  „Accelerator“

EIC

Rahastamisvahend „Accelerator“

1.   Rahastamisvahendi EIC „Accelerator“ toetusesaaja on liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuv idufirma, VKE või keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja. Ettepaneku võib esitada toetusesaaja või üks või rohkem füüsilist või juriidilist isikut, kes kavatsevad asutada kõnealuste toetusesaaja või seda toetada.

1.   Rahastamisvahendi EIC „Accelerator“ toetusesaaja on liikmesriigis või assotsieerunud riigis asuv idufirma,
  kasvufirma,
  VKE või keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja. Ettepaneku võib esitada toetusesaaja või üks või rohkem füüsilist või juriidilist isikut, kes kavatsevad asutada kõnealuste toetusesaaja või seda toetada.

2.   Üks rahastamisotsus hõlmab ja rahastab kõiki liidu rahalise toetuse vorme, mida EIC segarahastamisvahend pakub.

2.   Üks rahastamisotsus hõlmab ja rahastab kõiki liidu rahalise toetuse vorme, mida EIC segarahastamisvahend pakub.

3.   Taotlusi hindavad sõltumatud eksperdid iga taotluse väärtuse alusel ning valik tehakse iga-aastase avatud pakkumiskutse raames vastavalt artiklitele 24-26, kooskõlas lõikega 4.

3.   Taotlusi hindavad sõltumatud eksperdid iga taotluse väärtuse alusel ning valik tehakse iga-aastase avatud pakkumiskutse raames vastavalt artiklitele 24-26, kooskõlas lõikega 4.

4.   Rahastamise kriteeriumid on järgmised:

4.   Rahastamise kriteeriumid on järgmised:

—

tipptase;

| — | tipptase; |
| --- | --- |

—

tipptase;

| — | mõju; |
| --- | --- |

—

mõju;

| — | mõju
  ja ELi lisaväärtus
  ; |
| --- | --- |

—

mõju
  ja ELi lisaväärtus
  ;

ja ELi lisaväärtus

| — | meetme riskitase ja vajadus liidu toetuse järele. |
| --- | --- |

—

meetme riskitase ja vajadus liidu toetuse järele.

| — | meetme riskitase ja vajadus liidu toetuse järele. |
| --- | --- |

—

meetme riskitase ja vajadus liidu toetuse järele.

5.   Asjaomaste taotlejate nõusolekul võib komisjon või programmi „Euroopa horisont“ rakendavad rahastamisasutused esitada viimase hindamiskriteeriumi raames otse ettepaneku innovatsiooni ja turuleviimise meetme kohta, mis juba vastavad kahele esimesele kriteeriumile, ning nende ettepanekute suhtes kohaldatakse järgmisi kumulatiivseid tingimusi:

5.   Asjaomaste taotlejate nõusolekul võib komisjon või programmi „Euroopa horisont“ rakendavad rahastamisasutused
  (sealhulgas EIT ning selle teadmis- ja innovaatikakogukonnad)
  esitada viimase hindamiskriteeriumi raames otse ettepaneku innovatsiooni ja turuleviimise meetme kohta
  (eelkõige liidus)
  , mis juba vastavad kahele esimesele kriteeriumile, ning nende ettepanekute suhtes kohaldatakse järgmisi kumulatiivseid tingimusi:

| — | ettepanek peab olema pärit
  mõnes
  muust meetmest, mida rahastatakse programmist „Horisont 2020“ või käesolevast programmist, või peab see pärit olema
  EIC Pathfinderiga sarnasest
  riiklikust programmist
  , mida
  komisjon on
  sellisena tunnustanud
  ; |
| --- | --- |

—

ettepanek peab olema pärit
  mõnes
  muust meetmest, mida rahastatakse programmist „Horisont 2020“ või käesolevast programmist, või peab see pärit olema
  EIC Pathfinderiga sarnasest
  riiklikust programmist
  , mida
  komisjon on
  sellisena tunnustanud
  ;

mõnes

EIC Pathfinderiga sarnasest

, mida

sellisena tunnustanud

| — | ettepanek peab olema pärit
  mõnest
  muust meetmest, mida rahastatakse programmist „Horisont 2020“ või käesolevast programmist, või peab see pärit olema riiklikust programmist
  ja
  komisjon on
  tunnustanud selle vastavust EIC nõuetele
  ; |
| --- | --- |

—

ettepanek peab olema pärit
  mõnest
  muust meetmest, mida rahastatakse programmist „Horisont 2020“ või käesolevast programmist, või peab see pärit olema riiklikust programmist
  ja
  komisjon on
  tunnustanud selle vastavust EIC nõuetele
  ;

mõnest

ja

tunnustanud selle vastavust EIC nõuetele

| — | see põhineb varasemal projekti läbivaatamisel, milles hinnati ettepaneku kvaliteeti ja mõju ning mille suhtes kohaldatakse tingimusi ja menetlusi, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud tööprogrammis. |
| --- | --- |

—

see põhineb varasemal projekti läbivaatamisel, milles hinnati ettepaneku kvaliteeti ja mõju ning mille suhtes kohaldatakse tingimusi ja menetlusi, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud tööprogrammis.

| — | see põhineb varasemal projekti läbivaatamisel, milles hinnati ettepaneku kvaliteeti ja mõju ning mille suhtes kohaldatakse tingimusi ja menetlusi, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud tööprogrammis. |
| --- | --- |

—

see põhineb varasemal projekti läbivaatamisel, milles hinnati ettepaneku kvaliteeti ja mõju ning mille suhtes kohaldatakse tingimusi ja menetlusi, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud tööprogrammis.

6.   Kvaliteedimärgise võib anda järgmiste kumulatiivsete tingimuste alusel:

6.   Kvaliteedimärgise võib anda järgmiste kumulatiivsete tingimuste alusel:

| — | toetusesaaja on idufirma või VKE; |
| --- | --- |

—

toetusesaaja on idufirma või VKE;

| — | toetusesaaja on idufirma või VKE; |
| --- | --- |

—

toetusesaaja on idufirma või VKE;

| — | ettepanek on rahastamiskõlblik ja on läbinud lõikes 4 osutatud kahe esimese kriteeriumi suhtes kohaldatavad künnised, |
| --- | --- |

—

ettepanek on rahastamiskõlblik ja on läbinud lõikes 4 osutatud kahe esimese kriteeriumi suhtes kohaldatavad künnised,

| — | ettepanek on rahastamiskõlblik ja on läbinud lõikes 4 osutatud kahe esimese kriteeriumi suhtes kohaldatavad künnised, |
| --- | --- |

—

ettepanek on rahastamiskõlblik ja on läbinud lõikes 4 osutatud kahe esimese kriteeriumi suhtes kohaldatavad künnised,

| — | sellistele tegevustele, mis oleksid abikõlblikud innovatsioonimeetme alusel. |
| --- | --- |

—

sellistele tegevustele, mis oleksid abikõlblikud innovatsioonimeetme alusel.

| — | sellistele tegevustele, mis oleksid abikõlblikud innovatsioonimeetme alusel. |
| --- | --- |

—

sellistele tegevustele, mis oleksid abikõlblikud innovatsioonimeetme alusel.

7.   Hindamise läbinud ettepaneku puhul teevad sõltumatud eksperdid ettepaneku vastava EIC segarahastamise kohta, võttes aluseks riski ning innovatsiooni turuletoomiseks vajaminevad ressursid ja aja.

7.   Hindamise läbinud ettepaneku puhul teevad sõltumatud eksperdid ettepaneku vastava EIC segarahastamise kohta, võttes aluseks riski ning innovatsiooni turuletoomiseks vajaminevad ressursid ja aja.

Komisjon võib lükata sõltumatute ekspertide poolt valitud ettepaneku tagasi põhjendatud kaalutlustel, sealhulgas liidu poliitikavaldkondade
  eesmärkide saavutamiseks
  .

eesmärkide saavutamiseks

Komisjon võib lükata sõltumatute ekspertide poolt valitud ettepaneku tagasi põhjendatud kaalutlustel, sealhulgas liidu poliitikavaldkondade
  eesmärkidele mittevastamise tõttu
  .

eesmärkidele mittevastamise tõttu

8.   Segarahastamise toetuse või hüvitatava eelosa komponent ei tohi olla suurem kui 70 % selliste valitud innovatsioonimeetme kuludest.

8.   Segarahastamise toetuse või hüvitatava eelosa komponent ei tohi olla suurem kui 70 % selliste valitud innovatsioonimeetme kuludest.

9.   EIC segarahastuse omakapitali ja tagastatava toetuse komponentide rakendusviisid täpsustatakse otsuses [eriprogramm].

9.   EIC segarahastuse omakapitali ja tagastatava toetuse komponentide rakendusviisid täpsustatakse otsuses [eriprogramm].

10.   Valitud meetme lepinguga kehtestatakse EIC segarahastamise osas konkreetsed vahe-eesmärgid ning vastavad eelmaksed ja maksed.

10.   Valitud meetme lepinguga kehtestatakse EIC segarahastamise osas konkreetsed
  mõõdetavad
  vahe-eesmärgid ning vastavad eelmaksed ja maksed.

Enne EIC segarahastamise muude komponentide rakendamise lepingu sõlmimist võib algatada innovatsioonimeetmele vastava tegevuse ja teha esimese eelmakse või tagastatava ettemakse,. Neid komponente rakendatakse vastavalt lepingus kindlaks määratud konkreetsete vahe-eesmärkide saavutamisele.

Enne EIC segarahastamise muude komponentide rakendamise lepingu sõlmimist võib algatada innovatsioonimeetmele vastava tegevuse ja teha esimese eelmakse või tagastatava ettemakse,. Neid komponente rakendatakse vastavalt lepingus kindlaks määratud konkreetsete vahe-eesmärkide saavutamisele.

11.   Kooskõlas lepinguga võib meetme peatada, seda muuta või selle lõpetada, kui vahe-eesmärke ei saavutata. Samuti võib selle lõpetada, kui ei saavutata oodatud turuleviimist.

11.   Kooskõlas lepinguga võib meetme peatada, seda muuta või selle lõpetada, kui
  mõõdetavaid
  vahe-eesmärke ei saavutata. Samuti võib selle lõpetada, kui
  eelkõige liidus
  ei saavutata oodatud turuleviimist.

Komisjon võib otsustada suurendada EIC poolset segarahastamist, kui projekti vaatavad läbi sõltumatud väliseksperdid.

Komisjon võib otsustada suurendada EIC poolset segarahastamist, kui projekti vaatavad läbi sõltumatud väliseksperdid.

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 a (uus)

Artikkel 43 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 43a




  VKEde astmeline innovatsioon




  Lisaks EIC vahenditele hallatakse ja rakendatakse tsentraalselt konkreetselt VKEdele astmeliseks innovatsiooniks ettenähtud vahendit, millest eraldatakse ühe toetusesaajaga toetusi teadusuuringute ja innovatsiooni meetmetele kõigis teemavaldkondades, vahendit rakendatakse alt-üles-põhimõttel toimiva, VKEde vajadustele kohandatud pideva avatud pakkumiskutse kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 43a

VKEde astmeline innovatsioon

Lisaks EIC vahenditele hallatakse ja rakendatakse tsentraalselt konkreetselt VKEdele astmeliseks innovatsiooniks ettenähtud vahendit, millest eraldatakse ühe toetusesaajaga toetusi teadusuuringute ja innovatsiooni meetmetele kõigis teemavaldkondades, vahendit rakendatakse alt-üles-põhimõttel toimiva, VKEde vajadustele kohandatud pideva avatud pakkumiskutse kaudu.

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44

Artikkel 44

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 44 | Artikkel 44 |
| Välisekspertide määramine | Sõltumatute
  välisekspertide määramine |
| 1.   Erandina finantsmääruse artikli 237 lõikest 3 võib väliseksperte valida ilma osalemiskutseta, kui
  see on
  põhjendatud ja valik tehakse läbipaistval viisil. | 1.   Erandina finantsmääruse artikli 237 lõikest 3 võib
  sõltumatuid
  väliseksperte valida
  erandkorras
  ilma osalemiskutseta
  ainult sel juhul
  , kui
  osalemiskutse kaudu ei ole leitud sobivaid väliseksperte. Igasugune välisekspertide valimine ilma osalemiskutseta peab olema nõuetekohaselt
  põhjendatud ja valik tehakse läbipaistval viisil.
  Asjaomased eksperdid peavad tõendama oma sõltumatust ja suutlikkust toetada programmi „Euroopa horisont“ eesmärke. |
| | 1a.
     
  Sõltumatud eksperdid valitakse neile antud ülesande täitmiseks vajalike oskuste, kogemuste ja teadmiste alusel. Sõltumatute välisekspertide määramisel püüab komisjon või liidu rahastamisasutus saavutada eksperdirühmas ja hindamiskomisjonides spetsialiseerituse, geograafilise tausta, soo ja nende esindatava organisatsiooni liigi poolest tasakaalustatud esindatuse ja koosseisu. |
| 2.   Vastavalt finantsmääruse artikli 237 lõikele 2 ja artikli 237 lõikele 3 tasustatakse väliseksperte standardtingimuste alusel.
  Põhjendatud juhtudel võib teatud, eelkõige kõrgetasemelisi eksperte tasustada asjakohastel turunormidel põhinevatest standardtingimustest kõrgemal tasemel. | 2.   Vastavalt finantsmääruse artikli 237 lõikele 2 ja artikli 237 lõikele 3 tasustatakse
  sõltumatuid
  väliseksperte standardtingimuste alusel. |
| 3.   Lisaks finantsmääruse artikli 38 lõigetele 2 ja 3 avaldatakse isikuliselt ametisse nimetatud toetustaotlusi hindavate välisekspertide nimed koos nende pädevusvaldkonnaga vähemalt üks kord aastas komisjoni või rahastamisasutuse veebisaidil. Sellist teavet kogutakse, töödeldakse ja avaldatakse kooskõlas ELi andmekaitse-eeskirjadega. | 3.   Lisaks finantsmääruse artikli 38 lõigetele 2 ja 3 avaldatakse isikuliselt ametisse nimetatud toetustaotlusi hindavate
  sõltumatute
  välisekspertide nimed koos nende pädevusvaldkonnaga vähemalt üks kord aastas komisjoni või rahastamisasutuse veebisaidil. Sellist teavet kogutakse, töödeldakse ja avaldatakse kooskõlas ELi andmekaitse-eeskirjadega. |
| | 3a.
     
  Komisjon või asjaomane rahastamisasutus tagab, et eksperdil, kellel tekib huvide konflikt seoses küsimusega, mille kohta ta peab esitama arvamuse, ei paluta sellist konkreetset küsimust hinnata, selle kohta nõu anda ega abistada. |
| | 3b.
     
  Kõikide konkursikutsete puhuks tagatakse nõuetekohane arv sõltumatuid eksperte, et tagada hindamise kvaliteet. |
| | 3c.
     
  Kõigi sõltumatute välisekspertide tasustamismäär teatatakse kord aastas Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Need tasud kaetakse programmi halduskuludest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 44

Artikkel 44

Välisekspertide määramine

Sõltumatute
  välisekspertide määramine

Sõltumatute

1.   Erandina finantsmääruse artikli 237 lõikest 3 võib väliseksperte valida ilma osalemiskutseta, kui
  see on
  põhjendatud ja valik tehakse läbipaistval viisil.

1.   Erandina finantsmääruse artikli 237 lõikest 3 võib
  sõltumatuid
  väliseksperte valida
  erandkorras
  ilma osalemiskutseta
  ainult sel juhul
  , kui
  osalemiskutse kaudu ei ole leitud sobivaid väliseksperte. Igasugune välisekspertide valimine ilma osalemiskutseta peab olema nõuetekohaselt
  põhjendatud ja valik tehakse läbipaistval viisil.
  Asjaomased eksperdid peavad tõendama oma sõltumatust ja suutlikkust toetada programmi „Euroopa horisont“ eesmärke.

1a.
     
  Sõltumatud eksperdid valitakse neile antud ülesande täitmiseks vajalike oskuste, kogemuste ja teadmiste alusel. Sõltumatute välisekspertide määramisel püüab komisjon või liidu rahastamisasutus saavutada eksperdirühmas ja hindamiskomisjonides spetsialiseerituse, geograafilise tausta, soo ja nende esindatava organisatsiooni liigi poolest tasakaalustatud esindatuse ja koosseisu.

2.   Vastavalt finantsmääruse artikli 237 lõikele 2 ja artikli 237 lõikele 3 tasustatakse väliseksperte standardtingimuste alusel.
  Põhjendatud juhtudel võib teatud, eelkõige kõrgetasemelisi eksperte tasustada asjakohastel turunormidel põhinevatest standardtingimustest kõrgemal tasemel.

2.   Vastavalt finantsmääruse artikli 237 lõikele 2 ja artikli 237 lõikele 3 tasustatakse
  sõltumatuid
  väliseksperte standardtingimuste alusel.

3.   Lisaks finantsmääruse artikli 38 lõigetele 2 ja 3 avaldatakse isikuliselt ametisse nimetatud toetustaotlusi hindavate välisekspertide nimed koos nende pädevusvaldkonnaga vähemalt üks kord aastas komisjoni või rahastamisasutuse veebisaidil. Sellist teavet kogutakse, töödeldakse ja avaldatakse kooskõlas ELi andmekaitse-eeskirjadega.

3.   Lisaks finantsmääruse artikli 38 lõigetele 2 ja 3 avaldatakse isikuliselt ametisse nimetatud toetustaotlusi hindavate
  sõltumatute
  välisekspertide nimed koos nende pädevusvaldkonnaga vähemalt üks kord aastas komisjoni või rahastamisasutuse veebisaidil. Sellist teavet kogutakse, töödeldakse ja avaldatakse kooskõlas ELi andmekaitse-eeskirjadega.

3a.
     
  Komisjon või asjaomane rahastamisasutus tagab, et eksperdil, kellel tekib huvide konflikt seoses küsimusega, mille kohta ta peab esitama arvamuse, ei paluta sellist konkreetset küsimust hinnata, selle kohta nõu anda ega abistada.

3b.
     
  Kõikide konkursikutsete puhuks tagatakse nõuetekohane arv sõltumatuid eksperte, et tagada hindamise kvaliteet.

3c.
     
  Kõigi sõltumatute välisekspertide tasustamismäär teatatakse kord aastas Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Need tasud kaetakse programmi halduskuludest.

Muudatusettepanek 105

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45

Artikkel 45

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 45 | Artikkel 45 |
| Järelevalve ja aruandlus | Järelevalve ja aruandlus |
| | 1.
     
  Komisjon teostab iga-aastast järelevalvet programmi „Euroopa horisont“ ja selle eriprogrammi rakendamise ning EIT tegevuse üle. Iga-aastased seirearuanded sisaldavad järgmist: |
| 1.
     Näitajad
  , mille alusel antakse ülevaade programmi edusammudest
  artiklis 3 kehtestatud
  eesmärkide saavutamisel, on
  esitatud
  V lisas, milles käsitletakse mõju. | i) | Näitajad artiklis 3 kehtestatud
  ja V lisas
  esitatud
  eesmärkide saavutamisel mõjuahelate kaupa; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 45

Artikkel 45

Järelevalve ja aruandlus

Järelevalve ja aruandlus

1.
     
  Komisjon teostab iga-aastast järelevalvet programmi „Euroopa horisont“ ja selle eriprogrammi rakendamise ning EIT tegevuse üle. Iga-aastased seirearuanded sisaldavad järgmist:

1.
     Näitajad
  , mille alusel antakse ülevaade programmi edusammudest
  artiklis 3 kehtestatud
  eesmärkide saavutamisel, on
  esitatud
  V lisas, milles käsitletakse mõju.

i)

i)

Näitajad artiklis 3 kehtestatud
  ja V lisas
  esitatud
  eesmärkide saavutamisel mõjuahelate kaupa;

ja V lisas

eesmärkide saavutamisel mõjuahelate kaupa;

| ii) | teave eelkõige artiklis 6 a sätestatud rahastamispõhimõtete ja valdkondadevaheliste küsimuste rakendamise kohta, nagu sotsiaal- ja humanitaarteaduste igakülgse integreerimise määr, madalama ja kõrgema tehnilise valmiduse taseme suhe koostööpõhistes teadusuuringutes, osalevate riikide ringi laiendamine, tööprogrammis esitatud ajakohastatud loetelu laienemises osalevate riikide kohta, edusammud teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonialase lõhe vähendamisel, koostööprojektide geograafiline jaotus, teadlaste palgad, kaheastmelise esitamis- ja hindamismenetluse kasutamine, hindamise läbivaatamise kasutamine ja kaebuste määr, kliimamuutuse küsimuse ja kliimaga seotud kulude igakülgse integreerimise määr, VKEde osalemine, sealhulgas võrreldes sarnaste riiklike konkreetselt VKEdele mõeldud vahenditega, erasektori osalemine, soolise võrdõiguslikkusega seotud edusammud, kvaliteedimärgised, avaliku ja erasektori partnerlused ning täiendava avaliku ja erasektori vahenditest rahastamise võimendamine, täiendav ja kumulatiivne rahastamine muudest liidu fondidest, eelkõige sünergia IV lisas osutatud programmidega, muudest liidu rahastamisprogrammidest toetatavate teadustaristute kasutamine, teadusuuringute ja innovatsiooni kiirendamine, rahvusvahelise koostöö tase ja mõju, ka vastastikkuse põhimõtte seisukohast, kodanike ja kodanikuühiskonna osalemise määr nii riiklikul kui ka liidu tasandil; |
| --- | --- |

ii)

ii)

teave eelkõige artiklis 6 a sätestatud rahastamispõhimõtete ja valdkondadevaheliste küsimuste rakendamise kohta, nagu sotsiaal- ja humanitaarteaduste igakülgse integreerimise määr, madalama ja kõrgema tehnilise valmiduse taseme suhe koostööpõhistes teadusuuringutes, osalevate riikide ringi laiendamine, tööprogrammis esitatud ajakohastatud loetelu laienemises osalevate riikide kohta, edusammud teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonialase lõhe vähendamisel, koostööprojektide geograafiline jaotus, teadlaste palgad, kaheastmelise esitamis- ja hindamismenetluse kasutamine, hindamise läbivaatamise kasutamine ja kaebuste määr, kliimamuutuse küsimuse ja kliimaga seotud kulude igakülgse integreerimise määr, VKEde osalemine, sealhulgas võrreldes sarnaste riiklike konkreetselt VKEdele mõeldud vahenditega, erasektori osalemine, soolise võrdõiguslikkusega seotud edusammud, kvaliteedimärgised, avaliku ja erasektori partnerlused ning täiendava avaliku ja erasektori vahenditest rahastamise võimendamine, täiendav ja kumulatiivne rahastamine muudest liidu fondidest, eelkõige sünergia IV lisas osutatud programmidega, muudest liidu rahastamisprogrammidest toetatavate teadustaristute kasutamine, teadusuuringute ja innovatsiooni kiirendamine, rahvusvahelise koostöö tase ja mõju, ka vastastikkuse põhimõtte seisukohast, kodanike ja kodanikuühiskonna osalemise määr nii riiklikul kui ka liidu tasandil;

teave eelkõige artiklis 6 a sätestatud rahastamispõhimõtete ja valdkondadevaheliste küsimuste rakendamise kohta, nagu sotsiaal- ja humanitaarteaduste igakülgse integreerimise määr, madalama ja kõrgema tehnilise valmiduse taseme suhe koostööpõhistes teadusuuringutes, osalevate riikide ringi laiendamine, tööprogrammis esitatud ajakohastatud loetelu laienemises osalevate riikide kohta, edusammud teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonialase lõhe vähendamisel, koostööprojektide geograafiline jaotus, teadlaste palgad, kaheastmelise esitamis- ja hindamismenetluse kasutamine, hindamise läbivaatamise kasutamine ja kaebuste määr, kliimamuutuse küsimuse ja kliimaga seotud kulude igakülgse integreerimise määr, VKEde osalemine, sealhulgas võrreldes sarnaste riiklike konkreetselt VKEdele mõeldud vahenditega, erasektori osalemine, soolise võrdõiguslikkusega seotud edusammud, kvaliteedimärgised, avaliku ja erasektori partnerlused ning täiendava avaliku ja erasektori vahenditest rahastamise võimendamine, täiendav ja kumulatiivne rahastamine muudest liidu fondidest, eelkõige sünergia IV lisas osutatud programmidega, muudest liidu rahastamisprogrammidest toetatavate teadustaristute kasutamine, teadusuuringute ja innovatsiooni kiirendamine, rahvusvahelise koostöö tase ja mõju, ka vastastikkuse põhimõtte seisukohast, kodanike ja kodanikuühiskonna osalemise määr nii riiklikul kui ka liidu tasandil;

| iii) | kulutasemed sekkumisvaldkondade kaupa, nagu on osutatud I lisas, ning valdkondadevahelised küsimused programmi ja EIT puhul, et võimaldada portfelli analüüsi; läbipaistvuse suurendamiseks avalikustatakse need andmed muu hulgas komisjoni veebilehel hõlpsasti kättesaadaval viisil, võttes aluseks viimase ajakohastatud versiooni; |
| --- | --- |

iii)

iii)

kulutasemed sekkumisvaldkondade kaupa, nagu on osutatud I lisas, ning valdkondadevahelised küsimused programmi ja EIT puhul, et võimaldada portfelli analüüsi; läbipaistvuse suurendamiseks avalikustatakse need andmed muu hulgas komisjoni veebilehel hõlpsasti kättesaadaval viisil, võttes aluseks viimase ajakohastatud versiooni;

kulutasemed sekkumisvaldkondade kaupa, nagu on osutatud I lisas, ning valdkondadevahelised küsimused programmi ja EIT puhul, et võimaldada portfelli analüüsi; läbipaistvuse suurendamiseks avalikustatakse need andmed muu hulgas komisjoni veebilehel hõlpsasti kättesaadaval viisil, võttes aluseks viimase ajakohastatud versiooni;

| iv) | liiga suur taotluste arv, eelkõige ettepanekute arv eelarveridade ja sekkumisvaldkondade kaupa, nende keskmine punktisumma, künniseid ületavate ja sellest allapoole jäävate ettepanekute osakaal. |
| --- | --- |

iv)

iv)

liiga suur taotluste arv, eelkõige ettepanekute arv eelarveridade ja sekkumisvaldkondade kaupa, nende keskmine punktisumma, künniseid ületavate ja sellest allapoole jäävate ettepanekute osakaal.

liiga suur taotluste arv, eelkõige ettepanekute arv eelarveridade ja sekkumisvaldkondade kaupa, nende keskmine punktisumma, künniseid ületavate ja sellest allapoole jäävate ettepanekute osakaal.

2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 50 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad V lisa muutmist, et täiendada või muuta mõjunäitajaid, kui seda peetakse vajalikuks, ning kehtestatakse võrdlusalus ja eesmärgid.

2.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 50 vastu delegeeritud õigusakte, mis käsitlevad V lisa muutmist, et täiendada või muuta mõjunäitajaid, kui seda peetakse vajalikuks, ning kehtestatakse võrdlusalus ja eesmärgid.

3.   Tulemuslikkuse aruandlussüsteem tagab, et
  järelevalveprogrammi
  rakendamise ja
  tulemuste kohta kogutud andmed
  kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigeaegselt.
  Selleks kehtestatakse liidu rahaliste vahendite saajatele
  ja (kui
  see on asjakohane) liikmesriikidele proportsionaalsed aruandlusnõuded
  .

3.   Tulemuslikkuse aruandlussüsteem tagab, et
  programmi
  rakendamise
  järelevalvet
  ja
  tulemusi käsitlevaid andmeid
  kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigeaegselt
  , ilma et see suurendaks toetusesaajate halduskoormust
  .
  Eelkõige lisatakse ERC, Euroopa partnerluste, missioonide, EIC
  ja
  EIT raames rahastatavate projektide andmed samasse andmebaasi andmetega, mis käsitlevad programmist otse rahastatavaid meetmeid (nt E-CORDA andmebaas)
  .

3a.
     
  Kvantitatiivseid andmeid täiendatakse nii palju kui võimalik komisjoni ja liidu või riiklike rahastamisasutuste teostatava kvalitatiivse analüüsiga.

Muudatusettepanek 106

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46

Artikkel 46

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 46 | Artikkel 46 |
| Teave, teavitamine, avaldamine ning tulemuste levitamine ja kasutamine | Teave, teavitamine, avaldamine ning tulemuste levitamine ja kasutamine |
| 1.   Liidu rahaliste vahendite saajad tunnistavad liidu rahaliste vahendite päritolu ja tagavad selle nähtavuse (eriti meetmeid ja nende tulemusi reklaamides), andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet. | 1.   Liidu rahaliste vahendite saajad tunnistavad liidu rahaliste vahendite päritolu ja tagavad selle nähtavuse (eriti meetmeid ja nende tulemusi
  ning auhindu
  reklaamides), andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet. |
| 2.   Komisjon rakendab programmi ning selle meetmete ja tulemustega seotud teavitus- ja teabevahetusmeetmeid.
  Programmile eraldatud rahalised vahendid peavad ühtlasi aitama kaasa liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamisele, niivõrd kui need on seotud artiklis 3 osutatud eesmärkidega
  . | 2.   Komisjon rakendab programmi ning selle meetmete ja tulemustega seotud teavitus- ja teabevahetusmeetmeid.
  Eelkõige annab ta õigeaegselt põhjalikku teavet liikmesriikidele ja toetusesaajatele
  . |
| 3.   Samuti kehtestab komisjon tulemuste levitamise ja kasutamise strateegia, et suurendada käesoleva programmi teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste ja teadmiste kättesaadavust ja edendada levitamist, et kiirendada nende kasutamist ja turuleviimist
  ja
  suurendada programmi mõju. Programmile eraldatavad rahaliste vahenditega edendatakse ka liidu poliitiliste prioriteetide propageerimist, samuti teabe, teabevahetuse, reklaami, levitamise ja kasutamisega seotud tegevust, niivõrd kui need on seotud artiklis 3 osutatud eesmärkidega. | 3.   Samuti kehtestab komisjon tulemuste levitamise ja kasutamise strateegia, et suurendada käesoleva programmi teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste ja teadmiste kättesaadavust ja edendada levitamist, et kiirendada nende kasutamist ja turuleviimist
  eelkõige liidus ning
  suurendada programmi mõju. Programmile eraldatavad rahaliste vahenditega edendatakse ka liidu poliitiliste prioriteetide propageerimist, samuti teabe, teabevahetuse, reklaami, levitamise ja kasutamisega seotud tegevust, niivõrd kui need on seotud artiklis 3 osutatud eesmärkidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 46

Artikkel 46

Teave, teavitamine, avaldamine ning tulemuste levitamine ja kasutamine

Teave, teavitamine, avaldamine ning tulemuste levitamine ja kasutamine

1.   Liidu rahaliste vahendite saajad tunnistavad liidu rahaliste vahendite päritolu ja tagavad selle nähtavuse (eriti meetmeid ja nende tulemusi reklaamides), andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet.

1.   Liidu rahaliste vahendite saajad tunnistavad liidu rahaliste vahendite päritolu ja tagavad selle nähtavuse (eriti meetmeid ja nende tulemusi
  ning auhindu
  reklaamides), andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet.

2.   Komisjon rakendab programmi ning selle meetmete ja tulemustega seotud teavitus- ja teabevahetusmeetmeid.
  Programmile eraldatud rahalised vahendid peavad ühtlasi aitama kaasa liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamisele, niivõrd kui need on seotud artiklis 3 osutatud eesmärkidega
  .

2.   Komisjon rakendab programmi ning selle meetmete ja tulemustega seotud teavitus- ja teabevahetusmeetmeid.
  Eelkõige annab ta õigeaegselt põhjalikku teavet liikmesriikidele ja toetusesaajatele
  .

3.   Samuti kehtestab komisjon tulemuste levitamise ja kasutamise strateegia, et suurendada käesoleva programmi teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste ja teadmiste kättesaadavust ja edendada levitamist, et kiirendada nende kasutamist ja turuleviimist
  ja
  suurendada programmi mõju. Programmile eraldatavad rahaliste vahenditega edendatakse ka liidu poliitiliste prioriteetide propageerimist, samuti teabe, teabevahetuse, reklaami, levitamise ja kasutamisega seotud tegevust, niivõrd kui need on seotud artiklis 3 osutatud eesmärkidega.

3.   Samuti kehtestab komisjon tulemuste levitamise ja kasutamise strateegia, et suurendada käesoleva programmi teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste ja teadmiste kättesaadavust ja edendada levitamist, et kiirendada nende kasutamist ja turuleviimist
  eelkõige liidus ning
  suurendada programmi mõju. Programmile eraldatavad rahaliste vahenditega edendatakse ka liidu poliitiliste prioriteetide propageerimist, samuti teabe, teabevahetuse, reklaami, levitamise ja kasutamisega seotud tegevust, niivõrd kui need on seotud artiklis 3 osutatud eesmärkidega.

Muudatusettepanek 107

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47

Artikkel 47

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 47 | Artikkel 47 |
| Programmi hindamine | Programmi hindamine |
| 1.   Programmi hindamised viiakse läbi õigeaegselt, et neid saaks kasutada programmi, sellele järgnevate ning muude teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud algatuste otsustusprotsessi jaoks. | 1.   Programmi hindamised viiakse läbi õigeaegselt
  ja avalikustatakse
  , et neid saaks kasutada programmi, sellele järgnevate ning muude teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud algatuste otsustusprotsessi jaoks. |
| | 1a.
     
  Ülesandeid hinnatakse täielikult 31. detsembriks 2022, enne kui tehakse otsus uute ülesannete püstitamise või ülesannete ümbersõnastamise, lõpetamise, jätkamise või neile eraldatava eelarve suurendamise kohta. Ülesannete hindamise tulemused avalikustatakse ning need hõlmavad muu hulgas ülesannete valikuprotsessi, juhtimise, suunitluse ja tulemuslikkuse analüüsi. |
| 2.   Programmi vahehindamine viiakse läbi siis, kui on piisavalt teavet programmi rakendamise kohta, kuid mitte hiljem kui
  neli
  aastat pärast programmi rakendamise algust. See hõlmab eelmiste raamprogrammide pikaajalise mõju hinnangut
  ja
  selle põhjal kohandatakse vajaduse korral programmi rakendamist. | 2.   Programmi vahehindamine viiakse läbi siis, kui on piisavalt teavet programmi rakendamise kohta, kuid mitte hiljem kui
  kolm
  aastat pärast programmi rakendamise algust. See hõlmab
  portfelli analüüsi ja
  eelmiste raamprogrammide pikaajalise mõju hinnangut
  ning
  selle põhjal kohandatakse vajaduse korral programmi rakendamist
  ja/või vaadatakse programm läbi. Vahehindamise raames hinnatakse programmi tulemuslikkust, tõhusust, asjakohasust, sidusust, võimendavat mõju, vastastikust täiendavust muude liidu ja riiklike teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamise programmidega ja liidu tasandi lisaväärtust. Eelkõige hinnatakse muudest liidu programmidest üle kantud vahendite mõju. |
| 3.   Programmi rakendamise lõpus, kuid mitte hiljem kui
  neli
  aastat pärast artiklis 1 sätestatud ajavahemiku lõppu, viib komisjon lõpule programmi lõpphindamise. See hõlmab eelmiste raamprogrammide pikaajalise mõju hindamist. | 3.   Programmi rakendamise lõpus, kuid mitte hiljem kui
  kolm
  aastat pärast artiklis 1 sätestatud ajavahemiku lõppu, viib komisjon lõpule programmi lõpphindamise. See hõlmab eelmiste raamprogrammide pikaajalise mõju hindamist. |
| 4.   Komisjon
  edastab
  hindamiste tulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. | 4.   Komisjon
  avaldab
  hindamiste tulemused
  ja järeldused
  koos oma tähelepanekutega
  ja levitab neid ning esitab need
  Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 47

Artikkel 47

Programmi hindamine

Programmi hindamine

1.   Programmi hindamised viiakse läbi õigeaegselt, et neid saaks kasutada programmi, sellele järgnevate ning muude teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud algatuste otsustusprotsessi jaoks.

1.   Programmi hindamised viiakse läbi õigeaegselt
  ja avalikustatakse
  , et neid saaks kasutada programmi, sellele järgnevate ning muude teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud algatuste otsustusprotsessi jaoks.

1a.
     
  Ülesandeid hinnatakse täielikult 31. detsembriks 2022, enne kui tehakse otsus uute ülesannete püstitamise või ülesannete ümbersõnastamise, lõpetamise, jätkamise või neile eraldatava eelarve suurendamise kohta. Ülesannete hindamise tulemused avalikustatakse ning need hõlmavad muu hulgas ülesannete valikuprotsessi, juhtimise, suunitluse ja tulemuslikkuse analüüsi.

2.   Programmi vahehindamine viiakse läbi siis, kui on piisavalt teavet programmi rakendamise kohta, kuid mitte hiljem kui
  neli
  aastat pärast programmi rakendamise algust. See hõlmab eelmiste raamprogrammide pikaajalise mõju hinnangut
  ja
  selle põhjal kohandatakse vajaduse korral programmi rakendamist.

2.   Programmi vahehindamine viiakse läbi siis, kui on piisavalt teavet programmi rakendamise kohta, kuid mitte hiljem kui
  kolm
  aastat pärast programmi rakendamise algust. See hõlmab
  portfelli analüüsi ja
  eelmiste raamprogrammide pikaajalise mõju hinnangut
  ning
  selle põhjal kohandatakse vajaduse korral programmi rakendamist
  ja/või vaadatakse programm läbi. Vahehindamise raames hinnatakse programmi tulemuslikkust, tõhusust, asjakohasust, sidusust, võimendavat mõju, vastastikust täiendavust muude liidu ja riiklike teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni rahastamise programmidega ja liidu tasandi lisaväärtust. Eelkõige hinnatakse muudest liidu programmidest üle kantud vahendite mõju.

3.   Programmi rakendamise lõpus, kuid mitte hiljem kui
  neli
  aastat pärast artiklis 1 sätestatud ajavahemiku lõppu, viib komisjon lõpule programmi lõpphindamise. See hõlmab eelmiste raamprogrammide pikaajalise mõju hindamist.

3.   Programmi rakendamise lõpus, kuid mitte hiljem kui
  kolm
  aastat pärast artiklis 1 sätestatud ajavahemiku lõppu, viib komisjon lõpule programmi lõpphindamise. See hõlmab eelmiste raamprogrammide pikaajalise mõju hindamist.

4.   Komisjon
  edastab
  hindamiste tulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

4.   Komisjon
  avaldab
  hindamiste tulemused
  ja järeldused
  koos oma tähelepanekutega
  ja levitab neid ning esitab need
  Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48

Artikkel 48

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 48 | Artikkel 48 |
| Auditid | Auditid |
| 1.   Programmi kontrollisüsteem peab tagama asjakohase tasakaalu usalduse ja kontrolli vahel, võttes arvesse kontrolli haldus- ja muid kulusid kõikidel tasanditel, eelkõige toetusesaajate puhul. | 1.   Programmi kontrollisüsteem peab tagama asjakohase tasakaalu usalduse ja kontrolli vahel, võttes arvesse kontrolli haldus- ja muid kulusid kõikidel tasanditel, eelkõige toetusesaajate puhul.
  Auditieeskirjad peavad olema kogu programmi ulatuses selged, järjepidevad ja sidusad. |
| 2.   Programmi auditistrateegia põhineb programmi kui terviku kulude esindusliku valimi finantsauditil. Representatiivsele valimile lisatakse kuludega seotud riskide hinnang. Meetmete puhul, mida rahastatakse ühiselt mitmest liidu programmist, viiakse läbi üksainus audit, mis hõlmab kõiki asjaomaseid programme ja neist igaühe puhul kohaldatavaid eeskirju. | 2.   Programmi auditistrateegia põhineb programmi kui terviku kulude esindusliku valimi finantsauditil. Representatiivsele valimile lisatakse kuludega seotud riskide hinnang. Meetmete puhul, mida rahastatakse ühiselt mitmest liidu programmist, viiakse läbi üksainus audit, mis hõlmab kõiki asjaomaseid programme ja neist igaühe puhul kohaldatavaid eeskirju. |
| 3.   Lisaks võib komisjon või rahastamisasutus toetuda toetusesaaja tasandil tehtavatele süsteemi ühendaudititele. Need ühendauditid on teatavat liiki toetusesaajate jaoks vabatahtlikud ning hõlmavad süsteemi- ja protsessiauditit koos tehingute auditiga, mida teeb sõltumatu pädev audiitor, kelle kvalifikatsioon võimaldab viia läbi raamatupidamisdokumentide kohustuslikku auditit kooskõlas direktiiviga 2006/43/EÜ (34). Komisjon või rahastamisasutus võib neid kasutada selleks, et teha kindlaks üldine kindlus kulude usaldusväärse finantsjuhtimise kohta ning vaadata uuesti läbi järelauditite ja finantsaruannete suhtes kohaldatavate sertifikaatide
  taseme
  . | 3.   Lisaks võib komisjon või rahastamisasutus toetuda toetusesaaja tasandil tehtavatele süsteemi ühendaudititele. Need ühendauditid on teatavat liiki toetusesaajate jaoks vabatahtlikud ning hõlmavad süsteemi- ja protsessiauditit koos tehingute auditiga, mida teeb sõltumatu pädev audiitor, kelle kvalifikatsioon võimaldab viia läbi raamatupidamisdokumentide kohustuslikku auditit kooskõlas direktiiviga 2006/43/EÜ (34). Komisjon või rahastamisasutus võib neid kasutada selleks, et teha kindlaks üldine kindlus kulude usaldusväärse finantsjuhtimise kohta ning vaadata uuesti läbi
  deklareeritud kulude rahastamiskõlblikkus ning
  järelauditite ja finantsaruannete suhtes kohaldatavate sertifikaatide
  tase
  . |
| 4.   Finantsmääruse artikli 127 kohaselt
  võib
  komisjon või rahastamisasutus
  tugineda
  liidu toetuse kasutamise audititele, mille on teinud muu isik või üksus, sealhulgas isik või üksus, keda liidu institutsioonid ega asutused ei ole selleks volitanud. | 4.   Finantsmääruse artikli 127 kohaselt
  tugineb
  komisjon või rahastamisasutus liidu toetuse kasutamise audititele, mille on teinud muu
  sertifitseeritud
  isik või üksus, sealhulgas isik või üksus, keda liidu institutsioonid ega asutused ei ole selleks volitanud. |
| 5.   Auditeid võib teha kuni kahe aasta jooksul pärast
  lõppmakse tegemist
  . | 5.   Auditeid võib teha kuni kahe aasta jooksul pärast
  projekti lõppkuupäeva
  . |
| | 5a.
     
  Komisjon avaldab koostöös Euroopa Kontrollikojaga välja töötatud auditisuunised. Õiguskindluse huvides tagavad audiitorid tehtud auditi läbipaistvuse ning auditieeskirjade usaldusväärse ja ühtse tõlgendamise kogu programmi kestuse jooksul. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 48

Artikkel 48

Auditid

Auditid

1.   Programmi kontrollisüsteem peab tagama asjakohase tasakaalu usalduse ja kontrolli vahel, võttes arvesse kontrolli haldus- ja muid kulusid kõikidel tasanditel, eelkõige toetusesaajate puhul.

1.   Programmi kontrollisüsteem peab tagama asjakohase tasakaalu usalduse ja kontrolli vahel, võttes arvesse kontrolli haldus- ja muid kulusid kõikidel tasanditel, eelkõige toetusesaajate puhul.
  Auditieeskirjad peavad olema kogu programmi ulatuses selged, järjepidevad ja sidusad.

2.   Programmi auditistrateegia põhineb programmi kui terviku kulude esindusliku valimi finantsauditil. Representatiivsele valimile lisatakse kuludega seotud riskide hinnang. Meetmete puhul, mida rahastatakse ühiselt mitmest liidu programmist, viiakse läbi üksainus audit, mis hõlmab kõiki asjaomaseid programme ja neist igaühe puhul kohaldatavaid eeskirju.

2.   Programmi auditistrateegia põhineb programmi kui terviku kulude esindusliku valimi finantsauditil. Representatiivsele valimile lisatakse kuludega seotud riskide hinnang. Meetmete puhul, mida rahastatakse ühiselt mitmest liidu programmist, viiakse läbi üksainus audit, mis hõlmab kõiki asjaomaseid programme ja neist igaühe puhul kohaldatavaid eeskirju.

3.   Lisaks võib komisjon või rahastamisasutus toetuda toetusesaaja tasandil tehtavatele süsteemi ühendaudititele. Need ühendauditid on teatavat liiki toetusesaajate jaoks vabatahtlikud ning hõlmavad süsteemi- ja protsessiauditit koos tehingute auditiga, mida teeb sõltumatu pädev audiitor, kelle kvalifikatsioon võimaldab viia läbi raamatupidamisdokumentide kohustuslikku auditit kooskõlas direktiiviga 2006/43/EÜ (34). Komisjon või rahastamisasutus võib neid kasutada selleks, et teha kindlaks üldine kindlus kulude usaldusväärse finantsjuhtimise kohta ning vaadata uuesti läbi järelauditite ja finantsaruannete suhtes kohaldatavate sertifikaatide
  taseme
  .

3.   Lisaks võib komisjon või rahastamisasutus toetuda toetusesaaja tasandil tehtavatele süsteemi ühendaudititele. Need ühendauditid on teatavat liiki toetusesaajate jaoks vabatahtlikud ning hõlmavad süsteemi- ja protsessiauditit koos tehingute auditiga, mida teeb sõltumatu pädev audiitor, kelle kvalifikatsioon võimaldab viia läbi raamatupidamisdokumentide kohustuslikku auditit kooskõlas direktiiviga 2006/43/EÜ (34). Komisjon või rahastamisasutus võib neid kasutada selleks, et teha kindlaks üldine kindlus kulude usaldusväärse finantsjuhtimise kohta ning vaadata uuesti läbi
  deklareeritud kulude rahastamiskõlblikkus ning
  järelauditite ja finantsaruannete suhtes kohaldatavate sertifikaatide
  tase
  .

4.   Finantsmääruse artikli 127 kohaselt
  võib
  komisjon või rahastamisasutus
  tugineda
  liidu toetuse kasutamise audititele, mille on teinud muu isik või üksus, sealhulgas isik või üksus, keda liidu institutsioonid ega asutused ei ole selleks volitanud.

4.   Finantsmääruse artikli 127 kohaselt
  tugineb
  komisjon või rahastamisasutus liidu toetuse kasutamise audititele, mille on teinud muu
  sertifitseeritud
  isik või üksus, sealhulgas isik või üksus, keda liidu institutsioonid ega asutused ei ole selleks volitanud.

5.   Auditeid võib teha kuni kahe aasta jooksul pärast
  lõppmakse tegemist
  .

5.   Auditeid võib teha kuni kahe aasta jooksul pärast
  projekti lõppkuupäeva
  .

5a.
     
  Komisjon avaldab koostöös Euroopa Kontrollikojaga välja töötatud auditisuunised. Õiguskindluse huvides tagavad audiitorid tehtud auditi läbipaistvuse ning auditieeskirjade usaldusväärse ja ühtse tõlgendamise kogu programmi kestuse jooksul.

Muudatusettepanek 109

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 1 – sissejuhatav osa

I lisa – punkt 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | I sammas
  „Avatud
  teadus“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1)

I sammas
  „Avatud
  teadus“

„Avatud

| 1) | I sammas
  – „Tipptasemel ja avatud
  teadus“ |
| --- | --- |

1)

I sammas
  – „Tipptasemel ja avatud
  teadus“

– „Tipptasemel ja avatud

Muudatusettepanek 110

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 1 – lõik 1 – alapunkt a – sissejuhatav osa

I lisa – punkt 1 – lõik 1 – alapunkt a – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | Euroopa Teadusnõukogu: pakub atraktiivset ja paindlikku rahastamist, et võimaldada kogu liitu hõlmava konkurentsi alusel andekatel ja loovatel teadlastel ning nende teadusrühmadel tegutseda kõige paljutõotavamates valdkondades teaduse eesliinil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

Euroopa Teadusnõukogu: pakub atraktiivset ja paindlikku rahastamist, et võimaldada kogu liitu hõlmava konkurentsi alusel andekatel ja loovatel teadlastel ning nende teadusrühmadel tegutseda kõige paljutõotavamates valdkondades teaduse eesliinil.

| a) | Euroopa Teadusnõukogu: pakub atraktiivset ja paindlikku rahastamist, et võimaldada kogu liitu hõlmava konkurentsi alusel andekatel ja loovatel
  ning eelkõige noortel
  teadlastel ning nende teadusrühmadel tegutseda kõige paljutõotavamates valdkondades teaduse eesliinil. |
| --- | --- |

a)

Euroopa Teadusnõukogu: pakub atraktiivset ja paindlikku rahastamist, et võimaldada kogu liitu hõlmava konkurentsi alusel andekatel ja loovatel
  ning eelkõige noortel
  teadlastel ning nende teadusrühmadel tegutseda kõige paljutõotavamates valdkondades teaduse eesliinil.

ning eelkõige noortel

Muudatusettepanek 111

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 1 – lõik 1 – alapunkt b – sissejuhatav osa

I lisa – punkt 1 – lõik 1 – alapunkt b – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | Marie Skłodowska-Curie meede: võimaldada teadlaste liikuvus ning saada piiri-, sektori- ja valdkonnaülese koostöö kaudu uusi teadmisi ja oskusi ning struktureerida ja parandada institutsioonide ja riikide värbamise, koolituse ja karjääri edendamise süsteeme; sellega aitab Marie Skłodowska-Curie meede rajada alust Euroopa tipptasemel teaduskeskkonnale, soodustades töökohtade teket, majanduskasvu ja investeerimist ning praeguste ja tulevaste ühiskonnaprobleemide lahendamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

Marie Skłodowska-Curie meede: võimaldada teadlaste liikuvus ning saada piiri-, sektori- ja valdkonnaülese koostöö kaudu uusi teadmisi ja oskusi ning struktureerida ja parandada institutsioonide ja riikide värbamise, koolituse ja karjääri edendamise süsteeme; sellega aitab Marie Skłodowska-Curie meede rajada alust Euroopa tipptasemel teaduskeskkonnale, soodustades töökohtade teket, majanduskasvu ja investeerimist ning praeguste ja tulevaste ühiskonnaprobleemide lahendamist.

| b) | Marie Skłodowska-Curie meede: võimaldada teadlaste liikuvus ning saada piiri-, sektori- ja valdkonnaülese koostöö kaudu uusi teadmisi ja oskusi ning struktureerida ja parandada institutsioonide ja riikide värbamise, koolituse ja karjääri edendamise süsteeme; sellega aitab Marie Skłodowska-Curie meede rajada alust
  kogu
  Euroopa tipptasemel teaduskeskkonnale, soodustades töökohtade teket, majanduskasvu ja investeerimist ning praeguste ja tulevaste ühiskonnaprobleemide lahendamist. |
| --- | --- |

b)

Marie Skłodowska-Curie meede: võimaldada teadlaste liikuvus ning saada piiri-, sektori- ja valdkonnaülese koostöö kaudu uusi teadmisi ja oskusi ning struktureerida ja parandada institutsioonide ja riikide värbamise, koolituse ja karjääri edendamise süsteeme; sellega aitab Marie Skłodowska-Curie meede rajada alust
  kogu
  Euroopa tipptasemel teaduskeskkonnale, soodustades töökohtade teket, majanduskasvu ja investeerimist ning praeguste ja tulevaste ühiskonnaprobleemide lahendamist.

kogu

Muudatusettepanek 112

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 1 – lõik 1 – alapunkt b – alalõik 1

I lisa – punkt 1 – lõik 1 – alapunkt b – alalõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Sekkumisvaldkonnad: tipptaseme edendamine teadlaste piiri-, sektori- ja valdkonnaülese liikuvuse soodustamise kaudu; uute oskuste edendamine teadlaste tipptasemel koolituse kaudu;
  inimkapitali
  tugevdamine ja oskuste arendamine kõikjal Euroopa teadusruumis; sünergia tugevdamine ja soodustamine; üldsuse teadlikkuse suurendamine. | Sekkumisvaldkonnad: tipptaseme edendamine teadlaste piiri-, sektori- ja valdkonnaülese liikuvuse soodustamise kaudu; uute oskuste edendamine teadlaste tipptasemel koolituse kaudu;
  inimressursi
  tugevdamine ja oskuste arendamine kõikjal Euroopa teadusruumis; sünergia tugevdamine ja soodustamine; üldsuse teadlikkuse suurendamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Sekkumisvaldkonnad: tipptaseme edendamine teadlaste piiri-, sektori- ja valdkonnaülese liikuvuse soodustamise kaudu; uute oskuste edendamine teadlaste tipptasemel koolituse kaudu;
  inimkapitali
  tugevdamine ja oskuste arendamine kõikjal Euroopa teadusruumis; sünergia tugevdamine ja soodustamine; üldsuse teadlikkuse suurendamine.

inimkapitali

Sekkumisvaldkonnad: tipptaseme edendamine teadlaste piiri-, sektori- ja valdkonnaülese liikuvuse soodustamise kaudu; uute oskuste edendamine teadlaste tipptasemel koolituse kaudu;
  inimressursi
  tugevdamine ja oskuste arendamine kõikjal Euroopa teadusruumis; sünergia tugevdamine ja soodustamine; üldsuse teadlikkuse suurendamine.

inimressursi

Muudatusettepanek 113

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 2 – sissejuhatav osa

I lisa – punkt 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | II sammas „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(2)

II sammas „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“

| 2) | II sammas „Üleilmsed probleemid ja
  ELi
  tööstuse konkurentsivõime“ |
| --- | --- |

2)

II sammas „Üleilmsed probleemid ja
  ELi
  tööstuse konkurentsivõime“

ELi

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 2 – lõik 2

I lisa – punkt 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Et maksimeerida mõju paindlikkust ja sünergiat, korraldatakse teaduse- ja innovatsioonialane tegevus
  viie
  teemavaldkonnana, mis eraldi ja koos stimuleerivad valdkondadevahelist, sektori-, poliitika- ja piiriülest ning rahvusvahelist koostööd. | Et maksimeerida mõju paindlikkust ja sünergiat, korraldatakse teaduse- ja innovatsioonialane tegevus
  kuue
  teemavaldkonnana,
  mis on omavahel ühendatud üleeuroopalise teadustaristu kaudu ning
  mis eraldi ja koos stimuleerivad valdkondadevahelist, sektori-, poliitika- ja piiriülest ning rahvusvahelist koostööd.
  Lisaks edendatakse kuuele teemavaldkonnale tuginedes toetustega alt-üles-põhimõttel üksikute VKEde innovatsiooni. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Et maksimeerida mõju paindlikkust ja sünergiat, korraldatakse teaduse- ja innovatsioonialane tegevus
  viie
  teemavaldkonnana, mis eraldi ja koos stimuleerivad valdkondadevahelist, sektori-, poliitika- ja piiriülest ning rahvusvahelist koostööd.

viie

Et maksimeerida mõju paindlikkust ja sünergiat, korraldatakse teaduse- ja innovatsioonialane tegevus
  kuue
  teemavaldkonnana,
  mis on omavahel ühendatud üleeuroopalise teadustaristu kaudu ning
  mis eraldi ja koos stimuleerivad valdkondadevahelist, sektori-, poliitika- ja piiriülest ning rahvusvahelist koostööd.
  Lisaks edendatakse kuuele teemavaldkonnale tuginedes toetustega alt-üles-põhimõttel üksikute VKEde innovatsiooni.

kuue

mis on omavahel ühendatud üleeuroopalise teadustaristu kaudu ning

Lisaks edendatakse kuuele teemavaldkonnale tuginedes toetustega alt-üles-põhimõttel üksikute VKEde innovatsiooni.

Muudatusettepanek 115

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 2 – lõik 4 – alapunkt a – sissejuhatav osa

I lisa – punkt 2 – lõik 4 – alapunkt a – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | Teemavaldkond „Tervis“: kodanike tervise parandamine kõigis vanuserühmades ja kaitse haiguste ennetamise, diagnoosimise, seire, ravi ja neist tervendamise uuenduslike lahenduste arendamise kaudu; terviseriskide maandamine, elanikkonnarühmade kaitse ja hea tervise edendamine; tervishoiusüsteemide muutmine kulutõhusamaks, õiglasemaks ja kestlikumaks ning patsientide osaluse ja toimetuleku toetamine ja võimaldamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

Teemavaldkond „Tervis“: kodanike tervise parandamine kõigis vanuserühmades ja kaitse haiguste ennetamise, diagnoosimise, seire, ravi ja neist tervendamise uuenduslike lahenduste arendamise kaudu; terviseriskide maandamine, elanikkonnarühmade kaitse ja hea tervise edendamine; tervishoiusüsteemide muutmine kulutõhusamaks, õiglasemaks ja kestlikumaks ning patsientide osaluse ja toimetuleku toetamine ja võimaldamine.

| a) | Teemavaldkond „Tervis“: kodanike tervise parandamine kõigis vanuserühmades ja kaitse haiguste ennetamise, diagnoosimise, seire, ravi ja neist tervendamise uuenduslike lahenduste arendamise
  ning tervisetehnoloogia väljatöötamise
  kaudu; terviseriskide maandamine, elanikkonnarühmade kaitse ja hea tervise edendamine; tervishoiusüsteemide muutmine kulutõhusamaks, õiglasemaks ja kestlikumaks ning patsientide osaluse ja toimetuleku toetamine ja võimaldamine. |
| --- | --- |

a)

Teemavaldkond „Tervis“: kodanike tervise parandamine kõigis vanuserühmades ja kaitse haiguste ennetamise, diagnoosimise, seire, ravi ja neist tervendamise uuenduslike lahenduste arendamise
  ning tervisetehnoloogia väljatöötamise
  kaudu; terviseriskide maandamine, elanikkonnarühmade kaitse ja hea tervise edendamine; tervishoiusüsteemide muutmine kulutõhusamaks, õiglasemaks ja kestlikumaks ning patsientide osaluse ja toimetuleku toetamine ja võimaldamine.

ning tervisetehnoloogia väljatöötamise

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 2 – lõik 4 – alapunkt b – sissejuhatav osa

I lisa – punkt 2 – lõik 4 – alapunkt b – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | Teemavaldkond „Kaasav ja
  turvaline
  ühiskond“: tugevdada Euroopa demokraatlikke väärtusi, sealhulgas õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi, kaitsta meie kultuuripärandit ning edendada sotsiaalmajanduslikke muutusi, mis edendavad kaasatust ja majanduskasvu,
  lahendades samas probleeme, mis on tingitud püsivast julgeolekuohust,
  sealhulgas
  küberkuritegevusest, samuti loodus-
  ja
  inimtekkelistest katastroofidest
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

Teemavaldkond „Kaasav ja
  turvaline
  ühiskond“: tugevdada Euroopa demokraatlikke väärtusi, sealhulgas õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi, kaitsta meie kultuuripärandit ning edendada sotsiaalmajanduslikke muutusi, mis edendavad kaasatust ja majanduskasvu,
  lahendades samas probleeme, mis on tingitud püsivast julgeolekuohust,
  sealhulgas
  küberkuritegevusest, samuti loodus-
  ja
  inimtekkelistest katastroofidest
  .

turvaline

lahendades samas probleeme, mis on tingitud püsivast julgeolekuohust,

küberkuritegevusest, samuti loodus-

inimtekkelistest katastroofidest

| b) | Teemavaldkond „Kaasav ja
  loov
  ühiskond“: tugevdada Euroopa demokraatlikke väärtusi, sealhulgas õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi, kaitsta meie kultuuripärandit
  , uurida kultuuri- ja loomesektori võimalusi
  ning edendada sotsiaalmajanduslikke muutusi, mis edendavad kaasatust ja majanduskasvu, sealhulgas
  rände haldamine
  ja
  sisserändajate integreerimine
  . |
| --- | --- |

b)

Teemavaldkond „Kaasav ja
  loov
  ühiskond“: tugevdada Euroopa demokraatlikke väärtusi, sealhulgas õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi, kaitsta meie kultuuripärandit
  , uurida kultuuri- ja loomesektori võimalusi
  ning edendada sotsiaalmajanduslikke muutusi, mis edendavad kaasatust ja majanduskasvu, sealhulgas
  rände haldamine
  ja
  sisserändajate integreerimine
  .

loov

, uurida kultuuri- ja loomesektori võimalusi

rände haldamine

sisserändajate integreerimine

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 2 – lõik 4 – alapunkt b – alalõik 1

I lisa – punkt 2 – lõik 4 – alapunkt b – alalõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Sekkumisvaldkonnad: demokraatia;
  kultuuripärand
  ; sotsiaalsed ja majanduslikud muutused;
  katastroofide suhtes säilenõtked ühiskonnad; kaitse ja julgeolek; küberturvalisus. | Sekkumisvaldkonnad: demokraatia;
  kultuur ja loovus
  ; sotsiaalsed
  , kultuurilised
  ja majanduslikud muutused;
  sotsiaal- ja humanitaarteadused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Sekkumisvaldkonnad: demokraatia;
  kultuuripärand
  ; sotsiaalsed ja majanduslikud muutused;
  katastroofide suhtes säilenõtked ühiskonnad; kaitse ja julgeolek; küberturvalisus.

kultuuripärand

katastroofide suhtes säilenõtked ühiskonnad; kaitse ja julgeolek; küberturvalisus.

Sekkumisvaldkonnad: demokraatia;
  kultuur ja loovus
  ; sotsiaalsed
  , kultuurilised
  ja majanduslikud muutused;
  sotsiaal- ja humanitaarteadused.

kultuur ja loovus

, kultuurilised

sotsiaal- ja humanitaarteadused.

Muudatusettepanek 118

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 2 – lõik 4 – alapunkt c – alalõik 1

I lisa – punkt 2 – lõik 4 – alapunkt c – alalõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Sekkumisvaldkonnad: tootmistehnoloogiad; digitehnoloogiad; kõrgtehnoloogilised materjalid; tehisintellekt ja robootika; järgmise põlvkonna internet; kõrgjõudlusega andmetöötlus ja suurandmed; ringtööstused; vähese süsinikdioksiidiheitega keskkonnasõbralik tööstus; kosmosevaldkond. | Sekkumisvaldkonnad: tootmistehnoloogiad; digitehnoloogiad; kõrgtehnoloogilised materjalid; tehisintellekt ja robootika; järgmise põlvkonna internet;
  kvanttehnoloogiad;
  kõrgjõudlusega andmetöötlus ja suurandmed; ringtööstused; vähese süsinikdioksiidiheitega keskkonnasõbralik tööstus; kosmosevaldkond. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Sekkumisvaldkonnad: tootmistehnoloogiad; digitehnoloogiad; kõrgtehnoloogilised materjalid; tehisintellekt ja robootika; järgmise põlvkonna internet; kõrgjõudlusega andmetöötlus ja suurandmed; ringtööstused; vähese süsinikdioksiidiheitega keskkonnasõbralik tööstus; kosmosevaldkond.

Sekkumisvaldkonnad: tootmistehnoloogiad; digitehnoloogiad; kõrgtehnoloogilised materjalid; tehisintellekt ja robootika; järgmise põlvkonna internet;
  kvanttehnoloogiad;
  kõrgjõudlusega andmetöötlus ja suurandmed; ringtööstused; vähese süsinikdioksiidiheitega keskkonnasõbralik tööstus; kosmosevaldkond.

kvanttehnoloogiad;

Muudatusettepanek 119

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 2 – lõik 4 – alapunkt c a (uus)

I lisa – punkt 2 – lõik 4 – alapunkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | Teemavaldkond „Turvaline ühiskond“: reageerida püsivatest julgeolekuohtudest, sealhulgas küberkuritegevusest ning loodus- ja inimtekkelistest katastroofidest tulenevatele probleemidele.



  Sekkumisvaldkonnad: organiseeritud kuritegevus; terrorism, äärmuslus, radikaliseerumine ja ideoloogiliselt motiveeritud vägivald; piirivalve haldamine; küberturvalisus, privaatsus, andmekaitse; elutähtsate taristute kaitse ja katastroofidele reageerimise parandamine; piraatkoopiad ja toodete võltsimine; liidu välisjulgeoleku poliitika toetamine, sh konfliktide ennetamise ja rahu kindlustamise kaudu; koordineerimise, koostöö ja koostoime edendamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

Teemavaldkond „Turvaline ühiskond“: reageerida püsivatest julgeolekuohtudest, sealhulgas küberkuritegevusest ning loodus- ja inimtekkelistest katastroofidest tulenevatele probleemidele.

Teemavaldkond „Turvaline ühiskond“: reageerida püsivatest julgeolekuohtudest, sealhulgas küberkuritegevusest ning loodus- ja inimtekkelistest katastroofidest tulenevatele probleemidele.

Sekkumisvaldkonnad: organiseeritud kuritegevus; terrorism, äärmuslus, radikaliseerumine ja ideoloogiliselt motiveeritud vägivald; piirivalve haldamine; küberturvalisus, privaatsus, andmekaitse; elutähtsate taristute kaitse ja katastroofidele reageerimise parandamine; piraatkoopiad ja toodete võltsimine; liidu välisjulgeoleku poliitika toetamine, sh konfliktide ennetamise ja rahu kindlustamise kaudu; koordineerimise, koostöö ja koostoime edendamine.

Muudatusettepanek 120

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 2 – lõik 4 – alapunkt d – sissejuhatav osa

I lisa – punkt 2 – lõik 4 – alapunkt d – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | Teemavaldkond „Kliima, energeetika ja liikuvus“: tõkestada kliimamuutusi, püüdes paremini mõista nende põhjusi, arengut, riske, mõju ja võimalusi ning muutes energia- ja transpordisektori kliima- ja keskkonnasõbralikumaks, tõhusamaks ja konkurentsivõimelisemaks, arukamaks, ohutumaks ning
  säilenõtkemaks
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

Teemavaldkond „Kliima, energeetika ja liikuvus“: tõkestada kliimamuutusi, püüdes paremini mõista nende põhjusi, arengut, riske, mõju ja võimalusi ning muutes energia- ja transpordisektori kliima- ja keskkonnasõbralikumaks, tõhusamaks ja konkurentsivõimelisemaks, arukamaks, ohutumaks ning
  säilenõtkemaks
  .

säilenõtkemaks

| d) | Teemavaldkond „Kliima, energeetika ja liikuvus“: tõkestada kliimamuutusi, püüdes paremini mõista nende põhjusi, arengut, riske, mõju ja võimalusi ning muutes energia- ja transpordisektori kliima- ja keskkonnasõbralikumaks, tõhusamaks ja konkurentsivõimelisemaks, arukamaks, ohutumaks ning
  vastupanuvõimelisemaks; edendada taastuvate energiaallikate kasutamist ja käitumismustrite muutmist
  . |
| --- | --- |

d)

Teemavaldkond „Kliima, energeetika ja liikuvus“: tõkestada kliimamuutusi, püüdes paremini mõista nende põhjusi, arengut, riske, mõju ja võimalusi ning muutes energia- ja transpordisektori kliima- ja keskkonnasõbralikumaks, tõhusamaks ja konkurentsivõimelisemaks, arukamaks, ohutumaks ning
  vastupanuvõimelisemaks; edendada taastuvate energiaallikate kasutamist ja käitumismustrite muutmist
  .

vastupanuvõimelisemaks; edendada taastuvate energiaallikate kasutamist ja käitumismustrite muutmist

Muudatusettepanek 121

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 2 – lõik 4 – alapunkt d – alalõik 1

I lisa – punkt 2 – lõik 4 – alapunkt d – alalõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Sekkumisvaldkonnad: kliimateadus ja -lahendused; energiavarustus; energiasüsteemid ja -võrgud; hooned
  ja
  tööstusrajatised energiasiirde tingimustes; kogukonnad ja linnad; tööstuse konkurentsivõime transpordisektoris; keskkonnasõbralik transport ja liikuvus; arukas liikuvus; energiasalvestus. | Sekkumisvaldkonnad: kliimateadus ja -lahendused; energiavarustus; energiasüsteemid ja -võrgud; hooned
  energiasiirde tingimustes;
  tööstusrajatised energiasiirde tingimustes
  ; üleminekuolukorras söekaevanduspiirkonnad
  ; kogukonnad ja linnad; tööstuse konkurentsivõime transpordisektoris; keskkonnasõbralik transport ja liikuvus; arukas liikuvus; energiasalvestus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Sekkumisvaldkonnad: kliimateadus ja -lahendused; energiavarustus; energiasüsteemid ja -võrgud; hooned
  ja
  tööstusrajatised energiasiirde tingimustes; kogukonnad ja linnad; tööstuse konkurentsivõime transpordisektoris; keskkonnasõbralik transport ja liikuvus; arukas liikuvus; energiasalvestus.

ja

Sekkumisvaldkonnad: kliimateadus ja -lahendused; energiavarustus; energiasüsteemid ja -võrgud; hooned
  energiasiirde tingimustes;
  tööstusrajatised energiasiirde tingimustes
  ; üleminekuolukorras söekaevanduspiirkonnad
  ; kogukonnad ja linnad; tööstuse konkurentsivõime transpordisektoris; keskkonnasõbralik transport ja liikuvus; arukas liikuvus; energiasalvestus;

energiasiirde tingimustes;

; üleminekuolukorras söekaevanduspiirkonnad

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 2 – lõik 4 – alapunkt e – sissejuhatav osa

I lisa – punkt 2 – lõik 4 – alapunkt e – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | Teemavaldkond „Toit ja
  loodusvarad“
  : kaitsta, taastada, kestlikult hallata ja kasutada loodusvarasid ning maa ja mere bioloogilisi ressursse, et lahendada toidu ja toitumisalase kindlustatuse probleemid ning minna üle vähese süsinikdioksiidiheitega, ressursitõhusale ringmajandusele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

Teemavaldkond „Toit ja
  loodusvarad“
  : kaitsta, taastada, kestlikult hallata ja kasutada loodusvarasid ning maa ja mere bioloogilisi ressursse, et lahendada toidu ja toitumisalase kindlustatuse probleemid ning minna üle vähese süsinikdioksiidiheitega, ressursitõhusale ringmajandusele.

loodusvarad“

| e) | teemavaldkond „Toit
  , loodusvarad
  ja
  põllumajandus“
  : kaitsta, taastada, kestlikult hallata ja kasutada loodusvarasid ning maa
  , maismaavee
  ja mere bioloogilisi ressursse, et lahendada toidu ja toitumisalase kindlustatuse probleemid ning minna üle vähese süsinikdioksiidiheitega, ressursitõhusale ringmajandusele. |
| --- | --- |

e)

teemavaldkond „Toit
  , loodusvarad
  ja
  põllumajandus“
  : kaitsta, taastada, kestlikult hallata ja kasutada loodusvarasid ning maa
  , maismaavee
  ja mere bioloogilisi ressursse, et lahendada toidu ja toitumisalase kindlustatuse probleemid ning minna üle vähese süsinikdioksiidiheitega, ressursitõhusale ringmajandusele.

, loodusvarad

põllumajandus“

, maismaavee

Muudatusettepanek 123

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 2 – lõik 4 – alapunkt e – alalõik 1

I lisa – punkt 2 – lõik 4 – alapunkt e – alalõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Sekkumisvaldkonnad: keskkonnaseire; elurikkus ja looduskapital; põllumajandus, metsandus ja maapiirkonnad; mered ja
  ookeanid
  ; toidusüsteemid; biotoorainepõhised innovatsioonisüsteemid; ringsüsteemid. | Sekkumisvaldkonnad: keskkonnaseire; elurikkus ja looduskapital; põllumajandus, metsandus ja maapiirkonnad; mered
  , ookeanid, maismaavesi
  ja
  sinine majandus
  ; toidusüsteemid; biotoorainepõhised innovatsioonisüsteemid; ringsüsteemid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Sekkumisvaldkonnad: keskkonnaseire; elurikkus ja looduskapital; põllumajandus, metsandus ja maapiirkonnad; mered ja
  ookeanid
  ; toidusüsteemid; biotoorainepõhised innovatsioonisüsteemid; ringsüsteemid.

ookeanid

Sekkumisvaldkonnad: keskkonnaseire; elurikkus ja looduskapital; põllumajandus, metsandus ja maapiirkonnad; mered
  , ookeanid, maismaavesi
  ja
  sinine majandus
  ; toidusüsteemid; biotoorainepõhised innovatsioonisüsteemid; ringsüsteemid.

, ookeanid, maismaavesi

sinine majandus

Muudatusettepanek 124

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 2 – lõik 4 – alapunkt f – alalõik 1

I lisa – punkt 2 – lõik 4 – alapunkt f – alalõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Sekkumisvaldkonnad: tervis;
  säilenõtkus
  ja
  turvalisus
  ; digivaldkond ja
  tööstus
  ; kliima, energeetika ja liikuvus; toit ja loodusvarad; siseturu toimimise ja liidu majandusjuhtimise toetamine; liikmesriikide toetamine aruka spetsialiseerumise strateegiate õigusaktide rakendamisel ja strateegiate arendamisel; poliitika kujundamise analüüsivahendid ja -meetodid; teadmushaldus; teadmus- ja tehnosiire; teadustoetus poliitikaplatvormidele. | Sekkumisvaldkonnad: tervis;
  kaasav ja loominguline ühiskond; turvaline ühiskond
  ; digivaldkond
  , tööstus
  ja
  kosmos
  ; kliima, energeetika ja liikuvus; toit ja loodusvarad; siseturu toimimise ja liidu majandusjuhtimise toetamine; liikmesriikide toetamine aruka spetsialiseerumise strateegiate õigusaktide rakendamisel ja strateegiate arendamisel; poliitika kujundamise analüüsivahendid ja -meetodid; teadmushaldus; teadmus- ja tehnosiire; teadustoetus poliitikaplatvormidele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Sekkumisvaldkonnad: tervis;
  säilenõtkus
  ja
  turvalisus
  ; digivaldkond ja
  tööstus
  ; kliima, energeetika ja liikuvus; toit ja loodusvarad; siseturu toimimise ja liidu majandusjuhtimise toetamine; liikmesriikide toetamine aruka spetsialiseerumise strateegiate õigusaktide rakendamisel ja strateegiate arendamisel; poliitika kujundamise analüüsivahendid ja -meetodid; teadmushaldus; teadmus- ja tehnosiire; teadustoetus poliitikaplatvormidele.

säilenõtkus

turvalisus

tööstus

Sekkumisvaldkonnad: tervis;
  kaasav ja loominguline ühiskond; turvaline ühiskond
  ; digivaldkond
  , tööstus
  ja
  kosmos
  ; kliima, energeetika ja liikuvus; toit ja loodusvarad; siseturu toimimise ja liidu majandusjuhtimise toetamine; liikmesriikide toetamine aruka spetsialiseerumise strateegiate õigusaktide rakendamisel ja strateegiate arendamisel; poliitika kujundamise analüüsivahendid ja -meetodid; teadmushaldus; teadmus- ja tehnosiire; teadustoetus poliitikaplatvormidele.

kaasav ja loominguline ühiskond; turvaline ühiskond

, tööstus

kosmos

Muudatusettepanek 125

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 3 – sissejuhatav osa

I lisa – punkt 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | III sammas
  „Avatud innovatsioon“
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3)

III sammas
  „Avatud innovatsioon“
  :

„Avatud innovatsioon“

| 3) | III sammas
  „Innovatiivne Euroopa“
  : |
| --- | --- |

3)

III sammas
  „Innovatiivne Euroopa“
  :

„Innovatiivne Euroopa“

Muudatusettepanek 126

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 3 – lõik 1 – sissejuhatav osa

I lisa – punkt 3 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Järgmiste tegevuste kaudu ning kooskõlas artikliga 4 soodustatakse selle sambaga kõiki innovatsioonivorme, sealhulgas murrangulist innovatsiooni, ja tugevdatakse
  uuenduslikke
  lahenduste kasutuselevõttu turul. Sellega aidatakse kaasa programmi muude erieesmärkide täitmisele, nagu on kirjeldatud artiklis 3. | Järgmiste tegevuste kaudu ning kooskõlas artikliga 4 soodustatakse selle sambaga kõiki innovatsioonivorme, sealhulgas murrangulist
  tehnoloogilist ja sotsiaalset
  innovatsiooni, ja tugevdatakse
  uuenduslike
  lahenduste kasutuselevõttu turul
  , eelkõige teadusasutustega koostööd tegevate idufirmade ja VKEde poolt
  . Sellega aidatakse kaasa programmi muude erieesmärkide täitmisele, nagu on kirjeldatud artiklis 3. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Järgmiste tegevuste kaudu ning kooskõlas artikliga 4 soodustatakse selle sambaga kõiki innovatsioonivorme, sealhulgas murrangulist innovatsiooni, ja tugevdatakse
  uuenduslikke
  lahenduste kasutuselevõttu turul. Sellega aidatakse kaasa programmi muude erieesmärkide täitmisele, nagu on kirjeldatud artiklis 3.

uuenduslikke

Järgmiste tegevuste kaudu ning kooskõlas artikliga 4 soodustatakse selle sambaga kõiki innovatsioonivorme, sealhulgas murrangulist
  tehnoloogilist ja sotsiaalset
  innovatsiooni, ja tugevdatakse
  uuenduslike
  lahenduste kasutuselevõttu turul
  , eelkõige teadusasutustega koostööd tegevate idufirmade ja VKEde poolt
  . Sellega aidatakse kaasa programmi muude erieesmärkide täitmisele, nagu on kirjeldatud artiklis 3.

tehnoloogilist ja sotsiaalset

uuenduslike

, eelkõige teadusasutustega koostööd tegevate idufirmade ja VKEde poolt

Muudatusettepanek 127

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 4 – lõik 1

I lisa – punkt 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Järgmiste tegevuste kaudu ning kooskõlas artikliga 4 optimeeritakse selle osaga programmi tulemusi suurema mõju saavutamiseks Euroopa teadusruumis. Sellega toetatakse programmi muude erieesmärkide täitmist, nagu on kirjeldatud artiklis 3. Kuigi toestades kogu programmi, toetab see osa selliseid tegevusi, mis soodustavad teadlikuma, innovatiivsema ning suurema soolise võrdõiguslikkusega Euroopa kujunemist üleilmse konkurentsi eesliinil, optimeerides seeläbi kogu Euroopas riikide tugevusi ja potentsiaali hästitoimivas Euroopa teadusruumis, kus teadmised ja tipposkustega tööjõud liiguvad vabalt, kus teadlikud kodanikud mõistavad ja usaldavad teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemusi ja nende kasulikkust ühiskonnale tervikuna ning kus ELi poliitika, nimelt teadus- ja innovatsioonitegevuse poliitika, põhineb tippkvaliteediga teaduslikel tõenditel. | Järgmiste tegevuste kaudu ning kooskõlas artikliga 4 optimeeritakse selle osaga programmi tulemusi suurema mõju
  ja ligitõmbavuse
  saavutamiseks Euroopa teadusruumis. Sellega toetatakse programmi muude erieesmärkide täitmist, nagu on kirjeldatud artiklis 3. Kuigi toestades kogu programmi, toetab see osa selliseid tegevusi, mis soodustavad
  talentide meelitamist liitu ja võitlevad ajude äravooluga. Samuti soodustab see
  teadlikuma, innovatiivsema ning suurema soolise võrdõiguslikkusega Euroopa kujunemist üleilmse konkurentsi eesliinil, optimeerides seeläbi kogu Euroopas riikide tugevusi ja potentsiaali hästitoimivas Euroopa teadusruumis, kus teadmised ja tipposkustega tööjõud liiguvad vabalt
  tasakaalustatud viisil
  , kus teadlikud kodanikud mõistavad ja usaldavad teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemusi ja nende kasulikkust ühiskonnale tervikuna ning kus ELi poliitika, nimelt teadus- ja innovatsioonitegevuse poliitika, põhineb tippkvaliteediga teaduslikel tõenditel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Järgmiste tegevuste kaudu ning kooskõlas artikliga 4 optimeeritakse selle osaga programmi tulemusi suurema mõju saavutamiseks Euroopa teadusruumis. Sellega toetatakse programmi muude erieesmärkide täitmist, nagu on kirjeldatud artiklis 3. Kuigi toestades kogu programmi, toetab see osa selliseid tegevusi, mis soodustavad teadlikuma, innovatiivsema ning suurema soolise võrdõiguslikkusega Euroopa kujunemist üleilmse konkurentsi eesliinil, optimeerides seeläbi kogu Euroopas riikide tugevusi ja potentsiaali hästitoimivas Euroopa teadusruumis, kus teadmised ja tipposkustega tööjõud liiguvad vabalt, kus teadlikud kodanikud mõistavad ja usaldavad teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemusi ja nende kasulikkust ühiskonnale tervikuna ning kus ELi poliitika, nimelt teadus- ja innovatsioonitegevuse poliitika, põhineb tippkvaliteediga teaduslikel tõenditel.

Järgmiste tegevuste kaudu ning kooskõlas artikliga 4 optimeeritakse selle osaga programmi tulemusi suurema mõju
  ja ligitõmbavuse
  saavutamiseks Euroopa teadusruumis. Sellega toetatakse programmi muude erieesmärkide täitmist, nagu on kirjeldatud artiklis 3. Kuigi toestades kogu programmi, toetab see osa selliseid tegevusi, mis soodustavad
  talentide meelitamist liitu ja võitlevad ajude äravooluga. Samuti soodustab see
  teadlikuma, innovatiivsema ning suurema soolise võrdõiguslikkusega Euroopa kujunemist üleilmse konkurentsi eesliinil, optimeerides seeläbi kogu Euroopas riikide tugevusi ja potentsiaali hästitoimivas Euroopa teadusruumis, kus teadmised ja tipposkustega tööjõud liiguvad vabalt
  tasakaalustatud viisil
  , kus teadlikud kodanikud mõistavad ja usaldavad teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemusi ja nende kasulikkust ühiskonnale tervikuna ning kus ELi poliitika, nimelt teadus- ja innovatsioonitegevuse poliitika, põhineb tippkvaliteediga teaduslikel tõenditel.

ja ligitõmbavuse

talentide meelitamist liitu ja võitlevad ajude äravooluga. Samuti soodustab see

tasakaalustatud viisil

Muudatusettepanek 128

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – punkt 4 – lõik 2

I lisa – punkt 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Sekkumisvaldkonnad: tipp-pädevuste
  jagamine
  ; Euroopa teadus- ja innovatsioonisüsteemi reformimine ja tõhustamine. | Sekkumisvaldkonnad: tipp-pädevuste
  levitamine ja osalemise laiendamine koostöö, mestimise ja Euroopa teadusruumi õppetoolide algatuste, Euroopa teaduse ja tehnika alase koostöö (COST), tipptaseme algatuste ja stipendiumide laiendamise kaudu
  ; Euroopa teadus- ja innovatsioonisüsteemi reformimine ja tõhustamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Sekkumisvaldkonnad: tipp-pädevuste
  jagamine
  ; Euroopa teadus- ja innovatsioonisüsteemi reformimine ja tõhustamine.

jagamine

Sekkumisvaldkonnad: tipp-pädevuste
  levitamine ja osalemise laiendamine koostöö, mestimise ja Euroopa teadusruumi õppetoolide algatuste, Euroopa teaduse ja tehnika alase koostöö (COST), tipptaseme algatuste ja stipendiumide laiendamise kaudu
  ; Euroopa teadus- ja innovatsioonisüsteemi reformimine ja tõhustamine.

levitamine ja osalemise laiendamine koostöö, mestimise ja Euroopa teadusruumi õppetoolide algatuste, Euroopa teaduse ja tehnika alase koostöö (COST), tipptaseme algatuste ja stipendiumide laiendamise kaudu

Muudatusettepanek 129

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – lõik 2 – taane 1

II lisa – lõik 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | teadus- ja innovatsioonitegevuse meede: meede koosneb peamiselt tegevustest, mille eesmärk on luua uusi teadmisi ja/või uurida uue või täiustatud tehnoloogia, toote, protsessi, teenuse või lahenduse teostatavust. See võib hõlmata alus- ja rakendusuuringuid, tehnoloogia arendamist ja integreerimist, prototüübi väikesemahulist testimist ja valideerimist laboris või imiteeritud keskkonnas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

teadus- ja innovatsioonitegevuse meede: meede koosneb peamiselt tegevustest, mille eesmärk on luua uusi teadmisi ja/või uurida uue või täiustatud tehnoloogia, toote, protsessi, teenuse või lahenduse teostatavust. See võib hõlmata alus- ja rakendusuuringuid, tehnoloogia arendamist ja integreerimist, prototüübi väikesemahulist testimist ja valideerimist laboris või imiteeritud keskkonnas;

| — | teadus- ja innovatsioonitegevuse meede: meede koosneb peamiselt tegevustest, mille eesmärk on luua uusi teadmisi ja/või uurida uue või täiustatud tehnoloogia, toote, protsessi, teenuse või lahenduse teostatavust. See võib hõlmata alus- ja rakendusuuringuid, tehnoloogia arendamist ja integreerimist, prototüübi väikesemahulist testimist ja valideerimist laboris või imiteeritud keskkonnas
  . Valitud arvu teadus- ja innovatsioonitegevuse koostöömeetmete puhul kohaldatakse teadusuuringute ja innovatsiooni kiirtee loogikat
  ; |
| --- | --- |

—

teadus- ja innovatsioonitegevuse meede: meede koosneb peamiselt tegevustest, mille eesmärk on luua uusi teadmisi ja/või uurida uue või täiustatud tehnoloogia, toote, protsessi, teenuse või lahenduse teostatavust. See võib hõlmata alus- ja rakendusuuringuid, tehnoloogia arendamist ja integreerimist, prototüübi väikesemahulist testimist ja valideerimist laboris või imiteeritud keskkonnas
  . Valitud arvu teadus- ja innovatsioonitegevuse koostöömeetmete puhul kohaldatakse teadusuuringute ja innovatsiooni kiirtee loogikat
  ;

. Valitud arvu teadus- ja innovatsioonitegevuse koostöömeetmete puhul kohaldatakse teadusuuringute ja innovatsiooni kiirtee loogikat

Muudatusettepanek 130

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – lõik 2 – taane 6

II lisa – lõik 2 – taane 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | programmi kaasrahastamise meede: meede, millega tagatakse kaasrahastus tegevuskavale, mis on kehtestatud ja/või rakendatud üksuste poolt, kes haldavad ja/või rahastavad teadus- ja innovatsioonitegevust ning kes ei ole liidu rahastamisasutused. Sellise tegevuskavaga võidakse toetada võrgustumist ning koordineerimis-, teadus-, innovatsiooni- ja pilootmeetmeid, samuti innovatsiooni- ja turuleviimise meetmeid, koolitus- ja liikuvusmeetmeid, teadlikkuse suurendamise ja teabevahetuse meetmeid, levitamise ja kasutuselevõtu meetmeid või nende kombinatsioone, mida rakendavad vahetult asjaomased üksused või kolmandad osapooled, kellele need võivad pakkuda asjaomast rahastamistoetust, nagu grante, auhindu, hankeid, samuti programmi „Euroopa horisont“ segarahastamisvahendeid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

programmi kaasrahastamise meede: meede, millega tagatakse kaasrahastus tegevuskavale, mis on kehtestatud ja/või rakendatud üksuste poolt, kes haldavad ja/või rahastavad teadus- ja innovatsioonitegevust ning kes ei ole liidu rahastamisasutused. Sellise tegevuskavaga võidakse toetada võrgustumist ning koordineerimis-, teadus-, innovatsiooni- ja pilootmeetmeid, samuti innovatsiooni- ja turuleviimise meetmeid, koolitus- ja liikuvusmeetmeid, teadlikkuse suurendamise ja teabevahetuse meetmeid, levitamise ja kasutuselevõtu meetmeid või nende kombinatsioone, mida rakendavad vahetult asjaomased üksused või kolmandad osapooled, kellele need võivad pakkuda asjaomast rahastamistoetust, nagu grante, auhindu, hankeid, samuti programmi „Euroopa horisont“ segarahastamisvahendeid;

| — | programmi kaasrahastamise meede: meede, millega tagatakse kaasrahastus tegevuskavale, mis on kehtestatud ja/või rakendatud üksuste poolt, kes haldavad ja/või rahastavad teadus- ja innovatsioonitegevust ning kes ei ole liidu rahastamisasutused. Sellise tegevuskavaga võidakse toetada
  vastastikust seotust,
  võrgustumist ning koordineerimis-, teadus-, innovatsiooni- ja pilootmeetmeid, samuti innovatsiooni- ja turuleviimise meetmeid, koolitus- ja liikuvusmeetmeid, teadlikkuse suurendamise ja teabevahetuse meetmeid, levitamise ja kasutuselevõtu meetmeid või nende kombinatsioone, mida rakendavad vahetult asjaomased üksused või kolmandad osapooled, kellele need võivad pakkuda asjaomast rahastamistoetust, nagu grante, auhindu, hankeid, samuti programmi „Euroopa horisont“ segarahastamisvahendeid; |
| --- | --- |

—

programmi kaasrahastamise meede: meede, millega tagatakse kaasrahastus tegevuskavale, mis on kehtestatud ja/või rakendatud üksuste poolt, kes haldavad ja/või rahastavad teadus- ja innovatsioonitegevust ning kes ei ole liidu rahastamisasutused. Sellise tegevuskavaga võidakse toetada
  vastastikust seotust,
  võrgustumist ning koordineerimis-, teadus-, innovatsiooni- ja pilootmeetmeid, samuti innovatsiooni- ja turuleviimise meetmeid, koolitus- ja liikuvusmeetmeid, teadlikkuse suurendamise ja teabevahetuse meetmeid, levitamise ja kasutuselevõtu meetmeid või nende kombinatsioone, mida rakendavad vahetult asjaomased üksused või kolmandad osapooled, kellele need võivad pakkuda asjaomast rahastamistoetust, nagu grante, auhindu, hankeid, samuti programmi „Euroopa horisont“ segarahastamisvahendeid;

vastastikust seotust,

Muudatusettepanek 131

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a – sissejuhatav osa

III lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt a – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | tõendid selle kohta, et Euroopa partnerlus on tõhusam programmi asjaomaste eesmärkide saavutamiseks, eelkõige selleks, et saavutada selge mõju
  ELile
  ja selle kodanikele, eriti üleilmsete probleemide lahendamise ning teadus- ja innovatsioonitegevuse eesmärkide saavutamise seisukohast, kindlustades ELi konkurentsivõimet ning aidates kaasa Euroopa teadus- ja innovatsiooniruumi tugevdamisele ning rahvusvaheliste kohustuste täitmisele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tõendid selle kohta, et Euroopa partnerlus on tõhusam programmi asjaomaste eesmärkide saavutamiseks, eelkõige selleks, et saavutada selge mõju
  ELile
  ja selle kodanikele, eriti üleilmsete probleemide lahendamise ning teadus- ja innovatsioonitegevuse eesmärkide saavutamise seisukohast, kindlustades ELi konkurentsivõimet ning aidates kaasa Euroopa teadus- ja innovatsiooniruumi tugevdamisele ning rahvusvaheliste kohustuste täitmisele;

ELile

| a) | tõendid selle kohta, et Euroopa partnerlus on tõhusam programmi asjaomaste eesmärkide saavutamiseks, eelkõige selleks, et saavutada selge mõju
  kogu liidule
  ja selle kodanikele, eriti üleilmsete probleemide lahendamise ning teadus- ja innovatsioonitegevuse eesmärkide saavutamise seisukohast, kindlustades ELi konkurentsivõimet
  , jätkusuutlikkust
  ning aidates kaasa Euroopa teadus- ja innovatsiooniruumi tugevdamisele ning rahvusvaheliste kohustuste täitmisele; |
| --- | --- |

a)

tõendid selle kohta, et Euroopa partnerlus on tõhusam programmi asjaomaste eesmärkide saavutamiseks, eelkõige selleks, et saavutada selge mõju
  kogu liidule
  ja selle kodanikele, eriti üleilmsete probleemide lahendamise ning teadus- ja innovatsioonitegevuse eesmärkide saavutamise seisukohast, kindlustades ELi konkurentsivõimet
  , jätkusuutlikkust
  ning aidates kaasa Euroopa teadus- ja innovatsiooniruumi tugevdamisele ning rahvusvaheliste kohustuste täitmisele;

kogu liidule

, jätkusuutlikkust

Muudatusettepanek 132

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

III lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | Euroopa
  partnerluse
  sidusus ja sünergia Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskeskkonnas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

Euroopa
  partnerluse
  sidusus ja sünergia Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskeskkonnas;

partnerluse

| b) | Euroopa
  partnerluste
  sidusus ja sünergia Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskeskkonnas
  , sealhulgas riiklikud ja piirkondlikud strateegiad
  ; |
| --- | --- |

b)

Euroopa
  partnerluste
  sidusus ja sünergia Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni tegevuskeskkonnas
  , sealhulgas riiklikud ja piirkondlikud strateegiad
  ;

partnerluste

, sealhulgas riiklikud ja piirkondlikud strateegiad

Muudatusettepanek 133

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt c

III lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | Euroopa
  partnerluse
  läbipaistvus ja avatus seoses prioriteetide ja eesmärkide määramise ning partnerite ja sidusrühmade kaasamisega eri sektoritest
  ja
  , kui see on asjakohane, ka rahvusvaheliselt; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

Euroopa
  partnerluse
  läbipaistvus ja avatus seoses prioriteetide ja eesmärkide määramise ning partnerite ja sidusrühmade kaasamisega eri sektoritest
  ja
  , kui see on asjakohane, ka rahvusvaheliselt;

partnerluse

ja

| c) | Euroopa
  partnerluste
  läbipaistvus ja avatus seoses prioriteetide ja eesmärkide määramise
  , nende juhtimise
  ning
  erineva taustaga
  partnerite ja sidusrühmade kaasamisega eri sektoritest, kui see on asjakohane, ka rahvusvaheliselt; |
| --- | --- |

c)

Euroopa
  partnerluste
  läbipaistvus ja avatus seoses prioriteetide ja eesmärkide määramise
  , nende juhtimise
  ning
  erineva taustaga
  partnerite ja sidusrühmade kaasamisega eri sektoritest, kui see on asjakohane, ka rahvusvaheliselt;

partnerluste

, nende juhtimise

erineva taustaga

Muudatusettepanek 134

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt d – taane 1

III lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt d – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | konkreetses ajavahemikus mõõdetavate eeldatavate tulemuste, muude tulemuste ja mõju määratlemine, sealhulgas keskne majanduslik väärtus
  Euroopa
  jaoks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

konkreetses ajavahemikus mõõdetavate eeldatavate tulemuste, muude tulemuste ja mõju määratlemine, sealhulgas keskne majanduslik väärtus
  Euroopa
  jaoks;

Euroopa

| — | konkreetses ajavahemikus mõõdetavate eeldatavate tulemuste, muude tulemuste ja mõju määratlemine, sealhulgas keskne majanduslik väärtus
  ELi
  jaoks; |
| --- | --- |

—

konkreetses ajavahemikus mõõdetavate eeldatavate tulemuste, muude tulemuste ja mõju määratlemine, sealhulgas keskne majanduslik väärtus
  ELi
  jaoks;

ELi

Muudatusettepanek 135

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt d – taane 2

III lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt d – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | eeldatava kvalitatiivse ja kvantitatiivse finantsvõimenduse tõendamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

eeldatava kvalitatiivse ja kvantitatiivse finantsvõimenduse tõendamine;

| — | eeldatava
  tugeva
  kvalitatiivse ja kvantitatiivse finantsvõimenduse tõendamine; |
| --- | --- |

—

eeldatava
  tugeva
  kvalitatiivse ja kvantitatiivse finantsvõimenduse tõendamine;

tugeva

Muudatusettepanek 136

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt d – taane 3

III lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt d – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | meetodid, millega tagatakse rakendamise paindlikkus ja muutuvale poliitikale või turuvajadustele või teaduse arengule vastavaks kohandamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

meetodid, millega tagatakse rakendamise paindlikkus ja muutuvale poliitikale või turuvajadustele või teaduse arengule vastavaks kohandamine;

| — | meetodid, millega tagatakse rakendamise paindlikkus ja muutuvale poliitikale
  , ühiskonna- ja/
  või turuvajadustele või teaduse arengule vastavaks kohandamine; |
| --- | --- |

—

meetodid, millega tagatakse rakendamise paindlikkus ja muutuvale poliitikale
  , ühiskonna- ja/
  või turuvajadustele või teaduse arengule vastavaks kohandamine;

, ühiskonna- ja/

Muudatusettepanek 137

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt e – lõik 1

III lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt e – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Institutsionaalsete Euroopa partnerluste korral peavad rahalised või mitterahalised toetused muudelt kui liidust pärit partneritelt olema vähemalt 50 % ning võivad ulatuda kuni 75 % Euroopa partnerluse eelarvekohustuste koondsummast
  . Iga institutsionaalse Euroopa partnerluse puhul peab muu kui liidu partneri toetus olema finantstoetuse vormis. | Institutsionaalsete Euroopa partnerluste korral peavad rahalised või mitterahalised toetused muudelt kui liidust pärit partneritelt olema vähemalt 50 %
  , kui tegemist on liidu ja erasektori partnerite vaheliste partnerlustega,
  ning võivad ulatuda kuni 75 % Euroopa partnerluse eelarvekohustuste koondsummast
  , kui tegemist on partnerlustega, kus osalevad ka liikmesriigid
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Institutsionaalsete Euroopa partnerluste korral peavad rahalised või mitterahalised toetused muudelt kui liidust pärit partneritelt olema vähemalt 50 % ning võivad ulatuda kuni 75 % Euroopa partnerluse eelarvekohustuste koondsummast
  . Iga institutsionaalse Euroopa partnerluse puhul peab muu kui liidu partneri toetus olema finantstoetuse vormis.

. Iga institutsionaalse Euroopa partnerluse puhul peab muu kui liidu partneri toetus olema finantstoetuse vormis.

Institutsionaalsete Euroopa partnerluste korral peavad rahalised või mitterahalised toetused muudelt kui liidust pärit partneritelt olema vähemalt 50 %
  , kui tegemist on liidu ja erasektori partnerite vaheliste partnerlustega,
  ning võivad ulatuda kuni 75 % Euroopa partnerluse eelarvekohustuste koondsummast
  , kui tegemist on partnerlustega, kus osalevad ka liikmesriigid
  .

, kui tegemist on liidu ja erasektori partnerite vaheliste partnerlustega,

, kui tegemist on partnerlustega, kus osalevad ka liikmesriigid

Muudatusettepanek 138

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt e a (uus)

III lisa – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | Kokkuleppel piirkondlike asutustega loetakse ERFi vahendid liikmesriike hõlmavate programmi kaasrahastamismeetmete osaliseks riiklikuks panuseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ea)

ea)

Kokkuleppel piirkondlike asutustega loetakse ERFi vahendid liikmesriike hõlmavate programmi kaasrahastamismeetmete osaliseks riiklikuks panuseks.

Kokkuleppel piirkondlike asutustega loetakse ERFi vahendid liikmesriike hõlmavate programmi kaasrahastamismeetmete osaliseks riiklikuks panuseks.

Muudatusettepanek 139

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c

III lisa – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | koordineerimine ja/või ühistegevus koos asjakohaste
  sünergiat tagavate
  teadus- ja innovatsioonitegevuse algatustega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

koordineerimine ja/või ühistegevus koos asjakohaste
  sünergiat tagavate
  teadus- ja innovatsioonitegevuse algatustega;

sünergiat tagavate

| c) | koordineerimine ja/või ühistegevus koos asjakohaste teadus- ja innovatsioonitegevuse algatustega
  , et tagada optimaalsel tasemel omavaheline seotus ja tulemuslik sünergia
  ; |
| --- | --- |

c)

koordineerimine ja/või ühistegevus koos asjakohaste teadus- ja innovatsioonitegevuse algatustega
  , et tagada optimaalsel tasemel omavaheline seotus ja tulemuslik sünergia
  ;

, et tagada optimaalsel tasemel omavaheline seotus ja tulemuslik sünergia

Muudatusettepanek 140

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt d

III lisa – lõik 1 – punkt 2 – alapunkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | algatuse kogu kestuse jooksul iga partneri õiguslikult siduvad kohustused, eriti finantstoetuste osas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

algatuse kogu kestuse jooksul iga partneri õiguslikult siduvad kohustused, eriti finantstoetuste osas;

| d) | algatuse kogu kestuse jooksul iga partneri õiguslikult siduvad kohustused, eriti
  mitterahaliste ja/või
  finantstoetuste osas; |
| --- | --- |

d)

algatuse kogu kestuse jooksul iga partneri õiguslikult siduvad kohustused, eriti
  mitterahaliste ja/või
  finantstoetuste osas;

mitterahaliste ja/või

Muudatusettepanek 141

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt a

III lisa – lõik 1 – punkt 3 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | Artiklis 45 sätestatud nõuetega kooskõlas olev järelevalvesüsteem, et jälgida
  konkreetse
  poliitika sihtide/eesmärkide suunas edenemist, tulemusi ja keskseid tulemuslikkuse indikaatoreid, mis võimaldavad hinnata saavutusi, mõju ja potentsiaalsete parandusmeetmete vajadust aja jooksul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

Artiklis 45 sätestatud nõuetega kooskõlas olev järelevalvesüsteem, et jälgida
  konkreetse
  poliitika sihtide/eesmärkide suunas edenemist, tulemusi ja keskseid tulemuslikkuse indikaatoreid, mis võimaldavad hinnata saavutusi, mõju ja potentsiaalsete parandusmeetmete vajadust aja jooksul;

konkreetse

| a) | Artiklis 45 sätestatud nõuetega kooskõlas olev järelevalvesüsteem, et jälgida
  programmipõhise
  poliitika sihtide/eesmärkide suunas edenemist, tulemusi ja keskseid tulemuslikkuse indikaatoreid, mis võimaldavad hinnata saavutusi, mõju ja potentsiaalsete parandusmeetmete vajadust aja jooksul; |
| --- | --- |

a)

Artiklis 45 sätestatud nõuetega kooskõlas olev järelevalvesüsteem, et jälgida
  programmipõhise
  poliitika sihtide/eesmärkide suunas edenemist, tulemusi ja keskseid tulemuslikkuse indikaatoreid, mis võimaldavad hinnata saavutusi, mõju ja potentsiaalsete parandusmeetmete vajadust aja jooksul;

programmipõhise

Muudatusettepanek 142

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt b

III lisa – lõik 1 – punkt 4 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | asjakohased
  meetmed, millega tagatakse järkjärguline lõpetamine vastavalt kokkulepitud
  tingimustele
  ja
  ajakavale
  , ilma et see piiraks võimalikku jätkuvat riiklikku või muude liidu programmide kaudu rahastamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

asjakohased
  meetmed, millega tagatakse järkjärguline lõpetamine vastavalt kokkulepitud
  tingimustele
  ja
  ajakavale
  , ilma et see piiraks võimalikku jätkuvat riiklikku või muude liidu programmide kaudu rahastamist.

asjakohased

tingimustele

ajakavale

| b) | kui uuendamist ei toimu, siis asjakohased
  meetmed, millega tagatakse järkjärguline lõpetamine vastavalt
  õiguslike kohustustega seotud partneritega
  kokkulepitud
  ajakavale
  ja
  tingimustele
  , ilma et see piiraks võimalikku jätkuvat riiklikku või muude liidu programmide kaudu rahastamist
  või erasektori investeeringuid ja käimasolevaid projekte
  . |
| --- | --- |

b)

kui uuendamist ei toimu, siis asjakohased
  meetmed, millega tagatakse järkjärguline lõpetamine vastavalt
  õiguslike kohustustega seotud partneritega
  kokkulepitud
  ajakavale
  ja
  tingimustele
  , ilma et see piiraks võimalikku jätkuvat riiklikku või muude liidu programmide kaudu rahastamist
  või erasektori investeeringuid ja käimasolevaid projekte
  .

kui uuendamist ei toimu, siis asjakohased

õiguslike kohustustega seotud partneritega

ajakavale

tingimustele

või erasektori investeeringuid ja käimasolevaid projekte

Muudatusettepanek 143

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 1 – alapunkt b

IV lisa – punkt 1 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | ühise põllumajanduspoliitikaga tagatakse teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemuste parim kasutamine ning edendatakse uuenduslike lahenduste kasutuselevõttu, rakendamist ja levitamist, sealhulgas teadus- ja innovatsioonitegevuse raamprogrammidest rahastatavate
  ning
  Euroopa innovatsioonipartnerluse „Põllumajanduslik tootlikkus ja jätkusuutlikkus“ projektidest saadavad lahendused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

ühise põllumajanduspoliitikaga tagatakse teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemuste parim kasutamine ning edendatakse uuenduslike lahenduste kasutuselevõttu, rakendamist ja levitamist, sealhulgas teadus- ja innovatsioonitegevuse raamprogrammidest rahastatavate
  ning
  Euroopa innovatsioonipartnerluse „Põllumajanduslik tootlikkus ja jätkusuutlikkus“ projektidest saadavad lahendused;

ning

| b) | ühise põllumajanduspoliitikaga tagatakse teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemuste parim kasutamine ning edendatakse uuenduslike lahenduste kasutuselevõttu, rakendamist ja levitamist, sealhulgas teadus- ja innovatsioonitegevuse raamprogrammidest rahastatavate, Euroopa innovatsioonipartnerluse „Põllumajanduslik tootlikkus ja jätkusuutlikkus“ projektidest saadavad lahendused
  ning asjaomased EIT teadmis- ja innovaatikakogukonnad
  ; |
| --- | --- |

b)

ühise põllumajanduspoliitikaga tagatakse teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemuste parim kasutamine ning edendatakse uuenduslike lahenduste kasutuselevõttu, rakendamist ja levitamist, sealhulgas teadus- ja innovatsioonitegevuse raamprogrammidest rahastatavate, Euroopa innovatsioonipartnerluse „Põllumajanduslik tootlikkus ja jätkusuutlikkus“ projektidest saadavad lahendused
  ning asjaomased EIT teadmis- ja innovaatikakogukonnad
  ;

ning asjaomased EIT teadmis- ja innovaatikakogukonnad

Muudatusettepanek 144

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 2 – alapunkt b

IV lisa – punkt 2 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | EMKFist toetatakse uute tehnoloogiate ja uuenduslike toodete, protsesside ja teenuste kasutusele võtmist, sealhulgas eriti nende kasutuselevõttu, mis tulenevad programmi mere- ja merenduspoliitika valdkondadest; samuti edendatakse EMKFi kaudu kohapeal andmete kogumist ja töötlemist ning programmi raames toetavate asjaomaste meetmete levitamist, mis omakorda aitab kaasa ühise kalanduspoliitika, ELi merenduspoliitika ja rahvusvahelisele ookeanide majandamisele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

EMKFist toetatakse uute tehnoloogiate ja uuenduslike toodete, protsesside ja teenuste kasutusele võtmist, sealhulgas eriti nende kasutuselevõttu, mis tulenevad programmi mere- ja merenduspoliitika valdkondadest; samuti edendatakse EMKFi kaudu kohapeal andmete kogumist ja töötlemist ning programmi raames toetavate asjaomaste meetmete levitamist, mis omakorda aitab kaasa ühise kalanduspoliitika, ELi merenduspoliitika ja rahvusvahelisele ookeanide majandamisele.

| b) | EMKFist toetatakse uute tehnoloogiate ja uuenduslike toodete, protsesside ja teenuste kasutusele võtmist, sealhulgas eriti nende kasutuselevõttu, mis tulenevad programmi mere- ja merenduspoliitika valdkondadest; samuti edendatakse EMKFi kaudu kohapeal andmete kogumist ja töötlemist ning programmi raames toetavate asjaomaste meetmete levitamist, mis omakorda aitab kaasa ühise kalanduspoliitika, ELi merenduspoliitika ja rahvusvahelisele ookeanide majandamisele
  ning rahvusvaheliste kohustuste täitmisele. |
| --- | --- |

b)

EMKFist toetatakse uute tehnoloogiate ja uuenduslike toodete, protsesside ja teenuste kasutusele võtmist, sealhulgas eriti nende kasutuselevõttu, mis tulenevad programmi mere- ja merenduspoliitika valdkondadest; samuti edendatakse EMKFi kaudu kohapeal andmete kogumist ja töötlemist ning programmi raames toetavate asjaomaste meetmete levitamist, mis omakorda aitab kaasa ühise kalanduspoliitika, ELi merenduspoliitika ja rahvusvahelisele ookeanide majandamisele
  ning rahvusvaheliste kohustuste täitmisele.

ning rahvusvaheliste kohustuste täitmisele.

Muudatusettepanek 145

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 3 – alapunkt a

IV lisa – punkt 3 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | ERFist ja programmist kombineeritud rahastamise korda kasutatakse tegevuste toetamiseks, millega tagatakse ühendus aruka spetsialiseerumise strateegia ja rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonitegevuse tipptaseme vahel, sealhulgas piirkonnaülesed/riikidevahelised ühisprogrammid ja üleeuroopalised teadustaristud, eesmärgiga tugevdada Euroopa teadusruumi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

ERFist ja programmist kombineeritud rahastamise korda kasutatakse tegevuste toetamiseks, millega tagatakse ühendus aruka spetsialiseerumise strateegia ja rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonitegevuse tipptaseme vahel, sealhulgas piirkonnaülesed/riikidevahelised ühisprogrammid ja üleeuroopalised teadustaristud, eesmärgiga tugevdada Euroopa teadusruumi;

| a) | ERFist ja programmist
  „Euroopa horisont“
  kombineeritud rahastamise korda kasutatakse tegevuste toetamiseks, millega tagatakse ühendus
  piirkondlike rakenduskavade,
  aruka spetsialiseerumise strateegia ja rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonitegevuse tipptaseme vahel, sealhulgas piirkonnaülesed/riikidevahelised ühisprogrammid ja üleeuroopalised teadustaristud, eesmärgiga tugevdada Euroopa teadusruumi; |
| --- | --- |

a)

ERFist ja programmist
  „Euroopa horisont“
  kombineeritud rahastamise korda kasutatakse tegevuste toetamiseks, millega tagatakse ühendus
  piirkondlike rakenduskavade,
  aruka spetsialiseerumise strateegia ja rahvusvahelise teadus- ja innovatsioonitegevuse tipptaseme vahel, sealhulgas piirkonnaülesed/riikidevahelised ühisprogrammid ja üleeuroopalised teadustaristud, eesmärgiga tugevdada Euroopa teadusruumi;

„Euroopa horisont“

piirkondlike rakenduskavade,

Muudatusettepanek 146

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 3 – alapunkt a a (uus)

IV lisa – punkt 3 – alapunkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | ERFi vahendeid võib vabatahtlikkuse alusel üle kanda programmi tegevuste, eelkõige kvaliteedimärgise toetamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

ERFi vahendeid võib vabatahtlikkuse alusel üle kanda programmi tegevuste, eelkõige kvaliteedimärgise toetamiseks;

ERFi vahendeid võib vabatahtlikkuse alusel üle kanda programmi tegevuste, eelkõige kvaliteedimärgise toetamiseks;

Muudatusettepanek 147

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 3 – alapunkt b a (uus)

IV lisa – punkt 3 – alapunkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | tugevdatakse olemasolevaid piirkondlikke ökosüsteeme, platvormi võrgustikke ja piirkondlikke strateegiaid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

tugevdatakse olemasolevaid piirkondlikke ökosüsteeme, platvormi võrgustikke ja piirkondlikke strateegiaid;

tugevdatakse olemasolevaid piirkondlikke ökosüsteeme, platvormi võrgustikke ja piirkondlikke strateegiaid;

Muudatusettepanek 148

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 4 – alapunkt b

IV lisa – punkt 4 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | ESF+ täiendava rahastamise korda kasutatakse, et toetada inimkapitali arengut teadus- ja innovatsioonitegevuse valdkonnas
  edendavat tegevust
  , eesmärgiga tugevdada Euroopa teadusruumi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

ESF+ täiendava rahastamise korda kasutatakse, et toetada inimkapitali arengut teadus- ja innovatsioonitegevuse valdkonnas
  edendavat tegevust
  , eesmärgiga tugevdada Euroopa teadusruumi;

edendavat tegevust

| b) | ESF+ täiendava rahastamise korda kasutatakse
  vabatahtlikult
  , et toetada
  programmi tegevust, millega edendatakse
  inimkapitali arengut teadus- ja innovatsioonitegevuse valdkonnas, eesmärgiga tugevdada Euroopa teadusruumi; |
| --- | --- |

b)

ESF+ täiendava rahastamise korda kasutatakse
  vabatahtlikult
  , et toetada
  programmi tegevust, millega edendatakse
  inimkapitali arengut teadus- ja innovatsioonitegevuse valdkonnas, eesmärgiga tugevdada Euroopa teadusruumi;

vabatahtlikult

programmi tegevust, millega edendatakse

Muudatusettepanek 149

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 6 – alapunkt b

IV lisa – punkt 6 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | programmi strateegilise teadus- ja innovatsioonitegevuse kavades määratletakse ja kehtestatakse digiaspektidega seotud teadus- ja innovatsioonitegevuse vajadused; see hõlmab teadus- ja innovatsioonitegevust kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti, küberturvalisuse, digi- ja muude progressi võimaldavate tehnoloogiate ning mittetehnoloogiliste uuenduste kombineerimise valdkonnas; murrangulisi uuendusi (millest paljud ühendavad digi- ja füüsilisi tehnoloogiaid) rakendavate ettevõtete laiendamise toetamine; digilahenduste integreerimine kogu samba „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ ulatuses ning digitaalsete teadustaristute toetamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

programmi strateegilise teadus- ja innovatsioonitegevuse kavades määratletakse ja kehtestatakse digiaspektidega seotud teadus- ja innovatsioonitegevuse vajadused; see hõlmab teadus- ja innovatsioonitegevust kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti, küberturvalisuse, digi- ja muude progressi võimaldavate tehnoloogiate ning mittetehnoloogiliste uuenduste kombineerimise valdkonnas; murrangulisi uuendusi (millest paljud ühendavad digi- ja füüsilisi tehnoloogiaid) rakendavate ettevõtete laiendamise toetamine; digilahenduste integreerimine kogu samba „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ ulatuses ning digitaalsete teadustaristute toetamine;

| b) | programmi strateegilise teadus- ja innovatsioonitegevuse kavades määratletakse ja kehtestatakse digiaspektidega seotud teadus- ja innovatsioonitegevuse vajadused; see hõlmab teadus- ja innovatsioonitegevust kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti, küberturvalisuse,
  hajusraamatu tehnoloogia, kvanttehnoloogia,
  digi- ja muude progressi võimaldavate tehnoloogiate ning mittetehnoloogiliste uuenduste kombineerimise valdkonnas; murrangulisi uuendusi (millest paljud ühendavad digi- ja füüsilisi tehnoloogiaid) rakendavate ettevõtete laiendamise toetamine; digilahenduste integreerimine kogu samba „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“ ulatuses ning digitaalsete teadustaristute toetamine; |
| --- | --- |

b)

programmi strateegilise teadus- ja innovatsioonitegevuse kavades määratletakse ja kehtestatakse digiaspektidega seotud teadus- ja innovatsioonitegevuse vajadused; see hõlmab teadus- ja innovatsioonitegevust kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti, küberturvalisuse,
  hajusraamatu tehnoloogia, kvanttehnoloogia,
  digi- ja muude progressi võimaldavate tehnoloogiate ning mittetehnoloogiliste uuenduste kombineerimise valdkonnas; murrangulisi uuendusi (millest paljud ühendavad digi- ja füüsilisi tehnoloogiaid) rakendavate ettevõtete laiendamise toetamine; digilahenduste integreerimine kogu samba „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“ ulatuses ning digitaalsete teadustaristute toetamine;

hajusraamatu tehnoloogia, kvanttehnoloogia,

Euroopa

Muudatusettepanek 150

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 6 – alapunkt c

IV lisa – punkt 6 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | DEPis keskendutakse suuremahulisele digisuutlikkuse ja -taristu rajamisele kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti, küberturvalisuse ja kõrgtasemel digioskuste valdkonnas, et saavutada ELi raamistikus olemasolevate eriti oluliste või uudsete digilahenduste ulatuslik kasutuselevõtt ja levitamine kogu Euroopas avaliku huvi valdkondades (nagu tervise-, avaliku halduse, õigus- ja haridusvaldkond) või turutõrgete lahendamise valdkonnas (nagu ettevõtete digiteerimine, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjad); DEPi rakendatakse peamiselt koos liikmesriikidega koordineeritud ja strateegiliste investeeringute kaudu, eriti ühiste riigihangete kaudu, et jagada digisuutlikkust kogu Euroopas ning kogu ELi hõlmavate meetmete abil, mis toetavad koostalitlusvõimet ja standardimist digitaalse ühtse turu arendamise osana; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

DEPis keskendutakse suuremahulisele digisuutlikkuse ja -taristu rajamisele kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti, küberturvalisuse ja kõrgtasemel digioskuste valdkonnas, et saavutada ELi raamistikus olemasolevate eriti oluliste või uudsete digilahenduste ulatuslik kasutuselevõtt ja levitamine kogu Euroopas avaliku huvi valdkondades (nagu tervise-, avaliku halduse, õigus- ja haridusvaldkond) või turutõrgete lahendamise valdkonnas (nagu ettevõtete digiteerimine, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjad); DEPi rakendatakse peamiselt koos liikmesriikidega koordineeritud ja strateegiliste investeeringute kaudu, eriti ühiste riigihangete kaudu, et jagada digisuutlikkust kogu Euroopas ning kogu ELi hõlmavate meetmete abil, mis toetavad koostalitlusvõimet ja standardimist digitaalse ühtse turu arendamise osana;

| c) | DEPis keskendutakse suuremahulisele digisuutlikkuse ja -taristu rajamisele kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti, küberturvalisuse
  , hajusraamatu tehnoloogia, kvanttehnoloogia
  ja kõrgtasemel digioskuste valdkonnas, et saavutada ELi raamistikus olemasolevate eriti oluliste või uudsete digilahenduste ulatuslik kasutuselevõtt ja levitamine kogu Euroopas avaliku huvi valdkondades (nagu tervise-, avaliku halduse, õigus- ja haridusvaldkond) või turutõrgete lahendamise valdkonnas (nagu ettevõtete digiteerimine, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjad); DEPi rakendatakse peamiselt koos liikmesriikidega koordineeritud ja strateegiliste investeeringute kaudu, eriti ühiste riigihangete kaudu, et jagada digisuutlikkust kogu Euroopas ning kogu ELi hõlmavate meetmete abil, mis toetavad koostalitlusvõimet ja standardimist digitaalse ühtse turu arendamise osana; |
| --- | --- |

c)

DEPis keskendutakse suuremahulisele digisuutlikkuse ja -taristu rajamisele kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti, küberturvalisuse
  , hajusraamatu tehnoloogia, kvanttehnoloogia
  ja kõrgtasemel digioskuste valdkonnas, et saavutada ELi raamistikus olemasolevate eriti oluliste või uudsete digilahenduste ulatuslik kasutuselevõtt ja levitamine kogu Euroopas avaliku huvi valdkondades (nagu tervise-, avaliku halduse, õigus- ja haridusvaldkond) või turutõrgete lahendamise valdkonnas (nagu ettevõtete digiteerimine, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjad); DEPi rakendatakse peamiselt koos liikmesriikidega koordineeritud ja strateegiliste investeeringute kaudu, eriti ühiste riigihangete kaudu, et jagada digisuutlikkust kogu Euroopas ning kogu ELi hõlmavate meetmete abil, mis toetavad koostalitlusvõimet ja standardimist digitaalse ühtse turu arendamise osana;

, hajusraamatu tehnoloogia, kvanttehnoloogia

Muudatusettepanek 151

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 6 – alapunkt f

IV lisa – punkt 6 – alapunkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | programmi oskuste ja pädevuste õppekavade välja töötamise algatusi, sealhulgas neid, mis toimivad Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi
  ühistegevuskeskustes (KIC-Digital)
  , täiendatakse programmiga digitaalne Euroopa toetatava suutlikkuse suurendamisega kõrgtasemel digioskuste valdkonnas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

programmi oskuste ja pädevuste õppekavade välja töötamise algatusi, sealhulgas neid, mis toimivad Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi
  ühistegevuskeskustes (KIC-Digital)
  , täiendatakse programmiga digitaalne Euroopa toetatava suutlikkuse suurendamisega kõrgtasemel digioskuste valdkonnas;

ühistegevuskeskustes (KIC-Digital)

| f) | programmi oskuste ja pädevuste õppekavade välja töötamise algatusi, sealhulgas neid, mis toimivad Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi
  teadmis- ja innovaatikakogukondade ühistegevuskeskustes
  , täiendatakse programmiga digitaalne Euroopa toetatava suutlikkuse suurendamisega kõrgtasemel digioskuste valdkonnas; |
| --- | --- |

f)

programmi oskuste ja pädevuste õppekavade välja töötamise algatusi, sealhulgas neid, mis toimivad Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi
  teadmis- ja innovaatikakogukondade ühistegevuskeskustes
  , täiendatakse programmiga digitaalne Euroopa toetatava suutlikkuse suurendamisega kõrgtasemel digioskuste valdkonnas;

teadmis- ja innovaatikakogukondade ühistegevuskeskustes

Muudatusettepanek 152

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 7 – alapunkt a

IV lisa – punkt 7 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | ühtse turu programmiga lahendatakse turutõrked, mis mõjutavad kõiki VKEsid, ning edendatakse ettevõtlust ja ettevõtete loomist ning kasvu. ühtse turu programmi ja tulevase Euroopa Innovatsiooninõukogu uuenduslikele ettevõtetele suunatud ja ka VKEde tugiteenuste valdkonna meetmed täiendavad üksteist täielikult, eriti kui turg ei paku toimivat rahastust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

ühtse turu programmiga lahendatakse turutõrked, mis mõjutavad kõiki VKEsid, ning edendatakse ettevõtlust ja ettevõtete loomist ning kasvu. ühtse turu programmi ja tulevase Euroopa Innovatsiooninõukogu uuenduslikele ettevõtetele suunatud ja ka VKEde tugiteenuste valdkonna meetmed täiendavad üksteist täielikult, eriti kui turg ei paku toimivat rahastust;

| a) | ühtse turu programmiga lahendatakse turutõrked, mis mõjutavad kõiki VKEsid, ning edendatakse ettevõtlust ja ettevõtete loomist ning kasvu. Ühtse turu programmi ja
  nii EIT kui ka
  tulevase Euroopa Innovatsiooninõukogu uuenduslikele ettevõtetele suunatud ja ka VKEde tugiteenuste valdkonna meetmed täiendavad üksteist täielikult, eriti kui turg ei paku toimivat rahastust; |
| --- | --- |

a)

ühtse turu programmiga lahendatakse turutõrked, mis mõjutavad kõiki VKEsid, ning edendatakse ettevõtlust ja ettevõtete loomist ning kasvu. Ühtse turu programmi ja
  nii EIT kui ka
  tulevase Euroopa Innovatsiooninõukogu uuenduslikele ettevõtetele suunatud ja ka VKEde tugiteenuste valdkonna meetmed täiendavad üksteist täielikult, eriti kui turg ei paku toimivat rahastust;

nii EIT kui ka

Muudatusettepanek 153

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 7 – alapunkt b

IV lisa – punkt 7 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | Euroopa ettevõtlusvõrgustik võib toimida nagu muud VKEde tugistruktuurid (näiteks riiklikud kontaktpunktid, innovatsiooniasutused), et pakkuda tugiteenuseid Euroopa Innovatsiooninõukogu kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

Euroopa ettevõtlusvõrgustik võib toimida nagu muud VKEde tugistruktuurid (näiteks riiklikud kontaktpunktid, innovatsiooniasutused), et pakkuda tugiteenuseid Euroopa Innovatsiooninõukogu kaudu.

| b) | Euroopa ettevõtlusvõrgustik võib toimida nagu muud VKEde tugistruktuurid (näiteks riiklikud kontaktpunktid, innovatsiooniasutused
  , digitaalse innovatsiooni keskused, pädevuskeskused, sertifitseeritud inkubaatorid
  ), et pakkuda tugiteenuseid
  programmi „Horisont“, sealhulgas ka
  Euroopa Innovatsiooninõukogu kaudu. |
| --- | --- |

b)

Euroopa ettevõtlusvõrgustik võib toimida nagu muud VKEde tugistruktuurid (näiteks riiklikud kontaktpunktid, innovatsiooniasutused
  , digitaalse innovatsiooni keskused, pädevuskeskused, sertifitseeritud inkubaatorid
  ), et pakkuda tugiteenuseid
  programmi „Horisont“, sealhulgas ka
  Euroopa Innovatsiooninõukogu kaudu.

, digitaalse innovatsiooni keskused, pädevuskeskused, sertifitseeritud inkubaatorid

programmi „Horisont“, sealhulgas ka

Muudatusettepanek 154

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 8 – lõik 1

IV lisa – punkt 8 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| teadus- ja innovatsioonitegevuse vajadused keskkonna-, kliima- ja energiaprobleemid lahendamiseks ELis on määratletud ja kehtestatud programmi strateegilise teadus- ja innovatsioonitegevuse kavandamise protsessis. LIFE toimib jätkuvalt katalüsaatorina, et rakendada ELi keskkonna-, kliima- ja asjaomast energiapoliitikat ning õigusakte, sealhulgas võttes kasutusele ja kohaldades programmi teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemusi ning aidates neid levitada riiklikus ja piirkondade(vahelises) mastaabis, kui see võib aidata lahendada keskkonna-, kliima- või puhtale energiale ülemineku küsimusi. Eelkõige jätkatakse LIFEga stiimulite pakkumist, mis soodustavad sünergiat programmiga, hindamise käigus preemia määramise kaudu projektidele, milles käsitletakse programmi tulemuste kasutuselevõttu. LIFE meetme standardsete projektidega toetatakse ELi keskkonna- või kliimapoliitika rakendamiseks selliste sobivate tehnoloogiate või metoodikate välja töötamist, testimist või tõendamist, mida võib pärast suures mahus levitada, sealhulgas programmi kaudu. Programmi Euroopa Innovatsiooninõukogu
  võib
  pakkuda toetust, et laiendada ja turustada uusi murrangulisi ideid, mis võivad tekkida LIFE projektide rakendamisel. | teadus- ja innovatsioonitegevuse vajadused keskkonna-, kliima- ja energiaprobleemid lahendamiseks ELis on määratletud ja kehtestatud programmi strateegilise teadus- ja innovatsioonitegevuse kavandamise protsessis. LIFE toimib jätkuvalt katalüsaatorina, et rakendada ELi keskkonna-, kliima- ja asjaomast energiapoliitikat ning õigusakte, sealhulgas võttes kasutusele ja kohaldades programmi teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemusi ning aidates neid levitada riiklikus ja piirkondade(vahelises) mastaabis, kui see võib aidata lahendada keskkonna-, kliima- või puhtale energiale ülemineku küsimusi. Eelkõige jätkatakse LIFEga stiimulite pakkumist, mis soodustavad sünergiat programmiga, hindamise käigus preemia määramise kaudu projektidele, milles käsitletakse programmi tulemuste kasutuselevõttu. LIFE meetme standardsete projektidega toetatakse ELi keskkonna- või kliimapoliitika rakendamiseks selliste sobivate tehnoloogiate või metoodikate välja töötamist, testimist või tõendamist, mida võib pärast suures mahus levitada, sealhulgas programmi kaudu. Programmi
  EIT ja tulevane
  Euroopa Innovatsiooninõukogu
  võivad
  pakkuda toetust, et laiendada ja turustada uusi murrangulisi ideid, mis võivad tekkida LIFE projektide rakendamisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

teadus- ja innovatsioonitegevuse vajadused keskkonna-, kliima- ja energiaprobleemid lahendamiseks ELis on määratletud ja kehtestatud programmi strateegilise teadus- ja innovatsioonitegevuse kavandamise protsessis. LIFE toimib jätkuvalt katalüsaatorina, et rakendada ELi keskkonna-, kliima- ja asjaomast energiapoliitikat ning õigusakte, sealhulgas võttes kasutusele ja kohaldades programmi teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemusi ning aidates neid levitada riiklikus ja piirkondade(vahelises) mastaabis, kui see võib aidata lahendada keskkonna-, kliima- või puhtale energiale ülemineku küsimusi. Eelkõige jätkatakse LIFEga stiimulite pakkumist, mis soodustavad sünergiat programmiga, hindamise käigus preemia määramise kaudu projektidele, milles käsitletakse programmi tulemuste kasutuselevõttu. LIFE meetme standardsete projektidega toetatakse ELi keskkonna- või kliimapoliitika rakendamiseks selliste sobivate tehnoloogiate või metoodikate välja töötamist, testimist või tõendamist, mida võib pärast suures mahus levitada, sealhulgas programmi kaudu. Programmi Euroopa Innovatsiooninõukogu
  võib
  pakkuda toetust, et laiendada ja turustada uusi murrangulisi ideid, mis võivad tekkida LIFE projektide rakendamisel.

võib

teadus- ja innovatsioonitegevuse vajadused keskkonna-, kliima- ja energiaprobleemid lahendamiseks ELis on määratletud ja kehtestatud programmi strateegilise teadus- ja innovatsioonitegevuse kavandamise protsessis. LIFE toimib jätkuvalt katalüsaatorina, et rakendada ELi keskkonna-, kliima- ja asjaomast energiapoliitikat ning õigusakte, sealhulgas võttes kasutusele ja kohaldades programmi teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemusi ning aidates neid levitada riiklikus ja piirkondade(vahelises) mastaabis, kui see võib aidata lahendada keskkonna-, kliima- või puhtale energiale ülemineku küsimusi. Eelkõige jätkatakse LIFEga stiimulite pakkumist, mis soodustavad sünergiat programmiga, hindamise käigus preemia määramise kaudu projektidele, milles käsitletakse programmi tulemuste kasutuselevõttu. LIFE meetme standardsete projektidega toetatakse ELi keskkonna- või kliimapoliitika rakendamiseks selliste sobivate tehnoloogiate või metoodikate välja töötamist, testimist või tõendamist, mida võib pärast suures mahus levitada, sealhulgas programmi kaudu. Programmi
  EIT ja tulevane
  Euroopa Innovatsiooninõukogu
  võivad
  pakkuda toetust, et laiendada ja turustada uusi murrangulisi ideid, mis võivad tekkida LIFE projektide rakendamisel.

EIT ja tulevane

võivad

Muudatusettepanek 155

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 9 – alapunkt a

IV lisa – punkt 9 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | programmi ja Erasmuse programmi vahendeid kasutatakse koos, et toetada tegevusi, millega tugevdatakse ja ajakohastatakse Euroopa kõrgharidusasutusi. Programmiga täiendatakse Erasmuse programmi toetust Euroopa ülikoolide algatusele, eriti selle teadustegevusele kui uue areneva ühise ja integreeritud pikaajalise ning kestliku haridus-, teadus- ja innovatsioonitegevuse osale, mis põhineb valdkondadevahelisel ja sektoriülesel lähenemisviisil, et muuta see „teadmiste kolmnurk“ tegelikkuseks, hoogustades majanduskasvu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

programmi ja Erasmuse programmi vahendeid kasutatakse koos, et toetada tegevusi, millega tugevdatakse ja ajakohastatakse Euroopa kõrgharidusasutusi. Programmiga täiendatakse Erasmuse programmi toetust Euroopa ülikoolide algatusele, eriti selle teadustegevusele kui uue areneva ühise ja integreeritud pikaajalise ning kestliku haridus-, teadus- ja innovatsioonitegevuse osale, mis põhineb valdkondadevahelisel ja sektoriülesel lähenemisviisil, et muuta see „teadmiste kolmnurk“ tegelikkuseks, hoogustades majanduskasvu;

| a) | programmi ja Erasmuse programmi vahendeid kasutatakse koos, et toetada tegevusi, millega tugevdatakse ja ajakohastatakse Euroopa kõrgharidusasutusi. Programmiga täiendatakse Erasmuse programmi toetust Euroopa ülikoolide algatusele, eriti selle teadustegevusele kui uue areneva ühise ja integreeritud pikaajalise ning kestliku haridus-, teadus- ja innovatsioonitegevuse osale, mis põhineb valdkondadevahelisel ja sektoriülesel lähenemisviisil, et muuta see „teadmiste kolmnurk“ tegelikkuseks, hoogustades majanduskasvu;
  EIT koolitustegevus võib olla Euroopa ülikoolide algatuse jaoks nii inspireeriv kui ka olla sellega vastastikku seotud. |
| --- | --- |

a)

programmi ja Erasmuse programmi vahendeid kasutatakse koos, et toetada tegevusi, millega tugevdatakse ja ajakohastatakse Euroopa kõrgharidusasutusi. Programmiga täiendatakse Erasmuse programmi toetust Euroopa ülikoolide algatusele, eriti selle teadustegevusele kui uue areneva ühise ja integreeritud pikaajalise ning kestliku haridus-, teadus- ja innovatsioonitegevuse osale, mis põhineb valdkondadevahelisel ja sektoriülesel lähenemisviisil, et muuta see „teadmiste kolmnurk“ tegelikkuseks, hoogustades majanduskasvu;
  EIT koolitustegevus võib olla Euroopa ülikoolide algatuse jaoks nii inspireeriv kui ka olla sellega vastastikku seotud.

EIT koolitustegevus võib olla Euroopa ülikoolide algatuse jaoks nii inspireeriv kui ka olla sellega vastastikku seotud.

Muudatusettepanek 156

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 13 – alapunkt b

IV lisa – punkt 13 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | teadus- ja innovatsioonitegevuse ning VKEde rahastamisvahendid koondatakse kokku InvestEU Fondi, eriti sihtotstarbelise teadus- ja innovatsioonitegevuse teemarubriigi kaudu ning toodete kaudu, mis võetakse kasutusele innovaatilistele ettevõtetele suunatud VKEde rubriigi alusel, millega aidatakse ka täita programmi eesmärke. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

teadus- ja innovatsioonitegevuse ning VKEde rahastamisvahendid koondatakse kokku InvestEU Fondi, eriti sihtotstarbelise teadus- ja innovatsioonitegevuse teemarubriigi kaudu ning toodete kaudu, mis võetakse kasutusele innovaatilistele ettevõtetele suunatud VKEde rubriigi alusel, millega aidatakse ka täita programmi eesmärke.

| b) | teadus- ja innovatsioonitegevuse ning VKEde rahastamisvahendid koondatakse kokku InvestEU Fondi, eriti sihtotstarbelise teadus- ja innovatsioonitegevuse teemarubriigi kaudu ning toodete kaudu, mis võetakse kasutusele innovaatilistele ettevõtetele suunatud VKEde rubriigi alusel, millega aidatakse ka täita programmi eesmärke.
  InvestEU ja programmi „Euroopa horisont“ vahel luuakse tugevad vastastikku täiendavad seosed. |
| --- | --- |

b)

teadus- ja innovatsioonitegevuse ning VKEde rahastamisvahendid koondatakse kokku InvestEU Fondi, eriti sihtotstarbelise teadus- ja innovatsioonitegevuse teemarubriigi kaudu ning toodete kaudu, mis võetakse kasutusele innovaatilistele ettevõtetele suunatud VKEde rubriigi alusel, millega aidatakse ka täita programmi eesmärke.
  InvestEU ja programmi „Euroopa horisont“ vahel luuakse tugevad vastastikku täiendavad seosed.

InvestEU ja programmi „Euroopa horisont“ vahel luuakse tugevad vastastikku täiendavad seosed.

Muudatusettepanek 157

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 14 – alapunkt a

IV lisa – punkt 14 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | innovatsioonifond nähakse spetsiifiliselt ette innovatsioonitegevuseks vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja protsesside valdkonnas, sealhulgas süsinikdioksiidi keskkonnaohutut kogumiseks ja kasutamiseks, mis aitaks oluliselt leevendada kliimamuutusi, samuti süsinikdioksiidi mahukate toodete asendamiseks ning selleks, et aidata hoogustada selliste projektide ehitustegevust ja toimimist, mille eesmärk on süsinikdioksiidi keskkonnaohutu kogumine ja geoloogiline säilitamine, ning ka uuenduslikud taastuvenergia ja energia salvestamise tehnoloogiad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

innovatsioonifond nähakse spetsiifiliselt ette innovatsioonitegevuseks vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja protsesside valdkonnas, sealhulgas süsinikdioksiidi keskkonnaohutut kogumiseks ja kasutamiseks, mis aitaks oluliselt leevendada kliimamuutusi, samuti süsinikdioksiidi mahukate toodete asendamiseks ning selleks, et aidata hoogustada selliste projektide ehitustegevust ja toimimist, mille eesmärk on süsinikdioksiidi keskkonnaohutu kogumine ja geoloogiline säilitamine, ning ka uuenduslikud taastuvenergia ja energia salvestamise tehnoloogiad;

| a) | innovatsioonifond nähakse spetsiifiliselt ette innovatsioonitegevuseks vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja protsesside valdkonnas, sealhulgas süsinikdioksiidi keskkonnaohutut kogumiseks ja kasutamiseks, mis aitaks oluliselt leevendada kliimamuutusi, samuti süsinikdioksiidi mahukate toodete asendamiseks ning selleks, et aidata hoogustada selliste projektide ehitustegevust ja toimimist, mille eesmärk on süsinikdioksiidi keskkonnaohutu kogumine ja geoloogiline säilitamine, ning ka uuenduslikud taastuvenergia ja energia salvestamise tehnoloogiad;
  luuakse sobiv raamistik, et võimaldada ja stimuleerida keskkonnasäästlikumaid tooteid, millel on klientide ja lõpptarbijate jaoks kestlik lisaväärtus. |
| --- | --- |

a)

innovatsioonifond nähakse spetsiifiliselt ette innovatsioonitegevuseks vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia ja protsesside valdkonnas, sealhulgas süsinikdioksiidi keskkonnaohutut kogumiseks ja kasutamiseks, mis aitaks oluliselt leevendada kliimamuutusi, samuti süsinikdioksiidi mahukate toodete asendamiseks ning selleks, et aidata hoogustada selliste projektide ehitustegevust ja toimimist, mille eesmärk on süsinikdioksiidi keskkonnaohutu kogumine ja geoloogiline säilitamine, ning ka uuenduslikud taastuvenergia ja energia salvestamise tehnoloogiad;
  luuakse sobiv raamistik, et võimaldada ja stimuleerida keskkonnasäästlikumaid tooteid, millel on klientide ja lõpptarbijate jaoks kestlik lisaväärtus.

luuakse sobiv raamistik, et võimaldada ja stimuleerida keskkonnasäästlikumaid tooteid, millel on klientide ja lõpptarbijate jaoks kestlik lisaväärtus.

Muudatusettepanek 158

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 14 – alapunkt b

IV lisa – punkt 14 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | programmist rahastatakse selliste tehnoloogiate
  välja töötamist
  ja
  tutvustamist
  , mille abil võib täita
  ELi süsinikdioksiidiheite vähendamise
  ning energeetika ja tööstuse ümberkujundamise eesmärke, eriti selle 2. sambas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

programmist rahastatakse selliste tehnoloogiate
  välja töötamist
  ja
  tutvustamist
  , mille abil võib täita
  ELi süsinikdioksiidiheite vähendamise
  ning energeetika ja tööstuse ümberkujundamise eesmärke, eriti selle 2. sambas;

välja töötamist

tutvustamist

ELi süsinikdioksiidiheite vähendamise

| b) | programmist rahastatakse selliste tehnoloogiate
  , sealhulgas murranguliste lahenduste väljatöötamist, tutvustamist
  ja
  rakendamist
  , mille abil võib täita
  vähese CO2-heitega majandusele ülemineku
  ning
  liidu süsinikdioksiidiheite vähendamise,
  energeetika ja tööstuse ümberkujundamise eesmärke, eriti selle 2. sambas
  ja EIT kaudu
  ; |
| --- | --- |

b)

programmist rahastatakse selliste tehnoloogiate
  , sealhulgas murranguliste lahenduste väljatöötamist, tutvustamist
  ja
  rakendamist
  , mille abil võib täita
  vähese CO2-heitega majandusele ülemineku
  ning
  liidu süsinikdioksiidiheite vähendamise,
  energeetika ja tööstuse ümberkujundamise eesmärke, eriti selle 2. sambas
  ja EIT kaudu
  ;

, sealhulgas murranguliste lahenduste väljatöötamist, tutvustamist

rakendamist

vähese CO2

liidu süsinikdioksiidiheite vähendamise,

ja EIT kaudu

Muudatusettepanek 159

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 14 – alapunkt c

IV lisa – punkt 14 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | innovatsioonifondist võib, tingimusel et on täidetud selle valiku ja toetuse määramise kriteeriumid, toetada
  selliste
  toetuskõlblike projektide tutvustamise etappi
  , mis
  võivad olla
  toetust saanud teaduse-
  ja innovatsioonitegevuse raamprogrammidest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

innovatsioonifondist võib, tingimusel et on täidetud selle valiku ja toetuse määramise kriteeriumid, toetada
  selliste
  toetuskõlblike projektide tutvustamise etappi
  , mis
  võivad olla
  toetust saanud teaduse-
  ja innovatsioonitegevuse raamprogrammidest.

selliste

, mis

toetust saanud teaduse-

| c) | innovatsioonifondist võib, tingimusel et on täidetud selle valiku ja toetuse määramise kriteeriumid, toetada toetuskõlblike projektide tutvustamise etappi
  . Innovatsioonifondist toetust saavad projektid
  võivad olla
  abikõlblikud toetuse saamiseks teadus-
  ja innovatsioonitegevuse raamprogrammidest
  ja vastupidi
  .
  Programmi „Euroopa horisont“ täiendamiseks võib innovatsioonifond pöörata rohkem tähelepanu turulähedastele uuendustele, mis aitava CO2-heidet oluliselt ja kiiresti vähendada. Innovatsioonifondi ja programmi „Euroopa horisont“ vahel luuakse tugevad vastastikku täiendavad seosed. |
| --- | --- |

c)

innovatsioonifondist võib, tingimusel et on täidetud selle valiku ja toetuse määramise kriteeriumid, toetada toetuskõlblike projektide tutvustamise etappi
  . Innovatsioonifondist toetust saavad projektid
  võivad olla
  abikõlblikud toetuse saamiseks teadus-
  ja innovatsioonitegevuse raamprogrammidest
  ja vastupidi
  .
  Programmi „Euroopa horisont“ täiendamiseks võib innovatsioonifond pöörata rohkem tähelepanu turulähedastele uuendustele, mis aitava CO2-heidet oluliselt ja kiiresti vähendada. Innovatsioonifondi ja programmi „Euroopa horisont“ vahel luuakse tugevad vastastikku täiendavad seosed.

. Innovatsioonifondist toetust saavad projektid

abikõlblikud toetuse saamiseks teadus-

ja vastupidi

Programmi „Euroopa horisont“ täiendamiseks võib innovatsioonifond pöörata rohkem tähelepanu turulähedastele uuendustele, mis aitava CO2

Muudatusettepanek 160

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 16

IV lisa – punkt 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 16. | Sünergia
  Euroopa Kaitsefondiga
  on kasulik tsiviil- ja kaitseuuringute valdkonnas. Välistatakse tarbetu topelttöö
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

16.

Sünergia
  Euroopa Kaitsefondiga
  on kasulik tsiviil- ja kaitseuuringute valdkonnas. Välistatakse tarbetu topelttöö
  .

Sünergia

on kasulik tsiviil- ja kaitseuuringute valdkonnas. Välistatakse tarbetu topelttöö

| 16. | Võimalik sünergia
  Euroopa Kaitsefondiga
  aitab vältida topelttööd
  . |
| --- | --- |

16.

Võimalik sünergia
  Euroopa Kaitsefondiga
  aitab vältida topelttööd
  .

Võimalik sünergia

aitab vältida topelttööd

Muudatusettepanek 161

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 16 a (uus)

IV lisa – punkt 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 16a. | Sünergia programmiga „Loov Euroopa“ toetab konkurentsivõimet ja innovatsiooni, aidates kaasa majanduskasvule ja sotsiaalarengule ning edendades avaliku sektori vahendite tõhusat kasutamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

16a.

16a.

Sünergia programmiga „Loov Euroopa“ toetab konkurentsivõimet ja innovatsiooni, aidates kaasa majanduskasvule ja sotsiaalarengule ning edendades avaliku sektori vahendite tõhusat kasutamist.

Muudatusettepanek 162

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt 16 b (uus)

IV lisa – punkt 16 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 16b. | Võidakse ette näha sünergia üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

16b.

16b.

Võidakse ette näha sünergia üleeuroopalist huvi pakkuvate tähtsate projektidega.

Muudatusettepanek 163

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – lõik 1

V lisa – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Mõjuahelad ja nendega seotud peamised mõjuahela indikaatorid struktureerivad raamprogrammi (FP) eesmärkide tulemuslikkuse seiret. Mõjuahelad on ajatundlikud
  : need eristavad lühiajalist
  ,
  keskmise kestusega pikaajalist mõju. Mõjuahela indikaatorid toimivad vaheindikaatoritena
  ,
  et igat tüüpi teadusuuringute
  ja
  innovatsioonitegevuse mõju edenemisest saaks raamprogrammi tasandil aru anda
  . Programmi eri osad mõjutavad neid indikaatoreid eri määral ning erinevate mehhanismide kaudu. Programmi eri osade seireks võib kasutada lisaindikaatoreid, kui see on asjakohane. | Mõjuahelad ja nendega seotud peamised mõjuahela indikaatorid struktureerivad raamprogrammi (FP) eesmärkide tulemuslikkuse seiret
  , nagu on osutatud artiklis 3
  . Mõjuahelad on ajatundlikud
  ja kajastavad nelja täiendavat mõjukategooriat
  ,
  mis kajastavad teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute mittelineaarset laadi: teadus, ühiskond, majandus ja Euroopa teadusruum. Kõigi nende mõjukategooriate puhul kasutatakse lühikese, keskmise
  ja
  pikemaajalise edasiliikumise eristamise jälgimiseks kaudseid näitajaid koos asjakohase jaotusega, et teha vahet liikmesriikidel ja assotsieerunud riikidel
  . Programmi eri osad mõjutavad neid indikaatoreid eri määral ning erinevate mehhanismide kaudu. Programmi eri osade seireks võib kasutada lisaindikaatoreid, kui see on asjakohane. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Mõjuahelad ja nendega seotud peamised mõjuahela indikaatorid struktureerivad raamprogrammi (FP) eesmärkide tulemuslikkuse seiret. Mõjuahelad on ajatundlikud
  : need eristavad lühiajalist
  ,
  keskmise kestusega pikaajalist mõju. Mõjuahela indikaatorid toimivad vaheindikaatoritena
  ,
  et igat tüüpi teadusuuringute
  ja
  innovatsioonitegevuse mõju edenemisest saaks raamprogrammi tasandil aru anda
  . Programmi eri osad mõjutavad neid indikaatoreid eri määral ning erinevate mehhanismide kaudu. Programmi eri osade seireks võib kasutada lisaindikaatoreid, kui see on asjakohane.

: need eristavad lühiajalist

keskmise kestusega pikaajalist mõju. Mõjuahela indikaatorid toimivad vaheindikaatoritena

et igat tüüpi teadusuuringute

innovatsioonitegevuse mõju edenemisest saaks raamprogrammi tasandil aru anda

Mõjuahelad ja nendega seotud peamised mõjuahela indikaatorid struktureerivad raamprogrammi (FP) eesmärkide tulemuslikkuse seiret
  , nagu on osutatud artiklis 3
  . Mõjuahelad on ajatundlikud
  ja kajastavad nelja täiendavat mõjukategooriat
  ,
  mis kajastavad teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute mittelineaarset laadi: teadus, ühiskond, majandus ja Euroopa teadusruum. Kõigi nende mõjukategooriate puhul kasutatakse lühikese, keskmise
  ja
  pikemaajalise edasiliikumise eristamise jälgimiseks kaudseid näitajaid koos asjakohase jaotusega, et teha vahet liikmesriikidel ja assotsieerunud riikidel
  . Programmi eri osad mõjutavad neid indikaatoreid eri määral ning erinevate mehhanismide kaudu. Programmi eri osade seireks võib kasutada lisaindikaatoreid, kui see on asjakohane.

, nagu on osutatud artiklis 3

ja kajastavad nelja täiendavat mõjukategooriat

mis kajastavad teadusuuringutesse ja innovatsiooni tehtavate investeeringute mittelineaarset laadi: teadus, ühiskond, majandus ja Euroopa teadusruum. Kõigi nende mõjukategooriate puhul kasutatakse lühikese, keskmise

pikemaajalise edasiliikumise eristamise jälgimiseks kaudseid näitajaid koos asjakohase jaotusega, et teha vahet liikmesriikidel ja assotsieerunud riikidel

Muudatusettepanek 164

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – lõik 2

V lisa – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Programmi kõigi osade ja rakendusmehhanismide puhul kogutakse mõjuahela aluseks olevaid üksikandmeid tsentraalselt hallataval ja ühtlustatud moel ning asjakohase detailsusega, nii et toetusesaajate aruandluskoormus oleks minimaalne. | Programmi kõigi osade ja rakendusmehhanismide puhul kogutakse mõjuahela aluseks olevaid üksikandmeid tsentraalselt hallataval ja ühtlustatud moel ning asjakohase detailsusega, nii et toetusesaajate aruandluskoormus oleks minimaalne.
  Kvalitatiivse analüüsiga peab kaasnema võimalikult palju empiirilisi tõendeid ja näitajaid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Programmi kõigi osade ja rakendusmehhanismide puhul kogutakse mõjuahela aluseks olevaid üksikandmeid tsentraalselt hallataval ja ühtlustatud moel ning asjakohase detailsusega, nii et toetusesaajate aruandluskoormus oleks minimaalne.

Programmi kõigi osade ja rakendusmehhanismide puhul kogutakse mõjuahela aluseks olevaid üksikandmeid tsentraalselt hallataval ja ühtlustatud moel ning asjakohase detailsusega, nii et toetusesaajate aruandluskoormus oleks minimaalne.
  Kvalitatiivse analüüsiga peab kaasnema võimalikult palju empiirilisi tõendeid ja näitajaid.

Kvalitatiivse analüüsiga peab kaasnema võimalikult palju empiirilisi tõendeid ja näitajaid.

Muudatusettepanek 165

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – lõik 4

V lisa – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Eeldatakse, et programmil on sotsiaalmõju, sest sellega lahendatakse ELi poliitikaprioriteete teadus- ja innovatsioonitegevuse kaudu, pakkudes toetusi ja saavutades mõju teadus- ja innovatsioonimissioonide kaudu ning tugevdades innovatsiooni kasutuselevõttu ühiskonnas. Selle mõju suunas edenemist seiratakse vaheindikaatoritega, mis järgivad järgmist nelja peamist mõjuahelat. | Eeldatakse, et programmil on sotsiaalmõju, sest sellega lahendatakse
  globaalseid probleeme, mis on kindlaks määratud II sambas, sh ÜRO kestliku arengu eesmärgid, ning
  ELi poliitikaprioriteete
  ja kohustusi
  teadus- ja innovatsioonitegevuse kaudu, pakkudes toetusi ja saavutades mõju teadus- ja innovatsioonimissioonide kaudu ning tugevdades innovatsiooni kasutuselevõttu ühiskonnas
  , edendades lõppkokkuvõttes inimeste heaolu
  . Selle mõju suunas edenemist seiratakse vaheindikaatoritega, mis järgivad järgmist nelja peamist mõjuahelat. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Eeldatakse, et programmil on sotsiaalmõju, sest sellega lahendatakse ELi poliitikaprioriteete teadus- ja innovatsioonitegevuse kaudu, pakkudes toetusi ja saavutades mõju teadus- ja innovatsioonimissioonide kaudu ning tugevdades innovatsiooni kasutuselevõttu ühiskonnas. Selle mõju suunas edenemist seiratakse vaheindikaatoritega, mis järgivad järgmist nelja peamist mõjuahelat.

Eeldatakse, et programmil on sotsiaalmõju, sest sellega lahendatakse
  globaalseid probleeme, mis on kindlaks määratud II sambas, sh ÜRO kestliku arengu eesmärgid, ning
  ELi poliitikaprioriteete
  ja kohustusi
  teadus- ja innovatsioonitegevuse kaudu, pakkudes toetusi ja saavutades mõju teadus- ja innovatsioonimissioonide kaudu ning tugevdades innovatsiooni kasutuselevõttu ühiskonnas
  , edendades lõppkokkuvõttes inimeste heaolu
  . Selle mõju suunas edenemist seiratakse vaheindikaatoritega, mis järgivad järgmist nelja peamist mõjuahelat.

globaalseid probleeme, mis on kindlaks määratud II sambas, sh ÜRO kestliku arengu eesmärgid, ning

ja kohustusi

, edendades lõppkokkuvõttes inimeste heaolu

Muudatusettepanek 166

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – tabel 2

V lisa – tabel 2

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| Sotsiaalmõju suund | Lühiajaline | Keskmise kestusega | Pikemaajaline |
| --- | --- | --- | --- |
| Teadus- ja innovatsioonitegevuse kaudu ELi poliitika prioriteetide
  lahendamine | Väljundid –
  konkreetsete ELi poliitikaprioriteetide
  lahendamisele
  suunatud väljundite arv ja osakaal | Lahendused –
  konkreetsete ELi poliitikaprioriteetide
  lahendamisele
  suunatud innovatsioonide ja teadustulemuste arv ja osakaal | Toetused –
  raamprogrammist rahastatud tulemuste hinnanguline koondmõju konkreetsete ELi poliitikaprioriteetide
  lahendamisele
  ,
  sealhulgas
  panus poliitikasse ja õigusloome tsüklisse |
| Teadus- ja innovatsioonimissioonide kaudu toetuste pakkumine ja mõju saavutamine | Teadus- ja innovatsioonimissioonide väljundid –
  konkreetsete teadus- ja innovatsioonmissioonide väljundid | Teadus- ja innovatsioonimissioonide tulemused –
  konkreetsete teadus- ja innovatsioonmissioonide tulemused | Teadus- ja innovatsioonimissioonidega saavutatud eesmärgid –
  konkreetsete teadus- ja innovatsioonmissioonidega saavutatud eesmärgid |
| Ühiskonnas innovatsiooni kasutuselevõtu tugevdamine | Ühisloome –
  selliste raamprogrammi projektide arv ja osakaal, milles ELi kodanikud ja lõpptarbijad on osalenud teadus- ja innovatsioonitegevuse sisu ühisloomes | Kaasamine –
  selliste raamprogrammist toetust saanud üksuste arv ja osakaal, kus on pärast raamprogrammi projekti olemas kodanike ja lõpptarbijate kaasamise mehhanism | Teaduse ja innovatsiooni kasutuselevõtt ühiskonnas


  raamprogrammis ühiselt loodud teadustulemuste
  ja
  uuenduslike lahenduste
  kasutuselevõtt ja sihtrühmadeni jõudmine |

Sotsiaalmõju suund

Lühiajaline

Keskmise kestusega

Pikemaajaline

Teadus- ja innovatsioonitegevuse kaudu ELi poliitika prioriteetide
  lahendamine

lahendamine

Väljundid –

konkreetsete ELi poliitikaprioriteetide
  lahendamisele
  suunatud väljundite arv ja osakaal

lahendamisele

Lahendused –

konkreetsete ELi poliitikaprioriteetide
  lahendamisele
  suunatud innovatsioonide ja teadustulemuste arv ja osakaal

lahendamisele

Toetused –

raamprogrammist rahastatud tulemuste hinnanguline koondmõju konkreetsete ELi poliitikaprioriteetide
  lahendamisele
  ,
  sealhulgas
  panus poliitikasse ja õigusloome tsüklisse

lahendamisele

sealhulgas

Teadus- ja innovatsioonimissioonide kaudu toetuste pakkumine ja mõju saavutamine

Teadus- ja innovatsioonimissioonide väljundid –

konkreetsete teadus- ja innovatsioonmissioonide väljundid

Teadus- ja innovatsioonimissioonide tulemused –

konkreetsete teadus- ja innovatsioonmissioonide tulemused

Teadus- ja innovatsioonimissioonidega saavutatud eesmärgid –

konkreetsete teadus- ja innovatsioonmissioonidega saavutatud eesmärgid

Ühiskonnas innovatsiooni kasutuselevõtu tugevdamine

Ühisloome –

selliste raamprogrammi projektide arv ja osakaal, milles ELi kodanikud ja lõpptarbijad on osalenud teadus- ja innovatsioonitegevuse sisu ühisloomes

Kaasamine –

selliste raamprogrammist toetust saanud üksuste arv ja osakaal, kus on pärast raamprogrammi projekti olemas kodanike ja lõpptarbijate kaasamise mehhanism

Teaduse ja innovatsiooni kasutuselevõtt ühiskonnas

raamprogrammis ühiselt loodud teadustulemuste
  ja
  uuenduslike lahenduste
  kasutuselevõtt ja sihtrühmadeni jõudmine

raamprogrammis ühiselt loodud teadustulemuste

uuenduslike lahenduste

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Sotsiaalmõju suund | Lühiajaline | Keskmise kestusega | Pikemaajaline |
| --- | --- | --- | --- |
| Teadus- ja innovatsioonitegevuse kaudu
  programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide ja
  ELi poliitika prioriteetide
  saavutamine | Väljundid –
  konkreetsete
  programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide ja
  ELi poliitikaprioriteetide
  saavutamisele
  suunatud väljundite arv ja osakaal | Lahendused –
  konkreetsete
  programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide ja
  ELi poliitikaprioriteetide
  saavutamisele
  suunatud innovatsioonide ja teadustulemuste arv ja osakaal | Toetused –
  raamprogrammist rahastatud tulemuste hinnanguline koondmõju konkreetsete
  programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide ja
  ELi poliitikaprioriteetide
  saavutamisele
  , panus poliitikasse ja õigusloome tsüklisse |
| Teadus- ja innovatsioonimissioonide
  ning partnerluste
  kaudu toetuste pakkumine ja mõju saavutamine | Teadus- ja innovatsioonimissioonide väljundid –
  konkreetsete teadus- ja innovatsioonmissioonide
  ning partnerluste
  väljundid | Teadus- ja innovatsioonimissioonide tulemused –
  konkreetsete teadus- ja innovatsioonmissioonide
  ning partnerluste
  tulemused | Teadus- ja innovatsioonimissioonidega saavutatud eesmärgid –
  konkreetsete teadus- ja innovatsioonmissioonide
  ning partnerlustega
  saavutatud eesmärgid; |
| Liidu kliimakohustuse täitmine | Projektid ja väljundid –




  kliima seisukohast oluliste projektide ja väljundite arv ja osakaal (missioonide, partnerluste ja programmi eelarveridade kaupa) | Raamprogrammiga saavutatud uuendused –




  raamprogrammi projektidega saavutatud uuenduste arv, mis on kliima seisukohast olulised, sealhulgas need, mis on kaitstud intellektuaalomandiõigusega | Kliima seisukohast oluliste projektide ühiskondlik ja majanduslik mõju –




  raamprogrammist rahastatud tulemuste hinnanguline koondmõju, et täita Pariisi kliimakokkuleppest tulenevaid ELi pikaajalisi kliimakohustusi




  Kliima seisukohast oluliste projektide majanduslikud, ühiskondlikud ja keskkonnaalased kulud ja kasu –




  raamprogrammi projektidest tulenevate uuenduslike kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise alaste lahenduste kasutuselevõtmine –




  nende lahenduste kasutusest tulenev hinnanguline koondmõju töökohtadele ja ettevõtete loomisele, majanduskasvule, puhtale energiale, tervisele ja heaolule (sealhulgas õhu, pinnase ja vee kvaliteet) |
| Ühiskonnas
  teaduse ja
  innovatsiooni kasutuselevõtu tugevdamine | Ühisloome –
  selliste raamprogrammi projektide arv ja osakaal, milles ELi kodanikud ja lõpptarbijad on osalenud teadus- ja innovatsioonitegevuse sisu ühisloomes | Kaasamine –
  selliste raamprogrammist toetust saanud üksuste arv ja osakaal, kus on pärast raamprogrammi projekti olemas kodanike ja lõpptarbijate kaasamise mehhanism | Teaduse ja innovatsiooni kasutuselevõtt ühiskonnas


  raamprogrammi teadustulemustele
  ja
  uuenduslikele lahendustele juurdepääs, nende
  kasutuselevõtt ja sihtrühmadeni jõudmine |

Sotsiaalmõju suund

Lühiajaline

Keskmise kestusega

Pikemaajaline

Teadus- ja innovatsioonitegevuse kaudu
  programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide ja
  ELi poliitika prioriteetide
  saavutamine

programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide ja

saavutamine

Väljundid –

konkreetsete
  programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide ja
  ELi poliitikaprioriteetide
  saavutamisele
  suunatud väljundite arv ja osakaal

programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide ja

saavutamisele

Lahendused –

konkreetsete
  programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide ja
  ELi poliitikaprioriteetide
  saavutamisele
  suunatud innovatsioonide ja teadustulemuste arv ja osakaal

programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide ja

saavutamisele

Toetused –

raamprogrammist rahastatud tulemuste hinnanguline koondmõju konkreetsete
  programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide ja
  ELi poliitikaprioriteetide
  saavutamisele
  , panus poliitikasse ja õigusloome tsüklisse

programmi „Euroopa horisont“ eesmärkide ja

saavutamisele

Teadus- ja innovatsioonimissioonide
  ning partnerluste
  kaudu toetuste pakkumine ja mõju saavutamine

ning partnerluste

Teadus- ja innovatsioonimissioonide väljundid –

konkreetsete teadus- ja innovatsioonmissioonide
  ning partnerluste
  väljundid

ning partnerluste

Teadus- ja innovatsioonimissioonide tulemused –

konkreetsete teadus- ja innovatsioonmissioonide
  ning partnerluste
  tulemused

ning partnerluste

Teadus- ja innovatsioonimissioonidega saavutatud eesmärgid –

konkreetsete teadus- ja innovatsioonmissioonide
  ning partnerlustega
  saavutatud eesmärgid;

ning partnerlustega

Liidu kliimakohustuse täitmine

Liidu kliimakohustuse täitmine

Projektid ja väljundid –

Projektid ja väljundid –

kliima seisukohast oluliste projektide ja väljundite arv ja osakaal (missioonide, partnerluste ja programmi eelarveridade kaupa)

kliima seisukohast oluliste projektide ja väljundite arv ja osakaal (missioonide, partnerluste ja programmi eelarveridade kaupa)

Raamprogrammiga saavutatud uuendused –

Raamprogrammiga saavutatud uuendused –

raamprogrammi projektidega saavutatud uuenduste arv, mis on kliima seisukohast olulised, sealhulgas need, mis on kaitstud intellektuaalomandiõigusega

raamprogrammi projektidega saavutatud uuenduste arv, mis on kliima seisukohast olulised, sealhulgas need, mis on kaitstud intellektuaalomandiõigusega

Kliima seisukohast oluliste projektide ühiskondlik ja majanduslik mõju –

Kliima seisukohast oluliste projektide ühiskondlik ja majanduslik mõju –

raamprogrammist rahastatud tulemuste hinnanguline koondmõju, et täita Pariisi kliimakokkuleppest tulenevaid ELi pikaajalisi kliimakohustusi

raamprogrammist rahastatud tulemuste hinnanguline koondmõju, et täita Pariisi kliimakokkuleppest tulenevaid ELi pikaajalisi kliimakohustusi

Kliima seisukohast oluliste projektide majanduslikud, ühiskondlikud ja keskkonnaalased kulud ja kasu –

Kliima seisukohast oluliste projektide majanduslikud, ühiskondlikud ja keskkonnaalased kulud ja kasu –

raamprogrammi projektidest tulenevate uuenduslike kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise alaste lahenduste kasutuselevõtmine –

raamprogrammi projektidest tulenevate uuenduslike kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise alaste lahenduste kasutuselevõtmine –

nende lahenduste kasutusest tulenev hinnanguline koondmõju töökohtadele ja ettevõtete loomisele, majanduskasvule, puhtale energiale, tervisele ja heaolule (sealhulgas õhu, pinnase ja vee kvaliteet)

nende lahenduste kasutusest tulenev hinnanguline koondmõju töökohtadele ja ettevõtete loomisele, majanduskasvule, puhtale energiale, tervisele ja heaolule (sealhulgas õhu, pinnase ja vee kvaliteet)

Ühiskonnas
  teaduse ja
  innovatsiooni kasutuselevõtu tugevdamine

teaduse ja

Ühisloome –

selliste raamprogrammi projektide arv ja osakaal, milles ELi kodanikud ja lõpptarbijad on osalenud teadus- ja innovatsioonitegevuse sisu ühisloomes

Kaasamine –

selliste raamprogrammist toetust saanud üksuste arv ja osakaal, kus on pärast raamprogrammi projekti olemas kodanike ja lõpptarbijate kaasamise mehhanism

Teaduse ja innovatsiooni kasutuselevõtt ühiskonnas

raamprogrammi teadustulemustele
  ja
  uuenduslikele lahendustele juurdepääs, nende
  kasutuselevõtt ja sihtrühmadeni jõudmine

raamprogrammi teadustulemustele

uuenduslikele lahendustele juurdepääs, nende

Muudatusettepanek 167

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – lõik 5

V lisa – lõik 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Eeldatakse, et programmil on majandus-/innovatsioonimõju, sest sellega mõjutatakse ettevõtete loomist ja kasvu, otseste ja kaudsete töökohtade loomist ja suurendatakse investeeringuid teadus- ja innovatsioonitegevusse. Selle mõju suunas edenemist seiratakse vaheindikaatoritega, mis järgivad järgmist kolme peamist mõjuahelat. | Eeldatakse, et programmil on majandus-/innovatsioonimõju,
  eelkõige liidus,
  sest sellega mõjutatakse ettevõtete
  , eriti VKEde
  loomist ja kasvu, otseste ja kaudsete töökohtade loomist
  eelkõige liidus
  ja suurendatakse investeeringuid teadus- ja innovatsioonitegevusse. Selle mõju suunas edenemist seiratakse vaheindikaatoritega, mis järgivad järgmist kolme peamist mõjuahelat. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Eeldatakse, et programmil on majandus-/innovatsioonimõju, sest sellega mõjutatakse ettevõtete loomist ja kasvu, otseste ja kaudsete töökohtade loomist ja suurendatakse investeeringuid teadus- ja innovatsioonitegevusse. Selle mõju suunas edenemist seiratakse vaheindikaatoritega, mis järgivad järgmist kolme peamist mõjuahelat.

Eeldatakse, et programmil on majandus-/innovatsioonimõju,
  eelkõige liidus,
  sest sellega mõjutatakse ettevõtete
  , eriti VKEde
  loomist ja kasvu, otseste ja kaudsete töökohtade loomist
  eelkõige liidus
  ja suurendatakse investeeringuid teadus- ja innovatsioonitegevusse. Selle mõju suunas edenemist seiratakse vaheindikaatoritega, mis järgivad järgmist kolme peamist mõjuahelat.

eelkõige liidus,

, eriti VKEde

eelkõige liidus

Muudatusettepanek 168

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – tabel 3

V lisa – tabel 3

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| Majandus-/ innovatsioonimõju suund | Lühiajaline | Keskmise kestusega | Pikemaajaline |
| --- | --- | --- | --- |
| Innovatsioonipõhise kasvu tekitamine | Innovatiivsed väljundid –
  raamprogrammiga saavutatud uuenduslike toodete, protsesside või meetodite arv (innovatsiooni liigiti) ning intellektuaalomandiõiguse rakendused | Innovatsioonid –
  raamprogrammiga saavutatud innovatsioonide arv (innovatsiooni liigiti), sealhulgas need, mis on kaitstud intellektuaalomandiõigusega | Majanduskasv –
  ettevõtete loomine, kasv ja turuosa pärast raamprogrammi innovatsioonide välja töötamist |
| Uute ja paremate töökohtade loomine | Toetatud tööhõive –
  raamprogrammi projektiks toetuse saanud üksustes loodud ja säilitatud täistööaja ekvivalendile vastavate töökohtade arv | Kestlik tööhõive –
  täistööaja ekvivalendile vastavate töökohtade arvu suurenemine raamprogrammi projekti täitvates toetuse saanud üksustes | Üldtööhõive
  raamprogrammi tulemuste leviku tõttu loodud või säilitatud otseste või kaudsete töökohtade arv (töö liigi järgi) |
| Investeeringute suurendamine teadus- ja innovatsioonitegevusse | Kaasinvesteerimine –
  raamprogrammi esialgse investeeringuga mobiliseeritud avaliku sektori ja erasektori investeeringute summa | Kasvu tagamine –
  raamprogrammi tulemuste kasutamiseks või kasvuks mobiliseeritud avaliku sektori ja erasektori investeeringute summa | Panus 3 % eesmärgi saavutamisse –
  raamprogrammist tulenev ELi lähenemine 3 % SKPst eesmärgile |

Majandus-/ innovatsioonimõju suund

Lühiajaline

Keskmise kestusega

Pikemaajaline

Innovatsioonipõhise kasvu tekitamine

Innovatiivsed väljundid –

raamprogrammiga saavutatud uuenduslike toodete, protsesside või meetodite arv (innovatsiooni liigiti) ning intellektuaalomandiõiguse rakendused

Innovatsioonid –

raamprogrammiga saavutatud innovatsioonide arv (innovatsiooni liigiti), sealhulgas need, mis on kaitstud intellektuaalomandiõigusega

Majanduskasv –

ettevõtete loomine, kasv ja turuosa pärast raamprogrammi innovatsioonide välja töötamist

Uute ja paremate töökohtade loomine

Toetatud tööhõive –

raamprogrammi projektiks toetuse saanud üksustes loodud ja säilitatud täistööaja ekvivalendile vastavate töökohtade arv

Kestlik tööhõive –

täistööaja ekvivalendile vastavate töökohtade arvu suurenemine raamprogrammi projekti täitvates toetuse saanud üksustes

Üldtööhõive

raamprogrammi tulemuste leviku tõttu loodud või säilitatud otseste või kaudsete töökohtade arv (töö liigi järgi)

Investeeringute suurendamine teadus- ja innovatsioonitegevusse

Kaasinvesteerimine –

raamprogrammi esialgse investeeringuga mobiliseeritud avaliku sektori ja erasektori investeeringute summa

Kasvu tagamine –

raamprogrammi tulemuste kasutamiseks või kasvuks mobiliseeritud avaliku sektori ja erasektori investeeringute summa

Panus 3 % eesmärgi saavutamisse –

raamprogrammist tulenev ELi lähenemine 3 % SKPst eesmärgile

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Majandus-/ innovatsioonimõju suund | Lühiajaline | Keskmise kestusega | Pikemaajaline |
| --- | --- | --- | --- |
| Innovatsioonipõhise kasvu tekitamine
  liidus | Innovatiivsed väljundid –
  raamprogrammiga saavutatud uuenduslike toodete, protsesside või meetodite arv (innovatsiooni liigiti) ning intellektuaalomandiõiguse rakendused
  kõigis osalevates riikides | Innovatsioonid –
  raamprogrammiga saavutatud innovatsioonide arv (innovatsiooni liigiti
  ja riikide kaupa
  ), sealhulgas need, mis on kaitstud intellektuaalomandiõigusega


  VKEd




  VKEd, kes rakendavad toote- või protsessiuuendusi tänu raamprogrammi rahastamisele raamprogrammist rahastatud VKEde protsendina




  Normid ja standardid




  ELis välja töötatud raamprogrammi projektidest tulenevate normide ja standardite arv | Majanduskasv –
  ettevõtete loomine, kasv ja turuosa pärast raamprogrammi innovatsioonide välja töötamist
  liidus ja väljaspool seda |
| Teadus- ja arendustegevuse ning turu vahel liidus valitseva lõhe kaotamine | Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemuste kasutamine




  Ärieesmärgil kasutamiseni viivate raamprogrammi tulemuste osakaal liidus või väljaspool seda




  Liidus ja väljaspool seda toimuva kasutamise analüüs




  Põhjused, miks raamprogrammi (endised) osalejad kasutavad teadus- ja arendustegevust väljaspool liitu |
| Uute ja paremate töökohtade loomine | Toetatud tööhõive –


  iga osaleva riigi puhul
  raamprogrammi projektiks toetuse saanud üksustes loodud ja säilitatud täistööaja ekvivalendile vastavate töökohtade arv
  (töö liigi järgi) | Kestlik tööhõive –


  iga osaleva riigi puhul
  täistööaja ekvivalendile vastavate töökohtade arvu suurenemine raamprogrammi projekti täitvates toetuse saanud üksustes
  (töö liigi järgi) | Üldtööhõive
  – raamprogrammi tulemuste leviku tõttu loodud või säilitatud
  või liidus ülekantud
  otseste või kaudsete töökohtade arv (töö liigi järgi)






  — | teadmismahukates sektorites loodud otseste ja kaudsete töökohtade arv iga osaleva riigi puhul |

Majandus-/ innovatsioonimõju suund

Lühiajaline

Keskmise kestusega

Pikemaajaline

Innovatsioonipõhise kasvu tekitamine
  liidus

liidus

Innovatiivsed väljundid –

raamprogrammiga saavutatud uuenduslike toodete, protsesside või meetodite arv (innovatsiooni liigiti) ning intellektuaalomandiõiguse rakendused
  kõigis osalevates riikides

kõigis osalevates riikides

Innovatsioonid –

raamprogrammiga saavutatud innovatsioonide arv (innovatsiooni liigiti
  ja riikide kaupa
  ), sealhulgas need, mis on kaitstud intellektuaalomandiõigusega

ja riikide kaupa

VKEd

VKEd

VKEd, kes rakendavad toote- või protsessiuuendusi tänu raamprogrammi rahastamisele raamprogrammist rahastatud VKEde protsendina

VKEd, kes rakendavad toote- või protsessiuuendusi tänu raamprogrammi rahastamisele raamprogrammist rahastatud VKEde protsendina

Normid ja standardid

Normid ja standardid

ELis välja töötatud raamprogrammi projektidest tulenevate normide ja standardite arv

ELis välja töötatud raamprogrammi projektidest tulenevate normide ja standardite arv

Majanduskasv –

ettevõtete loomine, kasv ja turuosa pärast raamprogrammi innovatsioonide välja töötamist
  liidus ja väljaspool seda

liidus ja väljaspool seda

Teadus- ja arendustegevuse ning turu vahel liidus valitseva lõhe kaotamine

Teadus- ja arendustegevuse ning turu vahel liidus valitseva lõhe kaotamine

Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemuste kasutamine

Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemuste kasutamine

Ärieesmärgil kasutamiseni viivate raamprogrammi tulemuste osakaal liidus või väljaspool seda

Ärieesmärgil kasutamiseni viivate raamprogrammi tulemuste osakaal liidus või väljaspool seda

Liidus ja väljaspool seda toimuva kasutamise analüüs

Liidus ja väljaspool seda toimuva kasutamise analüüs

Põhjused, miks raamprogrammi (endised) osalejad kasutavad teadus- ja arendustegevust väljaspool liitu

Põhjused, miks raamprogrammi (endised) osalejad kasutavad teadus- ja arendustegevust väljaspool liitu

Uute ja paremate töökohtade loomine

Toetatud tööhõive –

iga osaleva riigi puhul
  raamprogrammi projektiks toetuse saanud üksustes loodud ja säilitatud täistööaja ekvivalendile vastavate töökohtade arv
  (töö liigi järgi)

iga osaleva riigi puhul

(töö liigi järgi)

Kestlik tööhõive –

iga osaleva riigi puhul
  täistööaja ekvivalendile vastavate töökohtade arvu suurenemine raamprogrammi projekti täitvates toetuse saanud üksustes
  (töö liigi järgi)

iga osaleva riigi puhul

(töö liigi järgi)

Üldtööhõive

– raamprogrammi tulemuste leviku tõttu loodud või säilitatud
  või liidus ülekantud
  otseste või kaudsete töökohtade arv (töö liigi järgi)

või liidus ülekantud

—

teadmismahukates sektorites loodud otseste ja kaudsete töökohtade arv iga osaleva riigi puhul

teadmismahukates sektorites loodud otseste ja kaudsete töökohtade arv iga osaleva riigi puhul

Investeeringute suurendamine teadus- ja innovatsioonitegevusse

Kaasinvesteerimine –

raamprogrammi esialgse investeeringuga mobiliseeritud avaliku sektori ja erasektori investeeringute summa

Kasvu tagamine –

raamprogrammi tulemuste kasutamiseks või kasvuks mobiliseeritud avaliku sektori ja erasektori investeeringute summa

Panus 3 % eesmärgi saavutamisse –

raamprogrammist tulenev ELi lähenemine 3 % SKPst eesmärgile

Muudatusettepanek 169

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – alapealkiri 4 a (uus)

V lisa – alapealkiri 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Euroopa teadusruumi mõjuahela indikaatorid |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Euroopa teadusruumi mõjuahela indikaatorid

Euroopa teadusruumi mõjuahela indikaatorid

Muudatusettepanek 170

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

V lisa – tabel 3 a (uus)

V lisa – tabel 3 a (uus)

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Euroopa teadusruumi mõju suund | Lühiajaline | Keskmise kestusega | Pikemaajaline |
| --- | --- | --- | --- |
| Talentide ligitõmbamine ja hoidmine liidus | Raamprogrammist rahastatud liikuvus




  sissepoole ja väljapoole suunduv liikuvus või teadlased ja novaatorid liidus ja väljaspool seda riikide kaupa | Raamprogrammist rahastatud rahvusvahelistumine








  — | kõigis Euroopa teadusruumi riikides asuvate välismaiste teadlaste ja novaatorite areng ja osakaal |

Euroopa teadusruumi mõju suund

Euroopa teadusruumi mõju suund

Lühiajaline

Lühiajaline

Keskmise kestusega

Keskmise kestusega

Pikemaajaline

Pikemaajaline

Talentide ligitõmbamine ja hoidmine liidus

Talentide ligitõmbamine ja hoidmine liidus

Raamprogrammist rahastatud liikuvus

Raamprogrammist rahastatud liikuvus

sissepoole ja väljapoole suunduv liikuvus või teadlased ja novaatorid liidus ja väljaspool seda riikide kaupa

sissepoole ja väljapoole suunduv liikuvus või teadlased ja novaatorid liidus ja väljaspool seda riikide kaupa

Raamprogrammist rahastatud rahvusvahelistumine

Raamprogrammist rahastatud rahvusvahelistumine

—

kõigis Euroopa teadusruumi riikides asuvate välismaiste teadlaste ja novaatorite areng ja osakaal

kõigis Euroopa teadusruumi riikides asuvate välismaiste teadlaste ja novaatorite areng ja osakaal

| — | teadusasutuste ühenduvus- ja võrgustikutegevuse areng, sh avaliku ja erasektori ühendused |
| --- | --- |

—

teadusasutuste ühenduvus- ja võrgustikutegevuse areng, sh avaliku ja erasektori ühendused

teadusasutuste ühenduvus- ja võrgustikutegevuse areng, sh avaliku ja erasektori ühendused

Atraktiivsed teadus- ja innovatsioonisüsteemid

Atraktiivsed teadus- ja innovatsioonisüsteemid

| — | välisinvesteeringud uuenduslikesse tegevustesse liidus




  – patentide arv osalevates riikides |
| --- | --- |

—

välisinvesteeringud uuenduslikesse tegevustesse liidus

välisinvesteeringud uuenduslikesse tegevustesse liidus

– patentide arv osalevates riikides

– patentide arv osalevates riikides

| — | välismaal litsentside eest saadud tulu |
| --- | --- |

—

välismaal litsentside eest saadud tulu

välismaal litsentside eest saadud tulu

Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine

Tipptasemel teadmiste levitamine ja osalemise laiendamine

Raamprogrammis osalemine

Raamprogrammis osalemine

| — | Suurenevast hulgast riikidest pärit koordinaatorite ja osalejate osakaal programmi osade ja rahastamisvahendite kaupa |
| --- | --- |

—

Suurenevast hulgast riikidest pärit koordinaatorite ja osalejate osakaal programmi osade ja rahastamisvahendite kaupa

Suurenevast hulgast riikidest pärit koordinaatorite ja osalejate osakaal programmi osade ja rahastamisvahendite kaupa

| — | hindajate ja juhtimisnõukogu liikmete osakaal, sealhulgas suureneva hulga riikide ja väiksema tulemuslikkusega teadus- ja innovatsiooni piirkondade puhul |
| --- | --- |

—

hindajate ja juhtimisnõukogu liikmete osakaal, sealhulgas suureneva hulga riikide ja väiksema tulemuslikkusega teadus- ja innovatsiooni piirkondade puhul

hindajate ja juhtimisnõukogu liikmete osakaal, sealhulgas suureneva hulga riikide ja väiksema tulemuslikkusega teadus- ja innovatsiooni piirkondade puhul

Tippkeskuste loomine ja ajakohastamine

Tippkeskuste loomine ja ajakohastamine

Tipptasemel teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteemid, sealhulgas väiksema tulemuslikkusega teadusuuringute ja innovatsiooni piirkonnad, kellest saavad oma riigis keskused ja muutuste käivitajad

Tipptasemel teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteemid, sealhulgas väiksema tulemuslikkusega teadusuuringute ja innovatsiooni piirkonnad, kellest saavad oma riigis keskused ja muutuste käivitajad

Teadusuuringute ja innovatsiooni lõhe

Teadusuuringute ja innovatsiooni lõhe

Geograafiline koondumine

Geograafiline koondumine

| — | edukuse määr |
| --- | --- |

—

edukuse määr

edukuse määr

| — | liidu rahastatud teadustaristute kasutamine kõigis Euroopa teadusruumi riikides |
| --- | --- |

—

liidu rahastatud teadustaristute kasutamine kõigis Euroopa teadusruumi riikides

liidu rahastatud teadustaristute kasutamine kõigis Euroopa teadusruumi riikides

ELi rahastamisprogrammide strateegiline kavandamine

ELi rahastamisprogrammide strateegiline kavandamine

Raamprogrammi ja aruka spetsialiseerumise strateegiate vaheline sünergia ja koostöö

Raamprogrammi ja aruka spetsialiseerumise strateegiate vaheline sünergia ja koostöö

Riiklike teadusuuringute ja innovatsiooni süsteemide edendamine

Riiklike teadusuuringute ja innovatsiooni süsteemide edendamine

| — | kvaliteetsete ja sõltumatute konkurentsivõimeliste teadusuuringute rahastamise suurendamine ja karjääri hindamise süsteemide parandamine |
| --- | --- |

—

kvaliteetsete ja sõltumatute konkurentsivõimeliste teadusuuringute rahastamise suurendamine ja karjääri hindamise süsteemide parandamine

kvaliteetsete ja sõltumatute konkurentsivõimeliste teadusuuringute rahastamise suurendamine ja karjääri hindamise süsteemide parandamine

| — | erasektori ja avaliku sektori kulutuste suurendamine teadus- ja innovatsioonitegevuse puhul |
| --- | --- |

—

erasektori ja avaliku sektori kulutuste suurendamine teadus- ja innovatsioonitegevuse puhul

erasektori ja avaliku sektori kulutuste suurendamine teadus- ja innovatsioonitegevuse puhul

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0401/2018).

1

13

(14)  Vt nt komisoni ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Liitu tehtavate välismaiste otseinvesteeringute taustauuringute raamistik (COM(2017)0487).

14

15

(15)  ...

15

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrus (EÜ) nr 294/2008 (ELT L 97, 9.4.2008, lk 1), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1292/2013 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 174).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrus (EÜ) nr 294/2008 (ELT L 97, 9.4.2008, lk 1), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrusega (EL) nr 1292/2013 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 174).

(1b)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL).

1b

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL).

16

(16)  ...

16

(23)  Nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsus 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta („ÜMTde assotsieerimise otsus“) (ELT L 344, 19.12.2013, lk 1).

23

(23)  Nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsus 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta („ÜMTde assotsieerimise otsus“) (ELT L 344, 19.12.2013, lk 1).

23

(25)  ELT C 205, 19.7.2013, lk 9.

25

(25)  ELT C 205, 19.7.2013, lk 9.

25

25

25

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006.

26

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006.

26

(26a)  
  Komisjon võib suureneva hulga riikide loetelu läbi vaadata ja vajaduse korral seda oma tööprogrammides ajakohastada.

26a

Komisjon võib suureneva hulga riikide loetelu läbi vaadata ja vajaduse korral seda oma tööprogrammides ajakohastada.

27

27

(28)  ELT ....

28

(28)  ELT ....

28

(29)  ...

29

(29)  ...

29

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL, milles käsitletakse riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/18/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

31

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

32

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (ELT L 216, 20.8.2009, lk 76).

33

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL, milles käsitletakse riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/18/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

31

(32)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

32

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (ELT L 216, 20.8.2009, lk 76).

33

(1a)  
  Nende seas võivad olla niisugused teemad nagu tehisintellekt, kvanttehnoloogiad, biotõrje, uue põlvkonna digitaalsed kaksikud või mis tahes muu „Euroopa horisondi“ strateegilise programmi (sealhulgas liikmeriikide võrgustikesse kuuluvad programmid) kontekstis määratletud teema.

1a

Nende seas võivad olla niisugused teemad nagu tehisintellekt, kvanttehnoloogiad, biotõrje, uue põlvkonna digitaalsed kaksikud või mis tahes muu „Euroopa horisondi“ strateegilise programmi (sealhulgas liikmeriikide võrgustikesse kuuluvad programmid) kontekstis määratletud teema.

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu
  direktiivi
  78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 87).

34

direktiivi

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu
  direktiive
  78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 87).

34

direktiive

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/459 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/459

---

P8_TA(2018)0510

Raamprogrammi „Euroopa horisont“ rakendamise programm***I

Euroopa Parlamendi 12. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Euroopa horisont“ rakendamise eriprogramm (COM(2018)0436 – C8-0253/2018 – 2018/0225(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 388/40)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu otsus

Volitus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | võttes arvesse Euroopa Parlamendi raportit programmi „Horisont 2020“ rakendamise hindamise kohta seoses selle vahehindamise ja 9. raamprogrammi ettepanekuga, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

võttes arvesse Euroopa Parlamendi raportit programmi „Horisont 2020“ rakendamise hindamise kohta seoses selle vahehindamise ja 9. raamprogrammi ettepanekuga,

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva eriprogrammi rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused eriprogrammi rakendamist käsitlevate tööprogrammide vastuvõtmiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (4). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva eriprogrammi rakendamiseks, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused eriprogrammi rakendamist käsitlevate tööprogrammide vastuvõtmiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (4).

| (3) | Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva eriprogrammi rakendamiseks, tuleks komisjonile anda
  delegeeritud volitused teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiliste kavade vastuvõtmiseks ning
  rakendamisvolitused eriprogrammi rakendamist käsitlevate tööprogrammide vastuvõtmiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (4). |
| --- | --- |

(3)

Selleks et tagada ühetaolised tingimused käesoleva eriprogrammi rakendamiseks, tuleks komisjonile anda
  delegeeritud volitused teadusuuringute ja innovatsiooni strateegiliste kavade vastuvõtmiseks ning
  rakendamisvolitused eriprogrammi rakendamist käsitlevate tööprogrammide vastuvõtmiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (4).

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Eriprogrammiga kajastatakse kliimamuutusega toimetuleku olulisust kooskõlas liidu kohustustega Pariisi kliimakokkuleppe täitmisel ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide elluviimisel ning aidatakse rakendada peamisi kliimameetmeid ja saavutada üldeesmärki suunata 25 % ELi eelarvekulutustest kliimaeesmärkide
  toetamiseks
  . Eeldatakse, et eriprogrammi alusel võetavate meetmete puhul eraldatakse kogu eriprogrammi rahastamispaketist 35 % kliimaeesmärkide täitmiseks. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks eriprogrammi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti asjaomaste hindamis- ja läbivaatamismenetluste käigus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Eriprogrammiga kajastatakse kliimamuutusega toimetuleku olulisust kooskõlas liidu kohustustega Pariisi kliimakokkuleppe täitmisel ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide elluviimisel ning aidatakse rakendada peamisi kliimameetmeid ja saavutada üldeesmärki suunata 25 % ELi eelarvekulutustest kliimaeesmärkide
  toetamiseks
  . Eeldatakse, et eriprogrammi alusel võetavate meetmete puhul eraldatakse kogu eriprogrammi rahastamispaketist 35 % kliimaeesmärkide täitmiseks. Asjakohased meetmed määratakse kindlaks eriprogrammi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti asjaomaste hindamis- ja läbivaatamismenetluste käigus.

| (5) | Eriprogrammiga kajastatakse kliimamuutusega toimetuleku olulisust kooskõlas liidu kohustustega Pariisi kliimakokkuleppe täitmisel ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide elluviimisel ning aidatakse rakendada peamisi kliimameetmeid ja saavutada üldeesmärki suunata 25 % ELi eelarvekulutustest kliimaeesmärkide
  toetamisele
  . Eeldatakse, et eriprogrammi alusel võetavate meetmete puhul eraldatakse kogu eriprogrammi rahastamispaketist
  vähemalt
  35 %
  ELi
  kliimaeesmärkide
  ja -kohustuste
  täitmiseks
  , kui see on asjakohane
  . Asjakohased meetmed määratakse kindlaks eriprogrammi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning
  nende üle tehakse järelevalvet, neist antakse aru ja
  neid hinnatakse uuesti asjaomaste hindamis- ja läbivaatamismenetluste käigus. |
| --- | --- |

(5)

Eriprogrammiga kajastatakse kliimamuutusega toimetuleku olulisust kooskõlas liidu kohustustega Pariisi kliimakokkuleppe täitmisel ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide elluviimisel ning aidatakse rakendada peamisi kliimameetmeid ja saavutada üldeesmärki suunata 25 % ELi eelarvekulutustest kliimaeesmärkide
  toetamisele
  . Eeldatakse, et eriprogrammi alusel võetavate meetmete puhul eraldatakse kogu eriprogrammi rahastamispaketist
  vähemalt
  35 %
  ELi
  kliimaeesmärkide
  ja -kohustuste
  täitmiseks
  , kui see on asjakohane
  . Asjakohased meetmed määratakse kindlaks eriprogrammi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning
  nende üle tehakse järelevalvet, neist antakse aru ja
  neid hinnatakse uuesti asjaomaste hindamis- ja läbivaatamismenetluste käigus.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Eriprogrammi meetmeid tuleks kasutada turutõrgete või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks
  proportsionaalsel viisil ilma
  erasektori
  rahalisi vahendeid dubleerimata ega tõrjumata ning neil peaks olema selge Euroopa lisaväärtus
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Eriprogrammi meetmeid tuleks kasutada turutõrgete või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks
  proportsionaalsel viisil ilma
  erasektori
  rahalisi vahendeid dubleerimata ega tõrjumata ning neil peaks olema selge Euroopa lisaväärtus
  .

| (6) | Eriprogrammi meetmeid tuleks kasutada
  liidu teadus- ja tehnoloogiabaasi tipptasemel teadmiste tugevdamiseks, suurendamiseks ja laiendamiseks, oluliste üleilmsete probleemidega tegelemiseks, tööstuses liidu juhtpositsiooni tugevdamiseks, liidus elukvaliteedi parandamiseks, samuti investeeringute soodustamiseks ja
  turutõrgete või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks
  , kasutades
  erasektori
  rahaliste vahendite tõrjumise asemel lisarahastuse finantsvõimendust
  . |
| --- | --- |

(6)

Eriprogrammi meetmeid tuleks kasutada
  liidu teadus- ja tehnoloogiabaasi tipptasemel teadmiste tugevdamiseks, suurendamiseks ja laiendamiseks, oluliste üleilmsete probleemidega tegelemiseks, tööstuses liidu juhtpositsiooni tugevdamiseks, liidus elukvaliteedi parandamiseks, samuti investeeringute soodustamiseks ja
  turutõrgete või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks
  , kasutades
  erasektori
  rahaliste vahendite tõrjumise asemel lisarahastuse finantsvõimendust
  .

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Sooline võrdõiguslikkus on ELi poliitiline prioriteet ja peamine ühiskondlik väljakutse (ÜRO kestliku arengu eesmärk nr 5). Pealegi on soolise võrdõiguslikkuse eesmärk ühiskonnas teiste kestliku arengu eesmärkide alusel nõutavate sotsiaalsete ja tööstuslike muutuste jaoks määrav tegur. Soolised aspektid tuleks seetõttu asjakohaselt integreerida kogu programmi ja vaja oleks ka konkreetselt soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtavaid teadusuuringuid, mille eesmärk on toetada ELi parema soolise võrdõiguslikkuse poliitika rakendamist ja kujundamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Sooline võrdõiguslikkus on ELi poliitiline prioriteet ja peamine ühiskondlik väljakutse (ÜRO kestliku arengu eesmärk nr 5). Pealegi on soolise võrdõiguslikkuse eesmärk ühiskonnas teiste kestliku arengu eesmärkide alusel nõutavate sotsiaalsete ja tööstuslike muutuste jaoks määrav tegur. Soolised aspektid tuleks seetõttu asjakohaselt integreerida kogu programmi ja vaja oleks ka konkreetselt soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtavaid teadusuuringuid, mille eesmärk on toetada ELi parema soolise võrdõiguslikkuse poliitika rakendamist ja kujundamist.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6b) | Eriprogrammi tuleks rakendada läbipaistval, kaasaval ja strateegilisel viisil ning seejuures tuleks püüda panna selles osalema sidusrühmi ja kodanikuühiskonda. Sidusrühmade esindatus ja kodanikuühiskonna osalus peaks olema tasakaalustatud ning esindama seeläbi eri taustaga inimesi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6b)

Eriprogrammi tuleks rakendada läbipaistval, kaasaval ja strateegilisel viisil ning seejuures tuleks püüda panna selles osalema sidusrühmi ja kodanikuühiskonda. Sidusrühmade esindatus ja kodanikuühiskonna osalus peaks olema tasakaalustatud ning esindama seeläbi eri taustaga inimesi.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Kajastades seda olulist panust, mida teadusuuringud ja innovatsioon peaksid
  tegema
  toidu, põllumajanduse, maaelu arengu ja biomajanduse ees seisvate probleemide lahendamiseks ja selleks, et kasutada ära vastavaid teadusuuringute ja innovatsiooni võimalusi tihedas koostoimes ühise põllumajanduspoliitikaga, toetatakse aastatel 2021–2027 eriprogrammi raames asjakohaseid meetmeid
  10 miljardi euroga
  teemavaldkonnas „Toit
  ja
  loodusvarad“. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Kajastades seda olulist panust, mida teadusuuringud ja innovatsioon peaksid
  tegema
  toidu, põllumajanduse, maaelu arengu ja biomajanduse ees seisvate probleemide lahendamiseks ja selleks, et kasutada ära vastavaid teadusuuringute ja innovatsiooni võimalusi tihedas koostoimes ühise põllumajanduspoliitikaga, toetatakse aastatel 2021–2027 eriprogrammi raames asjakohaseid meetmeid
  10 miljardi euroga
  teemavaldkonnas „Toit
  ja
  loodusvarad“.

| (7) | Kajastades seda olulist panust, mida teadusuuringud ja innovatsioon peaksid
  andma
  toidu, põllumajanduse, maaelu arengu ja biomajanduse ees seisvate probleemide lahendamiseks
  , nende kestlikumaks muutmiseks
  ja selleks, et kasutada ära vastavaid teadusuuringute ja innovatsiooni võimalusi tihedas koostoimes ühise põllumajanduspoliitikaga, toetatakse aastatel 2021–2027 eriprogrammi raames asjakohaseid meetmeid
  eraldi
  teemavaldkonnas „Toit, loodusvarad
  ja põllumajandus
  “. |
| --- | --- |

(7)

Kajastades seda olulist panust, mida teadusuuringud ja innovatsioon peaksid
  andma
  toidu, põllumajanduse, maaelu arengu ja biomajanduse ees seisvate probleemide lahendamiseks
  , nende kestlikumaks muutmiseks
  ja selleks, et kasutada ära vastavaid teadusuuringute ja innovatsiooni võimalusi tihedas koostoimes ühise põllumajanduspoliitikaga, toetatakse aastatel 2021–2027 eriprogrammi raames asjakohaseid meetmeid
  eraldi
  teemavaldkonnas „Toit, loodusvarad
  ja põllumajandus
  “.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Euroopa kultuuri- ja loomemajandus ühendavad omavahel kunsti, kultuuri, ettevõtlust ja tehnoloogiat. Kultuuripärand on Euroopa ühtekuuluvuse lahutamatu osa ning toetab traditsiooni ja innovatsiooni vahelist seost. Kultuuripärandi säilitamisest ja loomelahenduste väljatöötamisest, eelkõige digitaliseerimise valdkonnas, saab üks programmi prioriteet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Euroopa kultuuri- ja loomemajandus ühendavad omavahel kunsti, kultuuri, ettevõtlust ja tehnoloogiat. Kultuuripärand on Euroopa ühtekuuluvuse lahutamatu osa ning toetab traditsiooni ja innovatsiooni vahelist seost. Kultuuripärandi säilitamisest ja loomelahenduste väljatöötamisest, eelkõige digitaliseerimise valdkonnas, saab üks programmi prioriteet.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Digitaalse ühtse turu väljakujundamine ning digitaalsete ja füüsiliste tehnoloogiate ühendamisest tulenevad üha suuremad võimalused nõuavad suuremaid investeeringuid.
  Programmiga
  „Euroopa horisont“ toetatakse neid pingutusi
  oluliselt suuremate kulutustega peamistele digitaalvaldkonna teadus- ja innovatsioonitegevustele, kui seda tehakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis „Horisont 2020“

   (6)

  . See peaks tagama
  , et Euroopa püsib digivaldkonnas üleilmsete teadusuuringute ja innovatsiooni esirinnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Digitaalse ühtse turu väljakujundamine ning digitaalsete ja füüsiliste tehnoloogiate ühendamisest tulenevad üha suuremad võimalused nõuavad suuremaid investeeringuid.
  Programmiga
  „Euroopa horisont“ toetatakse neid pingutusi
  oluliselt suuremate kulutustega peamistele digitaalvaldkonna teadus- ja innovatsioonitegevustele, kui seda tehakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis „Horisont 2020“

   (6)

  . See peaks tagama
  , et Euroopa püsib digivaldkonnas üleilmsete teadusuuringute ja innovatsiooni esirinnas.

| (8) | Digitaalse ühtse turu väljakujundamine ning digitaalsete ja füüsiliste tehnoloogiate ühendamisest tulenevad üha suuremad võimalused nõuavad suuremaid investeeringuid.
  Raamprogrammiga
  „Euroopa horisont“ toetatakse neid pingutusi
  eraldi teemavaldkonnaga tagamaks
  , et Euroopa püsib digivaldkonnas üleilmsete teadusuuringute ja innovatsiooni esirinnas. |
| --- | --- |

(8)

Digitaalse ühtse turu väljakujundamine ning digitaalsete ja füüsiliste tehnoloogiate ühendamisest tulenevad üha suuremad võimalused nõuavad suuremaid investeeringuid.
  Raamprogrammiga
  „Euroopa horisont“ toetatakse neid pingutusi
  eraldi teemavaldkonnaga tagamaks
  , et Euroopa püsib digivaldkonnas üleilmsete teadusuuringute ja innovatsiooni esirinnas.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Võttes arvesse seda, kui oluline on teavitada paremini ja suuremat publikut ELi meetmete lisaväärtusest ja mõjust, peaks komisjon tegema rohkem jõupingutusi raamprogrammi „Euroopa horisont“ nähtavuse suurendamiseks. Samamoodi peaksid toetusesaajad tagama, et nad teevad nähtavaks saavutused, milleni on jõutud ELi rahaliste vahendite abil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Võttes arvesse seda, kui oluline on teavitada paremini ja suuremat publikut ELi meetmete lisaväärtusest ja mõjust, peaks komisjon tegema rohkem jõupingutusi raamprogrammi „Euroopa horisont“ nähtavuse suurendamiseks. Samamoodi peaksid toetusesaajad tagama, et nad teevad nähtavaks saavutused, milleni on jõutud ELi rahaliste vahendite abil.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Käesoleva otsuse kohaldamisel valitakse rahastamisviisid ja rakendamismeetodid selle järgi, kuidas need võimaldavad saavutada meetmete konkreetseid eesmärke ja anda tulemusi, ning seejuures võetakse eelkõige arvesse kontrollide kulu, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmise riski. Toetuste puhul kaalutakse muu hulgas ühekordsete summade, kindlasummaliste maksete ja ühikuhindade astmiku kasutamist, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Käesoleva otsuse kohaldamisel valitakse rahastamisviisid ja rakendamismeetodid selle järgi, kuidas need võimaldavad saavutada meetmete konkreetseid eesmärke ja anda tulemusi, ning seejuures võetakse eelkõige arvesse kontrollide kulu, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmise riski. Toetuste puhul kaalutakse muu hulgas ühekordsete summade, kindlasummaliste maksete ja ühikuhindade astmiku kasutamist,

välja jäetud

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Tegevuseesmärgid | Tegevuseesmärgid |
| 1.   Eriprogramm aitab kaasa järgmiste FP/RfP määruse artiklis 3 sätestatud üldiste ja konkreetsete eesmärkide täitmisele. | 1.   Eriprogramm aitab kaasa järgmiste FP/RfP määruse artiklis 3 sätestatud üldiste ja konkreetsete eesmärkide täitmisele. |
| 2.   Eriprogrammi tegevuseesmärgid on järgmised: | 2.   Eriprogrammi tegevuseesmärgid on järgmised: |
| (a) | edendada
  ja levitada tipptasemel teadmisi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 2

Artikkel 2

Tegevuseesmärgid

Tegevuseesmärgid

1.   Eriprogramm aitab kaasa järgmiste FP/RfP määruse artiklis 3 sätestatud üldiste ja konkreetsete eesmärkide täitmisele.

1.   Eriprogramm aitab kaasa järgmiste FP/RfP määruse artiklis 3 sätestatud üldiste ja konkreetsete eesmärkide täitmisele.

2.   Eriprogrammi tegevuseesmärgid on järgmised:

2.   Eriprogrammi tegevuseesmärgid on järgmised:

(a)

edendada
  ja levitada tipptasemel teadmisi;

edendada

| a) | tugevdada ja laiendada Euroopa teadus- ja tehnoloogiabaasi ning edendada
  ja levitada tipptasemel teadmisi; |
| --- | --- |

a)

tugevdada ja laiendada Euroopa teadus- ja tehnoloogiabaasi ning edendada
  ja levitada tipptasemel teadmisi;

tugevdada ja laiendada Euroopa teadus- ja tehnoloogiabaasi ning edendada

| (b) | suurendada koostööd sektorite ja teadusharude vahel; |
| --- | --- |

(b)

suurendada koostööd sektorite ja teadusharude vahel;

| b) | suurendada koostööd sektorite ja teadusharude vahel; |
| --- | --- |

b)

suurendada koostööd sektorite ja teadusharude vahel;

| (c) | ühendada ja arendada teadustaristuid kogu Euroopa teadusruumis; |
| --- | --- |

(c)

ühendada ja arendada teadustaristuid kogu Euroopa teadusruumis;

| c) | ühendada ja arendada teadustaristuid kogu Euroopa teadusruumis
  ning hõlbustada laialdast juurdepääsu neile, sealhulgas virtuaalselt
  ; |
| --- | --- |

c)

ühendada ja arendada teadustaristuid kogu Euroopa teadusruumis
  ning hõlbustada laialdast juurdepääsu neile, sealhulgas virtuaalselt
  ;

ning hõlbustada laialdast juurdepääsu neile, sealhulgas virtuaalselt

| (d) | tugevdada rahvusvahelist koostööd; |
| --- | --- |

(d)

tugevdada rahvusvahelist koostööd;

| d) | tugevdada rahvusvahelist koostööd
  teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, et teotada liidu tipptaset
  ; |
| --- | --- |

d)

tugevdada rahvusvahelist koostööd
  teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, et teotada liidu tipptaset
  ;

teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, et teotada liidu tipptaset

| (e) | tõmmata ligi
  teadlasi
  ja
  novaatoreid, neid koolitada
  ja
  tagada nende paigalejäämine Euroopa teadusruumi
  , sealhulgas teadlaste liikuvuse kaudu; |
| --- | --- |

(e)

tõmmata ligi
  teadlasi
  ja
  novaatoreid, neid koolitada
  ja
  tagada nende paigalejäämine Euroopa teadusruumi
  , sealhulgas teadlaste liikuvuse kaudu;

teadlasi

novaatoreid, neid koolitada

tagada nende paigalejäämine Euroopa teadusruumi

| e) | tõmmata ligi
  , koolitada
  ja
  hoida paigal ELi
  ja
  rahvusvahelisi teadlasi ja novaatoreid
  , sealhulgas teadlaste liikuvuse kaudu
  , et luua maailma kõrgeimatasemeline ja konkurentsivõimelisim Euroopa teadusruum
  ; |
| --- | --- |

e)

tõmmata ligi
  , koolitada
  ja
  hoida paigal ELi
  ja
  rahvusvahelisi teadlasi ja novaatoreid
  , sealhulgas teadlaste liikuvuse kaudu
  , et luua maailma kõrgeimatasemeline ja konkurentsivõimelisim Euroopa teadusruum
  ;

, koolitada

hoida paigal ELi

rahvusvahelisi teadlasi ja novaatoreid

, et luua maailma kõrgeimatasemeline ja konkurentsivõimelisim Euroopa teadusruum

| (f) | edendada avatud teadust ja
  tagada nähtavus üldsuse jaoks ning
  avatud
  juurdepääs
  tulemustele; |
| --- | --- |

(f)

edendada avatud teadust ja
  tagada nähtavus üldsuse jaoks ning
  avatud
  juurdepääs
  tulemustele;

tagada nähtavus üldsuse jaoks ning

juurdepääs

| f) | edendada avatud teadust ja avatud
  juurdepääsu
  tulemustele; |
| --- | --- |

f)

edendada avatud teadust ja avatud
  juurdepääsu
  tulemustele;

juurdepääsu

| (g) | aktiivselt levitada ja kasutada tulemusi, eelkõige poliitikakujundamiseks; |
| --- | --- |

(g)

aktiivselt levitada ja kasutada tulemusi, eelkõige poliitikakujundamiseks;

| g) | aktiivselt levitada ja kasutada tulemusi, eelkõige poliitikakujundamiseks; |
| --- | --- |

g)

aktiivselt levitada ja kasutada tulemusi, eelkõige poliitikakujundamiseks;

| (h) | toetada liidu poliitiliste prioriteetide rakendamist; |
| --- | --- |

(h)

toetada liidu poliitiliste prioriteetide rakendamist;

| h) | toetada liidu poliitiliste
  eesmärkide ja
  prioriteetide rakendamist; |
| --- | --- |

h)

toetada liidu poliitiliste
  eesmärkide ja
  prioriteetide rakendamist;

eesmärkide ja

| (i) | tugevdada teadusuuringute
  ja
  innovatsiooni sidet teiste
  poliitikavaldkondade
  , sealhulgas kestliku arengu
  eesmärkidega
  ; |
| --- | --- |

(i)

tugevdada teadusuuringute
  ja
  innovatsiooni sidet teiste
  poliitikavaldkondade
  , sealhulgas kestliku arengu
  eesmärkidega
  ;

ja

poliitikavaldkondade

eesmärkidega

| i) | tugevdada teadusuuringute, innovatsiooni
  ja hariduse
  sidet teiste
  poliitikavaldkondadega
  , sealhulgas kestliku arengu
  eesmärkide ja Pariisi kokkuleppega
  ; |
| --- | --- |

i)

tugevdada teadusuuringute, innovatsiooni
  ja hariduse
  sidet teiste
  poliitikavaldkondadega
  , sealhulgas kestliku arengu
  eesmärkide ja Pariisi kokkuleppega
  ;

ja hariduse

poliitikavaldkondadega

eesmärkide ja Pariisi kokkuleppega

| (j) | saavutada teadus- ja innovatsioonimissioonide kaudu ambitsioonikad eesmärgid kindlaksmääratud aja jooksul; |
| --- | --- |

(j)

saavutada teadus- ja innovatsioonimissioonide kaudu ambitsioonikad eesmärgid kindlaksmääratud aja jooksul;

| j) | saavutada teadus- ja innovatsioonimissioonide kaudu ambitsioonikad eesmärgid kindlaksmääratud aja jooksul; |
| --- | --- |

j)

saavutada teadus- ja innovatsioonimissioonide kaudu ambitsioonikad eesmärgid kindlaksmääratud aja jooksul;

| (k) | kaasata kodanikke ja
  lõppkasutajaid
  ühiskavandamise ja ühisloomise protsessidesse; |
| --- | --- |

(k)

kaasata kodanikke ja
  lõppkasutajaid
  ühiskavandamise ja ühisloomise protsessidesse;

lõppkasutajaid

| k) | kaasata
  asjaomaseid teadusuuringute ja innovatsiooni sidusrühmi, sealhulgas
  kodanikke
  , akadeemilisi ringkondi, teadusasutusi
  ja
  tööstust
  ühiskavandamise ja ühisloomise protsessidesse; |
| --- | --- |

k)

kaasata
  asjaomaseid teadusuuringute ja innovatsiooni sidusrühmi, sealhulgas
  kodanikke
  , akadeemilisi ringkondi, teadusasutusi
  ja
  tööstust
  ühiskavandamise ja ühisloomise protsessidesse;

asjaomaseid teadusuuringute ja innovatsiooni sidusrühmi, sealhulgas

, akadeemilisi ringkondi, teadusasutusi

tööstust

| (l) | parandada teadusalast suhtlust; |
| --- | --- |

(l)

parandada teadusalast suhtlust;

| l) | parandada teadusalast suhtlust; |
| --- | --- |

l)

parandada teadusalast suhtlust;

| (m) | kiirendada
  tööstuse ümberkujundamist; |
| --- | --- |

(m)

kiirendada
  tööstuse ümberkujundamist;

kiirendada

| m) | soodustada ELi
  tööstuse ümberkujundamist
  , et avada Euroopa strateegiliste sektorite, näiteks peamise progressi võimaldavad tehnoloogia potentsiaal; |
| --- | --- |

m)

soodustada ELi
  tööstuse ümberkujundamist
  , et avada Euroopa strateegiliste sektorite, näiteks peamise progressi võimaldavad tehnoloogia potentsiaal;

soodustada ELi

, et avada Euroopa strateegiliste sektorite, näiteks peamise progressi võimaldavad tehnoloogia potentsiaal;

| (n) | parandada
  novaatorlikke
  oskusi; |
| --- | --- |

(n)

parandada
  novaatorlikke
  oskusi;

novaatorlikke

| n) | parandada
  koolituse abil
  oskusi
  ning edendada loovust teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas
  ; |
| --- | --- |

n)

parandada
  koolituse abil
  oskusi
  ning edendada loovust teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas
  ;

koolituse abil

ning edendada loovust teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas

| (o) | ergutada novaatorlike ettevõtete, eelkõige VKEde loomist ja kasvamist; |
| --- | --- |

(o)

ergutada novaatorlike ettevõtete, eelkõige VKEde loomist ja kasvamist;

| o) | ergutada novaatorlike ettevõtete, eelkõige
  idufirmade ja
  VKEde loomist ja kasvamist; |
| --- | --- |

o)

ergutada novaatorlike ettevõtete, eelkõige
  idufirmade ja
  VKEde loomist ja kasvamist;

idufirmade ja

| (p) | parandada juurdepääsu riskikapitalile, eelkõige valdkondades, kus turg ei paku elujõulist rahastust. |
| --- | --- |

(p)

parandada juurdepääsu riskikapitalile, eelkõige valdkondades, kus turg ei paku elujõulist rahastust.

| p) | parandada juurdepääsu riskikapitalile
  , sealhulgas koostoime kaudu InvestEUga
  , eelkõige valdkondades, kus turg ei paku elujõulist rahastust; |
| --- | --- |

p)

parandada juurdepääsu riskikapitalile
  , sealhulgas koostoime kaudu InvestEUga
  , eelkõige valdkondades, kus turg ei paku elujõulist rahastust;

, sealhulgas koostoime kaudu InvestEUga

| pa) | tugevdada soolise aspekti arvestamist ning soolise mõõtme integreerimist teadusuuringutesse ja innovatsiooni; |
| --- | --- |

pa)

pa)

tugevdada soolise aspekti arvestamist ning soolise mõõtme integreerimist teadusuuringutesse ja innovatsiooni;

tugevdada soolise aspekti arvestamist ning soolise mõõtme integreerimist teadusuuringutesse ja innovatsiooni;

| pb) | suurendada võimalikult palju teaduslikku, tehnoloogilist, ühiskondlikku ja majanduslikku mõju. |
| --- | --- |

pb)

pb)

suurendada võimalikult palju teaduslikku, tehnoloogilist, ühiskondlikku ja majanduslikku mõju.

suurendada võimalikult palju teaduslikku, tehnoloogilist, ühiskondlikku ja majanduslikku mõju.

3.   Lõikes 2 nimetatud eesmärkide raames võidakse arvesse võtta eriprogrammi rakendamise ajal tekkivaid uusi ettenägematuid vajadusi. Kui see on piisavalt põhjendatud, võib see hõlmata reageerimist esilekerkivatele võimalustele, kriisidele ja ohtudele ning samuti liidu uute poliitikameetmete väljatöötamisega seotud vajadustele.

3.   Lõikes 2 nimetatud eesmärkide raames võidakse arvesse võtta eriprogrammi rakendamise ajal tekkivaid uusi ettenägematuid vajadusi. Kui see on piisavalt põhjendatud, võib see hõlmata reageerimist esilekerkivatele võimalustele, kriisidele ja ohtudele ning samuti liidu uute poliitikameetmete väljatöötamisega seotud vajadustele.

Muudatusettepanek 13

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 3

Artikkel 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Struktuur | Struktuur |
| 1.   Kooskõlas FP/RfP määruse ... artikli 4 lõikega 1 koosneb eriprogramm järgmistest osadest: | 1.   Kooskõlas FP/RfP määruse ... artikli 4 lõikega 1 koosneb eriprogramm järgmistest osadest: |
| (1) | I sammas
  „Avatud
  teadus“, millel on järgmised komponendid: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 3

Artikkel 3

Struktuur

Struktuur

1.   Kooskõlas FP/RfP määruse ... artikli 4 lõikega 1 koosneb eriprogramm järgmistest osadest:

1.   Kooskõlas FP/RfP määruse ... artikli 4 lõikega 1 koosneb eriprogramm järgmistest osadest:

(1)

I sammas
  „Avatud
  teadus“, millel on järgmised komponendid:

„Avatud

| 1) | I sammas
  „Tipptasemel ja avatud
  teadus“, millel on järgmised komponendid: |
| --- | --- |

1)

I sammas
  „Tipptasemel ja avatud
  teadus“, millel on järgmised komponendid:

„Tipptasemel ja avatud

| | (a) | Euroopa Teadusnõukogu (European Research Council – ERC, edaspidi „ERC“), mida on kirjeldatud I lisa I samba
  1.
   jaotises; |
| --- | --- | --- |

(a)

Euroopa Teadusnõukogu (European Research Council – ERC, edaspidi „ERC“), mida on kirjeldatud I lisa I samba
  1.
   jaotises;

European Research Council

1.

| | a) | Euroopa Teadusnõukogu (European Research Council – ERC, edaspidi „ERC“), mida on kirjeldatud I lisa I samba jaotises 
  1
  ; |
| --- | --- | --- |

a)

Euroopa Teadusnõukogu (European Research Council – ERC, edaspidi „ERC“), mida on kirjeldatud I lisa I samba jaotises 
  1
  ;

European Research Council

1

| | (b) | Marie Skłodowska-Curie nimelised meetmed, mida on kirjeldatud I lisa I samba jaotises 2; |
| --- | --- | --- |

(b)

Marie Skłodowska-Curie nimelised meetmed, mida on kirjeldatud I lisa I samba jaotises 2;

| | b) | Marie Skłodowska-Curie nimelised meetmed, mida on kirjeldatud I lisa I samba jaotises 2; |
| --- | --- | --- |

b)

Marie Skłodowska-Curie nimelised meetmed, mida on kirjeldatud I lisa I samba jaotises 2;

| | (c) | teadustaristud, mida on kirjeldatud I lisa I samba jaotises 3; |
| --- | --- | --- |

(c)

teadustaristud, mida on kirjeldatud I lisa I samba jaotises 3;

| | c) | teadustaristud, mida on kirjeldatud I lisa I samba jaotises 3; |
| --- | --- | --- |

c)

teadustaristud, mida on kirjeldatud I lisa I samba jaotises 3;

| (2) | II sammas „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“,
  millel
  on
  järgmised komponendid
  : |
| --- | --- |

(2)

II sammas „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“,
  millel
  on
  järgmised komponendid
  :

millel

järgmised komponendid

| 2) | II sammas „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“,
  sealhulgas ühele toetusesaajale suunatud toetuspõhine VKEdele ettenähtud vahend, mida
  on
  kirjeldatud määruse artiklis 43 a ja eriprogrammi I lisas
  : |
| --- | --- |

2)

II sammas „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“,
  sealhulgas ühele toetusesaajale suunatud toetuspõhine VKEdele ettenähtud vahend, mida
  on
  kirjeldatud määruse artiklis 43 a ja eriprogrammi I lisas
  :

Euroopa

sealhulgas ühele toetusesaajale suunatud toetuspõhine VKEdele ettenähtud vahend, mida

kirjeldatud määruse artiklis 43 a ja eriprogrammi I lisas

| | (a) | teemavaldkond „Tervis“, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 1; |
| --- | --- | --- |

(a)

teemavaldkond „Tervis“, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 1;

| | a) | teemavaldkond „Tervis“, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 1; |
| --- | --- | --- |

a)

teemavaldkond „Tervis“, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 1;

| | (b) | teemavaldkond „Kaasav ja
  turvaline
  ühiskond“, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 2; |
| --- | --- | --- |

(b)

teemavaldkond „Kaasav ja
  turvaline
  ühiskond“, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 2;

turvaline

| | b) | teemavaldkond „Kaasav ja
  loov
  ühiskond“, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 2; |
| --- | --- | --- |

b)

teemavaldkond „Kaasav ja
  loov
  ühiskond“, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 2;

loov

| | ba) | teemavaldkond „Turvaline ühiskond“; |
| --- | --- | --- |

ba)

ba)

teemavaldkond „Turvaline ühiskond“;

teemavaldkond „Turvaline ühiskond“;

| | (c) | teemavaldkond „Digitaalvaldkond
  ja
  tööstus“, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 3; |
| --- | --- | --- |

(c)

teemavaldkond „Digitaalvaldkond
  ja
  tööstus“, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 3;

ja

| | c) | teemavaldkond „Digitaalvaldkond, tööstus
  ja kosmos
  “, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 3; |
| --- | --- | --- |

c)

teemavaldkond „Digitaalvaldkond, tööstus
  ja kosmos
  “, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 3;

ja kosmos

| | (d) | teemavaldkond „Kliima, energeetika ja liikuvus“, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 4; |
| --- | --- | --- |

(d)

teemavaldkond „Kliima, energeetika ja liikuvus“, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 4;

| | d) | teemavaldkond „Kliima, energeetika ja liikuvus“, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 4; |
| --- | --- | --- |

d)

teemavaldkond „Kliima, energeetika ja liikuvus“, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 4;

| | (e) | teemavaldkond „Toit
  ja
  loodusvarad“, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 5; |
| --- | --- | --- |

(e)

teemavaldkond „Toit
  ja
  loodusvarad“, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 5;

ja

| | e) | teemavaldkond „Toit, loodusvarad
  ja põllumajandus
  “, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 5; |
| --- | --- | --- |

e)

teemavaldkond „Toit, loodusvarad
  ja põllumajandus
  “, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 5;

ja põllumajandus

| | (f) | väljaspool tuumaenergiavaldkonda võetavad Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 6; |
| --- | --- | --- |

(f)

väljaspool tuumaenergiavaldkonda võetavad Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 6;

| | f) | väljaspool tuumaenergiavaldkonda võetavad Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 6; |
| --- | --- | --- |

f)

väljaspool tuumaenergiavaldkonda võetavad Teadusuuringute Ühiskeskuse otsemeetmed, mida on kirjeldatud I lisa II samba jaotises 6;

| (3) | III sammas
  „Avatud innovatsioon“
  , millel on järgmised komponendid: |
| --- | --- |

(3)

III sammas
  „Avatud innovatsioon“
  , millel on järgmised komponendid:

„Avatud innovatsioon“

| 3) | III sammas
  „Innovatiivne Euroopa“
  , millel on järgmised komponendid: |
| --- | --- |

3)

III sammas
  „Innovatiivne Euroopa“
  , millel on järgmised komponendid:

„Innovatiivne Euroopa“

| | (a) | Euroopa Innovatsiooninõukogu (European Innovation Council – EIC, edaspidi „EIC“), mida on kirjeldatud I lisa III samba jaotises 1; |
| --- | --- | --- |

(a)

Euroopa Innovatsiooninõukogu (European Innovation Council – EIC, edaspidi „EIC“), mida on kirjeldatud I lisa III samba jaotises 1;

European Innovation Council

| | a) | Euroopa Innovatsiooninõukogu (European Innovation Council – EIC, edaspidi „EIC“), mida on kirjeldatud I lisa III samba jaotises 1
  , sealhulgas Euroopa innovatsiooni ökosüsteemid, mida on kirjeldatud I lisa III samba jaotises 2; |
| --- | --- | --- |

a)

Euroopa Innovatsiooninõukogu (European Innovation Council – EIC, edaspidi „EIC“), mida on kirjeldatud I lisa III samba jaotises 1
  , sealhulgas Euroopa innovatsiooni ökosüsteemid, mida on kirjeldatud I lisa III samba jaotises 2;

European Innovation Council

, sealhulgas Euroopa innovatsiooni ökosüsteemid, mida on kirjeldatud I lisa III samba jaotises 2;

| | (b) | Euroopa innovatsiooni ökosüsteemid, mida on kirjeldatud I lisa III samba jaotises 2; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

Euroopa innovatsiooni ökosüsteemid, mida on kirjeldatud I lisa III samba jaotises 2;

Euroopa innovatsiooni ökosüsteemid, mida on kirjeldatud I lisa III samba jaotises 2;

| | välja jäetud |
| --- | --- |

välja jäetud

välja jäetud

| | (c) | Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (European Institute of Innovation and Technology – EIT, edaspidi „EIT“), mida on kirjeldatud I lisa III samba jaotises 3; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (European Institute of Innovation and Technology – EIT, edaspidi „EIT“), mida on kirjeldatud I lisa III samba jaotises 3;

European Institute of Innovation and Technology

| | b) | Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (European Institute of Innovation and Technology – EIT, edaspidi „EIT“), mida on kirjeldatud I lisa III samba jaotises 3; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (European Institute of Innovation and Technology – EIT, edaspidi „EIT“), mida on kirjeldatud I lisa III samba jaotises 3;

European Institute of Innovation and Technology

| (4) | osa „Euroopa teadusruumi tugevdamine“, millel on järgmised komponendid: |
| --- | --- |

(4)

osa „Euroopa teadusruumi tugevdamine“, millel on järgmised komponendid:

| 4) | osa „Euroopa teadusruumi tugevdamine“, millel on järgmised komponendid: |
| --- | --- |

4)

osa „Euroopa teadusruumi tugevdamine“, millel on järgmised komponendid:

| | (a) | tipptasemel pädevuste
  jagamine
  , mida on kirjeldatud I lisa osa „Euroopa teadusruumi tugevdamine“ jaotises 1; |
| --- | --- | --- |

(a)

tipptasemel pädevuste
  jagamine
  , mida on kirjeldatud I lisa osa „Euroopa teadusruumi tugevdamine“ jaotises 1;

jagamine

| | a) | tipptasemel pädevuste
  levitamine ja osaluse laiendamine
  , mida on kirjeldatud I lisa osa „Euroopa teadusruumi tugevdamine“ jaotises 1; |
| --- | --- | --- |

a)

tipptasemel pädevuste
  levitamine ja osaluse laiendamine
  , mida on kirjeldatud I lisa osa „Euroopa teadusruumi tugevdamine“ jaotises 1;

levitamine ja osaluse laiendamine

| | (b) | Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni süsteemi ümberkujundamine ja tugevdamine, mida on kirjeldatud I lisa osa „Euroopa teadusruumi tugevdamine“ jaotises 2. |
| --- | --- | --- |

(b)

Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni süsteemi ümberkujundamine ja tugevdamine, mida on kirjeldatud I lisa osa „Euroopa teadusruumi tugevdamine“ jaotises 2.

| | b) | Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni süsteemi ümberkujundamine ja tugevdamine, mida on kirjeldatud I lisa osa „Euroopa teadusruumi tugevdamine“ jaotises 2. |
| --- | --- | --- |

b)

Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni süsteemi ümberkujundamine ja tugevdamine, mida on kirjeldatud I lisa osa „Euroopa teadusruumi tugevdamine“ jaotises 2.

2.   Lõikes 1 osutatud osade raames elluviidavad tegevused on sätestatud I lisas.

2.   Lõikes 1 osutatud osade raames elluviidavad tegevused on sätestatud I lisas.

Muudatusettepanek 14

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 4

Artikkel 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 |
| Eelarve | Eelarve |
| 1.   Kooskõlas FP/RfP määruse ... artikli 9 lõikega 1 on rahastamispakett
  programmi
  rakendamiseks aastatel 2021–2027
  jooksevhindades 94 100 000 000
  eurot. | 1.   Kooskõlas FP/RfP määruse ... artikli 9 lõikega 1 on rahastamispakett
  eriprogrammi
  rakendamiseks aastatel 2021–2027
  2018. aasta hindades 120 000 000 000
   eurot. |
| 2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud summa jagatakse käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 1 sätestatud komponentide vahel FP/RfP määruse (EL) ... artikli 9 lõike 2 kohaselt. Seejuures kohaldatakse FP/RfP määruse... artikli 9 lõigetes 3–8 sätestatud korda. | 2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud summa jagatakse käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 1 sätestatud komponentide vahel FP/RfP määruse (EL) ... artikli 9 lõike 2 kohaselt. Seejuures kohaldatakse FP/RfP määruse... artikli 9 lõigetes 3–8 sätestatud korda. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 4

Artikkel 4

Eelarve

Eelarve

1.   Kooskõlas FP/RfP määruse ... artikli 9 lõikega 1 on rahastamispakett
  programmi
  rakendamiseks aastatel 2021–2027
  jooksevhindades 94 100 000 000
  eurot.

1.   Kooskõlas FP/RfP määruse ... artikli 9 lõikega 1 on rahastamispakett
  eriprogrammi
  rakendamiseks aastatel 2021–2027
  2018. aasta hindades 120 000 000 000
   eurot.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud summa jagatakse käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 1 sätestatud komponentide vahel FP/RfP määruse (EL) ... artikli 9 lõike 2 kohaselt. Seejuures kohaldatakse FP/RfP määruse... artikli 9 lõigetes 3–8 sätestatud korda.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud summa jagatakse käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 1 sätestatud komponentide vahel FP/RfP määruse (EL) ... artikli 9 lõike 2 kohaselt. Seejuures kohaldatakse FP/RfP määruse... artikli 9 lõigetes 3–8 sätestatud korda.

Muudatusettepanek 15

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 5

Artikkel 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 5 | Artikkel 5 |
| Missioonid | Missioonid |
| 1.   Iga missiooni
  jaoks võib luua
  missiooninõukogu. See koosneb
  umbes
  15 kõrgetasemelisest isikust, kelle hulgas on
  asjakohaste lõppkasutajate
  esindajad. Missiooninõukogu annab nõu järgmistes küsimustes: | 1.   Iga missiooni
  ühiskujundamiseks ja rakendamise suunamiseks luuakse
  missiooninõukogu. See koosneb 15
  –20 sõltumatust
  kõrgetasemelisest isikust, kelle hulgas on
  teadusuuringute ja innovatsiooni
  esindajad
  eri sektoritest ja valdkondadest, akadeemilistest ringkondadest, teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonidest, mis tahes suurusega tööstusest, riigi ja piirkondlikest ametiasutustest ning kodanikuühiskonna organisatsioonidest. Missiooninõukogu liikmed nimetab ametisse komisjon pärast sõltumatut ja läbipaistvat menetlust, mis hõlmab avalikku konkursikutset
  . Missiooninõukogu annab nõu järgmistes küsimustes: |
| (a) | tööprogrammide sisu ja nende läbivaatamine missioonide eesmärkide saavutamiseks
  . See toimub ühiskavandamise teel koostöös sidusrühmade ja vajaduse korral üldsusega
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 5

Artikkel 5

Missioonid

Missioonid

1.   Iga missiooni
  jaoks võib luua
  missiooninõukogu. See koosneb
  umbes
  15 kõrgetasemelisest isikust, kelle hulgas on
  asjakohaste lõppkasutajate
  esindajad. Missiooninõukogu annab nõu järgmistes küsimustes:

1.   Iga missiooni
  ühiskujundamiseks ja rakendamise suunamiseks luuakse
  missiooninõukogu. See koosneb 15
  –20 sõltumatust
  kõrgetasemelisest isikust, kelle hulgas on
  teadusuuringute ja innovatsiooni
  esindajad
  eri sektoritest ja valdkondadest, akadeemilistest ringkondadest, teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonidest, mis tahes suurusega tööstusest, riigi ja piirkondlikest ametiasutustest ning kodanikuühiskonna organisatsioonidest. Missiooninõukogu liikmed nimetab ametisse komisjon pärast sõltumatut ja läbipaistvat menetlust, mis hõlmab avalikku konkursikutset
  . Missiooninõukogu annab nõu järgmistes küsimustes:

(a)

tööprogrammide sisu ja nende läbivaatamine missioonide eesmärkide saavutamiseks
  . See toimub ühiskavandamise teel koostöös sidusrühmade ja vajaduse korral üldsusega
  ;

. See toimub ühiskavandamise teel koostöös sidusrühmade ja vajaduse korral üldsusega

| a) | asjakohaste
  tööprogrammide sisu ja nende läbivaatamine missioonide eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

a)

asjakohaste
  tööprogrammide sisu ja nende läbivaatamine missioonide eesmärkide saavutamiseks;

asjakohaste

| (b) | missioonide rakendamise hindamisel põhinev tegevuste kohandamine või vajaduse korral nende lõpetamine; |
| --- | --- |

(b)

missioonide rakendamise hindamisel põhinev tegevuste kohandamine või vajaduse korral nende lõpetamine;

| b) | missioonide rakendamise hindamisel põhinev tegevuste kohandamine või vajaduse korral nende lõpetamine; |
| --- | --- |

b)

missioonide rakendamise hindamisel põhinev tegevuste kohandamine või vajaduse korral nende lõpetamine;

| (c) | eksperthindajate valimine, nende instrueerimine, hindamiskriteeriumid ja nende kaal; |
| --- | --- |

(c)

eksperthindajate valimine, nende instrueerimine, hindamiskriteeriumid ja nende kaal;

| c) | eksperthindajate valimine,
  eksperthindajate huvide konflikti ärahoidmine,
  nende instrueerimine, hindamiskriteeriumid ja nende kaal
  lisaks standardkriteeriumidele, nimelt „tipptase, mõju ning rakendamise kvaliteet ja tõhusus“; |
| --- | --- |

c)

eksperthindajate valimine,
  eksperthindajate huvide konflikti ärahoidmine,
  nende instrueerimine, hindamiskriteeriumid ja nende kaal
  lisaks standardkriteeriumidele, nimelt „tipptase, mõju ning rakendamise kvaliteet ja tõhusus“;

eksperthindajate huvide konflikti ärahoidmine,

lisaks standardkriteeriumidele, nimelt „tipptase, mõju ning rakendamise kvaliteet ja tõhusus“;

| (d) | raamtingimused, mis aitavad saavutada missiooni eesmärke; |
| --- | --- |

(d)

raamtingimused, mis aitavad saavutada missiooni eesmärke;

| d) | raamtingimused, mis aitavad saavutada missiooni eesmärke
  kooskõlas liidu prioriteetidega
  ; |
| --- | --- |

d)

raamtingimused, mis aitavad saavutada missiooni eesmärke
  kooskõlas liidu prioriteetidega
  ;

kooskõlas liidu prioriteetidega

| (e) | suhtlemine. |
| --- | --- |

(e)

suhtlemine.

| e) | suhtlemine; |
| --- | --- |

e)

suhtlemine;

| ea) | selged ja mõõdetavad missiooni eesmärgid ja võimalikud tulemused; |
| --- | --- |

ea)

ea)

selged ja mõõdetavad missiooni eesmärgid ja võimalikud tulemused;

selged ja mõõdetavad missiooni eesmärgid ja võimalikud tulemused;

| eb) | missiooni sotsiaalse mõju ja äripotentsiaali hindamine. |
| --- | --- |

eb)

eb)

missiooni sotsiaalse mõju ja äripotentsiaali hindamine.

missiooni sotsiaalse mõju ja äripotentsiaali hindamine.

2.   Artikliga 11 ette nähtud tööprogrammiga
  võib kehtestada
  erisätted tõhusa ja paindliku portfellipõhise lähenemisviisi võimaldamiseks.

2.   Artikliga 11 ette nähtud tööprogrammiga
  kehtestatakse
  erisätted tõhusa ja paindliku portfellipõhise lähenemisviisi võimaldamiseks.

2a.
     
  Missioonide sisu, nende rakendamise üksikasjad, sh nende ulatus, näitajad, mõõdetavad eesmärgid ja vahe-eesmärgid, hinnanguline eelarve ja koostoime teiste liidu fondidega ning seosed Euroopa partnerlustega, sätestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilistes kavades, nagu on sätestatud käesoleva otsuse I lisas.

2b.
     
  Missioone rakendatakse asjaomaste teemavaldkondade tööprogrammide raames avalike projektikonkursside kaudu, mille puhul kutsutakse esitama selliseid projektitaotlusi, mis aitavad missioonile kaasa ja jäävad ühe või enama teemavaldkonna sekkumisvaldkonna raamesse.

Muudatusettepanek 16

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 6

Artikkel 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 6 | Artikkel 6 |
| Euroopa Teadusnõukogu | Euroopa Teadusnõukogu |
| 1.   Komisjon asutab Euroopa Teadusnõukogu (ERC), et rakendada I samba „
  Avatud
  teadus“ meetmeid, mis seonduvad ERC-ga. Kõnealune ERC on komisjoni otsusega C(2013)1895 (7) loodud ERC õigusjärglane. | 1.   Komisjon asutab Euroopa Teadusnõukogu (ERC), et rakendada I samba „
  Tipptasemel ja avatud
  teadus“ meetmeid, mis seonduvad ERC-ga. Kõnealune ERC on komisjoni otsusega C(2013)1895 (7) loodud ERC õigusjärglane. |
| 2.   ERC koosneb artiklis 7 sätestatud sõltumatust teadusnõukogust ja artiklis 8 sätestatud spetsiaalsest rakendusstruktuurist. | 2.   ERC koosneb artiklis 7 sätestatud sõltumatust teadusnõukogust ja artiklis 8 sätestatud spetsiaalsest rakendusstruktuurist. |
| 3.   ERC-l on president, kes valitakse staažikate ja rahvusvaheliselt tunnustatud teadlaste hulgast. | 3.   ERC-l on president, kes valitakse staažikate ja rahvusvaheliselt tunnustatud teadlaste hulgast. |
| Presidendi määrab spetsiaalse sõltumatu otsimiskomisjoni läbi viidud läbipaistva värbamisprotsessi järgselt ametisse komisjon neljaks aastaks, kusjuures ametiaega saab ühe korra pikendada. Värbamisprotsess ja valitud kandidaat peavad olema sõltumatus teadusnõukogus heaks kiidetud. | Presidendi määrab spetsiaalse sõltumatu otsimiskomisjoni läbi viidud läbipaistva värbamisprotsessi järgselt ametisse komisjon neljaks aastaks, kusjuures ametiaega saab ühe korra pikendada. Värbamisprotsess ja valitud kandidaat peavad olema sõltumatus teadusnõukogus heaks kiidetud. |
| ERC president on ka sõltumatu teadusnõukogu esimees ning tagab selle juhtimise ja suhted spetsiaalse rakendusstruktuuriga ning esindab sõltumatut teadusnõukogu teadusmaailmas. | ERC president on ka sõltumatu teadusnõukogu esimees ning tagab selle juhtimise ja suhted spetsiaalse rakendusstruktuuriga ning esindab sõltumatut teadusnõukogu teadusmaailmas. |
| 4.   ERC tegutseb teaduse tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe, tulemuslikkuse, läbipaistvuse ja vastutavuse põhimõtete kohaselt. ERC tagab otsuse .../EÜ kohaste ERC meetmete järjepidevuse. | 4.   ERC tegutseb teaduse tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe, tulemuslikkuse, läbipaistvuse ja vastutavuse põhimõtete kohaselt. ERC tagab otsuse .../EÜ kohaste ERC meetmete järjepidevuse. |
| 5.   ERC tegevusega toetatakse kõigi valdkondade teadusuuringuid, mida teevad Euroopa tasandil konkureerivad ühe riigi või riikidevahelised teadlasrühmad. | 5.   ERC tegevusega toetatakse kõigi valdkondade teadusuuringuid, mida teevad Euroopa tasandil konkureerivad ühe riigi või riikidevahelised teadlasrühmad.
  Innovatsiooni toetamine, st kontseptsiooni tõestuse kava raames, peaks jätkuma, et ergutada uute avastuste kiiremat siiret ärilistesse või sotsiaalselt väärtuslikesse toodetesse, protsessidesse ja teenustesse. Sellele kaasaaitamiseks loetakse kontseptsiooni tõestuse seisukohast kõlblikeks tipptasemel ERC taotlejad, kes on ületanud künnise, kuid keda ei olnud võimalik rahastada vahendite puudumise tõttu. |
| | 5a.
     
  ERC kontseptsiooni tõestuse saanud toetusesaajale väljastatakse kvaliteedimärgis, kui ettepanek on toetuskõlblik, ületas kohaldatavad künnised ja seda ei olnud võimalik rahastada. |
| 6.   Komisjon garanteerib ERC sõltumatuse ja usaldusväärsuse ning kindlustab ERC-le antud ülesannete nõuetekohase täitmise. | 6.   Komisjon garanteerib ERC sõltumatuse ja usaldusväärsuse ning kindlustab ERC-le antud ülesannete nõuetekohase täitmise. |
| Komisjon tagab, et ERC meetmed viiakse ellu käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud põhimõtete kohaselt ja vastavalt artikli 7 lõike 2 punktis a osutatud ERC üldstrateegiale, mille on kehtestanud sõltumatu teadusnõukogu. | Komisjon tagab, et ERC meetmed viiakse ellu käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud põhimõtete kohaselt ja vastavalt artikli 7 lõike 2 punktis a osutatud ERC üldstrateegiale, mille on kehtestanud sõltumatu teadusnõukogu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 6

Artikkel 6

Euroopa Teadusnõukogu

Euroopa Teadusnõukogu

1.   Komisjon asutab Euroopa Teadusnõukogu (ERC), et rakendada I samba „
  Avatud
  teadus“ meetmeid, mis seonduvad ERC-ga. Kõnealune ERC on komisjoni otsusega C(2013)1895 (7) loodud ERC õigusjärglane.

1.   Komisjon asutab Euroopa Teadusnõukogu (ERC), et rakendada I samba „
  Tipptasemel ja avatud
  teadus“ meetmeid, mis seonduvad ERC-ga. Kõnealune ERC on komisjoni otsusega C(2013)1895 (7) loodud ERC õigusjärglane.

2.   ERC koosneb artiklis 7 sätestatud sõltumatust teadusnõukogust ja artiklis 8 sätestatud spetsiaalsest rakendusstruktuurist.

2.   ERC koosneb artiklis 7 sätestatud sõltumatust teadusnõukogust ja artiklis 8 sätestatud spetsiaalsest rakendusstruktuurist.

3.   ERC-l on president, kes valitakse staažikate ja rahvusvaheliselt tunnustatud teadlaste hulgast.

3.   ERC-l on president, kes valitakse staažikate ja rahvusvaheliselt tunnustatud teadlaste hulgast.

Presidendi määrab spetsiaalse sõltumatu otsimiskomisjoni läbi viidud läbipaistva värbamisprotsessi järgselt ametisse komisjon neljaks aastaks, kusjuures ametiaega saab ühe korra pikendada. Värbamisprotsess ja valitud kandidaat peavad olema sõltumatus teadusnõukogus heaks kiidetud.

Presidendi määrab spetsiaalse sõltumatu otsimiskomisjoni läbi viidud läbipaistva värbamisprotsessi järgselt ametisse komisjon neljaks aastaks, kusjuures ametiaega saab ühe korra pikendada. Värbamisprotsess ja valitud kandidaat peavad olema sõltumatus teadusnõukogus heaks kiidetud.

ERC president on ka sõltumatu teadusnõukogu esimees ning tagab selle juhtimise ja suhted spetsiaalse rakendusstruktuuriga ning esindab sõltumatut teadusnõukogu teadusmaailmas.

ERC president on ka sõltumatu teadusnõukogu esimees ning tagab selle juhtimise ja suhted spetsiaalse rakendusstruktuuriga ning esindab sõltumatut teadusnõukogu teadusmaailmas.

4.   ERC tegutseb teaduse tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe, tulemuslikkuse, läbipaistvuse ja vastutavuse põhimõtete kohaselt. ERC tagab otsuse .../EÜ kohaste ERC meetmete järjepidevuse.

4.   ERC tegutseb teaduse tipptaseme, sõltumatuse, tõhususe, tulemuslikkuse, läbipaistvuse ja vastutavuse põhimõtete kohaselt. ERC tagab otsuse .../EÜ kohaste ERC meetmete järjepidevuse.

5.   ERC tegevusega toetatakse kõigi valdkondade teadusuuringuid, mida teevad Euroopa tasandil konkureerivad ühe riigi või riikidevahelised teadlasrühmad.

5.   ERC tegevusega toetatakse kõigi valdkondade teadusuuringuid, mida teevad Euroopa tasandil konkureerivad ühe riigi või riikidevahelised teadlasrühmad.
  Innovatsiooni toetamine, st kontseptsiooni tõestuse kava raames, peaks jätkuma, et ergutada uute avastuste kiiremat siiret ärilistesse või sotsiaalselt väärtuslikesse toodetesse, protsessidesse ja teenustesse. Sellele kaasaaitamiseks loetakse kontseptsiooni tõestuse seisukohast kõlblikeks tipptasemel ERC taotlejad, kes on ületanud künnise, kuid keda ei olnud võimalik rahastada vahendite puudumise tõttu.

5a.
     
  ERC kontseptsiooni tõestuse saanud toetusesaajale väljastatakse kvaliteedimärgis, kui ettepanek on toetuskõlblik, ületas kohaldatavad künnised ja seda ei olnud võimalik rahastada.

6.   Komisjon garanteerib ERC sõltumatuse ja usaldusväärsuse ning kindlustab ERC-le antud ülesannete nõuetekohase täitmise.

6.   Komisjon garanteerib ERC sõltumatuse ja usaldusväärsuse ning kindlustab ERC-le antud ülesannete nõuetekohase täitmise.

Komisjon tagab, et ERC meetmed viiakse ellu käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud põhimõtete kohaselt ja vastavalt artikli 7 lõike 2 punktis a osutatud ERC üldstrateegiale, mille on kehtestanud sõltumatu teadusnõukogu.

Komisjon tagab, et ERC meetmed viiakse ellu käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud põhimõtete kohaselt ja vastavalt artikli 7 lõike 2 punktis a osutatud ERC üldstrateegiale, mille on kehtestanud sõltumatu teadusnõukogu.

Muudatusettepanek 17

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 7

Artikkel 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| ERC sõltumatu teadusnõukogu | ERC sõltumatu teadusnõukogu |
| 1.   Sõltumatu teadusnõukogu koosneb eri teadusvaldkondade kõige mainekamatest ja asjakohaste teadmistega
  eri vanuserühmadesse kuuluvatest nii nais- kui ka meesteadlastest
  ja
  -inseneridest
  , kes tegutsevad oma isiklikul vastutusel ja on sõltumatud kõrvalistest huvidest. | 1.   Sõltumatu teadusnõukogu koosneb eri teadusvaldkondade kõige mainekamatest ja asjakohaste teadmistega
  teadlastest, inseneridest
  ja
  grandihoidjatest
  , kes tegutsevad oma isiklikul vastutusel ja on sõltumatud kõrvalistest huvidest. |
| Sõltumatu teadusnõukogu liikmed nimetab ametisse komisjon pärast sõltumatut ja läbipaistvat valimismenetlust, mis on kõnealuse nõukoguga kokku lepitud ja hõlmab teadusringkondadega konsulteerimist ning aruande esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule. | Sõltumatu teadusnõukogu liikmed nimetab ametisse komisjon pärast sõltumatut ja läbipaistvat valimismenetlust, mis on kõnealuse nõukoguga kokku lepitud ja hõlmab teadusringkondadega konsulteerimist ning aruande esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| Liikmete ametiaeg on neli aastat ja seda võib ühe korra pikendada ning liikmed vahetuvad rotatsiooni alusel, millega tagatakse kõnealuse nõukogu tegevuse järjepidevus. | Liikmete ametiaeg on neli aastat ja seda võib ühe korra pikendada ning liikmed vahetuvad rotatsiooni alusel, millega tagatakse kõnealuse nõukogu tegevuse järjepidevus. |
| 2.   Sõltumatu teadusnõukogu kehtestab: | 2.   Sõltumatu teadusnõukogu kehtestab: |
| a) | ERC üldstrateegia; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 7

Artikkel 7

ERC sõltumatu teadusnõukogu

ERC sõltumatu teadusnõukogu

1.   Sõltumatu teadusnõukogu koosneb eri teadusvaldkondade kõige mainekamatest ja asjakohaste teadmistega
  eri vanuserühmadesse kuuluvatest nii nais- kui ka meesteadlastest
  ja
  -inseneridest
  , kes tegutsevad oma isiklikul vastutusel ja on sõltumatud kõrvalistest huvidest.

1.   Sõltumatu teadusnõukogu koosneb eri teadusvaldkondade kõige mainekamatest ja asjakohaste teadmistega
  teadlastest, inseneridest
  ja
  grandihoidjatest
  , kes tegutsevad oma isiklikul vastutusel ja on sõltumatud kõrvalistest huvidest.

Sõltumatu teadusnõukogu liikmed nimetab ametisse komisjon pärast sõltumatut ja läbipaistvat valimismenetlust, mis on kõnealuse nõukoguga kokku lepitud ja hõlmab teadusringkondadega konsulteerimist ning aruande esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Sõltumatu teadusnõukogu liikmed nimetab ametisse komisjon pärast sõltumatut ja läbipaistvat valimismenetlust, mis on kõnealuse nõukoguga kokku lepitud ja hõlmab teadusringkondadega konsulteerimist ning aruande esitamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Liikmete ametiaeg on neli aastat ja seda võib ühe korra pikendada ning liikmed vahetuvad rotatsiooni alusel, millega tagatakse kõnealuse nõukogu tegevuse järjepidevus.

Liikmete ametiaeg on neli aastat ja seda võib ühe korra pikendada ning liikmed vahetuvad rotatsiooni alusel, millega tagatakse kõnealuse nõukogu tegevuse järjepidevus.

2.   Sõltumatu teadusnõukogu kehtestab:

2.   Sõltumatu teadusnõukogu kehtestab:

a)

ERC üldstrateegia;

| a) | ERC üldstrateegia; |
| --- | --- |

a)

ERC üldstrateegia;

| b) | tööprogrammi ERC tegevuse elluviimiseks; |
| --- | --- |

b)

tööprogrammi ERC tegevuse elluviimiseks;

| b) | tööprogrammi ERC tegevuse elluviimiseks; |
| --- | --- |

b)

tööprogrammi ERC tegevuse elluviimiseks;

| c) | eksperdihindamise ja projektitaotluste hindamise meetodid ning korra, mille alusel määratakse kindlaks rahastatavad projektitaotlused; |
| --- | --- |

c)

eksperdihindamise ja projektitaotluste hindamise meetodid ning korra, mille alusel määratakse kindlaks rahastatavad projektitaotlused;

| c) | eksperdihindamise ja projektitaotluste hindamise meetodid ning korra, mille alusel määratakse kindlaks rahastatavad projektitaotlused; |
| --- | --- |

c)

eksperdihindamise ja projektitaotluste hindamise meetodid ning korra, mille alusel määratakse kindlaks rahastatavad projektitaotlused;

| d) | oma seisukoha küsimuste kohta, mis võivad teaduslikust seisukohast võimendada ERC saavutusi ja mõju ning tehtavate teadusuuringute kvaliteeti; |
| --- | --- |

d)

oma seisukoha küsimuste kohta, mis võivad teaduslikust seisukohast võimendada ERC saavutusi ja mõju ning tehtavate teadusuuringute kvaliteeti;

| d) | oma seisukoha küsimuste kohta, mis võivad teaduslikust seisukohast võimendada ERC saavutusi ja mõju ning tehtavate teadusuuringute kvaliteeti; |
| --- | --- |

d)

oma seisukoha küsimuste kohta, mis võivad teaduslikust seisukohast võimendada ERC saavutusi ja mõju ning tehtavate teadusuuringute kvaliteeti;

| e) | käitumisjuhendi, milles käsitletakse muu hulgas huvide konflikti ärahoidmist. |
| --- | --- |

e)

e)

käitumisjuhendi, milles käsitletakse muu hulgas huvide konflikti ärahoidmist.

käitumisjuhendi, milles käsitletakse muu hulgas huvide konflikti ärahoidmist.

Komisjon kaldub sõltumatus teadusnõukogus esimese lõigu punktide a, c, d 
  ja e
  kohaselt võetud seisukohtadest kõrvale üksnes juhul, kui ta leiab, et käesoleva otsuse sätteid ei ole järgitud. Sellisel juhul võtab komisjon vastu meetmed eriprogrammi rakendamise järjepidevuse säilitamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks, esitades punktid, milles tema seisukohad erinevad sõltumatu teadusnõukogu omadest, ning põhjendades neid erinevusi nõuetekohaselt.

ja e

Komisjon
  kehtestab käitumisjuhendi, milles käsitletakse muu hulgas huvide konflikti ärahoidmist, ning
  kaldub sõltumatus teadusnõukogus esimese lõigu punktide a, c 
  ja
  d kohaselt võetud seisukohtadest kõrvale üksnes juhul, kui ta leiab, et käesoleva otsuse sätteid ei ole järgitud. Sellisel juhul võtab komisjon vastu meetmed eriprogrammi rakendamise järjepidevuse säilitamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks, esitades punktid, milles tema seisukohad erinevad sõltumatu teadusnõukogu omadest, ning põhjendades neid erinevusi nõuetekohaselt.

kehtestab käitumisjuhendi, milles käsitletakse muu hulgas huvide konflikti ärahoidmist, ning

ja

3.   Sõltumatu teadusnõukogu tegutseb I lisa I samba jaotises 1 sätestatud volituste kohaselt.

3.   Sõltumatu teadusnõukogu tegutseb I lisa I samba jaotises 1 sätestatud volituste kohaselt.

4.   Sõltumatu teadusnõukogu tegutseb artiklis 6 sätestatud põhimõtete kohaselt ja üksnes ERC eesmärkide saavutamise nimel. Ta tegutseb usaldusväärselt ja ausalt ning teeb oma tööd tõhusalt ning võimalikult läbipaistvalt.

4.   Sõltumatu teadusnõukogu tegutseb artiklis 6 sätestatud põhimõtete kohaselt ja üksnes ERC eesmärkide saavutamise nimel. Ta tegutseb
  täiesti sõltumatult,
  usaldusväärselt ja ausalt ning teeb oma tööd tõhusalt ning võimalikult läbipaistvalt
  ja avatult, viies maksimumini ERC panuse ELi teadusuuringute ja innovatsioonipoliitika eesmärkide ning eelkõige raamprogrammi „Euroopa horisont“ eesmärkide saavutamisse
  .

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 9

Artikkel 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| Euroopa Innovatsiooninõukogu | Euroopa Innovatsiooninõukogu |
| 1.   Komisjon asutab Euroopa Innovatsiooninõukogu (EIC)
  , et rakendada III samba „Avatud innovatsioon“ meetmeid, mis seonduvad EIC-ga. Euroopa Innovatsiooninõukogu tegutsemispõhimõtted on järgmised: keskendumine läbimurdelisele ja radikaalsele innovatsioonile, autonoomiale, riskimisvõimele, tulemuslikkusele, tõhususele, läbipaistvusele ja vastutavusele. | 1.   Komisjon asutab Euroopa Innovatsiooninõukogu (EIC)
  kooskõlas määruse artikliga 7a
  . |
| | 1a.
     
  EIC integreeritakse kahte vahendisse, Pathfinder ja Accelerator, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse I lisas. EIC vahendeid hinnatakse pidevalt, et toetada innovatsiooni süsteemsel viisil. |
| | 1b.
     
  Vajaduse korral seotakse EIC eesmärgid ja meetmed programmi teiste osade ning teiste riiklike ja liidu fondidega, eelkõige EIT ja InvestEUga. |
| 2.   EIC-l on kõrgetasemeline nõuandekogu (edaspidi „EIC nõuandekogu“), mis on ette nähtud artikliga 10. | 2.   EIC-l on kõrgetasemeline nõuandekogu (edaspidi „EIC nõuandekogu“), mis on ette nähtud artikliga 10. |
| 3.   Komisjon tagab, et EIC elluviimine: | 3.   Komisjon tagab, et EIC elluviimine: |
| (a) | toimub käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud põhimõtete kohaselt ning seejuures võetakse nõuetekohaselt arvesse EIC nõuandekogu arvamust EIC üldstrateegia kohta, millele on osutatud artikli 10 lõike 1 punktis a, ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 9

Artikkel 9

Euroopa Innovatsiooninõukogu

Euroopa Innovatsiooninõukogu

1.   Komisjon asutab Euroopa Innovatsiooninõukogu (EIC)
  , et rakendada III samba „Avatud innovatsioon“ meetmeid, mis seonduvad EIC-ga. Euroopa Innovatsiooninõukogu tegutsemispõhimõtted on järgmised: keskendumine läbimurdelisele ja radikaalsele innovatsioonile, autonoomiale, riskimisvõimele, tulemuslikkusele, tõhususele, läbipaistvusele ja vastutavusele.

1.   Komisjon asutab Euroopa Innovatsiooninõukogu (EIC)
  kooskõlas määruse artikliga 7a
  .

1a.
     
  EIC integreeritakse kahte vahendisse, Pathfinder ja Accelerator, mida on kirjeldatud käesoleva otsuse I lisas. EIC vahendeid hinnatakse pidevalt, et toetada innovatsiooni süsteemsel viisil.

1b.
     
  Vajaduse korral seotakse EIC eesmärgid ja meetmed programmi teiste osade ning teiste riiklike ja liidu fondidega, eelkõige EIT ja InvestEUga.

2.   EIC-l on kõrgetasemeline nõuandekogu (edaspidi „EIC nõuandekogu“), mis on ette nähtud artikliga 10.

2.   EIC-l on kõrgetasemeline nõuandekogu (edaspidi „EIC nõuandekogu“), mis on ette nähtud artikliga 10.

3.   Komisjon tagab, et EIC elluviimine:

3.   Komisjon tagab, et EIC elluviimine:

(a)

toimub käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud põhimõtete kohaselt ning seejuures võetakse nõuetekohaselt arvesse EIC nõuandekogu arvamust EIC üldstrateegia kohta, millele on osutatud artikli 10 lõike 1 punktis a, ning

| a) | toimub käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud põhimõtete kohaselt ning seejuures võetakse nõuetekohaselt arvesse EIC nõuandekogu arvamust EIC üldstrateegia kohta, millele on osutatud artikli 10 lõike 1 punktis a, ning |
| --- | --- |

a)

toimub käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud põhimõtete kohaselt ning seejuures võetakse nõuetekohaselt arvesse EIC nõuandekogu arvamust EIC üldstrateegia kohta, millele on osutatud artikli 10 lõike 1 punktis a, ning

| (b) | ei too kaasa konkurentsimoonutusi, mis oleks vastuolus ühishuviga. |
| --- | --- |

(b)

ei too kaasa konkurentsimoonutusi, mis oleks vastuolus ühishuviga.

| b) | ei too kaasa konkurentsimoonutusi, mis oleks vastuolus ühishuviga. |
| --- | --- |

b)

ei too kaasa konkurentsimoonutusi, mis oleks vastuolus ühishuviga.

4.   EIC segarahastamise haldamiseks kasutab komisjon kaudset eelarve täitmist või sellise võimaluse puudumisel võib luua selleks eriotstarbelise rahastamisvahendi. Komisjon püüab tagada teiste avaliku sektori ja erasektori investorite osaluse. Kui see ei ole loomisetapis esialgu võimalik, struktureeritakse kõnealune eriotstarbeline rahastamisvahend liidu panuse võimendava mõju suurendamiseks selliselt, et see tõmbaks ligi teisi avaliku või erasektori investoreid.

4.   EIC segarahastamise haldamiseks kasutab komisjon kaudset eelarve täitmist või sellise võimaluse puudumisel võib luua selleks eriotstarbelise rahastamisvahendi. Komisjon püüab tagada teiste avaliku sektori ja erasektori investorite osaluse. Kui see ei ole loomisetapis esialgu võimalik, struktureeritakse kõnealune eriotstarbeline rahastamisvahend liidu panuse võimendava mõju suurendamiseks selliselt, et see tõmbaks ligi teisi avaliku või erasektori investoreid.

4a.
     
  Komisjon tagab EIC ja EIT vahelise koostöö, eelkõige selle teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu.

Muudatusettepanek 19

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 10

Artikkel 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 10 | Artikkel 10 |
| EIC nõuandekogu | EIC nõuandekogu |
| 1.   EIC nõuandekogu annab komisjonile nõu järgmistes küsimustes: | 1.   EIC nõuandekogu annab komisjonile nõu järgmistes küsimustes: |
| a) | EIC kui III samba
  „Avatud innovatsioon“
  komponendi üldstrateegia; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 10

Artikkel 10

EIC nõuandekogu

EIC nõuandekogu

1.   EIC nõuandekogu annab komisjonile nõu järgmistes küsimustes:

1.   EIC nõuandekogu annab komisjonile nõu järgmistes küsimustes:

a)

EIC kui III samba
  „Avatud innovatsioon“
  komponendi üldstrateegia;

„Avatud innovatsioon“

| a) | EIC kui III samba
  „Innovatiivne Euroopa“
  komponendi üldstrateegia; |
| --- | --- |

a)

EIC kui III samba
  „Innovatiivne Euroopa“
  komponendi üldstrateegia;

„Innovatiivne Euroopa“

| b) | EIC meetmete rakendamise tööprogramm; |
| --- | --- |

b)

EIC meetmete rakendamise tööprogramm;

| b) | EIC meetmete rakendamise tööprogramm; |
| --- | --- |

b)

EIC meetmete rakendamise tööprogramm;

| c) | projektitaotluste innovaatilisuse ja riskiprofiili hindamise kriteeriumid ning EIC rahastamisvahendiga Accelerator hõlmatud toetuste, omakapitalipõhise rahastamise ja muude rahastamisviiside asjakohane tasakaal; |
| --- | --- |

c)

projektitaotluste innovaatilisuse ja riskiprofiili hindamise kriteeriumid ning EIC rahastamisvahendiga Accelerator hõlmatud toetuste, omakapitalipõhise rahastamise ja muude rahastamisviiside asjakohane tasakaal;

Accelerator

| c) | projektitaotluste innovaatilisuse ja riskiprofiili hindamise kriteeriumid ning EIC rahastamisvahendiga Accelerator hõlmatud toetuste, omakapitalipõhise rahastamise ja muude rahastamisviiside asjakohane tasakaal; |
| --- | --- |

c)

projektitaotluste innovaatilisuse ja riskiprofiili hindamise kriteeriumid ning EIC rahastamisvahendiga Accelerator hõlmatud toetuste, omakapitalipõhise rahastamise ja muude rahastamisviiside asjakohane tasakaal;

Accelerator

| d) | strateegilise projektiportfelli kindlakstegemine; |
| --- | --- |

d)

strateegilise projektiportfelli kindlakstegemine;

| d) | strateegilise projektiportfelli kindlakstegemine; |
| --- | --- |

d)

strateegilise projektiportfelli kindlakstegemine;

| e) | programmijuhtide profiil. |
| --- | --- |

e)

programmijuhtide profiil.

| e) | programmijuhtide profiil; |
| --- | --- |

e)

programmijuhtide profiil;

| ea) | EIC meetmete süsteemne ja pidev hindamisprotsess. |
| --- | --- |

ea)

ea)

EIC meetmete süsteemne ja pidev hindamisprotsess.

EIC meetmete süsteemne ja pidev hindamisprotsess.

2.   EIC nõuandekogu võib taotluse korral esitada komisjonile soovitusi järgmistes küsimustes:

2.   EIC nõuandekogu võib taotluse korral
  ja vajaduse korral koostöös EIT juhatusega
  esitada komisjonile soovitusi järgmistes küsimustes:

| a) | kõik küsimused, mis innovatsiooni vaatenurgast võivad tugevdada ja edendada innovatsiooni ökosüsteeme kogu Euroopas, EIC saavutusi ja mõju ning novaatorlike äriühingute võimekust oma lahenduste kasutuselevõtmisel; |
| --- | --- |

a)

kõik küsimused, mis innovatsiooni vaatenurgast võivad tugevdada ja edendada innovatsiooni ökosüsteeme kogu Euroopas, EIC saavutusi ja mõju ning novaatorlike äriühingute võimekust oma lahenduste kasutuselevõtmisel;

| a) | kõik küsimused, mis innovatsiooni vaatenurgast võivad tugevdada ja edendada innovatsiooni ökosüsteeme kogu Euroopas, EIC
  komponendi eesmärkide
  saavutusi ja mõju ning novaatorlike äriühingute võimekust oma lahenduste kasutuselevõtmisel; |
| --- | --- |

a)

kõik küsimused, mis innovatsiooni vaatenurgast võivad tugevdada ja edendada innovatsiooni ökosüsteeme kogu Euroopas, EIC
  komponendi eesmärkide
  saavutusi ja mõju ning novaatorlike äriühingute võimekust oma lahenduste kasutuselevõtmisel;

komponendi eesmärkide

| b) | ettevõtjate ees seisvate võimalike regulatiivsete takistuste kindlakstegemine koostöös komisjoni asjaomaste
  talitustega
  , eelkõige nende ettevõtjate puhul, kes saavad toetust EIC kaudu; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjate ees seisvate võimalike regulatiivsete takistuste kindlakstegemine koostöös komisjoni asjaomaste
  talitustega
  , eelkõige nende ettevõtjate puhul, kes saavad toetust EIC kaudu;

talitustega

| b) | ettevõtjate ees seisvate võimalike regulatiivsete takistuste kindlakstegemine koostöös komisjoni asjaomaste
  talituste ja EITga
  , eelkõige nende ettevõtjate puhul, kes saavad toetust EIC kaudu; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjate ees seisvate võimalike regulatiivsete takistuste kindlakstegemine koostöös komisjoni asjaomaste
  talituste ja EITga
  , eelkõige nende ettevõtjate puhul, kes saavad toetust EIC kaudu;

talituste ja EITga

| c) | EIC portfellis tuvastatavad kujunemisjärgus tehnoloogilised suundumused, mis võimaldavad kavandada eriprogrammi muude osade programmitööd; |
| --- | --- |

c)

EIC portfellis tuvastatavad kujunemisjärgus tehnoloogilised suundumused, mis võimaldavad kavandada eriprogrammi muude osade programmitööd;

| c) | EIC portfellis tuvastatavad kujunemisjärgus tehnoloogilised suundumused, mis võimaldavad kavandada eriprogrammi muude osade programmitööd; |
| --- | --- |

c)

EIC portfellis tuvastatavad kujunemisjärgus tehnoloogilised suundumused, mis võimaldavad kavandada eriprogrammi muude osade programmitööd;

| d) | selliste konkreetsete küsimuste kindlakstegemine, mille puhul on vaja EIC nõuandekogu nõu. |
| --- | --- |

d)

selliste konkreetsete küsimuste kindlakstegemine, mille puhul on vaja EIC nõuandekogu nõu.

| d) | selliste konkreetsete küsimuste kindlakstegemine, mille puhul on vaja EIC nõuandekogu nõu. |
| --- | --- |

d)

selliste konkreetsete küsimuste kindlakstegemine, mille puhul on vaja EIC nõuandekogu nõu.

EIC nõuandekogu tegutseb EIC eesmärkide saavutamise huvides. Ta tegutseb usaldusväärselt ja ausalt ning teeb oma tööd tõhusalt ning läbipaistvalt.

EIC nõuandekogu tegutseb EIC eesmärkide saavutamise huvides
  , võttes arvesse ELi tööstusstrateegiat, selle konkurentsivõimet ja üleilmseid probleeme
  . Ta tegutseb usaldusväärselt ja ausalt ning teeb oma tööd tõhusalt ning läbipaistvalt
  ja avatult, vältides siseturul konkurentsi moonutamist
  .

, võttes arvesse ELi tööstusstrateegiat, selle konkurentsivõimet ja üleilmseid probleeme

ja avatult, vältides siseturul konkurentsi moonutamist

EIC nõuandekogu tegutseb I lisa III samba jaotises 1 sätestatud volituste alusel.

EIC nõuandekogu tegutseb I lisa III samba jaotises 1 sätestatud volituste alusel.

3.   EIC nõuandekogu koosneb 15–20 kõrgetasemelisest isikust, kes on kutsutud Euroopa innovatsiooni ökosüsteemi eri osadest
  ja
  kelle hulgas on ettevõtjaid,
  äriühingute juhte
  , investoreid
  ja
  teadlasi. Nõuandekogu aitab kaasa teavitustegevusele ning selle liikmed püüavad tugevdada EIC kaubamärgi mainet.

3.   EIC nõuandekogu koosneb 15–20
  sõltumatust
  kõrgetasemelisest isikust, kes on kutsutud Euroopa
  teadusuuringute ja
  innovatsiooni ökosüsteemi eri osadest
  ning
  kelle hulgas on ettevõtjaid
  igast suurusest äriühingutest
  ,
  ökonomiste,
  investoreid, teadlasi
  ja innovatsioonipoliitikaga tegelevaid teaduseksperte
  . Nõuandekogu aitab kaasa teavitustegevusele ning selle liikmed püüavad tugevdada EIC kaubamärgi mainet.

EIC nõuandekogu liikmed määrab ametisse komisjon pärast avalikku kandidaatide ülesseadmist või osalemiskutse esitamist või mõlemat, olenevalt sellest, mida komisjon peab kõige asjakohasemaks, ning seejuures võetakse arvesse vajadust tagada tasakaal eksperditeadmiste, soo, vanuse ja geograafilise jaotumise osas.

EIC nõuandekogu liikmed määrab ametisse komisjon pärast avalikku kandidaatide ülesseadmist või osalemiskutse esitamist või mõlemat, olenevalt sellest, mida komisjon peab kõige asjakohasemaks, ning seejuures võetakse arvesse vajadust tagada tasakaal eksperditeadmiste, soo, vanuse ja geograafilise jaotumise osas.

Liikmete ametiaeg on
  kaks
  aastat, seda saab pikendada
  kaks korda
  ja liikmete ametissenimetamine toimub jooksvalt (
  liikmeid nimetatakse
  iga kahe aasta järel).

kaks

kaks korda

liikmeid nimetatakse

Liikmete ametiaeg on
  kolm
  aastat, seda saab pikendada
  ühe korra
  ja liikmete ametissenimetamine toimub jooksvalt (
  pooled liikmed vahetuvad
  iga kahe aasta järel).

kolm

ühe korra

pooled liikmed vahetuvad

4.   EIC nõuandekogul on president, kelle nimetab komisjon pärast läbipaistvat värbamismenetlust. President on
  innovatsioonivaldkonnaga seotud
  kõrgetasemeline
  avaliku elu
  tegelane.

4.   EIC nõuandekogul on president, kelle nimetab komisjon pärast läbipaistvat värbamismenetlust. President on kõrgetasemeline tegelane
  , kellel on tõendatud eksperditeadmised teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas
  .

President nimetatakse ametisse
  neljaks
  aastaks ning tema ametiaega saab ühe korra pikendada.

neljaks

President nimetatakse ametisse
  kolmeks
  aastaks ning tema ametiaega saab ühe korra pikendada.

kolmeks

President juhib EIC nõuandekogu, valmistab ette selle koosolekuid, määrab liikmetele ülesandeid ning võib luua sihipäraseid alamrühmi, eelkõige kujunemisjärgus tehnoloogiliste suundumuste kindlakstegemiseks EIC portfellis. President propageerib EIC tegevust, tegutseb kontaktisikuna komisjoni ja EIC vahel ning esindab EICd
  innovatsioonivaldkonnas
  . Komisjon
  võib
  ette
  näha
  presidendile tema kohustuste täitmisel haldusabi osutamise.

innovatsioonivaldkonnas

võib

näha

President juhib EIC nõuandekogu, valmistab ette selle koosolekuid, määrab liikmetele ülesandeid ning võib luua sihipäraseid alamrühmi, eelkõige kujunemisjärgus tehnoloogiliste suundumuste kindlakstegemiseks EIC portfellis. President propageerib EIC tegevust
  ning selle rolli programmi ja liidu teadusuuringute ja innovatsiooni eesmärkide saavutamisel
  , tegutseb kontaktisikuna komisjoni ja EIC vahel ning esindab EICd
  teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas
  . Komisjon
  näeb
  ette presidendile tema kohustuste täitmisel haldusabi osutamise.

ning selle rolli programmi ja liidu teadusuuringute ja innovatsiooni eesmärkide saavutamisel

teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas

näeb

5.   Komisjon kehtestab käitumisjuhendi, milles käsitletakse muu hulgas huvide konflikti ärahoidmist. EIC nõuandekogu
  liikmetel tuleb
  ametisse astudes
  nõustuda
  käitumisjuhendiga.

5.   Komisjon kehtestab käitumisjuhendi, milles käsitletakse muu hulgas huvide konflikti ärahoidmist. EIC nõuandekogu
  liikmed peavad
  ametisse astudes käitumisjuhendiga
  nõustuma
  .

Muudatusettepanek 20

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 11

Artikkel 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 11 | Artikkel 11 |
| Tööprogrammid | Strateegiline planeerimine ja
  tööprogrammid |
| | -1.
     
  Eriprogrammi rakendamine toimub konkreetsete teadusuuringute ja innovatsiooni kavade alusel, mis määratakse iga kahe aasta järel kindlaks delegeeritud õigusaktiga vastavalt määruse artiklile 6 ning teadus- ja innovatsioonitegevuse läbipaistva, kaasava ja strateegilise mitmeaastase planeerimise protsessi alusel, eelkõige samba „Üleilmsed probleemid ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime“ puhul. Kohustuslikud mitut sidusrühma hõlmavad konsultatsioonid, mida peetakse riikide ametiasutuste, Euroopa Parlamendi ning teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni sidusrühmade esindajatega, sh kodanikuühiskonnaga, ning milles käsitletakse prioriteete ja sobivaid meetmeliike ning rakendamisvorme, sh missioonide ja Euroopa partnerluste puhul, tagavad vajalikud valdkondadevahelised ja sektoriülesed perspektiivid ning kooskõla teiste asjaomaste olemasolevate algatustega liidu, riiklikul ja piirkondlikul tasandil. See aitab võimendada era- ja avaliku sektori lisarahastust ning tugevdada seeläbi Euroopa teadusruumi, nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse I lisas. |
| 1.   
  Programmi
  rakendatakse finantsmääruse artiklis 110 osutatud tööprogrammide kaudu.
  Tööprogrammid valmistatakse ette I lisas kirjeldatud strateegilise planeerimise protsessi tulemusel. | 1.   
  Teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise kava kohaselt
  rakendatakse
  programmi
  finantsmääruse artiklis 110 osutatud tööprogrammide kaudu. |
| Tööprogrammides kehtestatakse vajaduse korral segarahastamistoimingute jaoks reserveeritud üldsumma. | Tööprogrammides kehtestatakse vajaduse korral segarahastamistoimingute jaoks reserveeritud üldsumma. |
| 2.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eraldi tööprogrammid, et rakendada käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 1 sätestatud järgmiste komponentide raames võetavaid meetmeid: | 2.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eraldi tööprogrammid, et rakendada käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 1 sätestatud järgmiste komponentide raames võetavaid meetmeid: |
| a) | ERC – tööprogrammi kehtestab sõltumatu teadusnõukogu artikli 7 lõike 2 punkti b kohaselt ja kooskõlas artikli 12 lõikes 3 osutatud nõuandemenetlusega. Euroopa Komisjon kaldub sõltumatu teadusnõukogu loodud tööprogrammist kõrvale üksnes juhul, kui ta leiab, et see ei vasta käesoleva otsuse sätetele. Sellisel juhul võtab komisjon tööprogrammi vastu rakendusaktiga artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Komisjon põhjendab kõnealust meedet nõuetekohaselt; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 11

Artikkel 11

Tööprogrammid

Strateegiline planeerimine ja
  tööprogrammid

Strateegiline planeerimine ja

-1.
     
  Eriprogrammi rakendamine toimub konkreetsete teadusuuringute ja innovatsiooni kavade alusel, mis määratakse iga kahe aasta järel kindlaks delegeeritud õigusaktiga vastavalt määruse artiklile 6 ning teadus- ja innovatsioonitegevuse läbipaistva, kaasava ja strateegilise mitmeaastase planeerimise protsessi alusel, eelkõige samba „Üleilmsed probleemid ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime“ puhul. Kohustuslikud mitut sidusrühma hõlmavad konsultatsioonid, mida peetakse riikide ametiasutuste, Euroopa Parlamendi ning teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni sidusrühmade esindajatega, sh kodanikuühiskonnaga, ning milles käsitletakse prioriteete ja sobivaid meetmeliike ning rakendamisvorme, sh missioonide ja Euroopa partnerluste puhul, tagavad vajalikud valdkondadevahelised ja sektoriülesed perspektiivid ning kooskõla teiste asjaomaste olemasolevate algatustega liidu, riiklikul ja piirkondlikul tasandil. See aitab võimendada era- ja avaliku sektori lisarahastust ning tugevdada seeläbi Euroopa teadusruumi, nagu on kirjeldatud käesoleva otsuse I lisas.

1.   
  Programmi
  rakendatakse finantsmääruse artiklis 110 osutatud tööprogrammide kaudu.
  Tööprogrammid valmistatakse ette I lisas kirjeldatud strateegilise planeerimise protsessi tulemusel.

1.   
  Teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise kava kohaselt
  rakendatakse
  programmi
  finantsmääruse artiklis 110 osutatud tööprogrammide kaudu.

Tööprogrammides kehtestatakse vajaduse korral segarahastamistoimingute jaoks reserveeritud üldsumma.

Tööprogrammides kehtestatakse vajaduse korral segarahastamistoimingute jaoks reserveeritud üldsumma.

2.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eraldi tööprogrammid, et rakendada käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 1 sätestatud järgmiste komponentide raames võetavaid meetmeid:

2.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu eraldi tööprogrammid, et rakendada käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 1 sätestatud järgmiste komponentide raames võetavaid meetmeid:

a)

ERC – tööprogrammi kehtestab sõltumatu teadusnõukogu artikli 7 lõike 2 punkti b kohaselt ja kooskõlas artikli 12 lõikes 3 osutatud nõuandemenetlusega. Euroopa Komisjon kaldub sõltumatu teadusnõukogu loodud tööprogrammist kõrvale üksnes juhul, kui ta leiab, et see ei vasta käesoleva otsuse sätetele. Sellisel juhul võtab komisjon tööprogrammi vastu rakendusaktiga artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Komisjon põhjendab kõnealust meedet nõuetekohaselt;

| a) | ERC – tööprogrammi kehtestab sõltumatu teadusnõukogu artikli 7 lõike 2 punkti b kohaselt ja kooskõlas artikli 12 lõikes 3 osutatud nõuandemenetlusega. Euroopa Komisjon kaldub sõltumatu teadusnõukogu loodud tööprogrammist kõrvale üksnes juhul, kui ta leiab, et see ei vasta käesoleva otsuse sätetele. Sellisel juhul võtab komisjon tööprogrammi vastu rakendusaktiga artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Komisjon põhjendab kõnealust meedet nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

a)

ERC – tööprogrammi kehtestab sõltumatu teadusnõukogu artikli 7 lõike 2 punkti b kohaselt ja kooskõlas artikli 12 lõikes 3 osutatud nõuandemenetlusega. Euroopa Komisjon kaldub sõltumatu teadusnõukogu loodud tööprogrammist kõrvale üksnes juhul, kui ta leiab, et see ei vasta käesoleva otsuse sätetele. Sellisel juhul võtab komisjon tööprogrammi vastu rakendusaktiga artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrollimenetluse kohaselt. Komisjon põhjendab kõnealust meedet nõuetekohaselt;

| b) | kooskõlas artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega kõik samba „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ teemavaldkonnad, Marie Skłodowska-Curie nimelised meetmed, tipptasemel
  teadmiste jagamine ning
  Euroopa teadus- ja innovatsioonisüsteemi ümberkujundamine ja tõhustamine; |
| --- | --- |

b)

kooskõlas artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega kõik samba „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ teemavaldkonnad, Marie Skłodowska-Curie nimelised meetmed, tipptasemel
  teadmiste jagamine ning
  Euroopa teadus- ja innovatsioonisüsteemi ümberkujundamine ja tõhustamine;

teadmiste jagamine ning

| b) | kooskõlas artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega kõik samba „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“ teemavaldkonnad, Marie Skłodowska-Curie nimelised meetmed,
  teadustaristu, toetus Euroopa innovatsiooni ökosüsteemidele,
  tipptasemel
  pädevuste levitamine ja osaluse laiendamine,
  Euroopa teadus- ja innovatsioonisüsteemi ümberkujundamine ja tõhustamine; |
| --- | --- |

b)

kooskõlas artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega kõik samba „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“ teemavaldkonnad, Marie Skłodowska-Curie nimelised meetmed,
  teadustaristu, toetus Euroopa innovatsiooni ökosüsteemidele,
  tipptasemel
  pädevuste levitamine ja osaluse laiendamine,
  Euroopa teadus- ja innovatsioonisüsteemi ümberkujundamine ja tõhustamine;

Euroopa

teadustaristu, toetus Euroopa innovatsiooni ökosüsteemidele,

pädevuste levitamine ja osaluse laiendamine,

| c) | EIC – tööprogramm koostatakse kooskõlas artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega vastavalt artikli 10 lõike 1 punkti b kohastele EIC nõuandekogu nõuannetele; |
| --- | --- |

c)

EIC – tööprogramm koostatakse kooskõlas artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega vastavalt artikli 10 lõike 1 punkti b kohastele EIC nõuandekogu nõuannetele;

| c) | EIC – tööprogramm koostatakse kooskõlas artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega vastavalt artikli 10 lõike 1 punkti b kohastele EIC nõuandekogu nõuannetele; |
| --- | --- |

c)

EIC – tööprogramm koostatakse kooskõlas artikli 12 lõikes 4 osutatud kontrollimenetlusega vastavalt artikli 10 lõike 1 punkti b kohastele EIC nõuandekogu nõuannetele;

| d) | JRC – mitmeaastases tööprogrammis võetakse arvesse otsuses 96/282/Euratom osutatud JRC juhatajate nõukogu arvamust. |
| --- | --- |

d)

JRC – mitmeaastases tööprogrammis võetakse arvesse otsuses 96/282/Euratom osutatud JRC juhatajate nõukogu arvamust.

| d) | JRC – mitmeaastases tööprogrammis võetakse arvesse otsuses 96/282/Euratom osutatud JRC juhatajate nõukogu arvamust. |
| --- | --- |

d)

JRC – mitmeaastases tööprogrammis võetakse arvesse otsuses 96/282/Euratom osutatud JRC juhatajate nõukogu arvamust.

3.   Lisaks finantsmääruse artikli 110 nõudele vastavusele peavad lõikes 2 viidatud tööprogrammid vastavalt vajadusele sisaldama järgmist:

3.   Lisaks finantsmääruse artikli 110 nõudele vastavusele peavad lõikes 2 viidatud tööprogrammid vastavalt vajadusele sisaldama järgmist:

| a) | teave iga meetme
  ja
  missiooni jaoks eraldatava summa kohta ning
  orienteeriv rakendamise ajakava
  ; |
| --- | --- |

a)

teave iga meetme
  ja
  missiooni jaoks eraldatava summa kohta ning
  orienteeriv rakendamise ajakava
  ;

ja

orienteeriv rakendamise ajakava

| a) | teave iga meetme, missiooni
  ja Euroopa partnerluse
  jaoks eraldatava summa kohta ning
  selle kohta, kui suure osa moodustab see programmi eelarvest
  ; |
| --- | --- |

a)

teave iga meetme, missiooni
  ja Euroopa partnerluse
  jaoks eraldatava summa kohta ning
  selle kohta, kui suure osa moodustab see programmi eelarvest
  ;

ja Euroopa partnerluse

selle kohta, kui suure osa moodustab see programmi eelarvest

| b) | toetuste puhul prioriteedid, valiku tegemise ja toetuse määramise kriteeriumid, toetuse määramise eri kriteeriumide suhteline kaal ning kõikide rahastamiskõlblike kulude rahastamise maksimummäär; |
| --- | --- |

b)

toetuste puhul prioriteedid, valiku tegemise ja toetuse määramise kriteeriumid, toetuse määramise eri kriteeriumide suhteline kaal ning kõikide rahastamiskõlblike kulude rahastamise maksimummäär;

| b) | toetuste puhul prioriteedid, valiku tegemise ja toetuse määramise kriteeriumid, toetuse määramise eri kriteeriumide suhteline kaal ning kõikide rahastamiskõlblike kulude rahastamise maksimummäär; |
| --- | --- |

b)

toetuste puhul prioriteedid, valiku tegemise ja toetuse määramise kriteeriumid, toetuse määramise eri kriteeriumide suhteline kaal ning kõikide rahastamiskõlblike kulude rahastamise maksimummäär;

| c) | FP/RfP määruse artiklite 41–43 kohaselt segarahastamiseks eraldatud summa; |
| --- | --- |

c)

FP/RfP määruse artiklite 41–43 kohaselt segarahastamiseks eraldatud summa;

FP/RfP

| c) | FP/RfP määruse artiklite 41–43 kohaselt segarahastamiseks eraldatud summa; |
| --- | --- |

c)

FP/RfP määruse artiklite 41–43 kohaselt segarahastamiseks eraldatud summa;

FP/RfP

| d) | toetusesaajate kõik lisakohustused vastavalt FP/RfP määruse artiklitele 35 ja 37. |
| --- | --- |

d)

toetusesaajate kõik lisakohustused vastavalt FP/RfP määruse artiklitele 35 ja 37.

FP/RfP

| d) | toetusesaajate kõik lisakohustused vastavalt FP/RfP määruse artiklitele 35 ja 37. |
| --- | --- |

d)

toetusesaajate kõik lisakohustused vastavalt FP/RfP määruse artiklitele 35 ja 37.

FP/RfP

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 12 a (uus)

Artikkel 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 12 a |
| | Tervishoiu juhtnõukogu |
| | 1.
     
  Komisjon moodustab teemavaldkonnaga „Tervis“ seotud II samba „Üleilmsed probleemid ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime“ meetmete rakendamiseks tervishoiu juhtnõukogu. |
| | 2.
     
  Tervishoiu juhtnõukogu koosneb 15–20 kõrgetasemelisest üksikisikust, kes esindavad eri valdkondi ja tegevusi, sh teadusuuringud, innovatsioon, rahvatervis ja heaolu. |
| | 3.
     
  Tervishoiu juhtnõukogus keskendutakse järgmistele põhimõtetele: ELi ja riiklike tervishoiuprogrammide ning teemavaldkonna „Tervis“ ja raamprogrammi „Euroopa horisont“ muude osade, sealhulgas missioonide ja partnerluste tegevuse kooskõlastamine ja koostoime loomine. Juhtnõukogu edendab patsientide ja ühiskonna kaasamist, esitades teaduslikke nõuandeid ja soovitusi. Meetmed peaksid edendama väärtusele orienteeritud tervishoiualaseid teadusuuringuid ja paremaid tervishoiulahendusi ning vähendama tervisealast ebavõrdsust. |
| | 4.
     
  Tervishoiu juhtnõukogu panustab järgmisse: |
| | a) | teemavaldkonna „Tervis“ strateegia; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 12 a

Artikkel 12 a

Tervishoiu juhtnõukogu

Tervishoiu juhtnõukogu

1.
     
  Komisjon moodustab teemavaldkonnaga „Tervis“ seotud II samba „Üleilmsed probleemid ja Euroopa tööstuse konkurentsivõime“ meetmete rakendamiseks tervishoiu juhtnõukogu.

2.
     
  Tervishoiu juhtnõukogu koosneb 15–20 kõrgetasemelisest üksikisikust, kes esindavad eri valdkondi ja tegevusi, sh teadusuuringud, innovatsioon, rahvatervis ja heaolu.

3.
     
  Tervishoiu juhtnõukogus keskendutakse järgmistele põhimõtetele: ELi ja riiklike tervishoiuprogrammide ning teemavaldkonna „Tervis“ ja raamprogrammi „Euroopa horisont“ muude osade, sealhulgas missioonide ja partnerluste tegevuse kooskõlastamine ja koostoime loomine. Juhtnõukogu edendab patsientide ja ühiskonna kaasamist, esitades teaduslikke nõuandeid ja soovitusi. Meetmed peaksid edendama väärtusele orienteeritud tervishoiualaseid teadusuuringuid ja paremaid tervishoiulahendusi ning vähendama tervisealast ebavõrdsust.

4.
     
  Tervishoiu juhtnõukogu panustab järgmisse:

a)

a)

teemavaldkonna „Tervis“ strateegia;

teemavaldkonna „Tervis“ strateegia;

| b) | tervishoiuprogrammide, asjaomaste sammaste, näiteks Euroopa innovatsiooninõukogu (EIC) ja Euroopa Teadusnõukogu (ERC) vahelise, aga ka strateegiliste partnerluste ja ELi struktuurifondide sisese koordineerimise ja koostöö juhtimise kava. Kavaga tagatakse tervishoiualastele teadusuuringutele suunatud olemasolevate finantsmehhanismide suurem nähtavus ja koordineerimine, juhitakse koordineerimist ja koostööd ning töötatakse välja teemavaldkonnaga „Tervis“ seotud tööprogrammid ja missioonid; |
| --- | --- |

b)

b)

tervishoiuprogrammide, asjaomaste sammaste, näiteks Euroopa innovatsiooninõukogu (EIC) ja Euroopa Teadusnõukogu (ERC) vahelise, aga ka strateegiliste partnerluste ja ELi struktuurifondide sisese koordineerimise ja koostöö juhtimise kava. Kavaga tagatakse tervishoiualastele teadusuuringutele suunatud olemasolevate finantsmehhanismide suurem nähtavus ja koordineerimine, juhitakse koordineerimist ja koostööd ning töötatakse välja teemavaldkonnaga „Tervis“ seotud tööprogrammid ja missioonid;

tervishoiuprogrammide, asjaomaste sammaste, näiteks Euroopa innovatsiooninõukogu (EIC) ja Euroopa Teadusnõukogu (ERC) vahelise, aga ka strateegiliste partnerluste ja ELi struktuurifondide sisese koordineerimise ja koostöö juhtimise kava. Kavaga tagatakse tervishoiualastele teadusuuringutele suunatud olemasolevate finantsmehhanismide suurem nähtavus ja koordineerimine, juhitakse koordineerimist ja koostööd ning töötatakse välja teemavaldkonnaga „Tervis“ seotud tööprogrammid ja missioonid;

| c) | tervishoiuvaldkonna missioonide kavandamise, valimise ja rakendamise meetodid ja kord; |
| --- | --- |

c)

c)

tervishoiuvaldkonna missioonide kavandamise, valimise ja rakendamise meetodid ja kord;

tervishoiuvaldkonna missioonide kavandamise, valimise ja rakendamise meetodid ja kord;

| d) | kodanike alt ülespoole suunatud otsuste tegemise protsessis osalemise ja nende sellesse protsessi kaasamise tagamine; |
| --- | --- |

d)

d)

kodanike alt ülespoole suunatud otsuste tegemise protsessis osalemise ja nende sellesse protsessi kaasamise tagamine;

kodanike alt ülespoole suunatud otsuste tegemise protsessis osalemise ja nende sellesse protsessi kaasamise tagamine;

| e) | pikaajalisi projekte ja ambitsioonikaid missioone võimaldava rahastamisstrateegiate ja -mehhanismide kestlikkuse edendamine; |
| --- | --- |

e)

e)

pikaajalisi projekte ja ambitsioonikaid missioone võimaldava rahastamisstrateegiate ja -mehhanismide kestlikkuse edendamine;

pikaajalisi projekte ja ambitsioonikaid missioone võimaldava rahastamisstrateegiate ja -mehhanismide kestlikkuse edendamine;

| f) | niisuguse tulemusliku riikidevahelise koostöö tagamine teadusuuringute valdkonnas, mis realiseerib maksimaalselt Euroopa tasandi potentsiaali ja väljendub tervishoiusüsteemides kasutatavates tulemustes; |
| --- | --- |

f)

f)

niisuguse tulemusliku riikidevahelise koostöö tagamine teadusuuringute valdkonnas, mis realiseerib maksimaalselt Euroopa tasandi potentsiaali ja väljendub tervishoiusüsteemides kasutatavates tulemustes;

niisuguse tulemusliku riikidevahelise koostöö tagamine teadusuuringute valdkonnas, mis realiseerib maksimaalselt Euroopa tasandi potentsiaali ja väljendub tervishoiusüsteemides kasutatavates tulemustes;

| g) | valdkondadevaheliste teadusuuringute kasutamise suurendamine haiguste valdkonnas, kus on olemas ühisosa, ning selle abil dubleerimise ja eraldiseisvate teadusuuringute vähendamine; |
| --- | --- |

g)

g)

valdkondadevaheliste teadusuuringute kasutamise suurendamine haiguste valdkonnas, kus on olemas ühisosa, ning selle abil dubleerimise ja eraldiseisvate teadusuuringute vähendamine;

valdkondadevaheliste teadusuuringute kasutamise suurendamine haiguste valdkonnas, kus on olemas ühisosa, ning selle abil dubleerimise ja eraldiseisvate teadusuuringute vähendamine;

| h) | raamprogrammi „Euroopa Horisont“ nähtavuse ja ELi kodanikele avalduva kasu suurendamine, ELi juhtorganites teadus- ja uurimistegevuse vastutusvaldkonna killustatuse vähendamine, olemasolevate rahastamismehhanismide lihtsustamine. |
| --- | --- |

h)

h)

raamprogrammi „Euroopa Horisont“ nähtavuse ja ELi kodanikele avalduva kasu suurendamine, ELi juhtorganites teadus- ja uurimistegevuse vastutusvaldkonna killustatuse vähendamine, olemasolevate rahastamismehhanismide lihtsustamine.

raamprogrammi „Euroopa Horisont“ nähtavuse ja ELi kodanikele avalduva kasu suurendamine, ELi juhtorganites teadus- ja uurimistegevuse vastutusvaldkonna killustatuse vähendamine, olemasolevate rahastamismehhanismide lihtsustamine.

5.
     
  Tervishoiu juhtnõukogu töötab välja põhjaliku teadusuuringute strateegia ja juhib tervise teemavaldkonna tööprogrammide ja missioonide kavandamist, tehes seda asjaomase missiooninõukogu tegevuse täiendusena.

6.
     
  Tervishoiu juhtnõukogu on sõltumatu teaduspõhine sidusrühmade rühm, mis koosneb biomeditsiini teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna tegevuses osalejatest ning teiste asjakohaste teadus- ja tööstussektorite tegevuses osalejatest ning mille töös osalevad mõjusalt ka patsientide esindajad ja kodanikud.

7.
     
  Tervishoiu juhtnõukogu liikmed määrab ametisse komisjon pärast avalikku kandidaatide ülesseadmist või osalemiskutse esitamist või mõlemat, olenevalt sellest, mis on kõige asjakohasem, ning seejuures võetakse arvesse vajadust tagada tasakaal eksperditeadmiste, soo, vanuse ja geograafilise jaotumise osas. Liikmete ametiaeg on kaks aastat, seda saab pikendada kaks korda ja liikmete ametissenimetamine toimub jooksvalt (liikmeid nimetatakse iga kahe aasta järel).

8.
     
  Tervishoiu juhtnõukogul on esimees, kelle määrab ametisse komisjon läbipaistva värbamismenetluse alusel. President on tervishoiualaste teadusuuringute valdkonnaga seotud kõrgetasemeline avaliku elu tegelane.

9.
     
  Juhtnõukogu tegevus ja tulemused vaadatakse läbi ja neist antakse aru programmi vahehindamisel, milles esitatakse meetmed, mis on vajalikud läbivaatamise tulemuste põhjal rühma tegevuse pikendamiseks, kohandamiseks või lõpetamiseks.

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – Programmiga seotud tegevus

I lisa – Programmiga seotud tegevus

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| PROGRAMMIGA SEOTUD TEGEVUS | PROGRAMMIGA SEOTUD TEGEVUS |
| Programmi rakendamisel kohaldatakse järgmist. | Programmi rakendamisel kohaldatakse järgmist. |
| Strateegiline planeerimine | Strateegiline planeerimine |
| Raamprogrammi „Euroopa horisont“
  programmitasandi eesmärkide rakendamine lõimitud viisil tagatakse mitmeaastast perioodi hõlmava
  strateegilise
  planeerimisega
  .
  Sellise
  planeerimise kaudu saab keskenduda programmi
  üldmõjule
  ja selle eri sammaste omavahelisele sidususele, samuti koostoimele teiste ELi programmidega ning sellele, kuidas programmiga toetatakse ELi muid poliitikameetmeid
  ja kuidas need omakorda programmi toetavad
  . | Raamprogrammi „Euroopa horisont“
  rakendamist juhitakse programmi raames rahastatava teadus- ja innovatsioonitegevuse kaasava ja läbipaistva
  strateegilise
  planeerimise protsessi kaudu
  .
  Strateegilise
  planeerimise
  protsessi tulemuseks on raamprogrammi „Euroopa horisont“ programmieesmärkide rakendamine rahastamisprioriteetide kindlaksmääramise abil. Selle
  kaudu saab keskenduda programmi
  mõjule
  ja selle eri sammaste omavahelisele sidususele, samuti koostoimele teiste ELi programmidega ning sellele, kuidas programmiga toetatakse ELi muid poliitikameetmeid. |
| | Strateegilise planeerimise protsess ning delegeeritud õigusaktiga teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise kava vastuvõtmine suurendavad programmi eest vastutuse võtmist ja selle eesmärgi paremat mõistmist laiema üldsuse seas ning võimaldavad kaasseadusandjatel, sidusrühmadel ja liikmesriikidel olla kavandavatest algatustest täielikult teadlikud. Strateegilise planeerimise protsessiga aidatakse töötada välja ja rakendada programmiga hõlmatud asjaomaste valdkondade poliitikat nii liidu tasandil kui ka liikmesriikide poliitika täiendamise kaudu ning samal ajal tagatakse, et raamprogramm „Euroopa horisont“ kajastab ja toetab piisavate vahenditega peamisi Euroopa poliitilisi eesmärke. See võimaldab lihtsustada rahastamismaastikku, vältida rahastamisvõimaluste dubleerimist ja kattumist, võimendades samal ajal era- ja avaliku sektori lisarahastust ning edendada teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste kiiremat levitamist ja kasutuselevõttu. |
| | Teadusuuringuid ja innovatsiooni käsitleva valdkonna-, sektori- ja poliitikasuunaülese süsteemse lähenemisviisiga tagatakse, et ühiskondlikele ja majanduslikele probleemidele on võimalik lahendusi otsida, saadakse uusi teadmisi ja võimaluse korral tekivad uued konkurentsivõimelised ja kestlikud ettevõtted ja tööstusharud ning sotsiaalsed ja tehnoloogilised uuendused, edendatakse konkurentsi, soodustatakse erainvesteeringute tegemist ja säilitatakse võrdsed tingimused siseturul. |
| Strateegilise
  planeerimisega
  soodustatakse kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ulatuslikku kaasamist
  kõikidesse
  teadus- ja
  innovatsioonitegevuse etappidesse
  , ühist teadmiste loomist ja soolise võrdõiguslikkuse tõhusat edendamist – sealhulgas sooküsimuse sidumist teadus- ja
  innovatsioonitegevuse sisuga
   – ning
  tagatakse
  kõrgeimate usaldusväärsuse ja eetikastandardite
  järgimine ja propageeritakse sellistest standarditest kinnipidamist
  . | Strateegilise
  planeerimise protsessiga
  soodustatakse kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ulatuslikku kaasamist teadus- ja
  innovatsioonitegevusse
  , ühist teadmiste loomist ja soolise võrdõiguslikkuse tõhusat edendamist – sealhulgas sooküsimuse sidumist teadus- ja
  innovatsioonitegevusega
   – ning
  edendatakse
  kõrgeimate usaldusväärsuse ja eetikastandardite
  järgimist
  . |
| See hõlmab ulatuslikku konsulteerimist ja teabevahetust
  liikmesriikide
  ja vajaduse korral
  Euroopa
  Parlamendiga ning samuti
  sidusrühmadega,
  et leppida kokku
  samba „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“
  prioriteetide
  , sealhulgas
  missioonide suhtes ning kasutatavate meetmeliikide
  , eelkõige Euroopa
  partnerluste suhtes
  . | Nende eesmärkide täitmiseks käivitab komisjon
  liikmesriikide, Euroopa
  Parlamendi ja mitmesuguste
  sidusrühmadega
  , sealhulgas teadusringkonna, teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide
  ,
  tööstuse ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega peetava avaliku konsultatsiooni etapi. Konsulteerimine hõlmab
  samba „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“
  strateegilisi prioriteete
  , sealhulgas
  missioone, ning sobivaid vahendite liike
  , eelkõige Euroopa
  partnerlusi. Konsultatsiooni tulemused avaldatakse selleks ette nähtud veebisaidil, kus esitatakse ka strateegilise planeerimise kindlaksmääramise protsessi ja sisu üksikasjad. |
| | Euroopa partnerlustega seoses kirjeldatakse teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilises kavas üldsõnaliselt Euroopa partnerluste loomist, ühendamist ja järkjärgulist lõpetamist ning põhjendatakse seda. Kaaluda tuleks läbivaatamisel positiivse hinnangu saanud ühiste tehnoloogiaalgatuste ja lepinguliste avaliku ja erasektori partnerluste jätkamist ka pärast 2020. aastat, sest need pakuvad lisaväärtust sotsiaalse ja majandusliku mõju avaldamisel ja erainvesteeringute võimendamisel ning aitavad soodustada rahastamisvahendite vahelist koostoimet. |
| | Tegutsevad ja võimalikud uued teadmis- ja innovaatikakogukonnad määratakse kooskõlas teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise kavaga kindlaks seadusandlikus ettepanekus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus EIT strateegilise innovatsioonikava kohta. Sellest hoolimata tuleks mis tahes uute teadmis- ja innovaatikakogukondade loomist piisavalt rahastada, võimaldades olemasolevatel teadmis- ja innovaatikakogukondadel arendada välja ökosüsteeme, luua partnerlusi ning oma ambitsioonikaid eesmärke tõhusalt järgida ja ellu viia. |
| | Programmi „Horisont 2020“ raames toetatavaid tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste juhtalgatusi toetatakse jätkuvalt ka raamprogrammi „Euroopa horisont“ raames. Muid tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste juhtalgatusi võib toetada raamprogrammi „Euroopa horisont“ raames kui tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste väljatöötamisele suunatud missioone, kuna neil on missioonidega olulisi ühisjooni. Missioonid peaksid tugevdama programmi koostöö aspekte ja täiendama olemasolevaid Euroopa partnerlusi, mis võivad toimida missioonide rakendamise tugisammastena. Missioonidel on tehnoloogilised ja ühiskondlikud elemendid ning nende kindlaksmääramisel tehakse ka tihedat koostööd kõigi asjaomaste peadirektoraatidega. Missioonid määratakse kindlaks strateegilise planeerimise protsessis kooskõlas määruse artikliga 7 ja käesoleva otsuse artikliga 5. |
| Kõnealuse ulatusliku konsulteerimise alusel tehakse strateegilise planeerimise käigus kindlaks ühised eesmärgid ja ühised tegevusvaldkonnad, näiteks partnerlusvaldkonnad (kavandatud õigusliku aluse puhul sätestatakse üksnes asjaomased vahendid ja nende kasutamise suuniskriteeriumid) ja missioonivaldkonnad. | |
| Strateegilise planeerimise kaudu aidatakse töötada välja ja rakendada programmiga hõlmatud asjaomaste valdkondade poliitikat nii ELi tasandil kui ka liikmesriikide poliitika ja poliitiliste lähenemisviiside täiendamise kaudu. Strateegilise planeerimise protsessis võetakse arvesse ELi poliitilisi prioriteete, et suurendada teadusuuringute ja innovatsiooni panust poliitikameetmete ellurakendamisse. Samuti võetakse arvesse prognoose, uuringuid ja muid teaduslikke tõendeid ning asjakohaseid käimasolevaid algatusi nii ELi kui ka riikide tasandil. | |
| Strateegilise
  planeerimisega edendatakse koostoimet
  raamprogrammi „Euroopa horisont“ ja teiste liidu programmide
  , sealhulgas Euratomi programmi vahel
  ning
  luuakse lähtepunkt kõikide raamprogrammiga seotud
  ,
  ELi eelarvest rahastatavate programmide ja muude vahendite kui rahastamisvahendite toel läbi viidava teadus-
  ja
  innovatsioonitegevuse jaoks. Sellega aidatakse ühtlasi kaasa
  teadus- ja innovatsioonitegevuse
  tulemuste kiiremale levikule ja kasutuselevõtule ning hoitakse ära rahastamisvõimaluste dubleerimist ja kattumist
  . Luuakse raamistik Teadusuuringute Ühiskeskuse teadustegevuse otsemeetmete sidumiseks muude programmi raames toetatavate meetmetega, sealhulgas tulemuste kasutamiseks poliitikameetmete toetamise eesmärgil. | Strateegilise
  planeerimise protsessis tehakse kindlaks
  raamprogrammi „Euroopa horisont“ ja teiste liidu programmide
  vahel olemas olevad seosed
  ning
  sellega pakutakse võimalusi ELi
  ,
  piirkondlike ja riikide rahastamisvahendite vahelise koostoime loomiseks. Raamprogrammist „Euroopa horisont“ saab lähtepunkt kõikide raamprogrammiga seotud
  ja
  ELi eelarvest rahastatavate programmide toel läbi viidava
  teadus- ja innovatsioonitegevuse
  jaoks, et aidata järgida ELi poliitilisi prioriteete ja täita ELi poliitilisi eesmärke
  .
  Sellega
  luuakse
  ka
  raamistik Teadusuuringute Ühiskeskuse teadustegevuse otsemeetmete sidumiseks muude programmi raames toetatavate meetmetega, sealhulgas tulemuste kasutamiseks poliitikameetmete toetamise eesmärgil. |
| Strateegilise kavaga nähakse ette mitmeaastane strateegia tööprogrammi sisu elluviimiseks (nagu on sätestatud artiklis 11); samal ajal säilitatakse piisav paindlikkus, et oleks võimalik ootamatutele võimalustele ja kriisidele kiiresti reageerida. Kuna „Euroopa horisont“ on seitsmeaastane raamprogramm, võib majanduslik, ühiskondlik ja poliitiline kontekst, milles seda ellu viiakse, programmi rakendamise käigus oluliselt muutuda. „Euroopa horisont“ peab olema suuteline nende muutustega kiiresti kohanema. Seepärast nähakse ette võimalus toetada nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ka allpool kirjeldatust erinevat tegevust, mis on seotud oluliste arengute või ettenägematute sündmuste, poliitilise vajaduse või kriisiolukorraga, näiteks epideemiast tulenevale tõsisele terviseohule reageerimisega. | |
| Raamprogrammi „Euroopa horisont“ rakendamisel pööratakse erilist tähelepanu sellele, et oleks tagatud tasakaalustatud laiapõhjaline lähenemisviis teadusuuringutele ja innovatsioonile, mis ei hõlma ainult uute toodete, protsesside ja teenuste väljatöötamist teaduslike ja tehnoloogiaalaste teadmiste ja saavutuste alusel, vaid ka olemasoleva tehnoloogia rakendamist uuel viisil, pidevat täiustamist ning mittetehnoloogilist ja sotsiaalset innovatsiooni. Teadusuuringuid ja innovatsiooni käsitleva valdkonna-, sektori- ja poliitikasuunaülese süsteemse lähenemisviisiga tagatakse, et probleemide lahendamise kõrval luuakse võimalused uute konkurentsivõimeliste ettevõtete ja tööstusharude tekkeks, edendatakse konkurentsi, soodustatakse erainvesteeringute tegemist ja säilitatakse võrdsed tingimused siseturul. | |
| Sammaste „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ ning „Avatud innovatsioon“ puhul täiendatakse teadusuuringuid ja innovatsiooni lõppkasutajale ja turule lähedal läbi viidava tegevusega, näiteks esitluste või katseprojektidega või kontseptsiooni tõestamisega; see ei hõlma aga teadusuuringute ja innovatsiooni etapi järgset turustamistegevust. Samuti toetatakse nõudlust mõjutavat tegevust, mis aitab kiirendada suure hulga eri uuenduste kasutuselevõttu ja levikut. Rõhk seatakse ettekirjutusteta projektikonkurssidele. | |
| Sambas „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ lõimitakse programmist „Horisont 2020“ saadud kogemustest lähtuvalt sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonna tegevused, sealhulgas konkreetsel eesmärgil tehtavad ja eritegevused täielikult kõikide teemavaldkondade lõikes. Samal viisil rakendatakse mere- ja merendusuuringuid ja sellealast innovatsiooni hõlmavate tegevuste läbiviimisel strateegilist ja terviklikku lähenemisviisi kooskõlas ELi integreeritud merenduspoliitika, ühise kalanduspoliitika ja rahvusvaheliste kohustustega. | |
| Programmi „Horisont 2020“ raames toetatavaid tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste juhtalgatusi toetatakse jätkuvalt ka programmi „Euroopa horisont“ raames. Muid tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste juhtalgatusi, kui neid on, toetatakse raamprogrammi „Euroopa horisont“ raames kui tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste väljatöötamisele suunatud missioone, kuna neil on missioonidega olulisi ühisjooni. | |
| Teadus- ja tehnoloogiakoostöö alane dialoog ELi rahvusvaheliste partneritega ja poliitiline dialoog maailma suuremate piirkondadega aitavad oluliselt kaasa koostöövõimaluste süstemaatilisele kindlakstegemisele, mis koos riigi- või piirkonnapõhise eristamisega hõlbustab prioriteetide seadmist. | |
| Kuna Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) on keskendunud innovatsiooni ökosüsteemidele, sobitub ta loomulikul teel raamprogrammi „Euroopa horisont“ sambasse „Avatud innovatsioon“, EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade kavandamisel aga viiakse need strateegilise planeerimise käigus vastavusse sambaga „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“. | |
| | Teadusuuringute ja innovatsiooni kiirtee |
| | Raamprogrammis „Euroopa horisont“ antakse toetusesaajatele võimalus taotleda rahastamist kiiremini juhul, kui see on ette nähtud kõigi teemavaldkondade, EIC ja tipptasemel pädevuste levitamise tööprogrammides, mis hõlmavad teadus- ja innovatsioonitegevust. Selles lähenemisviisis kasutatakse programmi „Horisont 2020“ innovatsiooni kiirtee vahendi edule tuginedes alt üles põhimõtet, mis põhineb pidevatel avalikel projektikonkurssidel ja sellel, et toetuse määramise aeg ei ületa kuut kuud. Tipptasemel pädevuste levitamise osas toetatakse selle lähenemisviisiga vähem arenenud ELi riike, et nad pääseksid rahastusele ligi kiiremini ja alt üles põhimõtte kohaselt. Seda meetodit kohaldatakse vähemalt 15 % ulatuses programmi eelarvest. |
| Tulemuste levitamine ja kommunikatsioon | Tulemuste levitamine ja kommunikatsioon |
| Raamprogrammis „Euroopa horisont“ toetatakse sihtotstarbeliselt avatud juurdepääsu teaduspublikatsioonidele, teadmusvaramutele ja muudele andmeallikatele. Koostöös teiste ELi programmidega toetatakse tulemuste ja teadmiste levitamise meetmeid, sealhulgas tulemuste ja andmete koondamist ja ettevalmistamist sihtrühmadele ja võrgustikele sobivas keeles ja vormis nii kodanike, tööstussektori, haldusasutuste,
  teadusasutuste
  , kodanikuühiskonna organisatsioonide kui ka poliitikakujundajate jaoks. Selleks võib raamprogrammis „Euroopa horisont“ kasutada kõrgtehnoloogiat ja teabekogumisvahendeid. | Raamprogrammis „Euroopa horisont“ toetatakse sihtotstarbeliselt avatud juurdepääsu teaduspublikatsioonidele, teadmusvaramutele ja muudele andmeallikatele. Koostöös teiste ELi programmidega toetatakse tulemuste ja teadmiste levitamise meetmeid, sealhulgas tulemuste ja andmete koondamist ja ettevalmistamist sihtrühmadele ja võrgustikele sobivas keeles ja vormis nii kodanike, tööstussektori, haldusasutuste,
  teadusringkonna
  , kodanikuühiskonna organisatsioonide kui ka poliitikakujundajate jaoks. Selleks võib raamprogrammis „Euroopa horisont“ kasutada kõrgtehnoloogiat ja teabekogumisvahendeid. |
| Toetatakse asjakohaselt mehhanisme potentsiaalsete taotlejate teavitamiseks programmist (nt riiklikud kontaktpunktid). | Toetatakse asjakohaselt mehhanisme potentsiaalsete taotlejate teavitamiseks programmist (nt riiklikud kontaktpunktid). |
| Ühtlasi viib komisjon läbi raamprogrammiga „Euroopa horisont“ seotud teavitus- ja kommunikatsioonitegevust, et propageerida asjaolu, et tulemused on saavutatud ELi rahastuse toel. Samuti soovitakse selle tegevusega suurendada üldsuse teadlikkust teadusuuringute ja innovatsiooni tähtsusest ning ELi rahastatava teadus- ja innovatsioonitegevuse laiemast mõjust ja asjakohasusest; selleks kasutatakse näiteks väljaandeid, meediasuhteid, üritusi, teadmusvaramuid, andmebaase, mitme kanaliga platvorme, veebisaite ja suunatud sotsiaalmeediat. Toetusesaajad saavad raamprogrammist „Euroopa horisont“ toetust ka oma töö ja selle mõju laiemaks tutvustamiseks ühiskonnas. | Ühtlasi viib komisjon läbi raamprogrammiga „Euroopa horisont“ seotud teavitus- ja kommunikatsioonitegevust, et propageerida asjaolu, et tulemused on saavutatud ELi rahastuse toel. Samuti soovitakse selle tegevusega suurendada üldsuse teadlikkust teadusuuringute ja innovatsiooni tähtsusest ning ELi rahastatava teadus- ja innovatsioonitegevuse laiemast mõjust ja asjakohasusest; selleks kasutatakse näiteks väljaandeid, meediasuhteid, üritusi, teadmusvaramuid, andmebaase, mitme kanaliga platvorme, veebisaite ja suunatud sotsiaalmeediat. Toetusesaajad saavad raamprogrammist „Euroopa horisont“ toetust ka oma töö ja selle mõju laiemaks tutvustamiseks ühiskonnas. |
| Tulemuste kasutamine ja turulejõudmine | Tulemuste kasutamine ja turulejõudmine |
| Komisjon kehtestab ulatuslikud meetmed raamprogrammi „Euroopa horisont“ tulemuste ja kogutud teadmiste kasutamiseks. Sellega kiirendatakse tulemuste kasutuselevõttu ja turulejõudmist ning võimendatakse programmi mõju. | Komisjon kehtestab ulatuslikud meetmed raamprogrammi „Euroopa horisont“ tulemuste ja kogutud teadmiste kasutamiseks
  , mis hõlmavad ka standardimise edendamist
  . Sellega kiirendatakse tulemuste kasutuselevõttu ja turulejõudmist ning võimendatakse programmi mõju. |
| Komisjon teeb süstemaatiliselt kindlaks ja dokumenteerib programmi raames läbi viidud teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemused ning edastab või levitab neid tulemusi ja kogutud teadmisi mittediskrimineerival viisil tööstussektoris, igas suuruses ettevõtetele, haldusasutustele,
  teadusasutustele
  , kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja poliitikakujundajatele, et maksimeerida programmist tulenevat Euroopa lisaväärtust. | Komisjon teeb süstemaatiliselt kindlaks ja dokumenteerib programmi raames läbi viidud teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemused ning edastab või levitab neid tulemusi ja kogutud teadmisi mittediskrimineerival viisil tööstussektoris, igas suuruses ettevõtetele, haldusasutustele,
  teadusringkonnale
  , kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja poliitikakujundajatele, et maksimeerida programmist tulenevat Euroopa lisaväärtust.
  Uue Euroopa Innovatsiooninõukogu puhul rakendatakse spetsiifilist järelevalvemenetlust. |
| Rahvusvaheline koostöö | Rahvusvaheline koostöö |
| Suurema mõju saavutamiseks ühildatakse võetavad meetmed enneolematu ulatusega rahvusvahelise koostöö raames muude maailma riikide ja piirkondade meetmetega. Partnereid kõikjalt maailmast kutsutakse vastastikuse kasu saamise eesmärgil ühinema ELi jõupingutustega lahutamatu osana algatustest, millega toetatakse ELi meetmeid kestlikkuse, tõhustatud teadusuuringute, tipptasemel innovatsiooni ja konkurentsivõime edendamiseks. | Suurema mõju saavutamiseks ühildatakse võetavad meetmed enneolematu ulatusega rahvusvahelise koostöö raames muude maailma riikide ja piirkondade meetmetega. Partnereid kõikjalt maailmast
  , kaasa arvatud teadusringkond, tööstus, kodanikuühiskonna organisatsioonid, valitsused ja valitsusvälised organisatsioonid,
  kutsutakse vastastikuse kasu saamise eesmärgil ühinema ELi jõupingutustega lahutamatu osana algatustest, millega toetatakse ELi meetmeid kestlikkuse, tõhustatud teadusuuringute, tipptasemel innovatsiooni ja konkurentsivõime edendamiseks.
  Partnerite vahel toimuva rahvusvahelise teadmussiide ning võimekuse ja taristu jagamise tulemusel tekivad ühised tegutsemisviisid ja ühine õiguskord, mis toob kõigile osalistele koostoimelise kaubavahetuse. |
| Rahvusvaheliste ühismeetmetega tagatakse tõhus tegelemine üleilmsete
  ühiskondlike
  probleemidega, kestliku arengu eesmärkide järgimine, ligipääs maailma parimatele talentidele, eksperditeadmistele ja ressurssidele ning suurem pakkumine ja nõudlus seoses uuenduslike lahendustega. | Rahvusvaheliste ühismeetmetega tagatakse tõhus tegelemine üleilmsete probleemidega, kestliku arengu eesmärkide järgimine, ligipääs maailma parimatele talentidele, eksperditeadmistele ja ressurssidele ning suurem pakkumine ja nõudlus seoses uuenduslike lahendustega.
  Ühiste eesmärkidega seoses seatakse sisse rahvusvaheline koostöö. Nii on Euroopa teadlastel lihtsam teha koostööd oma valdkonna parimate teadlastega. |
| Töömeetodid hindamisel | Töömeetodid hindamisel |
| Kvaliteetsete sõltumatute eksperdiarvamuste kasutamine hindamisprotsessis on kõikide sidusrühmade, kogukondade ja huvide programmi kaasatuse põhialus ning rahastatud tegevuste tipptaseme ja olulisuse säilitamise eeldus. | Kvaliteetsete sõltumatute eksperdiarvamuste kasutamine hindamisprotsessis on kõikide sidusrühmade, kogukondade ja huvide programmi kaasatuse põhialus ning rahastatud tegevuste tipptaseme ja olulisuse säilitamise eeldus. |
| Komisjon või rahastamisasutus tagab erapooletuse selles protsessis ning hoiab ära huvide konflikti kooskõlas finantsmääruse artikliga 61. | Komisjon või rahastamisasutus tagab erapooletuse selles protsessis ning hoiab ära huvide konflikti kooskõlas finantsmääruse artikliga 61. |
| Erandjuhul,
  kui see on parimate kättesaadavate ekspertide kasutamise nõudest ja/või pädevate ekspertide piiratud arvust tulenevalt põhjendatud, võivad hindamiskomiteed abistavad või selle liikmeks olevad sõltumatud eksperdid hinnata konkreetseid taotlusi, mille suhtes nad on deklareerinud oma võimalikku huvi. Sellisel juhul võtab komisjon või rahastamisasutus kõik vajalikud parandusmeetmed, et tagada hindamisprotsessi usaldusväärsus. Sellest lähtutakse ka hindamisprotsessi haldamisel: hindamine hõlmab ka eri ekspertide omavahelise suhtlemise etappi. Hindamiskomitee võtab rahastamiseks sobivate taotluste kindlakstegemisel arvesse konkreetseid asjaolusid. | Kui see on parimate kättesaadavate ekspertide kasutamise nõudest ja/või pädevate ekspertide piiratud arvust tulenevalt põhjendatud, võivad hindamiskomiteed abistavad või selle liikmeks olevad sõltumatud eksperdid hinnata konkreetseid taotlusi, mille suhtes nad on deklareerinud oma võimalikku huvi. Sellisel juhul võtab komisjon või rahastamisasutus kõik vajalikud parandusmeetmed, et tagada hindamisprotsessi usaldusväärsus
  , sealhulgas huvide konfliktide suhtes
  . Sellest lähtutakse ka hindamisprotsessi haldamisel: hindamine hõlmab ka eri ekspertide omavahelise suhtlemise etappi.
  Selle protsessi kasutamisest antakse aru programmi iga-aastases järelevalvearuandes.
  Hindamiskomitee võtab rahastamiseks sobivate taotluste kindlakstegemisel arvesse konkreetseid asjaolusid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

PROGRAMMIGA SEOTUD TEGEVUS

PROGRAMMIGA SEOTUD TEGEVUS

Programmi rakendamisel kohaldatakse järgmist.

Programmi rakendamisel kohaldatakse järgmist.

Strateegiline planeerimine

Strateegiline planeerimine

Raamprogrammi „Euroopa horisont“
  programmitasandi eesmärkide rakendamine lõimitud viisil tagatakse mitmeaastast perioodi hõlmava
  strateegilise
  planeerimisega
  .
  Sellise
  planeerimise kaudu saab keskenduda programmi
  üldmõjule
  ja selle eri sammaste omavahelisele sidususele, samuti koostoimele teiste ELi programmidega ning sellele, kuidas programmiga toetatakse ELi muid poliitikameetmeid
  ja kuidas need omakorda programmi toetavad
  .

programmitasandi eesmärkide rakendamine lõimitud viisil tagatakse mitmeaastast perioodi hõlmava

planeerimisega

Sellise

üldmõjule

ja kuidas need omakorda programmi toetavad

Raamprogrammi „Euroopa horisont“
  rakendamist juhitakse programmi raames rahastatava teadus- ja innovatsioonitegevuse kaasava ja läbipaistva
  strateegilise
  planeerimise protsessi kaudu
  .
  Strateegilise
  planeerimise
  protsessi tulemuseks on raamprogrammi „Euroopa horisont“ programmieesmärkide rakendamine rahastamisprioriteetide kindlaksmääramise abil. Selle
  kaudu saab keskenduda programmi
  mõjule
  ja selle eri sammaste omavahelisele sidususele, samuti koostoimele teiste ELi programmidega ning sellele, kuidas programmiga toetatakse ELi muid poliitikameetmeid.

rakendamist juhitakse programmi raames rahastatava teadus- ja innovatsioonitegevuse kaasava ja läbipaistva

planeerimise protsessi kaudu

Strateegilise

protsessi tulemuseks on raamprogrammi „Euroopa horisont“ programmieesmärkide rakendamine rahastamisprioriteetide kindlaksmääramise abil. Selle

mõjule

Strateegilise planeerimise protsess ning delegeeritud õigusaktiga teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise kava vastuvõtmine suurendavad programmi eest vastutuse võtmist ja selle eesmärgi paremat mõistmist laiema üldsuse seas ning võimaldavad kaasseadusandjatel, sidusrühmadel ja liikmesriikidel olla kavandavatest algatustest täielikult teadlikud. Strateegilise planeerimise protsessiga aidatakse töötada välja ja rakendada programmiga hõlmatud asjaomaste valdkondade poliitikat nii liidu tasandil kui ka liikmesriikide poliitika täiendamise kaudu ning samal ajal tagatakse, et raamprogramm „Euroopa horisont“ kajastab ja toetab piisavate vahenditega peamisi Euroopa poliitilisi eesmärke. See võimaldab lihtsustada rahastamismaastikku, vältida rahastamisvõimaluste dubleerimist ja kattumist, võimendades samal ajal era- ja avaliku sektori lisarahastust ning edendada teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste kiiremat levitamist ja kasutuselevõttu.

Strateegilise planeerimise protsess ning delegeeritud õigusaktiga teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise kava vastuvõtmine suurendavad programmi eest vastutuse võtmist ja selle eesmärgi paremat mõistmist laiema üldsuse seas ning võimaldavad kaasseadusandjatel, sidusrühmadel ja liikmesriikidel olla kavandavatest algatustest täielikult teadlikud. Strateegilise planeerimise protsessiga aidatakse töötada välja ja rakendada programmiga hõlmatud asjaomaste valdkondade poliitikat nii liidu tasandil kui ka liikmesriikide poliitika täiendamise kaudu ning samal ajal tagatakse, et raamprogramm „Euroopa horisont“ kajastab ja toetab piisavate vahenditega peamisi Euroopa poliitilisi eesmärke. See võimaldab lihtsustada rahastamismaastikku, vältida rahastamisvõimaluste dubleerimist ja kattumist, võimendades samal ajal era- ja avaliku sektori lisarahastust ning edendada teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste kiiremat levitamist ja kasutuselevõttu.

Teadusuuringuid ja innovatsiooni käsitleva valdkonna-, sektori- ja poliitikasuunaülese süsteemse lähenemisviisiga tagatakse, et ühiskondlikele ja majanduslikele probleemidele on võimalik lahendusi otsida, saadakse uusi teadmisi ja võimaluse korral tekivad uued konkurentsivõimelised ja kestlikud ettevõtted ja tööstusharud ning sotsiaalsed ja tehnoloogilised uuendused, edendatakse konkurentsi, soodustatakse erainvesteeringute tegemist ja säilitatakse võrdsed tingimused siseturul.

Teadusuuringuid ja innovatsiooni käsitleva valdkonna-, sektori- ja poliitikasuunaülese süsteemse lähenemisviisiga tagatakse, et ühiskondlikele ja majanduslikele probleemidele on võimalik lahendusi otsida, saadakse uusi teadmisi ja võimaluse korral tekivad uued konkurentsivõimelised ja kestlikud ettevõtted ja tööstusharud ning sotsiaalsed ja tehnoloogilised uuendused, edendatakse konkurentsi, soodustatakse erainvesteeringute tegemist ja säilitatakse võrdsed tingimused siseturul.

Strateegilise
  planeerimisega
  soodustatakse kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ulatuslikku kaasamist
  kõikidesse
  teadus- ja
  innovatsioonitegevuse etappidesse
  , ühist teadmiste loomist ja soolise võrdõiguslikkuse tõhusat edendamist – sealhulgas sooküsimuse sidumist teadus- ja
  innovatsioonitegevuse sisuga
   – ning
  tagatakse
  kõrgeimate usaldusväärsuse ja eetikastandardite
  järgimine ja propageeritakse sellistest standarditest kinnipidamist
  .

planeerimisega

kõikidesse

innovatsioonitegevuse etappidesse

innovatsioonitegevuse sisuga

tagatakse

järgimine ja propageeritakse sellistest standarditest kinnipidamist

Strateegilise
  planeerimise protsessiga
  soodustatakse kodanike ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ulatuslikku kaasamist teadus- ja
  innovatsioonitegevusse
  , ühist teadmiste loomist ja soolise võrdõiguslikkuse tõhusat edendamist – sealhulgas sooküsimuse sidumist teadus- ja
  innovatsioonitegevusega
   – ning
  edendatakse
  kõrgeimate usaldusväärsuse ja eetikastandardite
  järgimist
  .

planeerimise protsessiga

innovatsioonitegevusse

innovatsioonitegevusega

edendatakse

järgimist

See hõlmab ulatuslikku konsulteerimist ja teabevahetust
  liikmesriikide
  ja vajaduse korral
  Euroopa
  Parlamendiga ning samuti
  sidusrühmadega,
  et leppida kokku
  samba „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“
  prioriteetide
  , sealhulgas
  missioonide suhtes ning kasutatavate meetmeliikide
  , eelkõige Euroopa
  partnerluste suhtes
  .

See hõlmab ulatuslikku konsulteerimist ja teabevahetust

ja vajaduse korral

Parlamendiga ning samuti

et leppida kokku

prioriteetide

missioonide suhtes ning kasutatavate meetmeliikide

partnerluste suhtes

Nende eesmärkide täitmiseks käivitab komisjon
  liikmesriikide, Euroopa
  Parlamendi ja mitmesuguste
  sidusrühmadega
  , sealhulgas teadusringkonna, teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide
  ,
  tööstuse ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega peetava avaliku konsultatsiooni etapi. Konsulteerimine hõlmab
  samba „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“
  strateegilisi prioriteete
  , sealhulgas
  missioone, ning sobivaid vahendite liike
  , eelkõige Euroopa
  partnerlusi. Konsultatsiooni tulemused avaldatakse selleks ette nähtud veebisaidil, kus esitatakse ka strateegilise planeerimise kindlaksmääramise protsessi ja sisu üksikasjad.

Nende eesmärkide täitmiseks käivitab komisjon

Parlamendi ja mitmesuguste

, sealhulgas teadusringkonna, teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonide

tööstuse ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega peetava avaliku konsultatsiooni etapi. Konsulteerimine hõlmab

Euroopa

strateegilisi prioriteete

missioone, ning sobivaid vahendite liike

partnerlusi. Konsultatsiooni tulemused avaldatakse selleks ette nähtud veebisaidil, kus esitatakse ka strateegilise planeerimise kindlaksmääramise protsessi ja sisu üksikasjad.

Euroopa partnerlustega seoses kirjeldatakse teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilises kavas üldsõnaliselt Euroopa partnerluste loomist, ühendamist ja järkjärgulist lõpetamist ning põhjendatakse seda. Kaaluda tuleks läbivaatamisel positiivse hinnangu saanud ühiste tehnoloogiaalgatuste ja lepinguliste avaliku ja erasektori partnerluste jätkamist ka pärast 2020. aastat, sest need pakuvad lisaväärtust sotsiaalse ja majandusliku mõju avaldamisel ja erainvesteeringute võimendamisel ning aitavad soodustada rahastamisvahendite vahelist koostoimet.

Euroopa partnerlustega seoses kirjeldatakse teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilises kavas üldsõnaliselt Euroopa partnerluste loomist, ühendamist ja järkjärgulist lõpetamist ning põhjendatakse seda. Kaaluda tuleks läbivaatamisel positiivse hinnangu saanud ühiste tehnoloogiaalgatuste ja lepinguliste avaliku ja erasektori partnerluste jätkamist ka pärast 2020. aastat, sest need pakuvad lisaväärtust sotsiaalse ja majandusliku mõju avaldamisel ja erainvesteeringute võimendamisel ning aitavad soodustada rahastamisvahendite vahelist koostoimet.

Tegutsevad ja võimalikud uued teadmis- ja innovaatikakogukonnad määratakse kooskõlas teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise kavaga kindlaks seadusandlikus ettepanekus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus EIT strateegilise innovatsioonikava kohta. Sellest hoolimata tuleks mis tahes uute teadmis- ja innovaatikakogukondade loomist piisavalt rahastada, võimaldades olemasolevatel teadmis- ja innovaatikakogukondadel arendada välja ökosüsteeme, luua partnerlusi ning oma ambitsioonikaid eesmärke tõhusalt järgida ja ellu viia.

Tegutsevad ja võimalikud uued teadmis- ja innovaatikakogukonnad määratakse kooskõlas teadusuuringute ja innovatsiooni strateegilise kavaga kindlaks seadusandlikus ettepanekus võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus EIT strateegilise innovatsioonikava kohta. Sellest hoolimata tuleks mis tahes uute teadmis- ja innovaatikakogukondade loomist piisavalt rahastada, võimaldades olemasolevatel teadmis- ja innovaatikakogukondadel arendada välja ökosüsteeme, luua partnerlusi ning oma ambitsioonikaid eesmärke tõhusalt järgida ja ellu viia.

Programmi „Horisont 2020“ raames toetatavaid tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste juhtalgatusi toetatakse jätkuvalt ka raamprogrammi „Euroopa horisont“ raames. Muid tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste juhtalgatusi võib toetada raamprogrammi „Euroopa horisont“ raames kui tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste väljatöötamisele suunatud missioone, kuna neil on missioonidega olulisi ühisjooni. Missioonid peaksid tugevdama programmi koostöö aspekte ja täiendama olemasolevaid Euroopa partnerlusi, mis võivad toimida missioonide rakendamise tugisammastena. Missioonidel on tehnoloogilised ja ühiskondlikud elemendid ning nende kindlaksmääramisel tehakse ka tihedat koostööd kõigi asjaomaste peadirektoraatidega. Missioonid määratakse kindlaks strateegilise planeerimise protsessis kooskõlas määruse artikliga 7 ja käesoleva otsuse artikliga 5.

Programmi „Horisont 2020“ raames toetatavaid tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste juhtalgatusi toetatakse jätkuvalt ka raamprogrammi „Euroopa horisont“ raames. Muid tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste juhtalgatusi võib toetada raamprogrammi „Euroopa horisont“ raames kui tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste väljatöötamisele suunatud missioone, kuna neil on missioonidega olulisi ühisjooni. Missioonid peaksid tugevdama programmi koostöö aspekte ja täiendama olemasolevaid Euroopa partnerlusi, mis võivad toimida missioonide rakendamise tugisammastena. Missioonidel on tehnoloogilised ja ühiskondlikud elemendid ning nende kindlaksmääramisel tehakse ka tihedat koostööd kõigi asjaomaste peadirektoraatidega. Missioonid määratakse kindlaks strateegilise planeerimise protsessis kooskõlas määruse artikliga 7 ja käesoleva otsuse artikliga 5.

Kõnealuse ulatusliku konsulteerimise alusel tehakse strateegilise planeerimise käigus kindlaks ühised eesmärgid ja ühised tegevusvaldkonnad, näiteks partnerlusvaldkonnad (kavandatud õigusliku aluse puhul sätestatakse üksnes asjaomased vahendid ja nende kasutamise suuniskriteeriumid) ja missioonivaldkonnad.

Kõnealuse ulatusliku konsulteerimise alusel tehakse strateegilise planeerimise käigus kindlaks ühised eesmärgid ja ühised tegevusvaldkonnad, näiteks partnerlusvaldkonnad (kavandatud õigusliku aluse puhul sätestatakse üksnes asjaomased vahendid ja nende kasutamise suuniskriteeriumid) ja missioonivaldkonnad.

Strateegilise planeerimise kaudu aidatakse töötada välja ja rakendada programmiga hõlmatud asjaomaste valdkondade poliitikat nii ELi tasandil kui ka liikmesriikide poliitika ja poliitiliste lähenemisviiside täiendamise kaudu. Strateegilise planeerimise protsessis võetakse arvesse ELi poliitilisi prioriteete, et suurendada teadusuuringute ja innovatsiooni panust poliitikameetmete ellurakendamisse. Samuti võetakse arvesse prognoose, uuringuid ja muid teaduslikke tõendeid ning asjakohaseid käimasolevaid algatusi nii ELi kui ka riikide tasandil.

Strateegilise planeerimise kaudu aidatakse töötada välja ja rakendada programmiga hõlmatud asjaomaste valdkondade poliitikat nii ELi tasandil kui ka liikmesriikide poliitika ja poliitiliste lähenemisviiside täiendamise kaudu. Strateegilise planeerimise protsessis võetakse arvesse ELi poliitilisi prioriteete, et suurendada teadusuuringute ja innovatsiooni panust poliitikameetmete ellurakendamisse. Samuti võetakse arvesse prognoose, uuringuid ja muid teaduslikke tõendeid ning asjakohaseid käimasolevaid algatusi nii ELi kui ka riikide tasandil.

Strateegilise
  planeerimisega edendatakse koostoimet
  raamprogrammi „Euroopa horisont“ ja teiste liidu programmide
  , sealhulgas Euratomi programmi vahel
  ning
  luuakse lähtepunkt kõikide raamprogrammiga seotud
  ,
  ELi eelarvest rahastatavate programmide ja muude vahendite kui rahastamisvahendite toel läbi viidava teadus-
  ja
  innovatsioonitegevuse jaoks. Sellega aidatakse ühtlasi kaasa
  teadus- ja innovatsioonitegevuse
  tulemuste kiiremale levikule ja kasutuselevõtule ning hoitakse ära rahastamisvõimaluste dubleerimist ja kattumist
  . Luuakse raamistik Teadusuuringute Ühiskeskuse teadustegevuse otsemeetmete sidumiseks muude programmi raames toetatavate meetmetega, sealhulgas tulemuste kasutamiseks poliitikameetmete toetamise eesmärgil.

planeerimisega edendatakse koostoimet

, sealhulgas Euratomi programmi vahel

luuakse lähtepunkt kõikide raamprogrammiga seotud

ELi eelarvest rahastatavate programmide ja muude vahendite kui rahastamisvahendite toel läbi viidava teadus-

innovatsioonitegevuse jaoks. Sellega aidatakse ühtlasi kaasa

tulemuste kiiremale levikule ja kasutuselevõtule ning hoitakse ära rahastamisvõimaluste dubleerimist ja kattumist

Strateegilise
  planeerimise protsessis tehakse kindlaks
  raamprogrammi „Euroopa horisont“ ja teiste liidu programmide
  vahel olemas olevad seosed
  ning
  sellega pakutakse võimalusi ELi
  ,
  piirkondlike ja riikide rahastamisvahendite vahelise koostoime loomiseks. Raamprogrammist „Euroopa horisont“ saab lähtepunkt kõikide raamprogrammiga seotud
  ja
  ELi eelarvest rahastatavate programmide toel läbi viidava
  teadus- ja innovatsioonitegevuse
  jaoks, et aidata järgida ELi poliitilisi prioriteete ja täita ELi poliitilisi eesmärke
  .
  Sellega
  luuakse
  ka
  raamistik Teadusuuringute Ühiskeskuse teadustegevuse otsemeetmete sidumiseks muude programmi raames toetatavate meetmetega, sealhulgas tulemuste kasutamiseks poliitikameetmete toetamise eesmärgil.

planeerimise protsessis tehakse kindlaks

vahel olemas olevad seosed

sellega pakutakse võimalusi ELi

piirkondlike ja riikide rahastamisvahendite vahelise koostoime loomiseks. Raamprogrammist „Euroopa horisont“ saab lähtepunkt kõikide raamprogrammiga seotud

ELi eelarvest rahastatavate programmide toel läbi viidava

jaoks, et aidata järgida ELi poliitilisi prioriteete ja täita ELi poliitilisi eesmärke

Sellega

ka

Strateegilise kavaga nähakse ette mitmeaastane strateegia tööprogrammi sisu elluviimiseks (nagu on sätestatud artiklis 11); samal ajal säilitatakse piisav paindlikkus, et oleks võimalik ootamatutele võimalustele ja kriisidele kiiresti reageerida. Kuna „Euroopa horisont“ on seitsmeaastane raamprogramm, võib majanduslik, ühiskondlik ja poliitiline kontekst, milles seda ellu viiakse, programmi rakendamise käigus oluliselt muutuda. „Euroopa horisont“ peab olema suuteline nende muutustega kiiresti kohanema. Seepärast nähakse ette võimalus toetada nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ka allpool kirjeldatust erinevat tegevust, mis on seotud oluliste arengute või ettenägematute sündmuste, poliitilise vajaduse või kriisiolukorraga, näiteks epideemiast tulenevale tõsisele terviseohule reageerimisega.

Strateegilise kavaga nähakse ette mitmeaastane strateegia tööprogrammi sisu elluviimiseks (nagu on sätestatud artiklis 11); samal ajal säilitatakse piisav paindlikkus, et oleks võimalik ootamatutele võimalustele ja kriisidele kiiresti reageerida. Kuna „Euroopa horisont“ on seitsmeaastane raamprogramm, võib majanduslik, ühiskondlik ja poliitiline kontekst, milles seda ellu viiakse, programmi rakendamise käigus oluliselt muutuda. „Euroopa horisont“ peab olema suuteline nende muutustega kiiresti kohanema. Seepärast nähakse ette võimalus toetada nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ka allpool kirjeldatust erinevat tegevust, mis on seotud oluliste arengute või ettenägematute sündmuste, poliitilise vajaduse või kriisiolukorraga, näiteks epideemiast tulenevale tõsisele terviseohule reageerimisega.

Raamprogrammi „Euroopa horisont“ rakendamisel pööratakse erilist tähelepanu sellele, et oleks tagatud tasakaalustatud laiapõhjaline lähenemisviis teadusuuringutele ja innovatsioonile, mis ei hõlma ainult uute toodete, protsesside ja teenuste väljatöötamist teaduslike ja tehnoloogiaalaste teadmiste ja saavutuste alusel, vaid ka olemasoleva tehnoloogia rakendamist uuel viisil, pidevat täiustamist ning mittetehnoloogilist ja sotsiaalset innovatsiooni. Teadusuuringuid ja innovatsiooni käsitleva valdkonna-, sektori- ja poliitikasuunaülese süsteemse lähenemisviisiga tagatakse, et probleemide lahendamise kõrval luuakse võimalused uute konkurentsivõimeliste ettevõtete ja tööstusharude tekkeks, edendatakse konkurentsi, soodustatakse erainvesteeringute tegemist ja säilitatakse võrdsed tingimused siseturul.

Raamprogrammi „Euroopa horisont“ rakendamisel pööratakse erilist tähelepanu sellele, et oleks tagatud tasakaalustatud laiapõhjaline lähenemisviis teadusuuringutele ja innovatsioonile, mis ei hõlma ainult uute toodete, protsesside ja teenuste väljatöötamist teaduslike ja tehnoloogiaalaste teadmiste ja saavutuste alusel, vaid ka olemasoleva tehnoloogia rakendamist uuel viisil, pidevat täiustamist ning mittetehnoloogilist ja sotsiaalset innovatsiooni. Teadusuuringuid ja innovatsiooni käsitleva valdkonna-, sektori- ja poliitikasuunaülese süsteemse lähenemisviisiga tagatakse, et probleemide lahendamise kõrval luuakse võimalused uute konkurentsivõimeliste ettevõtete ja tööstusharude tekkeks, edendatakse konkurentsi, soodustatakse erainvesteeringute tegemist ja säilitatakse võrdsed tingimused siseturul.

Sammaste „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ ning „Avatud innovatsioon“ puhul täiendatakse teadusuuringuid ja innovatsiooni lõppkasutajale ja turule lähedal läbi viidava tegevusega, näiteks esitluste või katseprojektidega või kontseptsiooni tõestamisega; see ei hõlma aga teadusuuringute ja innovatsiooni etapi järgset turustamistegevust. Samuti toetatakse nõudlust mõjutavat tegevust, mis aitab kiirendada suure hulga eri uuenduste kasutuselevõttu ja levikut. Rõhk seatakse ettekirjutusteta projektikonkurssidele.

Sammaste „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ ning „Avatud innovatsioon“ puhul täiendatakse teadusuuringuid ja innovatsiooni lõppkasutajale ja turule lähedal läbi viidava tegevusega, näiteks esitluste või katseprojektidega või kontseptsiooni tõestamisega; see ei hõlma aga teadusuuringute ja innovatsiooni etapi järgset turustamistegevust. Samuti toetatakse nõudlust mõjutavat tegevust, mis aitab kiirendada suure hulga eri uuenduste kasutuselevõttu ja levikut. Rõhk seatakse ettekirjutusteta projektikonkurssidele.

Sambas „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ lõimitakse programmist „Horisont 2020“ saadud kogemustest lähtuvalt sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonna tegevused, sealhulgas konkreetsel eesmärgil tehtavad ja eritegevused täielikult kõikide teemavaldkondade lõikes. Samal viisil rakendatakse mere- ja merendusuuringuid ja sellealast innovatsiooni hõlmavate tegevuste läbiviimisel strateegilist ja terviklikku lähenemisviisi kooskõlas ELi integreeritud merenduspoliitika, ühise kalanduspoliitika ja rahvusvaheliste kohustustega.

Sambas „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ lõimitakse programmist „Horisont 2020“ saadud kogemustest lähtuvalt sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonna tegevused, sealhulgas konkreetsel eesmärgil tehtavad ja eritegevused täielikult kõikide teemavaldkondade lõikes. Samal viisil rakendatakse mere- ja merendusuuringuid ja sellealast innovatsiooni hõlmavate tegevuste läbiviimisel strateegilist ja terviklikku lähenemisviisi kooskõlas ELi integreeritud merenduspoliitika, ühise kalanduspoliitika ja rahvusvaheliste kohustustega.

Programmi „Horisont 2020“ raames toetatavaid tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste juhtalgatusi toetatakse jätkuvalt ka programmi „Euroopa horisont“ raames. Muid tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste juhtalgatusi, kui neid on, toetatakse raamprogrammi „Euroopa horisont“ raames kui tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste väljatöötamisele suunatud missioone, kuna neil on missioonidega olulisi ühisjooni.

Programmi „Horisont 2020“ raames toetatavaid tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste juhtalgatusi toetatakse jätkuvalt ka programmi „Euroopa horisont“ raames. Muid tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste juhtalgatusi, kui neid on, toetatakse raamprogrammi „Euroopa horisont“ raames kui tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste väljatöötamisele suunatud missioone, kuna neil on missioonidega olulisi ühisjooni.

Teadus- ja tehnoloogiakoostöö alane dialoog ELi rahvusvaheliste partneritega ja poliitiline dialoog maailma suuremate piirkondadega aitavad oluliselt kaasa koostöövõimaluste süstemaatilisele kindlakstegemisele, mis koos riigi- või piirkonnapõhise eristamisega hõlbustab prioriteetide seadmist.

Teadus- ja tehnoloogiakoostöö alane dialoog ELi rahvusvaheliste partneritega ja poliitiline dialoog maailma suuremate piirkondadega aitavad oluliselt kaasa koostöövõimaluste süstemaatilisele kindlakstegemisele, mis koos riigi- või piirkonnapõhise eristamisega hõlbustab prioriteetide seadmist.

Kuna Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) on keskendunud innovatsiooni ökosüsteemidele, sobitub ta loomulikul teel raamprogrammi „Euroopa horisont“ sambasse „Avatud innovatsioon“, EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade kavandamisel aga viiakse need strateegilise planeerimise käigus vastavusse sambaga „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“.

Kuna Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut (EIT) on keskendunud innovatsiooni ökosüsteemidele, sobitub ta loomulikul teel raamprogrammi „Euroopa horisont“ sambasse „Avatud innovatsioon“, EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade kavandamisel aga viiakse need strateegilise planeerimise käigus vastavusse sambaga „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“.

Teadusuuringute ja innovatsiooni kiirtee

Teadusuuringute ja innovatsiooni kiirtee

Raamprogrammis „Euroopa horisont“ antakse toetusesaajatele võimalus taotleda rahastamist kiiremini juhul, kui see on ette nähtud kõigi teemavaldkondade, EIC ja tipptasemel pädevuste levitamise tööprogrammides, mis hõlmavad teadus- ja innovatsioonitegevust. Selles lähenemisviisis kasutatakse programmi „Horisont 2020“ innovatsiooni kiirtee vahendi edule tuginedes alt üles põhimõtet, mis põhineb pidevatel avalikel projektikonkurssidel ja sellel, et toetuse määramise aeg ei ületa kuut kuud. Tipptasemel pädevuste levitamise osas toetatakse selle lähenemisviisiga vähem arenenud ELi riike, et nad pääseksid rahastusele ligi kiiremini ja alt üles põhimõtte kohaselt. Seda meetodit kohaldatakse vähemalt 15 % ulatuses programmi eelarvest.

Raamprogrammis „Euroopa horisont“ antakse toetusesaajatele võimalus taotleda rahastamist kiiremini juhul, kui see on ette nähtud kõigi teemavaldkondade, EIC ja tipptasemel pädevuste levitamise tööprogrammides, mis hõlmavad teadus- ja innovatsioonitegevust. Selles lähenemisviisis kasutatakse programmi „Horisont 2020“ innovatsiooni kiirtee vahendi edule tuginedes alt üles põhimõtet, mis põhineb pidevatel avalikel projektikonkurssidel ja sellel, et toetuse määramise aeg ei ületa kuut kuud. Tipptasemel pädevuste levitamise osas toetatakse selle lähenemisviisiga vähem arenenud ELi riike, et nad pääseksid rahastusele ligi kiiremini ja alt üles põhimõtte kohaselt. Seda meetodit kohaldatakse vähemalt 15 % ulatuses programmi eelarvest.

Tulemuste levitamine ja kommunikatsioon

Tulemuste levitamine ja kommunikatsioon

Raamprogrammis „Euroopa horisont“ toetatakse sihtotstarbeliselt avatud juurdepääsu teaduspublikatsioonidele, teadmusvaramutele ja muudele andmeallikatele. Koostöös teiste ELi programmidega toetatakse tulemuste ja teadmiste levitamise meetmeid, sealhulgas tulemuste ja andmete koondamist ja ettevalmistamist sihtrühmadele ja võrgustikele sobivas keeles ja vormis nii kodanike, tööstussektori, haldusasutuste,
  teadusasutuste
  , kodanikuühiskonna organisatsioonide kui ka poliitikakujundajate jaoks. Selleks võib raamprogrammis „Euroopa horisont“ kasutada kõrgtehnoloogiat ja teabekogumisvahendeid.

teadusasutuste

Raamprogrammis „Euroopa horisont“ toetatakse sihtotstarbeliselt avatud juurdepääsu teaduspublikatsioonidele, teadmusvaramutele ja muudele andmeallikatele. Koostöös teiste ELi programmidega toetatakse tulemuste ja teadmiste levitamise meetmeid, sealhulgas tulemuste ja andmete koondamist ja ettevalmistamist sihtrühmadele ja võrgustikele sobivas keeles ja vormis nii kodanike, tööstussektori, haldusasutuste,
  teadusringkonna
  , kodanikuühiskonna organisatsioonide kui ka poliitikakujundajate jaoks. Selleks võib raamprogrammis „Euroopa horisont“ kasutada kõrgtehnoloogiat ja teabekogumisvahendeid.

teadusringkonna

Toetatakse asjakohaselt mehhanisme potentsiaalsete taotlejate teavitamiseks programmist (nt riiklikud kontaktpunktid).

Toetatakse asjakohaselt mehhanisme potentsiaalsete taotlejate teavitamiseks programmist (nt riiklikud kontaktpunktid).

Ühtlasi viib komisjon läbi raamprogrammiga „Euroopa horisont“ seotud teavitus- ja kommunikatsioonitegevust, et propageerida asjaolu, et tulemused on saavutatud ELi rahastuse toel. Samuti soovitakse selle tegevusega suurendada üldsuse teadlikkust teadusuuringute ja innovatsiooni tähtsusest ning ELi rahastatava teadus- ja innovatsioonitegevuse laiemast mõjust ja asjakohasusest; selleks kasutatakse näiteks väljaandeid, meediasuhteid, üritusi, teadmusvaramuid, andmebaase, mitme kanaliga platvorme, veebisaite ja suunatud sotsiaalmeediat. Toetusesaajad saavad raamprogrammist „Euroopa horisont“ toetust ka oma töö ja selle mõju laiemaks tutvustamiseks ühiskonnas.

Ühtlasi viib komisjon läbi raamprogrammiga „Euroopa horisont“ seotud teavitus- ja kommunikatsioonitegevust, et propageerida asjaolu, et tulemused on saavutatud ELi rahastuse toel. Samuti soovitakse selle tegevusega suurendada üldsuse teadlikkust teadusuuringute ja innovatsiooni tähtsusest ning ELi rahastatava teadus- ja innovatsioonitegevuse laiemast mõjust ja asjakohasusest; selleks kasutatakse näiteks väljaandeid, meediasuhteid, üritusi, teadmusvaramuid, andmebaase, mitme kanaliga platvorme, veebisaite ja suunatud sotsiaalmeediat. Toetusesaajad saavad raamprogrammist „Euroopa horisont“ toetust ka oma töö ja selle mõju laiemaks tutvustamiseks ühiskonnas.

Tulemuste kasutamine ja turulejõudmine

Tulemuste kasutamine ja turulejõudmine

Komisjon kehtestab ulatuslikud meetmed raamprogrammi „Euroopa horisont“ tulemuste ja kogutud teadmiste kasutamiseks. Sellega kiirendatakse tulemuste kasutuselevõttu ja turulejõudmist ning võimendatakse programmi mõju.

Komisjon kehtestab ulatuslikud meetmed raamprogrammi „Euroopa horisont“ tulemuste ja kogutud teadmiste kasutamiseks
  , mis hõlmavad ka standardimise edendamist
  . Sellega kiirendatakse tulemuste kasutuselevõttu ja turulejõudmist ning võimendatakse programmi mõju.

, mis hõlmavad ka standardimise edendamist

Komisjon teeb süstemaatiliselt kindlaks ja dokumenteerib programmi raames läbi viidud teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemused ning edastab või levitab neid tulemusi ja kogutud teadmisi mittediskrimineerival viisil tööstussektoris, igas suuruses ettevõtetele, haldusasutustele,
  teadusasutustele
  , kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja poliitikakujundajatele, et maksimeerida programmist tulenevat Euroopa lisaväärtust.

teadusasutustele

Komisjon teeb süstemaatiliselt kindlaks ja dokumenteerib programmi raames läbi viidud teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemused ning edastab või levitab neid tulemusi ja kogutud teadmisi mittediskrimineerival viisil tööstussektoris, igas suuruses ettevõtetele, haldusasutustele,
  teadusringkonnale
  , kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja poliitikakujundajatele, et maksimeerida programmist tulenevat Euroopa lisaväärtust.
  Uue Euroopa Innovatsiooninõukogu puhul rakendatakse spetsiifilist järelevalvemenetlust.

teadusringkonnale

Uue Euroopa Innovatsiooninõukogu puhul rakendatakse spetsiifilist järelevalvemenetlust.

Rahvusvaheline koostöö

Rahvusvaheline koostöö

Suurema mõju saavutamiseks ühildatakse võetavad meetmed enneolematu ulatusega rahvusvahelise koostöö raames muude maailma riikide ja piirkondade meetmetega. Partnereid kõikjalt maailmast kutsutakse vastastikuse kasu saamise eesmärgil ühinema ELi jõupingutustega lahutamatu osana algatustest, millega toetatakse ELi meetmeid kestlikkuse, tõhustatud teadusuuringute, tipptasemel innovatsiooni ja konkurentsivõime edendamiseks.

Suurema mõju saavutamiseks ühildatakse võetavad meetmed enneolematu ulatusega rahvusvahelise koostöö raames muude maailma riikide ja piirkondade meetmetega. Partnereid kõikjalt maailmast
  , kaasa arvatud teadusringkond, tööstus, kodanikuühiskonna organisatsioonid, valitsused ja valitsusvälised organisatsioonid,
  kutsutakse vastastikuse kasu saamise eesmärgil ühinema ELi jõupingutustega lahutamatu osana algatustest, millega toetatakse ELi meetmeid kestlikkuse, tõhustatud teadusuuringute, tipptasemel innovatsiooni ja konkurentsivõime edendamiseks.
  Partnerite vahel toimuva rahvusvahelise teadmussiide ning võimekuse ja taristu jagamise tulemusel tekivad ühised tegutsemisviisid ja ühine õiguskord, mis toob kõigile osalistele koostoimelise kaubavahetuse.

, kaasa arvatud teadusringkond, tööstus, kodanikuühiskonna organisatsioonid, valitsused ja valitsusvälised organisatsioonid,

Partnerite vahel toimuva rahvusvahelise teadmussiide ning võimekuse ja taristu jagamise tulemusel tekivad ühised tegutsemisviisid ja ühine õiguskord, mis toob kõigile osalistele koostoimelise kaubavahetuse.

Rahvusvaheliste ühismeetmetega tagatakse tõhus tegelemine üleilmsete
  ühiskondlike
  probleemidega, kestliku arengu eesmärkide järgimine, ligipääs maailma parimatele talentidele, eksperditeadmistele ja ressurssidele ning suurem pakkumine ja nõudlus seoses uuenduslike lahendustega.

ühiskondlike

Rahvusvaheliste ühismeetmetega tagatakse tõhus tegelemine üleilmsete probleemidega, kestliku arengu eesmärkide järgimine, ligipääs maailma parimatele talentidele, eksperditeadmistele ja ressurssidele ning suurem pakkumine ja nõudlus seoses uuenduslike lahendustega.
  Ühiste eesmärkidega seoses seatakse sisse rahvusvaheline koostöö. Nii on Euroopa teadlastel lihtsam teha koostööd oma valdkonna parimate teadlastega.

Ühiste eesmärkidega seoses seatakse sisse rahvusvaheline koostöö. Nii on Euroopa teadlastel lihtsam teha koostööd oma valdkonna parimate teadlastega.

Töömeetodid hindamisel

Töömeetodid hindamisel

Kvaliteetsete sõltumatute eksperdiarvamuste kasutamine hindamisprotsessis on kõikide sidusrühmade, kogukondade ja huvide programmi kaasatuse põhialus ning rahastatud tegevuste tipptaseme ja olulisuse säilitamise eeldus.

Kvaliteetsete sõltumatute eksperdiarvamuste kasutamine hindamisprotsessis on kõikide sidusrühmade, kogukondade ja huvide programmi kaasatuse põhialus ning rahastatud tegevuste tipptaseme ja olulisuse säilitamise eeldus.

Komisjon või rahastamisasutus tagab erapooletuse selles protsessis ning hoiab ära huvide konflikti kooskõlas finantsmääruse artikliga 61.

Komisjon või rahastamisasutus tagab erapooletuse selles protsessis ning hoiab ära huvide konflikti kooskõlas finantsmääruse artikliga 61.

Erandjuhul,
  kui see on parimate kättesaadavate ekspertide kasutamise nõudest ja/või pädevate ekspertide piiratud arvust tulenevalt põhjendatud, võivad hindamiskomiteed abistavad või selle liikmeks olevad sõltumatud eksperdid hinnata konkreetseid taotlusi, mille suhtes nad on deklareerinud oma võimalikku huvi. Sellisel juhul võtab komisjon või rahastamisasutus kõik vajalikud parandusmeetmed, et tagada hindamisprotsessi usaldusväärsus. Sellest lähtutakse ka hindamisprotsessi haldamisel: hindamine hõlmab ka eri ekspertide omavahelise suhtlemise etappi. Hindamiskomitee võtab rahastamiseks sobivate taotluste kindlakstegemisel arvesse konkreetseid asjaolusid.

Erandjuhul,

Kui see on parimate kättesaadavate ekspertide kasutamise nõudest ja/või pädevate ekspertide piiratud arvust tulenevalt põhjendatud, võivad hindamiskomiteed abistavad või selle liikmeks olevad sõltumatud eksperdid hinnata konkreetseid taotlusi, mille suhtes nad on deklareerinud oma võimalikku huvi. Sellisel juhul võtab komisjon või rahastamisasutus kõik vajalikud parandusmeetmed, et tagada hindamisprotsessi usaldusväärsus
  , sealhulgas huvide konfliktide suhtes
  . Sellest lähtutakse ka hindamisprotsessi haldamisel: hindamine hõlmab ka eri ekspertide omavahelise suhtlemise etappi.
  Selle protsessi kasutamisest antakse aru programmi iga-aastases järelevalvearuandes.
  Hindamiskomitee võtab rahastamiseks sobivate taotluste kindlakstegemisel arvesse konkreetseid asjaolusid.

, sealhulgas huvide konfliktide suhtes

Selle protsessi kasutamisest antakse aru programmi iga-aastases järelevalvearuandes.

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – I osa

I lisa – I osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| I | AVATUD TEADUS |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

I

AVATUD TEADUS

| I | TIPPTASEMEL JA
  AVATUD TEADUS |
| --- | --- |

I

TIPPTASEMEL JA
  AVATUD TEADUS

TIPPTASEMEL JA

Mis tahes viisil toimuva majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise arengu keskmes on otsingud murrangute saavutamiseks mõistmises ja teadmiste omandamises, selleks vajalikud maailmatasemel vahendid – sealhulgas teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna füüsilised ja
  teadmustaristud
  ning võimalused teadmiste avalikuks levitamiseks ja jagamiseks – ning piisav hulk tipptasemel teadlasi.

teadmustaristud

Mis tahes viisil toimuva majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise arengu keskmes on otsingud murrangute saavutamiseks mõistmises ja teadmiste omandamises, selleks vajalikud maailmatasemel vahendid – sealhulgas teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna füüsilised ja
  e-taristud
  ning võimalused teadmiste avalikuks levitamiseks ja jagamiseks – ning piisav hulk tipptasemel teadlasi
  ja novaatoreid
  .

e-taristud

ja novaatoreid

Avatud tipptasemel teadus on lahutamatult seotud maailma parimate uuendusteni jõudmisega. Paradigmade muutumist teaduses ja tehnoloogias loetakse tootlikkuse, konkurentsivõime ja jõukuse
  kasvu
  ning
  säästva arengu ja
  sotsiaalse progressi peamiseks tõukejõuks. Sellised paradigmamuutused on varem tavaliselt tekkinud avaliku sektori teadusbaasi põhjal ja alles seejärel pannud aluse täiesti uutele tööstus- ja majandusharudele.

kasvu

säästva arengu ja

Avatud tipptasemel teadus on lahutamatult seotud maailma parimate uuendusteni jõudmisega. Paradigmade muutumist teaduses ja tehnoloogias loetakse tootlikkuse,
  jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu ning arengu
  , konkurentsivõime ja jõukuse ning sotsiaalse progressi peamiseks tõukejõuks. Sellised paradigmamuutused on varem tavaliselt tekkinud avaliku sektori teadusbaasi põhjal ja alles seejärel pannud aluse täiesti uutele tööstus- ja majandusharudele.

jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu ning arengu

Avaliku sektori investeeringud teadusuuringutesse, eelkõige ülikoolide ning riiklike teadusasutuste ja teadussüsteemi kaudu, on sageli pikaajalisemad ja suurema riskiga ning täiendavad erasektori tegevust. Peale selle luuakse nende investeeringutega
  oskusi
  , teadmisi ja kogemusi, uusi meetodeid ja teadusaparatuuri, samuti võrgustikke uusimate teadmiste edastamiseks.

oskusi

Avaliku sektori investeeringud teadusuuringutesse, eelkõige ülikoolide ning riiklike teadusasutuste ja teadussüsteemi kaudu, on sageli pikaajalisemad ja suurema riskiga ning täiendavad erasektori tegevust. Peale selle luuakse nende investeeringutega
  kõrge kvalifikatsiooniga inimressursse
  , teadmisi ja kogemusi, uusi meetodeid ja teadusaparatuuri, samuti võrgustikke uusimate teadmiste edastamiseks.

kõrge kvalifikatsiooniga inimressursse

Euroopa teadus ja teadlased on olnud ja on jätkuvalt paljudes valdkondades esirinnas. Ent me ei saa võtta sellist olukorda enesestmõistetavana. On palju tõendeid selle kohta, et teadusuuringute tempo kasvades suureneb ka esikoha pärast konkureerivate riikide arv. Selliste tavapäraste konkurentide nagu Ameerika Ühendriikide kõrvale on ilmumas niisugused majandushiiud nagu Hiina ja India, maailma hiljuti industrialiseerunud piirkondade riigid ning riigid, kelle valitsused saavad aru teadusuuringutesse investeerimisest tulenevast mitmel eri viisil avalduvast suurest kasust.

Euroopa teadus ja teadlased on olnud ja on jätkuvalt paljudes valdkondades esirinnas. Ent me ei saa võtta sellist olukorda enesestmõistetavana. On palju tõendeid selle kohta, et teadusuuringute tempo kasvades suureneb ka esikoha pärast konkureerivate riikide arv. Selliste tavapäraste konkurentide nagu Ameerika Ühendriikide kõrvale on ilmumas niisugused majandushiiud nagu Hiina ja India, maailma hiljuti industrialiseerunud piirkondade riigid ning riigid, kelle valitsused saavad aru teadusuuringutesse investeerimisest tulenevast mitmel eri viisil avalduvast suurest kasust.

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – I osa – punkt 1 – alapunkt 1.1

I lisa – I osa – punkt 1 – alapunkt 1.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.1. | Põhimõtted |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.1.

Põhimõtted

| 1.1. | Põhimõtted |
| --- | --- |

1.1.

Põhimõtted

Ehkki
  EL on teaduspublikatsioonide arvult endiselt maailmas esikohal
  , toimub liidus eelkõige teadmiste „masstootmine“, kuna ELi suurust silmas pidades on siin maailmatasemel tippkeskusi suhteliselt vähe ning on suuri piirkondi, kus tulemused on keskmised või kehvad
  . USAga ja nüüd juba teataval määral ka Hiinaga võrrelduna järgib EL
  üldjoontes praegugi
  „jagatud tippteaduse“ mudelit, mille puhul ressursid on jaotunud suurema arvu teadlaste ja teadusasutuste vahel. Teine probleem seisneb selles, et paljudes ELi riikides
  ei pakuta avalikus sektoris
  parimatele teadlastele
  ikka veel
  piisavalt atraktiivseid tingimusi. Need tegurid muudavad Euroopa üleilmses konkurentsis andekate teadlaste jaoks suhteliselt väheatraktiivseks.

Ehkki

, toimub liidus eelkõige teadmiste „masstootmine“, kuna ELi suurust silmas pidades on siin maailmatasemel tippkeskusi suhteliselt vähe ning on suuri piirkondi, kus tulemused on keskmised või kehvad

üldjoontes praegugi

ei pakuta avalikus sektoris

ikka veel

EL on teaduspublikatsioonide arvult endiselt maailmas esikohal. USAga ja nüüd juba teataval määral ka Hiinaga võrrelduna järgib EL „jagatud tippteaduse“ mudelit, mille puhul ressursid on jaotunud suurema arvu teadlaste ja teadusasutuste vahel. Teine probleem seisneb selles, et paljudes ELi riikides
  jäävad avaliku sektori poolt teadusuuringutesse tehtavad investeeringud allapoole igasugust vastuvõetavat taset ning seetõttu ei paku need
  parimatele teadlastele piisavalt atraktiivseid tingimusi. Need tegurid muudavad Euroopa üleilmses konkurentsis andekate teadlaste jaoks suhteliselt väheatraktiivseks.

jäävad avaliku sektori poolt teadusuuringutesse tehtavad investeeringud allapoole igasugust vastuvõetavat taset ning seetõttu ei paku need

Maailma teadusmaastik areneb kiiresti ja muutub järjest multipolaarsemaks, kuna üha rohkem tärkava majandusega riike – eelkõige Hiina – suurendab oma teadustoodangut. Kui aastal 2000 langes ELi ja USA arvele ligikaudu kaks kolmandikku maailmas teadus- ja arendustegevusele tehtud kulutustest, oli see osakaal langenud 2013. aastaks vähem kui pooleni.

Maailma teadusmaastik areneb kiiresti ja muutub järjest multipolaarsemaks, kuna üha rohkem tärkava majandusega riike – eelkõige Hiina – suurendab oma teadustoodangut. Kui aastal 2000 langes ELi ja USA arvele ligikaudu kaks kolmandikku maailmas teadus- ja arendustegevusele tehtud kulutustest, oli see osakaal langenud 2013. aastaks vähem kui pooleni.
  Lisaks leidis 2018. aasta Euroopa innovatsioonitegevuse tulemustabelis kinnitust asjaolu, et avaliku ja erasektori kulutused teadus- ja arendustegevusele jäävad ELis allapoole 2010. aasta taset ning täitmata jääb pikaajaline eesmärk investeerida 3 % SKPst teadus- ja arendustegevusse.

Lisaks leidis 2018. aasta Euroopa innovatsioonitegevuse tulemustabelis kinnitust asjaolu, et avaliku ja erasektori kulutused teadus- ja arendustegevusele jäävad ELis allapoole 2010. aasta taset ning täitmata jääb pikaajaline eesmärk investeerida 3 % SKPst teadus- ja arendustegevusse.

Euroopa Teadusnõukogu (ERC) toetab parimaid teadlasi paindliku pikaajalise rahastamise teel, et võimaldada teha paljulubavaid, ent kõrge riskiastmega murrangulisi teadusuuringuid. ERC tegutseb autonoomselt ning seda juhib kõige mainekamatest ning asjakohaste teadmiste ja taustaga teadlastest
  ja
  inseneridest koosnev sõltumatu teadusnõukogu. ERC saab tugineda suuremale arvule talentidele ja ideedele, kui ükski riiklik kava seda võimaldaks, edendades
  tipptaset
  selle kaudu, et paneb parimad teadlased ja parimad ideed omavahel konkureerima.

ja

tipptaset

Euroopa Teadusnõukogu (ERC) toetab parimaid teadlasi
  , sealhulgas noori teadlasi
  paindliku pikaajalise rahastamise teel, et võimaldada teha paljulubavaid, ent kõrge riskiastmega murrangulisi teadusuuringuid. ERC tegutseb autonoomselt ning seda juhib kõige mainekamatest ning asjakohaste teadmiste ja taustaga teadlastest, inseneridest
  ja grandihoidjatest
  koosnev sõltumatu
  , sooliselt ja teadusharude poolest tasakaalus
  teadusnõukogu. ERC saab tugineda suuremale arvule talentidele ja ideedele, kui ükski riiklik kava seda võimaldaks, edendades
  kõikides teadusvaldkondades tipptasemel teadusuuringuid
  selle kaudu, et paneb parimad teadlased ja parimad ideed omavahel konkureerima.

, sealhulgas noori teadlasi

ja grandihoidjatest

, sooliselt ja teadusharude poolest tasakaalus

kõikides teadusvaldkondades tipptasemel teadusuuringuid

ERC rahastatavatel teedrajavatel uuringutel on oluline otsene mõju, mis avaldub teadmiste piiride avardumises ning selle tulemusena uute ja sageli ootamatute tulemuste saavutamises teaduse
  ja
  tehnoloogia valdkonnas ning uute uurimissuundade tekkes. See omakorda võimaldab luua uusi pöördelisi ideid innovatsiooni ja ärilise leidlikkuse edendamiseks ning ühiskondlike probleemide lahendamiseks. ERC avaldab ka olulist struktuurset mõju, parandades Euroopa teadussüsteemi kvaliteeti suuremas ulatuses kui vaid otseselt ERC rahastatavate meetmete ja teadlaste kaudu. ERC rahastatavate meetmete ja teadlaste näol seatakse inspireeriv siht Euroopa teedrajavate uuringute jaoks, suurendatakse nende nähtavust ja muudetakse need maailma parimatele teadlastele atraktiivsemaks nii töökoha kui ka koostöövõimaluste mõttes. ERC uurimistoetuse saajate võõrustamise prestiižikus loob Euroopa ülikoolide ja teadusasutuste vahel konkurentsi tippteadlaste jaoks kõige atraktiivsemate tingimuste pakkumisel ning võib kaudselt aidata neil hinnata oma tugevusi ja nõrkusi ning viia läbi reforme.

ja

ERC rahastatavatel teedrajavatel uuringutel on oluline otsene mõju, mis avaldub teadmiste piiride avardumises ning selle tulemusena uute ja sageli ootamatute tulemuste saavutamises teaduse, tehnoloogia
  ja ühiskonna
  valdkonnas ning uute uurimissuundade tekkes. See omakorda võimaldab luua uusi pöördelisi ideid innovatsiooni ja ärilise leidlikkuse edendamiseks ning ühiskondlike probleemide lahendamiseks. ERC avaldab ka olulist struktuurset mõju, parandades Euroopa teadussüsteemi kvaliteeti suuremas ulatuses kui vaid otseselt ERC rahastatavate meetmete ja teadlaste kaudu. ERC rahastatavate meetmete ja teadlaste näol seatakse inspireeriv siht Euroopa teedrajavate uuringute jaoks, suurendatakse nende nähtavust ja muudetakse need maailma parimatele teadlastele atraktiivsemaks nii töökoha kui ka koostöövõimaluste mõttes. ERC uurimistoetuse saajate võõrustamise prestiižikus loob Euroopa ülikoolide ja teadusasutuste vahel konkurentsi tippteadlaste jaoks kõige atraktiivsemate tingimuste pakkumisel ning võib kaudselt aidata neil hinnata oma tugevusi ja nõrkusi ning viia läbi reforme.

ja ühiskonna

Vahe USA ja ELi riikide teadusuuringute tulemuslikkuses on ERC loomisest möödunud 10 aasta jooksul vähenenud. ERC rahastab suhteliselt väikest osa kõikidest Euroopa teadusuuringutest, ent tema mõju teadusele on ebaproportsionaalselt suur. ERC toetatud teadusuuringute puhul on keskmine tsiteerimise määr võrreldav maailma parimate eliitülikoolide omaga. ERC teadustulemused on maailma suurimate teadustegevuse rahastajate tulemustega võrreldes erakordselt head. ERC rahastab suurt hulka teedrajavaid uuringuid paljudes sellistes teadusvaldkondades, kus tsiteerimise määr on suurim, sealhulgas kiirelt arenevates valdkondades. Ehkki ERC rahastus on suunatud teedrajavatele uuringutele, on selle tulemusena võetud arvukalt patente.

Vahe USA ja ELi riikide teadusuuringute tulemuslikkuses on ERC loomisest möödunud 10 aasta jooksul vähenenud. ERC rahastab suhteliselt väikest osa kõikidest Euroopa teadusuuringutest, ent tema mõju teadusele on ebaproportsionaalselt suur. ERC toetatud teadusuuringute puhul on keskmine tsiteerimise määr võrreldav maailma parimate eliitülikoolide omaga. ERC teadustulemused on maailma suurimate teadustegevuse rahastajate tulemustega võrreldes erakordselt head. ERC rahastab suurt hulka teedrajavaid uuringuid paljudes sellistes teadusvaldkondades, kus tsiteerimise määr on suurim, sealhulgas kiirelt arenevates valdkondades. Ehkki ERC rahastus on suunatud teedrajavatele uuringutele, on selle tulemusena võetud arvukalt patente.

Seega on selgelt näha, et ERC tõmbab oma projektikonkursside kaudu ligi ja rahastab tipptasemel teadlasi ning ERC meetmete abil saavutatakse esilekerkivates valdkondades arvukalt üleilmselt olulisi suure mõjuga teadustulemusi, mis viivad murrangute ja oluliste edusammudeni. ERC uurimistoetuse saajate töö
  on ühtlasi väga valdkondadevaheline
  ning nad teevad rahvusvahelist koostööd ja avaldavad oma andmeid avatult kõikides teadusvaldkondades, sealhulgas sotsiaal- ja humanitaarteadustes.

on ühtlasi väga valdkondadevaheline

Seega on selgelt näha, et ERC tõmbab oma projektikonkursside kaudu ligi ja rahastab tipptasemel teadlasi ning ERC meetmete abil saavutatakse esilekerkivates valdkondades arvukalt üleilmselt olulisi suure mõjuga teadustulemusi, mis viivad murrangute ja oluliste edusammudeni. ERC uurimistoetuse saajate töö
  muutub eeldatavasti ka üha valdkondadevahelisemaks
  ning nad teevad rahvusvahelist koostööd ja avaldavad oma andmeid avatult kõikides teadusvaldkondades, sealhulgas sotsiaal- ja humanitaarteadustes.

muutub eeldatavasti ka üha valdkondadevahelisemaks

Samuti on juba tõendeid tugevaks võrdlusaluseks peetavate ERC uurimistoetuste pikemaajalise mõju kohta karjäärile, kõrge kvalifikatsiooniga
  doktorikraadiga teadlaste
  ja
  doktorantide
  koolitamisele, Euroopa teadusuuringute üleilmse nähtavuse ja prestiiži suurenemisele ning riikide teadussüsteemidele. See mõju on ELis järgitava jagatud tippteaduse mudeli puhul eriti väärtuslik, kuna ERC rahastuse saamine võib olla
  parem
  uuringute kvaliteedi näitaja kui teadusasutuse staatusel põhinev tunnustus ning võib olla kasutatav selle asemel. See võimaldab ambitsioonikatel üksikisikutel, asutustel, piirkondadel ja riikidel võtta initsiatiiv ning edendada neid teadusprofiile, milles nad on eriti tugevad.

doktorikraadiga teadlaste

doktorantide

parem

Samuti on juba tõendeid tugevaks võrdlusaluseks peetavate ERC uurimistoetuste pikemaajalise mõju kohta karjäärile, kõrge kvalifikatsiooniga
  teadlaste ning doktorikraadi
  ja
  järeldoktori kraadi omanike
  koolitamisele, Euroopa teadusuuringute üleilmse nähtavuse ja prestiiži suurenemisele ning riikide teadussüsteemidele. See mõju on ELis järgitava jagatud tippteaduse mudeli puhul eriti väärtuslik, kuna ERC rahastuse saamine võib olla
  usaldusväärsem
  uuringute kvaliteedi näitaja kui teadusasutuse staatusel põhinev tunnustus ning võib olla kasutatav selle asemel. See võimaldab ambitsioonikatel üksikisikutel, asutustel, piirkondadel ja riikidel võtta initsiatiiv ning edendada neid teadusprofiile, milles nad on eriti tugevad.

teadlaste ning doktorikraadi

järeldoktori kraadi omanike

usaldusväärsem

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – I osa – punkt 1 – alapunkt 1.2 – alapunkt 1.2.1

I lisa – I osa – punkt 1 – alapunkt 1.2 – alapunkt 1.2.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.2. | Sekkumisvaldkonnad |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.2.

Sekkumisvaldkonnad

| 1.2. | Sekkumisvaldkonnad |
| --- | --- |

1.2.

Sekkumisvaldkonnad

| 1.2.1. | Teedrajav teadus |
| --- | --- |

1.2.1.

Teedrajav teadus

| 1.2.1. | Teedrajav teadus |
| --- | --- |

1.2.1.

Teedrajav teadus

ERC rahastatavad teadusuuringud viivad eeldatavalt teadmiste piiride nihutamiseni ja kõrgeima kvaliteediga teaduspublikatsioonideni, samuti potentsiaalselt suure ühiskondliku
  ja
  majandusliku
  mõjuga
  teadustulemusteni; seejuures seab ERC selge ja inspireeriva sihi nii ELis, Euroopas kui ka mujal maailmas tehtavate teedrajavate uuringute jaoks. ERC eesmärk on muuta EL maailma parimatele teadlastele keskkonnana atraktiivsemaks ja seepärast seatakse mõõdetavaks sihiks suurendada ELi publikatsioonide osakaalu maailma 1 % enim tsiteeritud publikatsioonide hulgas ning suurendada oluliselt väljaspool Euroopat asuvate ERC rahastatavate tippteadlaste arvu. ERC järgib rahastamisel järgmisi väljakujunenud põhimõtteid. ERC uurimistoetuse saamise ainus kriteerium on teaduse tipptase. ERC tegutseb kindlaksmääratud prioriteetideta, alt-üles lähenemisviisi põhiselt.

ja

mõjuga

ERC rahastatavad teadusuuringud viivad eeldatavalt teadmiste piiride nihutamiseni ja kõrgeima kvaliteediga teaduspublikatsioonideni, samuti potentsiaalselt suure ühiskondliku, majandusliku
  ja keskkonnamõjuga
  teadustulemusteni; seejuures seab ERC selge ja inspireeriva sihi nii ELis, Euroopas kui ka mujal maailmas tehtavate teedrajavate uuringute jaoks. ERC eesmärk on muuta EL maailma parimatele teadlastele keskkonnana atraktiivsemaks ja seepärast seatakse mõõdetavaks sihiks suurendada ELi publikatsioonide osakaalu maailma 1 % enim tsiteeritud publikatsioonide hulgas ning suurendada oluliselt väljaspool Euroopat asuvate ERC rahastatavate tippteadlaste arvu. ERC järgib rahastamisel järgmisi väljakujunenud põhimõtteid. ERC uurimistoetuse saamise ainus kriteerium on teaduse tipptase. ERC tegutseb kindlaksmääratud prioriteetideta, alt-üles lähenemisviisi põhiselt.

ja keskkonnamõjuga

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | tippteadlaste ja nende uurimisrühmade toetamine pikaajalise rahastamise teel, et võimaldada teha paljulubavaid kõrge riskiastmega murrangulisi teadusuuringuid; |
| --- | --- |

—

tippteadlaste ja nende uurimisrühmade toetamine pikaajalise rahastamise teel, et võimaldada teha paljulubavaid kõrge riskiastmega murrangulisi teadusuuringuid;

| — | tippteadlaste ja nende uurimisrühmade toetamine pikaajalise rahastamise teel, et võimaldada teha paljulubavaid kõrge riskiastmega murrangulisi teadusuuringuid; |
| --- | --- |

—

tippteadlaste ja nende uurimisrühmade toetamine pikaajalise rahastamise teel, et võimaldada teha paljulubavaid kõrge riskiastmega murrangulisi teadusuuringuid;

| — | alustavate, silmapaistvate ideedega teadlaste toetamine, et võimaldada üleminekut iseseisvale karjäärile ning oma uurimisrühma või -programmi kokkupanemist; |
| --- | --- |

—

alustavate, silmapaistvate ideedega teadlaste toetamine, et võimaldada üleminekut iseseisvale karjäärile ning oma uurimisrühma või -programmi kokkupanemist;

| — | alustavate, silmapaistvate ideedega teadlaste toetamine, et võimaldada üleminekut iseseisvale karjäärile ning oma uurimisrühma või -programmi kokkupanemist; |
| --- | --- |

—

alustavate, silmapaistvate ideedega teadlaste toetamine, et võimaldada üleminekut iseseisvale karjäärile ning oma uurimisrühma või -programmi kokkupanemist;

| — | teadusmaailmas selliste uute tööviiside toetamine, mis võivad viia murranguliste tulemusteni, ning rahastatavate uuringute äriinnovatsiooni- ja sotsiaalse innovatsiooni potentsiaali edendamine; |
| --- | --- |

—

teadusmaailmas selliste uute tööviiside toetamine, mis võivad viia murranguliste tulemusteni, ning rahastatavate uuringute äriinnovatsiooni- ja sotsiaalse innovatsiooni potentsiaali edendamine;

| — | teadusmaailmas selliste uute tööviiside toetamine, mis võivad viia murranguliste tulemusteni, ning rahastatavate uuringute äriinnovatsiooni- ja sotsiaalse innovatsiooni potentsiaali edendamine; |
| --- | --- |

—

teadusmaailmas selliste uute tööviiside toetamine, mis võivad viia murranguliste tulemusteni, ning rahastatavate uuringute äriinnovatsiooni- ja sotsiaalse innovatsiooni potentsiaali edendamine;

| — | kogemuste ja parima tava jagamine piirkondlike ja riiklike teadusuuringuid rahastavate asutustega, et soodustada tippteadlaste toetamist; |
| --- | --- |

—

kogemuste ja parima tava jagamine piirkondlike ja riiklike teadusuuringuid rahastavate asutustega, et soodustada tippteadlaste toetamist;

| — | kogemuste ja parima tava jagamine piirkondlike ja riiklike teadusuuringuid rahastavate asutustega
  ning muude liidu asutustega
  , et soodustada tippteadlaste toetamist; |
| --- | --- |

—

kogemuste ja parima tava jagamine piirkondlike ja riiklike teadusuuringuid rahastavate asutustega
  ning muude liidu asutustega
  , et soodustada tippteadlaste toetamist;

ning muude liidu asutustega

| — | ERC programmide nähtavuse suurendamine. |
| --- | --- |

—

ERC programmide nähtavuse suurendamine.

| — | ERC programmide nähtavuse suurendamine. |
| --- | --- |

—

ERC programmide nähtavuse suurendamine.

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – I osa – punkt 1 – alapunkt 1.3 – alapunkt 1.3.1 – lõik 2 – punkt 2 – taane 4

I lisa – I osa – punkt 1 – alapunkt 1.3 – alapunkt 1.3.1 – lõik 2 – punkt 2 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | vaatab läbi
  ERC saavutused ja ERC rahastatavate teadusuuringute kvaliteedi- ja mõjunäitajad
  , hindab neid
  ning
  esitab
  soovitusi parandusmeetmete või tulevaste meetmete kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

vaatab läbi
  ERC saavutused ja ERC rahastatavate teadusuuringute kvaliteedi- ja mõjunäitajad
  , hindab neid
  ning
  esitab
  soovitusi parandusmeetmete või tulevaste meetmete kohta;

vaatab läbi

, hindab neid

esitab

| — | esitab
  ERC saavutused ja ERC rahastatavate teadusuuringute kvaliteedi- ja mõjunäitajad
  korrapäraselt välisläbivaatusele ja -hindamisele
  ning
  võtab sellele vastavalt vastu
  soovitusi
  ja koostab suuniseid
  parandusmeetmete või tulevaste meetmete kohta; |
| --- | --- |

—

esitab
  ERC saavutused ja ERC rahastatavate teadusuuringute kvaliteedi- ja mõjunäitajad
  korrapäraselt välisläbivaatusele ja -hindamisele
  ning
  võtab sellele vastavalt vastu
  soovitusi
  ja koostab suuniseid
  parandusmeetmete või tulevaste meetmete kohta;

esitab

korrapäraselt välisläbivaatusele ja -hindamisele

võtab sellele vastavalt vastu

ja koostab suuniseid

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – I osa – punkt 2 – alapunkt 2.1

I lisa – I osa – punkt 2 – alapunkt 2.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.1. | Põhimõtted |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.1.

Põhimõtted

| 2.1. | Põhimõtted |
| --- | --- |

2.1.

Põhimõtted

Euroopa vajab teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas vastupidavat kõrge kvalifikatsiooniga
  inimkapitalibaasi
  , mis on võimeline tulevikuprobleemidega – näiteks Euroopa suurte demograafiliste muutustega – hõlpsalt kohanema ja neile kestlikke lahendusi leidma. Tipptaseme tagamiseks peavad teadlased olema liikuvad, tegema koostööd ja levitama teadmisi riikide, sektorite ja valdkondade vahel ning neil peavad olema sobivad teadmised ja oskused ühiskondlike probleemidega toimetulemiseks ja innovatsiooni toetamiseks.

inimkapitalibaasi

Euroopa vajab teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas vastupidavat kõrge kvalifikatsiooniga
  inimressurssi
  , mis on võimeline
  praeguste ja
  tulevikuprobleemidega – näiteks Euroopa suurte demograafiliste muutustega – hõlpsalt kohanema ja neile kestlikke lahendusi leidma. Tipptaseme tagamiseks peavad teadlased olema liikuvad,
  neil peab olema paljudes valdkondades juurdepääs parima kvaliteediga taristule, nad peavad
  tegema koostööd ja levitama teadmisi riikide, sektorite ja valdkondade vahel ning neil peavad olema sobivad teadmised ja oskused ühiskondlike probleemidega toimetulemiseks ja innovatsiooni toetamiseks.

inimressurssi

praeguste ja

neil peab olema paljudes valdkondades juurdepääs parima kvaliteediga taristule, nad peavad

Euroopa on teadusemootor, kus tuhandetes ülikoolides, teaduskeskustes ja maailma juhtivates ettevõtetes töötab umbes 1,8  miljonit teadlast. Siiski peab EL aastaks 2027 koolitama ja tööle võtma hinnanguliselt vähemalt miljon uut teadlast, et saavutada suuremate teadus- ja innovatsiooniinvesteeringutega seatavaid eesmärke. See vajadus on eriti terav mitteakadeemilises sektoris. EL peab tugevdama jõupingutusi, et veenda noori naisi ja mehi valima teadlase karjääri, tõmmata ligi teadlasi kolmandatest riikidest, veenda oma teadlasi paigale jääma ja tuua mujal töötavad Euroopa teadlased tagasi Euroopasse. Peale selle tuleb tipptasemel teaduse laiema leviku tagamiseks parandada veelgi teadlaste töötingimusi kõikjal Euroopa teadusruumis. Sellest lähtuvalt on vaja tugevdada sidemeid eelkõige Euroopa haridusruumi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondiga (ESF+).

Euroopa on teadusemootor, kus tuhandetes ülikoolides, teaduskeskustes ja maailma juhtivates ettevõtetes töötab umbes 1,8  miljonit teadlast. Siiski peab EL aastaks 2027 koolitama ja tööle võtma hinnanguliselt vähemalt miljon uut teadlast, et saavutada suuremate teadus- ja innovatsiooniinvesteeringutega seatavaid eesmärke. See vajadus on eriti terav mitteakadeemilises sektoris.

EL peab tugevdama jõupingutusi, et veenda noori naisi ja mehi valima teadlase karjääri, tõmmata ligi teadlasi kolmandatest riikidest, veenda oma teadlasi paigale jääma ja tuua mujal töötavad Euroopa teadlased tagasi Euroopasse.

Nende eesmärkide saavutamiseks tuleks tähelepanu pöörata ka kavadele, mis suurendavad mõlemast soost teadlaste jaoks paindlikkust, et tagada töö- ja eraelu tasakaal.

Nende eesmärkide saavutamiseks tuleks tähelepanu pöörata ka kavadele, mis suurendavad mõlemast soost teadlaste jaoks paindlikkust, et tagada töö- ja eraelu tasakaal.

Liikuvusprogrammid peaksid ühtlasi tagama tegelikud võrdsed võimalused ning sisaldama konkreetseid meetmeid takistuste kõrvaldamiseks teadlaste, eelkõige naisteadlaste liikuvuse teelt.

Liikuvusprogrammid peaksid ühtlasi tagama tegelikud võrdsed võimalused ning sisaldama konkreetseid meetmeid takistuste kõrvaldamiseks teadlaste, eelkõige naisteadlaste liikuvuse teelt.

Peale selle tuleb
  koostoime ja
  tipptasemel teaduse laiema leviku tagamiseks
  kasutada Marie Skłodowska-Curie nimeliste meetmete raames korraldatud konkurssidel ka edaspidi kvaliteedimärgist ning
  parandada veelgi teadlaste töötingimusi kõikjal Euroopa teadusruumis. Sellest lähtuvalt on vaja tugevdada sidemeid eelkõige Euroopa haridusruumi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondiga (ESF+).

koostoime ja

kasutada Marie Skłodowska-Curie nimeliste meetmete raames korraldatud konkurssidel ka edaspidi kvaliteedimärgist ning

Nende probleemidega saab kõige paremini tegeleda ELi tasandil, kuna tegemist on süsteemsete probleemidega, mille lahendamine nõuab riigiüleseid jõupingutusi.

Nende probleemidega saab kõige paremini tegeleda ELi tasandil, kuna tegemist on süsteemsete probleemidega, mille lahendamine nõuab riigiüleseid jõupingutusi.

Marie Skłodowska-Curie nimeliste meetmete (MSC-meetmete) puhul keskendutakse täielikult alt-üles lähenemisviisi põhisele tippteadusele ning need on ette nähtud kõikide teadus- ja innovatsioonivaldkondade jaoks alates alusuuringutest kuni turustamise ja innovatsiooniteenusteni. See hõlmab ka Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) asutamislepingus käsitletud teadusvaldkondi. Konkreetse vajaduse tekkimisel ja täiendavate rahastamisallikate olemasolul võib MSC-meetmetega toetada teatavat tegevust, mis on seotud konkreetsete probleemidega (sh kindlaksmääratud missioonid)
  , konkreetset
  liiki teadus- ja innovatsiooniasutustega või konkreetse geograafilise asukohaga, et reageerida Euroopa muutuvatele vajadustele seoses oskuste, teadustöötajate koolituse, karjäärivõimaluste ja teadmiste jagamisega.

, konkreetset

Marie Skłodowska-Curie nimeliste meetmete (MSC-meetmete) puhul keskendutakse täielikult alt-üles lähenemisviisi põhisele tippteadusele ning need on ette nähtud kõikide teadus- ja innovatsioonivaldkondade jaoks alates alusuuringutest kuni turustamise ja innovatsiooniteenusteni. See hõlmab ka Euroopa Liidu toimimise lepingus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) asutamislepingus käsitletud teadusvaldkondi. Konkreetse vajaduse tekkimisel ja täiendavate rahastamisallikate olemasolul võib MSC-meetmetega toetada teatavat
  liiki
  tegevust, mis on seotud konkreetsete probleemidega (sh kindlaksmääratud missioonid)
  ning teatavat
  liiki teadus- ja innovatsiooniasutustega või konkreetse geograafilise asukohaga, et reageerida Euroopa muutuvatele vajadustele seoses oskuste, teadustöötajate koolituse, karjäärivõimaluste ja teadmiste jagamisega.

liiki

ning teatavat

MSC-meetmed on
  peamine
  ELi tasandi
  vahend
  kolmandate riikide teadlaste meelitamiseks Euroopasse ning annavad seega suure panuse üleilmsesse teadus- ja innovatsioonialasesse koostöösse. Tõenditest nähtub, et MSC-meetmed mitte ainult ei avalda positiivset mõju üksikisikutele, organisatsioonidele ja süsteemi tasandil, vaid viivad ka suure mõjuga murranguliste teadustulemusteni ja samal ajal aitavad oluliselt kaasa nii ühiskondlike kui ka strateegiliste probleemide lahendamisele. Pikaajaline investeerimine inimestesse tasub end ära, nagu nähtub Nobeli preemia saanud endiste MSC-meetme stipendiaatide ja nende juhendajate arvust.

peamine

vahend

MSC-meetmed
  koos ERC-ga
  on
  peamised
  ELi tasandi
  vahendid
  kolmandate riikide teadlaste meelitamiseks Euroopasse ning annavad seega suure panuse üleilmsesse teadus- ja innovatsioonialasesse koostöösse. Tõenditest nähtub, et MSC-meetmed mitte ainult ei avalda positiivset mõju üksikisikutele, organisatsioonidele ja süsteemi tasandil, vaid viivad ka suure mõjuga murranguliste teadustulemusteni ja samal ajal aitavad oluliselt kaasa nii ühiskondlike kui ka strateegiliste probleemide lahendamisele. Pikaajaline investeerimine inimestesse tasub end ära, nagu nähtub Nobeli preemia saanud endiste MSC-meetme stipendiaatide ja nende juhendajate arvust.

koos ERC-ga

peamised

vahendid

MSC-meetmed annavad nii akadeemilise kui ka mitteakadeemilise sektori teadlaste ja võõrustavate organisatsioonide vahelise üleilmse teadusalase konkurentsi ning kõrgetasemeliste teadmiste loomise ja riigi-, sektori- ja valdkonnaüleselt jagamise kaudu märkimisväärse panuse tööhõive, majanduskasvu ja investeerimise tegevuskava eesmärkide täitmisse, ELi üldisesse strateegiasse ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisse.

MSC-meetmed annavad nii akadeemilise kui ka mitteakadeemilise sektori teadlaste ja võõrustavate organisatsioonide vahelise üleilmse teadusalase konkurentsi ning kõrgetasemeliste teadmiste loomise ja riigi-, sektori- ja valdkonnaüleselt jagamise kaudu märkimisväärse panuse tööhõive, majanduskasvu ja investeerimise tegevuskava eesmärkide täitmisse, ELi üldisesse strateegiasse ja ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamisse.

MSC-meetmed aitavad muuta Euroopa teadusruumi maailma mastaabis tõhusamaks, konkurentsivõimelisemaks ja atraktiivsemaks. Selle saavutamiseks keskendutakse kõrge kvalifikatsiooniga uue põlvkonna teadlastele ja toetatakse esilekerkivaid talente nii ELis kui ka väljaspool, soodustatakse uute teadmiste ja ideede levimist ja nende rakendamist Euroopa poliitikas, majanduses ja ühiskonnas, muu hulgas tõhusamate teadusalase suhtluse ja üldsuse teavitamise meetmete kaudu, hõlbustatakse koostööd teadusuuringutega tegelevate organisatsioonide vahel ning propageeritakse Euroopa teadusruumile avalduva tugeva struktureeriva mõju kaudu avatud tööturgu ja luuakse kvaliteetse koolituse, atraktiivsete töötingimuste
  ja
  avatud värbamise standardid kõikide teadlaste jaoks.

ja

MSC-meetmed aitavad muuta Euroopa teadusruumi maailma mastaabis tõhusamaks, konkurentsivõimelisemaks ja atraktiivsemaks. Selle saavutamiseks keskendutakse kõrge kvalifikatsiooniga uue põlvkonna teadlastele ja toetatakse esilekerkivaid talente nii ELis kui ka väljaspool, soodustatakse uute teadmiste ja ideede levimist ja nende rakendamist Euroopa poliitikas, majanduses ja ühiskonnas, muu hulgas tõhusamate teadusalase suhtluse ja üldsuse teavitamise meetmete kaudu, hõlbustatakse koostööd teadusuuringutega tegelevate organisatsioonide vahel ning propageeritakse Euroopa teadusruumile avalduva tugeva struktureeriva mõju kaudu avatud tööturgu ja luuakse kvaliteetse koolituse, atraktiivsete töötingimuste
  ning
  avatud
  ja läbipaistva
  värbamise standardid kõikide teadlaste jaoks.

ning

ja läbipaistva

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – I osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt 2.2.2 – lõik 1

I lisa – I osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt 2.2.2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| EL vajab tugevat, vastupidavat ja loomingulist inimressursside baasi, kus on olemas sobivad oskused, et rahuldada tööturu tulevikuvajadusi, tagada innovatsioon ning muuta teadmised ja ideed toodeteks ja teenusteks, mis toovad nii majanduslikku kui ka sotsiaalset kasu. Seda on võimalik saavutada teadlaste koolitamise kaudu, et veelgi suurendada nende teadusalast põhipädevust ning edendada nende valdkonnaüleseid oskusi, näiteks loomingulist ja ettevõtlikku meelelaadi. See võimaldab neil tulla toime nii praeguste kui ka tulevaste üleilmsete probleemidega ning parandada oma karjäärivõimalusi ja innovatsioonipotentsiaali. | EL vajab tugevat, vastupidavat ja loomingulist inimressursside baasi, kus on olemas sobivad oskused, et rahuldada tööturu tulevikuvajadusi, tagada innovatsioon ning muuta teadmised ja ideed toodeteks ja teenusteks, mis toovad nii
  teaduslikku,
  majanduslikku kui ka sotsiaalset kasu. Seda on võimalik saavutada teadlaste koolitamise kaudu, et veelgi suurendada nende teadusalast põhipädevust ning edendada nende valdkonnaüleseid oskusi, näiteks loomingulist ja ettevõtlikku meelelaadi
  , sh arusaama kasust, mida standardid annavad uute toodete ja teenuste turustamisel
  . See võimaldab neil tulla toime nii praeguste kui ka tulevaste üleilmsete probleemidega ning parandada oma karjäärivõimalusi ja innovatsioonipotentsiaali.
  See on vajaduse korral saavutatav EIT koolitustegevuse täiendusena. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

EL vajab tugevat, vastupidavat ja loomingulist inimressursside baasi, kus on olemas sobivad oskused, et rahuldada tööturu tulevikuvajadusi, tagada innovatsioon ning muuta teadmised ja ideed toodeteks ja teenusteks, mis toovad nii majanduslikku kui ka sotsiaalset kasu. Seda on võimalik saavutada teadlaste koolitamise kaudu, et veelgi suurendada nende teadusalast põhipädevust ning edendada nende valdkonnaüleseid oskusi, näiteks loomingulist ja ettevõtlikku meelelaadi. See võimaldab neil tulla toime nii praeguste kui ka tulevaste üleilmsete probleemidega ning parandada oma karjäärivõimalusi ja innovatsioonipotentsiaali.

EL vajab tugevat, vastupidavat ja loomingulist inimressursside baasi, kus on olemas sobivad oskused, et rahuldada tööturu tulevikuvajadusi, tagada innovatsioon ning muuta teadmised ja ideed toodeteks ja teenusteks, mis toovad nii
  teaduslikku,
  majanduslikku kui ka sotsiaalset kasu. Seda on võimalik saavutada teadlaste koolitamise kaudu, et veelgi suurendada nende teadusalast põhipädevust ning edendada nende valdkonnaüleseid oskusi, näiteks loomingulist ja ettevõtlikku meelelaadi
  , sh arusaama kasust, mida standardid annavad uute toodete ja teenuste turustamisel
  . See võimaldab neil tulla toime nii praeguste kui ka tulevaste üleilmsete probleemidega ning parandada oma karjäärivõimalusi ja innovatsioonipotentsiaali.
  See on vajaduse korral saavutatav EIT koolitustegevuse täiendusena.

teaduslikku,

, sh arusaama kasust, mida standardid annavad uute toodete ja teenuste turustamisel

See on vajaduse korral saavutatav EIT koolitustegevuse täiendusena.

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – I osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt 2.2.3

I lisa – I osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt 2.2.3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Inimkapitali
  tugevdamine ja oskuste arendamine kõikjal Euroopa teadusruumis |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.2.3.

Inimkapitali
  tugevdamine ja oskuste arendamine kõikjal Euroopa teadusruumis

Inimkapitali

| 2.2.3. | Inimressursside
  tugevdamine ja oskuste arendamine kõikjal Euroopa teadusruumis |
| --- | --- |

2.2.3.

Inimressursside
  tugevdamine ja oskuste arendamine kõikjal Euroopa teadusruumis

Inimressursside

Tipptaseme soodustamiseks, teadusuuringutega tegelevate organisatsioonide vahelise koostöö edendamiseks ja positiivse struktureeriva mõju saavutamiseks on vaja tagada kvaliteetse koolituse standardite, heade töötingimuste ja teadlaste tõhusate karjäärivõimaluste laiem levik Euroopa teadusruumis. See aitab kaasajastada ja edendada teadusalaseid koolitusprogramme ja süsteeme ning suurendada institutsioonide atraktiivsust maailmas.

Tipptaseme soodustamiseks, teadusuuringutega tegelevate organisatsioonide vahelise koostöö edendamiseks ja positiivse struktureeriva mõju saavutamiseks on vaja tagada kvaliteetse koolituse standardite, heade töötingimuste ja teadlaste tõhusate karjäärivõimaluste laiem levik Euroopa teadusruumis. See aitab kaasajastada ja edendada teadusalaseid koolitusprogramme ja süsteeme ning suurendada institutsioonide atraktiivsust maailmas
  , mille arendamisel on tehtud koostööd raamprogrammi „Euroopa horisont“ muude osadega
  .

, mille arendamisel on tehtud koostööd raamprogrammi „Euroopa horisont“ muude osadega

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | koolitusprogrammid tipptaseme soodustamiseks ja parima tava levitamiseks institutsioonide vahel ning teadus- ja innovatsioonisüsteemides; |
| --- | --- |

—

koolitusprogrammid tipptaseme soodustamiseks ja parima tava levitamiseks institutsioonide vahel ning teadus- ja innovatsioonisüsteemides;

| — | koolitusprogrammid tipptaseme soodustamiseks ja parima tava levitamiseks institutsioonide vahel ning teadus- ja innovatsioonisüsteemides; |
| --- | --- |

—

koolitusprogrammid tipptaseme soodustamiseks ja parima tava levitamiseks institutsioonide vahel ning teadus- ja innovatsioonisüsteemides;

| — | koostöö ning teadmiste loomine ja levitamine ELi piires ja kolmandate riikide osalusel. |
| --- | --- |

—

koostöö ning teadmiste loomine ja levitamine ELi piires ja kolmandate riikide osalusel.

| — | koostöö ning teadmiste loomine ja levitamine ELi piires ja kolmandate riikide osalusel. |
| --- | --- |

—

koostöö ning teadmiste loomine ja levitamine ELi piires ja kolmandate riikide osalusel.

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – I osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt 2.2.5

I lisa – I osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt 2.2.5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.2.5. | Üldsuse teadlikkuse suurendamine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.2.5.

Üldsuse teadlikkuse suurendamine

| 2.2.5. | Üldsuse teadlikkuse suurendamine |
| --- | --- |

2.2.5.

Üldsuse teadlikkuse suurendamine

Kõikjal ELis ja sellest väljaspool tuleb edendada teadlikkust programmi tegevustest ja teadlaste tunnustamist üldsuse seas, et suurendada MSC-meetmete üleilmset nähtavust, luua parem arusaamine teadlaste töö mõjust kodanike igapäevaelule ja julgustada noori valima teadlase karjääri. Seda on võimalik saavutada teadmiste ja tavade tõhusama levitamise ja kasutamise kaudu.

Kõikjal ELis ja sellest väljaspool tuleb edendada teadlikkust programmi tegevustest ja teadlaste tunnustamist üldsuse seas, et suurendada MSC-meetmete üleilmset nähtavust, luua parem arusaamine teadlaste töö mõjust kodanike igapäevaelule ja julgustada noori
  , eelkõige naisi,
  valima teadlase karjääri. Seda on võimalik saavutada teadmiste ja tavade tõhusama levitamise ja kasutamise kaudu.

, eelkõige naisi,

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | üldsuse teadlikkuse suurendamise algatused huvi tekitamiseks teadlasekarjääri vastu, eelkõige noorte seas; |
| --- | --- |

—

üldsuse teadlikkuse suurendamise algatused huvi tekitamiseks teadlasekarjääri vastu, eelkõige noorte seas;

| — | üldsuse teadlikkuse suurendamise algatused huvi tekitamiseks teadlasekarjääri vastu, eelkõige noorte seas; |
| --- | --- |

—

üldsuse teadlikkuse suurendamise algatused huvi tekitamiseks teadlasekarjääri vastu, eelkõige noorte seas;

| — | teavitustegevus MSC-meetmetest teadlikkuse ning nende üleilmse tähtsuse ja nähtavuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

—

teavitustegevus MSC-meetmetest teadlikkuse ning nende üleilmse tähtsuse ja nähtavuse suurendamiseks;

| — | teavitustegevus MSC-meetmetest teadlikkuse ning nende üleilmse tähtsuse ja nähtavuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

—

teavitustegevus MSC-meetmetest teadlikkuse ning nende üleilmse tähtsuse ja nähtavuse suurendamiseks;

| — | teadmiste levitamine ja koondamine projektiülese koostöö ja muu võrgustikutegevuse, näiteks vilistlasteenuste kaudu. |
| --- | --- |

—

teadmiste levitamine ja koondamine projektiülese koostöö ja muu võrgustikutegevuse, näiteks vilistlasteenuste kaudu.

| — | teadmiste levitamine ja koondamine projektiülese koostöö ja muu võrgustikutegevuse, näiteks vilistlasteenuste
  ja riiklike kontaktpunktide
  kaudu. |
| --- | --- |

—

teadmiste levitamine ja koondamine projektiülese koostöö ja muu võrgustikutegevuse, näiteks vilistlasteenuste
  ja riiklike kontaktpunktide
  kaudu.

ja riiklike kontaktpunktide

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – I osa – punkt 3 – alapunkt 3.1

I lisa – I osa – punkt 3 – alapunkt 3.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.1. | Põhimõtted |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.1.

Põhimõtted

| 3.1. | Põhimõtted |
| --- | --- |

3.1.

Põhimõtted

Tipptasemel teadustaristutel, mille kaudu pakutakse teadus- ja innovatsioonikogukondadele põhiteenuseid, on väga oluline roll teadmiste piiride nihutamises. Teadustaristute toetamisega ELi tasandil aidatakse leevendada sageli esinevat olukorda, kus riiklikud teadustaristud on hajusad ja
  tippteaduskeskused paiknevad
  eraldi, ning
  parandada isoleeritusest tulenevat vähest
  teadmiste ringlust.

tippteaduskeskused paiknevad

parandada isoleeritusest tulenevat vähest

Tipptasemel teadustaristutel, mille kaudu pakutakse teadus- ja innovatsioonikogukondadele põhiteenuseid, on väga oluline roll teadmiste piiride nihutamises.
  Igat liiki teadustaristute, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ning ERFist rahastatavate
  teadustaristute toetamisega ELi tasandil aidatakse leevendada sageli esinevat olukorda, kus riiklikud
  ja piirkondlikud
  teadustaristud on hajusad
  , ning seeläbi täiendatakse
  ja
  ajakohastatakse
  eraldi
  paiknevaid tippteaduskeskusi
  ning
  suurendatakse isoleeritud üksuste vahelist
  teadmiste ringlust.

Igat liiki teadustaristute, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ning ERFist rahastatavate

ja piirkondlikud

, ning seeläbi täiendatakse

ajakohastatakse

paiknevaid tippteaduskeskusi

suurendatakse isoleeritud üksuste vahelist

Üldeesmärk on luua Euroopas kestlikud maailmatasemel teadustaristud, mis on avatud ja kättesaadavad kõikidele Euroopa ja muu maailma teadlastele ning kus kasutatakse täiel määral ära nende potentsiaal teaduse ja innovatsiooni edendamiseks. Peamised eesmärgid on vähendada teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteemi killustatust, hoida ära tegevuse dubleerimist ning kooskõlastada paremini teadustaristute loomist
  ja
  kasutamist. On ülitähtis toetada avatud juurdepääsu teadustaristutele kõikide Euroopa teadlaste jaoks ning digitaalsetele teadusressurssidele juurdepääsu parandamist Euroopa avatud teaduse pilve kaudu; seejuures tuleb konkreetselt edendada avatud teaduse ja avalike andmetega seotud tavade praegu ebapiisavat omaksvõttu. Ühtlasi peab EL võtma arvesse talentide värbamisega seotud üleilmse konkurentsi kiiret tihenemist ning meelitama kolmandate riikide teadlasi kasutama töötamiseks Euroopa maailmatasemel teadustaristuid. Üks põhieesmärk on ka Euroopa tööstuse konkurentsivõime suurendamine teadustaristute ja nende kasutajate jaoks oluliste esmatähtsate tehnoloogialahenduste ja teenuste toetamise kaudu; sel viisil parandatakse ka tingimusi uuenduslike lahenduste väljatöötamiseks.

ja

Üldeesmärk on luua Euroopas kestlikud maailmatasemel teadustaristud, mis on avatud ja kättesaadavad kõikidele Euroopa ja muu maailma teadlastele
  ja novaatoritele
  ning kus kasutatakse täiel määral ära nende potentsiaal teaduse ja innovatsiooni edendamiseks. Peamised eesmärgid on vähendada teadusuuringute ja innovatsiooni ökosüsteemi killustatust,
  tagada pidev kaasajastamine,
  hoida ära tegevuse dubleerimist ning kooskõlastada paremini teadustaristute loomist, kasutamist
  ja juurdepääsetavust
  .

ja novaatoritele

tagada pidev kaasajastamine,

ja juurdepääsetavust

Samuti
  on ülitähtis toetada avatud juurdepääsu teadustaristutele kõikide Euroopa teadlaste jaoks ning digitaalsetele teadusressurssidele juurdepääsu parandamist Euroopa avatud teaduse pilve kaudu; seejuures tuleb konkreetselt edendada avatud teaduse ja avalike andmetega seotud tavade praegu ebapiisavat omaksvõttu. Ühtlasi peab EL võtma arvesse talentide värbamisega seotud üleilmse konkurentsi kiiret tihenemist ning meelitama kolmandate riikide teadlasi kasutama töötamiseks Euroopa maailmatasemel teadustaristuid. Üks põhieesmärk on ka Euroopa tööstuse konkurentsivõime suurendamine teadustaristute ja nende kasutajate jaoks oluliste esmatähtsate tehnoloogialahenduste ja teenuste toetamise kaudu; sel viisil parandatakse ka tingimusi uuenduslike lahenduste väljatöötamiseks
  ja kasutamiseks
  .

Samuti

ja kasutamiseks

Varasemad raamprogrammid on aidanud oluliselt kaasa riiklike taristute tõhusamale ja tulemuslikumale kasutamisele ning nende raames on Euroopa teadustaristu strateegiafoorumi abil töötatud välja sidus strateegiapõhine lähenemisviis üleeuroopalisi teadustaristuid käsitleva poliitika kujundamiseks. Kõnealune strateegiline lähenemisviis on loonud selgeid eeliseid: selle abil on muu hulgas vähendatud tegevuse dubleerimist ja tõhustatud üldist ressursikasutust ning samuti standardiseeritud protsesse ja menetluskorda.

Varasemad raamprogrammid on aidanud oluliselt kaasa riiklike taristute tõhusamale ja tulemuslikumale kasutamisele ning
  riikidevahelist juurdepääsu takistavate tõkete kõrvaldamisele ning
  nende raames on Euroopa teadustaristu strateegiafoorumi abil töötatud välja sidus strateegiapõhine lähenemisviis üleeuroopalisi teadustaristuid käsitleva poliitika kujundamiseks. Kõnealune strateegiline lähenemisviis on loonud selgeid eeliseid: selle abil on muu hulgas vähendatud tegevuse dubleerimist ja tõhustatud üldist ressursikasutust ning samuti standardiseeritud
  ja ühtlustatud
  protsesse ja menetluskorda.
  Olemasolevate tipptasemel teadusuuringute ja innovatsiooni võrgustike tugevdamine ja avamine ning vajaduse korral uute võrgustike loomine on samuti selle rubriigi prioriteet.

riikidevahelist juurdepääsu takistavate tõkete kõrvaldamisele ning

ja ühtlustatud

Olemasolevate tipptasemel teadusuuringute ja innovatsiooni võrgustike tugevdamine ja avamine ning vajaduse korral uute võrgustike loomine on samuti selle rubriigi prioriteet.

ELi toetatav tegevus loob lisaväärtust järgmiste aspektide kaudu: olemasolevate teadustaristute koondamine ja optimeerimine ning jõupingutused uute taristute loomiseks; Euroopa avatud teaduse pilve kui andmepõhiseks teadustööks sobiva tõhusa, kohandatava ja kestliku keskkonna loomine; riiklike ja piirkondlike teadus- ja haridusvõrgustike omavaheline ühendamine, ülisuurte andmemahtude jaoks ette nähtud suure läbilaskevõimega võrgutaristu tagamine ja selle täiustamine ning digiressurssidele piiriülese ja valdkonnaülese ligipääsu tagamine; selliste tõkete kõrvaldamine, mis takistavad parimate uurimisrühmade ligipääsu ELi parimatele teadustaristuteenustele; teadustaristute innovatsioonipotentsiaali edendamine ning seejuures keskendumine tehnoloogiaarendusele ja ühisinnovatsioonile ning teadustaristute tihedamale tööstuse vajadustest lähtuvale kasutamisele.

ELi toetatav tegevus loob lisaväärtust järgmiste aspektide kaudu: olemasolevate teadustaristute
  , sealhulgas e-taristute
  koondamine ja optimeerimine ning jõupingutused uute taristute loomiseks; Euroopa avatud teaduse pilve kui andmepõhiseks teadustööks sobiva tõhusa, kohandatava ja kestliku keskkonna loomine, riiklike ja piirkondlike teadus- ja haridusvõrgustike omavaheline ühendamine, ülisuurte andmemahtude jaoks ette nähtud suure läbilaskevõimega võrgutaristu tagamine ja selle täiustamine ning digiressurssidele piiriülese ja valdkonnaülese ligipääsu tagamine; selliste tõkete kõrvaldamine, mis takistavad parimate uurimisrühmade ligipääsu ELi parimatele teadustaristuteenustele; teadustaristute innovatsioonipotentsiaali edendamine ning seejuures keskendumine tehnoloogiaarendusele ja ühisinnovatsioonile ning teadustaristute tihedamale tööstuse vajadustest lähtuvale kasutamisele.

, sealhulgas e-taristute

Samuti tuleb suurendada ELi teadustaristute rahvusvahelist mastaapi ning soodustada vastastikuse kasu saamise eesmärgil tihedamat koostööd rahvusvaheliste partneritega ja rahvusvahelist osalust Euroopa teadustaristutes.

Samuti tuleb suurendada ELi teadustaristute rahvusvahelist mastaapi ning soodustada vastastikuse kasu saamise eesmärgil tihedamat koostööd
  , juurdepääsu ja ühenduvust
  rahvusvaheliste partneritega ja rahvusvahelist osalust Euroopa teadustaristutes.

, juurdepääsu ja ühenduvust

Kõnealuse tegevusega aidatakse kaasa mitmesuguste, näiteks järgmiste kestliku arengu eesmärkide saavutamisele: kestliku arengu eesmärk nr 3 – „Inimeste tervis ja heaolu“; kestliku arengu eesmärk nr 7 – „Taskukohane ja puhas energia“; kestliku arengu eesmärk nr 9 – „Tööstus, innovatsioon ja taristu“; kestliku arengu eesmärk nr 13 – „Kliimameetmed“.

Kõnealuse tegevusega aidatakse kaasa mitmesuguste, näiteks järgmiste kestliku arengu eesmärkide saavutamisele: kestliku arengu eesmärk nr 3 – „Inimeste tervis ja heaolu“; kestliku arengu eesmärk nr 7 – „Taskukohane ja puhas energia“; kestliku arengu eesmärk nr 9 – „Tööstus, innovatsioon ja taristu“; kestliku arengu eesmärk nr 13 – „Kliimameetmed“.

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – I osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.1

I lisa – I osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Euroopa teadustaristumaastiku korrastamine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.2.1.

Euroopa teadustaristumaastiku korrastamine

| 3.2.1. | Euroopa teadustaristumaastiku korrastamine |
| --- | --- |

3.2.1.

Euroopa teadustaristumaastiku korrastamine

Euroopa teadustaristu strateegiafoorumi raames kindlaks tehtud teadustaristute loomine, haldamine ja pikaajaline kestlikkus on ELi jaoks väga oluline, et tagada ELi juhtpositsioon teedrajavates uuringutes, teadmiste loomine ja kasutamine ning liidu tööstuse konkurentsivõime.

Teadustaristute, sealhulgas
  Euroopa teadustaristu strateegiafoorumi raames kindlaks tehtud teadustaristute loomine, haldamine ja pikaajaline kestlikkus
  ning nendepoolse raamprogrammi „Euroopa horisont“ tipptasemel projektides osalemise maksimeerimine
  on ELi jaoks väga oluline, et tagada ELi juhtpositsioon teedrajavates uuringutes, teadmiste loomine ja kasutamine ning liidu tööstuse konkurentsivõime.

Teadustaristute, sealhulgas

ning nendepoolse raamprogrammi „Euroopa horisont“ tipptasemel projektides osalemise maksimeerimine

Euroopa avatud teaduse pilvest peaks kujunema tõhus ja terviklik teadustaristuteenuste edastuskanal ning see peaks võimaldama
  pakkuda
  Euroopa
  teadusringkondadele
  uue põlvkonna
  andmeteenuseid
  teaduslike suurandmete kogumiseks, salvestamiseks, töötlemiseks (nt analüüs, simuleerimine, visualiseerimisteenused) ja jagamiseks. Ühtlasi peaks Euroopa avatud teaduse pilv
  võimaldama
  Euroopa teadlastele
  ligipääsu suuremale osale
  teadustaristutes loodud ja kogutud andmetest, samuti Euroopa andmetaristuga (13) hõlmatud kõrgjõudlusega ja eksatasandi andmetöötluse ressurssidele.

pakkuda

teadusringkondadele

andmeteenuseid

võimaldama

ligipääsu suuremale osale

13

Euroopa avatud teaduse pilvest peaks kujunema tõhus ja terviklik teadustaristuteenuste edastuskanal ning see peaks võimaldama Euroopa
  teadusringkondadel arendada välja
  uue põlvkonna
  andmeteenused
  teaduslike suurandmete kogumiseks, salvestamiseks, töötlemiseks (nt analüüs, simuleerimine, visualiseerimisteenused) ja jagamiseks. Ühtlasi peaks Euroopa avatud teaduse pilv
  pakkuma
  Euroopa teadlastele
  teenuseid, millega julgustatakse salvestama ja töötlema suuremat osa
  teadustaristutes
  ja väljaspool teadustaristuid teadlaste
  loodud ja kogutud andmetest, samuti
  tuleks selle raames anda juurdepääs
  Euroopa andmetaristuga (13) hõlmatud kõrgjõudlusega ja eksatasandi andmetöötluse ressurssidele.

teadusringkondadel arendada välja

andmeteenused

pakkuma

teenuseid, millega julgustatakse salvestama ja töötlema suuremat osa

ja väljaspool teadustaristuid teadlaste

tuleks selle raames anda juurdepääs

13

Üleeuroopalise teadus- ja haridusvõrgustiku abil ühendatakse omavahel teadustaristud ja -ressursid ning tagatakse neile kaugjuurdepääs; selleks luuakse nii ELi tasandi ühendused ülikoolide, teadusinstituutide ning teadus- ja innovatsioonikogukondade vahel kui ka rahvusvahelised ühendused partnervõrgustikega mujal maailmas.

Üleeuroopalise teadus- ja haridusvõrgustiku abil ühendatakse omavahel teadustaristud ja -ressursid ning tagatakse neile kaugjuurdepääs; selleks luuakse nii ELi tasandi ühendused ülikoolide, teadusinstituutide ning teadus- ja innovatsioonikogukondade vahel kui ka rahvusvahelised ühendused partnervõrgustikega mujal maailmas.

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | üleeuroopaliste teadustaristute kogu olelusring lähtuvalt uute teadustaristute kavandamisest; nende ettevalmistamise ja rakendamise etapp, algetapis nende töösse panustamine täiendusena muudele rahastamisallikatele, samuti teadustaristute ökosüsteemi korrastamine ja optimeerimine Euroopa teadustaristu strateegiafoorumi teetähiste järgimise kaudu ning üleeuroopaliste teadustaristute teenuselepingute sõlmimise ning taristute edasiarendamise, ühinemise ja tegevuse lõpetamise hõlbustamine; |
| --- | --- |

—

üleeuroopaliste teadustaristute kogu olelusring lähtuvalt uute teadustaristute kavandamisest; nende ettevalmistamise ja rakendamise etapp, algetapis nende töösse panustamine täiendusena muudele rahastamisallikatele, samuti teadustaristute ökosüsteemi korrastamine ja optimeerimine Euroopa teadustaristu strateegiafoorumi teetähiste järgimise kaudu ning üleeuroopaliste teadustaristute teenuselepingute sõlmimise ning taristute edasiarendamise, ühinemise ja tegevuse lõpetamise hõlbustamine;

| — | üleeuroopaliste teadustaristute kogu olelusring lähtuvalt uute teadustaristute kavandamisest; nende ettevalmistamise ja rakendamise etapp, algetapis nende töösse panustamine täiendusena muudele rahastamisallikatele, samuti teadustaristute ökosüsteemi korrastamine ja optimeerimine Euroopa teadustaristu strateegiafoorumi teetähiste järgimise kaudu ning üleeuroopaliste teadustaristute teenuselepingute sõlmimise ning taristute edasiarendamise, ühinemise ja tegevuse lõpetamise hõlbustamine; |
| --- | --- |

—

üleeuroopaliste teadustaristute kogu olelusring lähtuvalt uute teadustaristute kavandamisest; nende ettevalmistamise ja rakendamise etapp, algetapis nende töösse panustamine täiendusena muudele rahastamisallikatele, samuti teadustaristute ökosüsteemi korrastamine ja optimeerimine Euroopa teadustaristu strateegiafoorumi teetähiste järgimise kaudu ning üleeuroopaliste teadustaristute teenuselepingute sõlmimise ning taristute edasiarendamise, ühinemise ja tegevuse lõpetamise hõlbustamine;

| — | Euroopa avatud teaduse pilv, sealhulgas järgmised aspektid: juurdepääsukanali kohandatavus ja kestlikkus; Euroopa, riiklike, piirkondlike ja institutsionaalsete vahendite tõhus ühendamine; selle tehniliste ja poliitikaaspektide edasiarendamine, et rahuldada uusi uuringuvajadusi ja -nõudeid (nt tundlike andmekogumite kasutamine, lõimprivaatsus); andmetega seotud koostalitlusvõime ja vastavus FAIR-põhimõtetele; lai kasutajaskond; |
| --- | --- |

—

Euroopa avatud teaduse pilv, sealhulgas järgmised aspektid: juurdepääsukanali kohandatavus ja kestlikkus; Euroopa, riiklike, piirkondlike ja institutsionaalsete vahendite tõhus ühendamine; selle tehniliste ja poliitikaaspektide edasiarendamine, et rahuldada uusi uuringuvajadusi ja -nõudeid (nt tundlike andmekogumite kasutamine, lõimprivaatsus); andmetega seotud koostalitlusvõime ja vastavus FAIR-põhimõtetele; lai kasutajaskond;

| — | Euroopa avatud teaduse pilv, sealhulgas järgmised aspektid: juurdepääsukanali kohandatavus ja kestlikkus; Euroopa, riiklike, piirkondlike ja institutsionaalsete vahendite tõhus ühendamine; selle tehniliste ja poliitikaaspektide edasiarendamine, et rahuldada uusi uuringuvajadusi ja -nõudeid (nt tundlike andmekogumite kasutamine, lõimprivaatsus); andmetega seotud koostalitlusvõime ja vastavus FAIR-põhimõtetele; lai kasutajaskond; |
| --- | --- |

—

Euroopa avatud teaduse pilv, sealhulgas järgmised aspektid: juurdepääsukanali kohandatavus ja kestlikkus; Euroopa, riiklike, piirkondlike ja institutsionaalsete vahendite tõhus ühendamine; selle tehniliste ja poliitikaaspektide edasiarendamine, et rahuldada uusi uuringuvajadusi ja -nõudeid (nt tundlike andmekogumite kasutamine, lõimprivaatsus); andmetega seotud koostalitlusvõime ja vastavus FAIR-põhimõtetele; lai kasutajaskond;

| — | Euroopa avatud teaduse pilve ja Euroopa andmetaristu aluseks olev üleeuroopaline teadus- ja haridusvõrgustik, mis võimaldab pakkuda kõrgjõudlusega andmetöötlust ja andmeteenuseid pilvepõhises keskkonnas, kus on võimalik hallata ülisuuri andmekogumeid ja kasutada ülisuurt arvutusjõudlust. |
| --- | --- |

—

Euroopa avatud teaduse pilve ja Euroopa andmetaristu aluseks olev üleeuroopaline teadus- ja haridusvõrgustik, mis võimaldab pakkuda kõrgjõudlusega andmetöötlust ja andmeteenuseid pilvepõhises keskkonnas, kus on võimalik hallata ülisuuri andmekogumeid ja kasutada ülisuurt arvutusjõudlust.

| — | Euroopa avatud teaduse pilve ja Euroopa andmetaristu aluseks olev üleeuroopaline teadus- ja haridusvõrgustik, mis võimaldab pakkuda kõrgjõudlusega andmetöötlust ja andmeteenuseid pilvepõhises keskkonnas, kus on võimalik hallata ülisuuri andmekogumeid ja kasutada ülisuurt arvutusjõudlust. |
| --- | --- |

—

Euroopa avatud teaduse pilve ja Euroopa andmetaristu aluseks olev üleeuroopaline teadus- ja haridusvõrgustik, mis võimaldab pakkuda kõrgjõudlusega andmetöötlust ja andmeteenuseid pilvepõhises keskkonnas, kus on võimalik hallata ülisuuri andmekogumeid ja kasutada ülisuurt arvutusjõudlust.

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – I osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.2

I lisa – I osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.2.2. | Teadustaristute kättesaadavaks tegemine, lõimimine ja omavahel ühendamine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.2.2.

Teadustaristute kättesaadavaks tegemine, lõimimine ja omavahel ühendamine

| 3.2.2. | Teadustaristute kättesaadavaks tegemine, lõimimine ja omavahel ühendamine |
| --- | --- |

3.2.2.

Teadustaristute kättesaadavaks tegemine, lõimimine ja omavahel ühendamine

Teadusmaastik võidab väga palju sellest, kui tagatakse oluliste rahvusvaheliste, riiklike ja piirkondlike teadustaristute avatus kõikidele ELi teadlastele ning vajaduse korral lõimitakse taristutes pakutavad teenused, et ühtlustada juurdepääsutingimusi, tõsta teenuste kvaliteeti ja mahtu ning soodustada kõrgtehnoloogilisi komponente ja lisaväärtusteenuseid käsitleva ühise arengustrateegia väljatöötamist innovatsioonimeetmete toel.

Teadusmaastik võidab väga palju sellest, kui tagatakse oluliste rahvusvaheliste, riiklike ja piirkondlike teadustaristute avatus kõikidele ELi teadlastele
  ja novaatoritele
  ning vajaduse korral lõimitakse taristutes pakutavad teenused, et ühtlustada juurdepääsutingimusi, tõsta teenuste kvaliteeti ja mahtu ning soodustada kõrgtehnoloogilisi komponente ja lisaväärtusteenuseid käsitleva ühise arengustrateegia väljatöötamist innovatsioonimeetmete toel.

ja novaatoritele

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | riiklikke ja piirkondlikke teadustaristute rahastajaid ühendavad võrgustikud, mis võimaldavad ühisrahastamist riigiülese juurdepääsu loomiseks teadlastele; |
| --- | --- |

—

riiklikke ja piirkondlikke teadustaristute rahastajaid ühendavad võrgustikud, mis võimaldavad ühisrahastamist riigiülese juurdepääsu loomiseks teadlastele;

| — | riiklikke ja piirkondlikke teadustaristute rahastajaid ühendavad võrgustikud, mis võimaldavad ühisrahastamist riigiülese juurdepääsu loomiseks teadlastele; |
| --- | --- |

—

riiklikke ja piirkondlikke teadustaristute rahastajaid ühendavad võrgustikud, mis võimaldavad ühisrahastamist riigiülese juurdepääsu loomiseks teadlastele;

| — | kogu ELi hõlmavate
  , riiklike ja piirkondlike teadustaristute võrgustikud
  ühiste probleemide lahendamiseks
  , et tagada teadlastele taristute kättesaadavus ning ühtlustada ja edendada taristutes pakutavaid teenuseid; |
| --- | --- |

—

kogu ELi hõlmavate
  , riiklike ja piirkondlike teadustaristute võrgustikud
  ühiste probleemide lahendamiseks
  , et tagada teadlastele taristute kättesaadavus ning ühtlustada ja edendada taristutes pakutavaid teenuseid;

kogu ELi hõlmavate

ühiste probleemide lahendamiseks

| — | üleeuroopaliste
  , riiklike ja piirkondlike teadustaristute
  , sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega taristute
  võrgustikud, et tagada teadlastele taristute kättesaadavus ning ühtlustada ja edendada taristutes pakutavaid teenuseid; |
| --- | --- |

—

üleeuroopaliste
  , riiklike ja piirkondlike teadustaristute
  , sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega taristute
  võrgustikud, et tagada teadlastele taristute kättesaadavus ning ühtlustada ja edendada taristutes pakutavaid teenuseid;

üleeuroopaliste

, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega taristute

| — | teadustaristute lõimitud võrgustikud tehnoloogia arengut käsitleva sellise ühise strateegia või tegevuskava väljatöötamiseks ja rakendamiseks, mis on vajalik teenuste kvaliteedi parandamiseks koostöös tööstusega; kõrgtehnoloogilised komponendid näiteks sellises valdkonnas nagu teadusaparatuuri tootmine; selle soodustamine, et teadustaristuid kasutatakse lähtuvalt tööstuse vajadustest, näiteks katserajatisena. |
| --- | --- |

—

teadustaristute lõimitud võrgustikud tehnoloogia arengut käsitleva sellise ühise strateegia või tegevuskava väljatöötamiseks ja rakendamiseks, mis on vajalik teenuste kvaliteedi parandamiseks koostöös tööstusega; kõrgtehnoloogilised komponendid näiteks sellises valdkonnas nagu teadusaparatuuri tootmine; selle soodustamine, et teadustaristuid kasutatakse lähtuvalt tööstuse vajadustest, näiteks katserajatisena.

| — | teadustaristute lõimitud võrgustikud tehnoloogia arengut käsitleva sellise ühise strateegia või tegevuskava väljatöötamiseks ja rakendamiseks, mis on vajalik teenuste kvaliteedi parandamiseks koostöös tööstusega; kõrgtehnoloogilised komponendid näiteks sellises valdkonnas nagu teadusaparatuuri tootmine; selle soodustamine, et teadustaristuid kasutatakse lähtuvalt tööstuse vajadustest, näiteks katserajatisena. |
| --- | --- |

—

teadustaristute lõimitud võrgustikud tehnoloogia arengut käsitleva sellise ühise strateegia või tegevuskava väljatöötamiseks ja rakendamiseks, mis on vajalik teenuste kvaliteedi parandamiseks koostöös tööstusega; kõrgtehnoloogilised komponendid näiteks sellises valdkonnas nagu teadusaparatuuri tootmine; selle soodustamine, et teadustaristuid kasutatakse lähtuvalt tööstuse vajadustest, näiteks katserajatisena.

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa

I lisa – II osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| II ÜLEILMSED PROBLEEMID JA TÖÖSTUSE KONKURENTSIVÕIME | II ÜLEILMSED PROBLEEMID JA
  EUROOPA
  TÖÖSTUSE KONKURENTSIVÕIME |
| Paljud ELi ees seisvad probleemid
  on
  ühtlasi üleilmsed
  probleemid
  . Need probleemid on väga ulatuslikud ja keerukad ning nendele lahenduse leidmine nõuab neile vastavas ulatuses
  raha, vahendeid ja
  jõupingutusi. EL peab just nendes valdkondades ühiselt tööd tegema ning näitama oma kodanike kasu ja heaolu nimel üles arukust, paindlikkust ja ühtsust. | Ühendunud maailmas on
  paljud ELi ees seisvad probleemid ühtlasi üleilmsed. Need probleemid on väga ulatuslikud ja keerukad ning nendele lahenduse leidmine nõuab neile vastavas ulatuses
  rahalisi ja inimressursse ning
  jõupingutusi. EL peab just nendes valdkondades ühiselt tööd tegema ning näitama oma kodanike kasu ja heaolu nimel üles arukust, paindlikkust ja ühtsust. |
| Suurema mõju saavutamiseks ühildatakse asjaomased meetmed enneolematu ulatusega rahvusvahelise koostöö raames
  kestliku arengu eesmärkidest
  ja
  Pariisi kliimakokkuleppest lähtuvalt muude maailma riikide
  ja
  piirkondade meetmetega
  . Partnereid kõikjalt maailmast kutsutakse vastastikuse kasu saamise eesmärgil ühinema ELi jõupingutustega lahutamatu osana kestlikkusele suunatud teadusuuringutest ja innovatsioonist. | Suurema mõju saavutamiseks ühildatakse asjaomased meetmed enneolematu ulatusega rahvusvahelise koostöö raames
  muude maailma riikide
  ja
  piirkondade meetmetega, nagu on märgitud kestliku arengu eesmärkides
  ja
  Pariisi kliimakokkuleppes
  . Partnereid kõikjalt maailmast kutsutakse vastastikuse kasu saamise eesmärgil ühinema ELi jõupingutustega lahutamatu osana kestlikkusele suunatud teadusuuringutest ja innovatsioonist. |
| Teadusuuringud ja innovatsioon on kestliku majanduskasvu ja tööstuse konkurentsivõime tagamise põhitegurid ning aitavad leida lahendusi tänastele probleemidele, pöörata võimalikult kiiresti vastupidiseks praeguse ohtliku negatiivse suundumuse, mille puhul majandusareng, loodusvarade kasutamine ja sotsiaalküsimused on omavahel seotud, ning luua selle baasil uusi ärivõimalusi. | Teadusuuringud ja innovatsioon on kestliku
  arengu, sealhulgas
  majanduskasvu ja tööstuse konkurentsivõime tagamise põhitegurid ning aitavad leida lahendusi tänastele probleemidele, pöörata võimalikult kiiresti vastupidiseks praeguse ohtliku negatiivse suundumuse, mille puhul majandusareng, loodusvarade kasutamine ja sotsiaalküsimused on omavahel seotud, ning luua selle baasil
  töökohti ja
  uusi ärivõimalusi
  ning majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut
  . |
| EL võidab sellest tehnoloogia- ja tööstuslahenduste kasutaja ja väljatöötajana
  ning annab
  eeskuju, kuidas kaasaegne industrialiseeritud, kestlik, kaasav, avatud ja demokraatlik ühiskond ja majandus on võimelised toimima ja arenema. Soodustatakse ja propageeritakse majandus-, keskkonna- ja sotsiaalaspektidega seotud üha arvukamate näidete esilekerkimist kestliku tööstuspõhise tulevikumajanduse kohta, rajanegu need siis kõikide inimeste tervisel ja heaolul või
  vastupidaval,
  kaasaval ja turvalisel ühiskonnal või kättesaadaval puhtal energial ja liikuvusel või digimajandusel ja -ühiskonnal või valdkondadevahelisel ja
  loomingulisel
  tööstusel või kosmose-, mere- või maismaapõhistel lahendustel või toidu ja toitainetega seotud lahendustel või loodusvarade säästval kasutamisel, kliimakaitsel ja
  kliimamuutustega kohanemisel
  ; kõigi nende puhul luuakse Euroopas jõukust ja kvaliteetsemaid töökohti. Tööstuse ümberkujundamine muutub äärmiselt oluliseks. | EL võidab sellest
  teadmiste,
  tehnoloogia- ja tööstuslahenduste kasutaja ja väljatöötajana
  . Ta võib anda
  eeskuju, kuidas kaasaegne industrialiseeritud, kestlik, kaasav, avatud ja demokraatlik ühiskond ja majandus on võimelised toimima ja arenema. Soodustatakse ja propageeritakse majandus-, keskkonna- ja sotsiaalaspektidega seotud üha arvukamate näidete esilekerkimist kestliku tööstuspõhise tulevikumajanduse kohta, rajanegu need siis kõikide inimeste tervisel ja heaolul või kaasaval ja
  looval ühiskonnal või
  turvalisel ühiskonnal või kättesaadaval puhtal energial ja liikuvusel või digimajandusel ja -ühiskonnal või valdkondadevahelisel ja
  tulemuslikul
  tööstusel või kosmose-, mere- või maismaapõhistel lahendustel või toidu ja toitainetega seotud lahendustel või loodusvarade säästval kasutamisel, kliimakaitsel ja
  kliimamuutuste leevendamisel
  ; kõigi nende puhul luuakse Euroopas jõukust ja kvaliteetsemaid töökohti. Tööstuse ümberkujundamine muutub äärmiselt oluliseks. |
| Raamprogrammi „Euroopa horisont“ selle sambaga hõlmatud teadus- ja innovatsioonitegevus on jagatud lõimitud teemavaldkondadesse. Investeeringud ei ole sektoripõhised, vaid nende eesmärk on kutsuda meie ühiskonnas ja majanduses esile süsteemsed muutused kestlikkuse toetamise kaudu. Need muutused on saavutatavad vaid juhul, kui kõik osalised nii avalikust kui ka erasektorist võtavad osa teadus- ja innovatsioonitegevuse ühisest kavandamisest ja elluviimisest. See hõlmab nii lõppkasutajaid, teadlasi, tehnolooge, tootjaid, novaatoreid, ettevõtjaid, haridustöötajaid, kodanikke kui ka kodanikuühiskonna organisatsioone. Seega ei ole ühegi teemavaldkonna puhul silmas peetud vaid ühte osaliste rühma. | Raamprogrammi „Euroopa horisont“ selle sambaga hõlmatud teadus- ja innovatsioonitegevus on jagatud lõimitud teemavaldkondadesse. Investeeringud ei ole sektoripõhised, vaid nende eesmärk on kutsuda meie ühiskonnas ja majanduses esile süsteemsed muutused
  kaasavuse ja
  kestlikkuse toetamise kaudu. Need muutused on saavutatavad vaid juhul, kui kõik osalised nii avalikust kui ka erasektorist võtavad osa teadus- ja innovatsioonitegevuse ühisest kavandamisest ja elluviimisest. See hõlmab nii lõppkasutajaid,
  teadureid,
  teadlasi, tehnolooge
  , disainereid
  , tootjaid, novaatoreid, ettevõtjaid, haridustöötajaid, kodanikke kui ka kodanikuühiskonna organisatsioone. Seega ei ole ühegi teemavaldkonna puhul silmas peetud vaid ühte osaliste rühma. |
| | Teemavaldkondade raames toetatakse teadmiste loomist kõigis arenguetappides, sealhulgas teadustegevuse varajastes etappides, ning seda täiendab valdkondadevaheline toetus, mis on ette nähtud selleks, et toetada eelmise raamprogrammi raames käivitatud ambitsioonikaid, pikaajalisi ja suuremahulisi teadusalgatusi, mis on suunatud tulevastele ja kujunemisjärgus tehnoloogialahendustele (tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste juhtalgatused), nimelt inimaju projekti, grafeeni, kvanttehnoloogia ja tuleviku akutehnoloogia algatusi. |
| Teemavaldkondades toimub digitaalsete, progressi võimaldavate ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste väljatöötamine ja rakendamine osana ühtsest strateegiast, mille eesmärk on edendada ELi juhtpositsiooni tööstuses. Vajaduse korral kasutatakse selleks ELi kosmosepõhiseid andmeid ja teenuseid. | Teemavaldkondades toimub
  ka
  digitaalsete, progressi võimaldavate ja
  tulevaste
  kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste väljatöötamine ja rakendamine osana ühtsest strateegiast, mille eesmärk on edendada ELi juhtpositsiooni tööstuses. Vajaduse korral kasutatakse selleks ELi kosmosepõhiseid andmeid ja teenuseid. |
| Toetatakse tehnoloogiasiiret laborist turule ning rakenduste, sealhulgas katseliinide ja näidiseksemplaride väljatöötamist; samuti rakendatakse meetmeid lahenduste turulejõudmise soodustamiseks ja erasektori osaluse suurendamiseks. Püütakse saavutada võimalikult suurt koostoimet teiste programmidega. | Toetatakse tehnoloogiasiiret laborist turule ning rakenduste, sealhulgas katseliinide ja näidiseksemplaride väljatöötamist; samuti rakendatakse meetmeid lahenduste turulejõudmise soodustamiseks ja erasektori osaluse suurendamiseks. Püütakse saavutada võimalikult suurt koostoimet
  raamprogrammi „Euroopa horisont“ teiste osadega, eelkõige EITga, ja ka
  teiste programmidega. |
| Teemavaldkondade kaudu soodustatakse unikaalsete uuenduslike lahenduste kiiret kasutuselevõttu ELis; selleks kasutatakse paljusid eri lõimitud tegevusi, sealhulgas teavitamist, tulemuste levitamist ja kasutamist ning standardiseerimist, samuti mittetehnoloogiliste uuenduste ja uuenduslike rakendusmehhanismide toetamist. Sel viisil aidatakse luua innovatsiooni soosivad ühiskondlikud, regulatiivsed ja turutingimused, mis väljenduvad näiteks innovatsioonilepetes. Koostatakse teadus- ja innovatsioonimeetmete tulemusena välja töötatud uuenduslike lahenduste nimekiri
  , mida tutvustatakse
  avaliku ja erasektori
  investoritele
  ning teistest asjakohastest ELi ja riiklikest programmidest toetuse saamiseks. | Teemavaldkondade kaudu soodustatakse unikaalsete uuenduslike lahenduste kiiret kasutuselevõttu ELis
  , uurides samal ajal selle mõju ühiskonnale
  ; selleks kasutatakse paljusid eri lõimitud tegevusi, sealhulgas teavitamist, tulemuste levitamist ja kasutamist ning standardiseerimist, samuti mittetehnoloogiliste uuenduste ja uuenduslike rakendusmehhanismide toetamist. Sel viisil aidatakse luua innovatsiooni soosivad ühiskondlikud, regulatiivsed ja turutingimused, mis väljenduvad näiteks innovatsioonilepetes. Koostatakse teadus- ja innovatsioonimeetmete tulemusena välja töötatud uuenduslike lahenduste nimekiri
  ning seda kasutatakse rohkemate
  avaliku ja erasektori
  investorite leidmiseks
  ning teistest asjakohastest ELi ja riiklikest programmidest toetuse saamiseks. |
| | Erilist tähelepanu pööratakse VKEde toetamisele II samba koostööpõhistes osades ja ühele toetusesaajale suunatud toetuspõhise konkreetselt VKEdele ettenähtud vahendi abil. Kõikides teemavaldkondades eraldatakse asjakohane summa VKEde vahendile, mis toimib täielikult alt üles põhimõttel ning põhineb pidevatel avalikel projektikonkurssidel ja teataval arvul tähtpäevadel ning mis on suunatud üksnes järkjärgulistele uuendustele. Rahastamist saavad taotleda vaid VKEd, sealhulgas koostöö või allhanke kaudu. Projektidel peab olema selge Euroopa mõõde ja need peavad suurendama ELi lisaväärtust. |
| | VKEde vahendi kaudu pakutavat toetust antakse kolmes etapis ning seejuures lähtutakse raamprogrammi „Euroopa horisont“ mudelist: |
| | —1. | etapp: kontseptsiooni ja teostatavuse hindamine.



  VKEd saavad raha, et uurida uue idee teaduslikku või tehnilist teostatavust ja äripotentsiaali (kontseptsiooni tõestamine), et töötada välja innovatsiooniprojekt. Sellise hindamise (mille puhul on oluliseks küsimuseks projekti teema ja potentsiaalse kasutaja/ostja vajaduste vaheline seos) positiivne tulemus lubab saada rahastamist järgmiseks etapiks või järgmisteks etappideks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

II ÜLEILMSED PROBLEEMID JA TÖÖSTUSE KONKURENTSIVÕIME

II ÜLEILMSED PROBLEEMID JA
  EUROOPA
  TÖÖSTUSE KONKURENTSIVÕIME

EUROOPA

Paljud ELi ees seisvad probleemid
  on
  ühtlasi üleilmsed
  probleemid
  . Need probleemid on väga ulatuslikud ja keerukad ning nendele lahenduse leidmine nõuab neile vastavas ulatuses
  raha, vahendeid ja
  jõupingutusi. EL peab just nendes valdkondades ühiselt tööd tegema ning näitama oma kodanike kasu ja heaolu nimel üles arukust, paindlikkust ja ühtsust.

on

probleemid

raha, vahendeid ja

Ühendunud maailmas on
  paljud ELi ees seisvad probleemid ühtlasi üleilmsed. Need probleemid on väga ulatuslikud ja keerukad ning nendele lahenduse leidmine nõuab neile vastavas ulatuses
  rahalisi ja inimressursse ning
  jõupingutusi. EL peab just nendes valdkondades ühiselt tööd tegema ning näitama oma kodanike kasu ja heaolu nimel üles arukust, paindlikkust ja ühtsust.

Ühendunud maailmas on

rahalisi ja inimressursse ning

Suurema mõju saavutamiseks ühildatakse asjaomased meetmed enneolematu ulatusega rahvusvahelise koostöö raames
  kestliku arengu eesmärkidest
  ja
  Pariisi kliimakokkuleppest lähtuvalt muude maailma riikide
  ja
  piirkondade meetmetega
  . Partnereid kõikjalt maailmast kutsutakse vastastikuse kasu saamise eesmärgil ühinema ELi jõupingutustega lahutamatu osana kestlikkusele suunatud teadusuuringutest ja innovatsioonist.

kestliku arengu eesmärkidest

Pariisi kliimakokkuleppest lähtuvalt muude maailma riikide

piirkondade meetmetega

Suurema mõju saavutamiseks ühildatakse asjaomased meetmed enneolematu ulatusega rahvusvahelise koostöö raames
  muude maailma riikide
  ja
  piirkondade meetmetega, nagu on märgitud kestliku arengu eesmärkides
  ja
  Pariisi kliimakokkuleppes
  . Partnereid kõikjalt maailmast kutsutakse vastastikuse kasu saamise eesmärgil ühinema ELi jõupingutustega lahutamatu osana kestlikkusele suunatud teadusuuringutest ja innovatsioonist.

muude maailma riikide

piirkondade meetmetega, nagu on märgitud kestliku arengu eesmärkides

Pariisi kliimakokkuleppes

Teadusuuringud ja innovatsioon on kestliku majanduskasvu ja tööstuse konkurentsivõime tagamise põhitegurid ning aitavad leida lahendusi tänastele probleemidele, pöörata võimalikult kiiresti vastupidiseks praeguse ohtliku negatiivse suundumuse, mille puhul majandusareng, loodusvarade kasutamine ja sotsiaalküsimused on omavahel seotud, ning luua selle baasil uusi ärivõimalusi.

Teadusuuringud ja innovatsioon on kestliku
  arengu, sealhulgas
  majanduskasvu ja tööstuse konkurentsivõime tagamise põhitegurid ning aitavad leida lahendusi tänastele probleemidele, pöörata võimalikult kiiresti vastupidiseks praeguse ohtliku negatiivse suundumuse, mille puhul majandusareng, loodusvarade kasutamine ja sotsiaalküsimused on omavahel seotud, ning luua selle baasil
  töökohti ja
  uusi ärivõimalusi
  ning majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut
  .

arengu, sealhulgas

töökohti ja

ning majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast arengut

EL võidab sellest tehnoloogia- ja tööstuslahenduste kasutaja ja väljatöötajana
  ning annab
  eeskuju, kuidas kaasaegne industrialiseeritud, kestlik, kaasav, avatud ja demokraatlik ühiskond ja majandus on võimelised toimima ja arenema. Soodustatakse ja propageeritakse majandus-, keskkonna- ja sotsiaalaspektidega seotud üha arvukamate näidete esilekerkimist kestliku tööstuspõhise tulevikumajanduse kohta, rajanegu need siis kõikide inimeste tervisel ja heaolul või
  vastupidaval,
  kaasaval ja turvalisel ühiskonnal või kättesaadaval puhtal energial ja liikuvusel või digimajandusel ja -ühiskonnal või valdkondadevahelisel ja
  loomingulisel
  tööstusel või kosmose-, mere- või maismaapõhistel lahendustel või toidu ja toitainetega seotud lahendustel või loodusvarade säästval kasutamisel, kliimakaitsel ja
  kliimamuutustega kohanemisel
  ; kõigi nende puhul luuakse Euroopas jõukust ja kvaliteetsemaid töökohti. Tööstuse ümberkujundamine muutub äärmiselt oluliseks.

ning annab

vastupidaval,

loomingulisel

kliimamuutustega kohanemisel

EL võidab sellest
  teadmiste,
  tehnoloogia- ja tööstuslahenduste kasutaja ja väljatöötajana
  . Ta võib anda
  eeskuju, kuidas kaasaegne industrialiseeritud, kestlik, kaasav, avatud ja demokraatlik ühiskond ja majandus on võimelised toimima ja arenema. Soodustatakse ja propageeritakse majandus-, keskkonna- ja sotsiaalaspektidega seotud üha arvukamate näidete esilekerkimist kestliku tööstuspõhise tulevikumajanduse kohta, rajanegu need siis kõikide inimeste tervisel ja heaolul või kaasaval ja
  looval ühiskonnal või
  turvalisel ühiskonnal või kättesaadaval puhtal energial ja liikuvusel või digimajandusel ja -ühiskonnal või valdkondadevahelisel ja
  tulemuslikul
  tööstusel või kosmose-, mere- või maismaapõhistel lahendustel või toidu ja toitainetega seotud lahendustel või loodusvarade säästval kasutamisel, kliimakaitsel ja
  kliimamuutuste leevendamisel
  ; kõigi nende puhul luuakse Euroopas jõukust ja kvaliteetsemaid töökohti. Tööstuse ümberkujundamine muutub äärmiselt oluliseks.

teadmiste,

. Ta võib anda

looval ühiskonnal või

tulemuslikul

kliimamuutuste leevendamisel

Raamprogrammi „Euroopa horisont“ selle sambaga hõlmatud teadus- ja innovatsioonitegevus on jagatud lõimitud teemavaldkondadesse. Investeeringud ei ole sektoripõhised, vaid nende eesmärk on kutsuda meie ühiskonnas ja majanduses esile süsteemsed muutused kestlikkuse toetamise kaudu. Need muutused on saavutatavad vaid juhul, kui kõik osalised nii avalikust kui ka erasektorist võtavad osa teadus- ja innovatsioonitegevuse ühisest kavandamisest ja elluviimisest. See hõlmab nii lõppkasutajaid, teadlasi, tehnolooge, tootjaid, novaatoreid, ettevõtjaid, haridustöötajaid, kodanikke kui ka kodanikuühiskonna organisatsioone. Seega ei ole ühegi teemavaldkonna puhul silmas peetud vaid ühte osaliste rühma.

Raamprogrammi „Euroopa horisont“ selle sambaga hõlmatud teadus- ja innovatsioonitegevus on jagatud lõimitud teemavaldkondadesse. Investeeringud ei ole sektoripõhised, vaid nende eesmärk on kutsuda meie ühiskonnas ja majanduses esile süsteemsed muutused
  kaasavuse ja
  kestlikkuse toetamise kaudu. Need muutused on saavutatavad vaid juhul, kui kõik osalised nii avalikust kui ka erasektorist võtavad osa teadus- ja innovatsioonitegevuse ühisest kavandamisest ja elluviimisest. See hõlmab nii lõppkasutajaid,
  teadureid,
  teadlasi, tehnolooge
  , disainereid
  , tootjaid, novaatoreid, ettevõtjaid, haridustöötajaid, kodanikke kui ka kodanikuühiskonna organisatsioone. Seega ei ole ühegi teemavaldkonna puhul silmas peetud vaid ühte osaliste rühma.

kaasavuse ja

teadureid,

, disainereid

Teemavaldkondade raames toetatakse teadmiste loomist kõigis arenguetappides, sealhulgas teadustegevuse varajastes etappides, ning seda täiendab valdkondadevaheline toetus, mis on ette nähtud selleks, et toetada eelmise raamprogrammi raames käivitatud ambitsioonikaid, pikaajalisi ja suuremahulisi teadusalgatusi, mis on suunatud tulevastele ja kujunemisjärgus tehnoloogialahendustele (tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste juhtalgatused), nimelt inimaju projekti, grafeeni, kvanttehnoloogia ja tuleviku akutehnoloogia algatusi.

Teemavaldkondade raames toetatakse teadmiste loomist kõigis arenguetappides, sealhulgas teadustegevuse varajastes etappides, ning seda täiendab valdkondadevaheline toetus, mis on ette nähtud selleks, et toetada eelmise raamprogrammi raames käivitatud ambitsioonikaid, pikaajalisi ja suuremahulisi teadusalgatusi, mis on suunatud tulevastele ja kujunemisjärgus tehnoloogialahendustele (tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste juhtalgatused), nimelt inimaju projekti, grafeeni, kvanttehnoloogia ja tuleviku akutehnoloogia algatusi.

Teemavaldkondades toimub digitaalsete, progressi võimaldavate ja kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste väljatöötamine ja rakendamine osana ühtsest strateegiast, mille eesmärk on edendada ELi juhtpositsiooni tööstuses. Vajaduse korral kasutatakse selleks ELi kosmosepõhiseid andmeid ja teenuseid.

Teemavaldkondades toimub
  ka
  digitaalsete, progressi võimaldavate ja
  tulevaste
  kujunemisjärgus tehnoloogialahenduste väljatöötamine ja rakendamine osana ühtsest strateegiast, mille eesmärk on edendada ELi juhtpositsiooni tööstuses. Vajaduse korral kasutatakse selleks ELi kosmosepõhiseid andmeid ja teenuseid.

ka

tulevaste

Toetatakse tehnoloogiasiiret laborist turule ning rakenduste, sealhulgas katseliinide ja näidiseksemplaride väljatöötamist; samuti rakendatakse meetmeid lahenduste turulejõudmise soodustamiseks ja erasektori osaluse suurendamiseks. Püütakse saavutada võimalikult suurt koostoimet teiste programmidega.

Toetatakse tehnoloogiasiiret laborist turule ning rakenduste, sealhulgas katseliinide ja näidiseksemplaride väljatöötamist; samuti rakendatakse meetmeid lahenduste turulejõudmise soodustamiseks ja erasektori osaluse suurendamiseks. Püütakse saavutada võimalikult suurt koostoimet
  raamprogrammi „Euroopa horisont“ teiste osadega, eelkõige EITga, ja ka
  teiste programmidega.

raamprogrammi „Euroopa horisont“ teiste osadega, eelkõige EITga, ja ka

Teemavaldkondade kaudu soodustatakse unikaalsete uuenduslike lahenduste kiiret kasutuselevõttu ELis; selleks kasutatakse paljusid eri lõimitud tegevusi, sealhulgas teavitamist, tulemuste levitamist ja kasutamist ning standardiseerimist, samuti mittetehnoloogiliste uuenduste ja uuenduslike rakendusmehhanismide toetamist. Sel viisil aidatakse luua innovatsiooni soosivad ühiskondlikud, regulatiivsed ja turutingimused, mis väljenduvad näiteks innovatsioonilepetes. Koostatakse teadus- ja innovatsioonimeetmete tulemusena välja töötatud uuenduslike lahenduste nimekiri
  , mida tutvustatakse
  avaliku ja erasektori
  investoritele
  ning teistest asjakohastest ELi ja riiklikest programmidest toetuse saamiseks.

, mida tutvustatakse

investoritele

Teemavaldkondade kaudu soodustatakse unikaalsete uuenduslike lahenduste kiiret kasutuselevõttu ELis
  , uurides samal ajal selle mõju ühiskonnale
  ; selleks kasutatakse paljusid eri lõimitud tegevusi, sealhulgas teavitamist, tulemuste levitamist ja kasutamist ning standardiseerimist, samuti mittetehnoloogiliste uuenduste ja uuenduslike rakendusmehhanismide toetamist. Sel viisil aidatakse luua innovatsiooni soosivad ühiskondlikud, regulatiivsed ja turutingimused, mis väljenduvad näiteks innovatsioonilepetes. Koostatakse teadus- ja innovatsioonimeetmete tulemusena välja töötatud uuenduslike lahenduste nimekiri
  ning seda kasutatakse rohkemate
  avaliku ja erasektori
  investorite leidmiseks
  ning teistest asjakohastest ELi ja riiklikest programmidest toetuse saamiseks.

, uurides samal ajal selle mõju ühiskonnale

ning seda kasutatakse rohkemate

investorite leidmiseks

Erilist tähelepanu pööratakse VKEde toetamisele II samba koostööpõhistes osades ja ühele toetusesaajale suunatud toetuspõhise konkreetselt VKEdele ettenähtud vahendi abil. Kõikides teemavaldkondades eraldatakse asjakohane summa VKEde vahendile, mis toimib täielikult alt üles põhimõttel ning põhineb pidevatel avalikel projektikonkurssidel ja teataval arvul tähtpäevadel ning mis on suunatud üksnes järkjärgulistele uuendustele. Rahastamist saavad taotleda vaid VKEd, sealhulgas koostöö või allhanke kaudu. Projektidel peab olema selge Euroopa mõõde ja need peavad suurendama ELi lisaväärtust.

Erilist tähelepanu pööratakse VKEde toetamisele II samba koostööpõhistes osades ja ühele toetusesaajale suunatud toetuspõhise konkreetselt VKEdele ettenähtud vahendi abil. Kõikides teemavaldkondades eraldatakse asjakohane summa VKEde vahendile, mis toimib täielikult alt üles põhimõttel ning põhineb pidevatel avalikel projektikonkurssidel ja teataval arvul tähtpäevadel ning mis on suunatud üksnes järkjärgulistele uuendustele. Rahastamist saavad taotleda vaid VKEd, sealhulgas koostöö või allhanke kaudu. Projektidel peab olema selge Euroopa mõõde ja need peavad suurendama ELi lisaväärtust.

VKEde vahendi kaudu pakutavat toetust antakse kolmes etapis ning seejuures lähtutakse raamprogrammi „Euroopa horisont“ mudelist:

VKEde vahendi kaudu pakutavat toetust antakse kolmes etapis ning seejuures lähtutakse raamprogrammi „Euroopa horisont“ mudelist:

—1.

—1.

etapp: kontseptsiooni ja teostatavuse hindamine.

etapp: kontseptsiooni ja teostatavuse hindamine.

VKEd saavad raha, et uurida uue idee teaduslikku või tehnilist teostatavust ja äripotentsiaali (kontseptsiooni tõestamine), et töötada välja innovatsiooniprojekt. Sellise hindamise (mille puhul on oluliseks küsimuseks projekti teema ja potentsiaalse kasutaja/ostja vajaduste vaheline seos) positiivne tulemus lubab saada rahastamist järgmiseks etapiks või järgmisteks etappideks.

| —2. | etapp: teadus- ja arendustegevus, tutvustamine, turule viimine.



  Pöörates asjakohast tähelepanu innovatsiooniosaku kontseptsioonile, on teadus- ja arendustegevuse toetamisel erilise tähelepanu all tutvustamistegevus (katsetamine, prototüüp, mastaabisuurenduse uurimine, disain, uuenduslike protsesside, toodete ja teenuste katsetamine, valideerimine, tulemuslikkuse kontrollimine jne) ja turule viimine, soodustades lõppkasutajate või potentsiaalsete klientide kaasamist. Innovatsiooniosakud edendavad noorte ettevõtjate osalemist. |
| --- | --- |

—2.

—2.

etapp: teadus- ja arendustegevus, tutvustamine, turule viimine.

etapp: teadus- ja arendustegevus, tutvustamine, turule viimine.

Pöörates asjakohast tähelepanu innovatsiooniosaku kontseptsioonile, on teadus- ja arendustegevuse toetamisel erilise tähelepanu all tutvustamistegevus (katsetamine, prototüüp, mastaabisuurenduse uurimine, disain, uuenduslike protsesside, toodete ja teenuste katsetamine, valideerimine, tulemuslikkuse kontrollimine jne) ja turule viimine, soodustades lõppkasutajate või potentsiaalsete klientide kaasamist. Innovatsiooniosakud edendavad noorte ettevõtjate osalemist.

| —3. | etapp: turustamine.



  Selles etapis ei anta muud otsetoetust kui toetustegevus, kuid selle eesmärk on hõlbustada juurdepääsu erakapitalile ja innovatsiooni võimaldavale keskkonnale. Ette on nähtud sidumine EIC ja InvestEUga. VKEd saavad kasu ka sellistest toetusmeetmetest nagu koostöövõrkude loomine, koolitus, juhendamine ja nõustamine. Lisaks võib see etapp olla seotud meetmetega, millega edendatakse kommertskasutusele eelnevat hanget ja uuenduslike lahenduste hanget. |
| --- | --- |

—3.

—3.

etapp: turustamine.

etapp: turustamine.

Selles etapis ei anta muud otsetoetust kui toetustegevus, kuid selle eesmärk on hõlbustada juurdepääsu erakapitalile ja innovatsiooni võimaldavale keskkonnale. Ette on nähtud sidumine EIC ja InvestEUga. VKEd saavad kasu ka sellistest toetusmeetmetest nagu koostöövõrkude loomine, koolitus, juhendamine ja nõustamine. Lisaks võib see etapp olla seotud meetmetega, millega edendatakse kommertskasutusele eelnevat hanget ja uuenduslike lahenduste hanget.

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 1 – alapunkt 1.1

I lisa – II osa – punkt 1 – alapunkt 1.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.1. | Põhimõtted |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.1.

Põhimõtted

| 1.1. | Põhimõtted |
| --- | --- |

1.1.

Põhimõtted

ELi sotsiaalõiguste samba kohaselt on igaühel õigus õigeaegsele juurdepääsule kvaliteetsele ja taskukohasele ennetavale tervishoiule ja ravile. See on aluseks ELi võetud kohustusele järgida ÜRO kestliku arengu eesmärke, mille kohaselt soovitakse 2030. aastaks tagada üldine tervisekindlustus igaühele vanusest sõltumata ja kedagi välja jätmata ning ennetatavate surmade lakkamine.

ELi sotsiaalõiguste samba kohaselt on igaühel õigus õigeaegsele juurdepääsule kvaliteetsele ja taskukohasele ennetavale tervishoiule ja ravile. See on aluseks ELi võetud kohustusele järgida ÜRO kestliku arengu eesmärke, mille kohaselt soovitakse 2030. aastaks tagada üldine tervisekindlustus igaühele vanusest sõltumata ja kedagi välja jätmata ning ennetatavate surmade lakkamine.

Elanikkonna hea tervis on stabiilse, kestliku ja kaasava ühiskonna toimimiseks väga tähtis ning tervise edendamisel on oluline roll vaesuse vähendamises, sotsiaalse progressi ja jõukuse soodustamises ning majanduskasvu suurendamises. OECD andmetel on eeldatava eluea pikenemine 10 % võrra seotud majanduskasvu suurenemisega 0,3 –0,4  % võrra aastas. Eeldatav eluiga on ELis selle loomisest alates tõusnud 12 aasta võrra tänu
  ELi elanikkonna
  elukvaliteedis, hariduses
  , tervishoius
  ja
  hoolekandes
  toimunud tohutu suurele edasiminekule. Aastal 2015 oli üldine eeldatav eluiga sünnihetkel ELis 80,6 aastat ja maailmas tervikuna 71,4 aastat. Viimastel aastatel on see ELis igal aastal pikenenud keskmiselt 3 kuu võrra.

ELi elanikkonna

, tervishoius

hoolekandes

Elanikkonna hea tervis on stabiilse, kestliku ja kaasava ühiskonna toimimiseks väga tähtis ning tervise edendamisel on oluline roll vaesuse vähendamises, sotsiaalse progressi ja jõukuse soodustamises ning majanduskasvu suurendamises. OECD andmetel on eeldatava eluea pikenemine 10 % võrra seotud majanduskasvu suurenemisega 0,3 –0,4  % võrra aastas. Eeldatav eluiga on ELis selle loomisest alates tõusnud 12 aasta võrra tänu elukvaliteedis,
  sealhulgas
  hariduses ja
  tervishoius
  toimunud tohutu suurele edasiminekule. Aastal 2015 oli üldine eeldatav eluiga sünnihetkel ELis 80,6  aastat ja maailmas tervikuna 71,4  aastat. Viimastel aastatel on see ELis igal aastal pikenenud keskmiselt 3 kuu võrra.

sealhulgas

tervishoius

Tervisega seotud teadusuuringud ja innovatsioon on mänginud selle saavutamises, ent samuti tervishoiu- ja hoolekandesektoris toimunud tootlikkuse ja kvaliteedi paranemises olulist rolli. Siiski seisab EL jätkuvalt silmitsi nii uute, esilekerkivate kui ka püsivate probleemidega, mis ohustavad liidu kodanikke ja rahvatervist, liidu tervishoiu- ja sotsiaalkaitsesüsteemide kestlikkust ning liidu tervishoiu- ja hoolekandesektori konkurentsivõimet. Peamised terviseküsimused ELis hõlmavad muu hulgas järgmist: tervislike eluviiside ebapiisav edendamine ja haiguste ebapiisav ennetamine; mittenakkushaiguste ulatuslikum levik; antimikroobikumiresistentsuse levik ja nakkushaiguste epideemiate teke; keskkonnareostuse suurenemine; riikidevaheline ja riigisisene püsiv tervisealane ebavõrdsus, millel on ebaproportsionaalne mõju ebasoodsas olukorras või haavatavas eluetapis olevatele inimestele; terviseriskide tuvastamine, mõistmine, kontrolli all hoidmine, ennetamine ja leevendamine kiiresti muutuvas sotsiaalses, linna- ja looduskeskkonnas; Euroopa tervishoiusüsteemide kulukuse suurenemine ning
  personaalmeditsiini
  lähenemisviiside ja digiteerimise üha ulatuslikum levik tervishoius ja hoolekandes; ning Euroopa tervishoiu- ja hoolekandesektorile avalduv surve säilitada uute ja esilekerkivate globaalsete turuosaliste kõrval konkurentsivõime tervisevaldkonna innovatsioonis ja selle kaudu.

personaalmeditsiini

Tervisega seotud teadusuuringud ja innovatsioon on mänginud selle saavutamises, ent samuti tervishoiu- ja hoolekandesektoris toimunud tootlikkuse ja kvaliteedi paranemises olulist rolli
  , samuti on need aidanud suurendada inimeste teadmisi
  ,
  et nad võiksid tervemana elada
  ja
  parandada patsientide ravi
  .
  Terviseteemalised teadusuuringud on ainulaadsed selle poolest, et need on tihedalt seotud ja vastastikuses mõjus innovatsiooni, patsientide ravi ja rahvatervisega ning toimuvad multidistsiplinaarses keskkonnas, kus kehtivad keerukad eeskirjad.

, samuti on need aidanud suurendada inimeste teadmisi

et nad võiksid tervemana elada

parandada patsientide ravi

Terviseteemalised teadusuuringud on ainulaadsed selle poolest, et need on tihedalt seotud ja vastastikuses mõjus innovatsiooni, patsientide ravi ja rahvatervisega ning toimuvad multidistsiplinaarses keskkonnas, kus kehtivad keerukad eeskirjad.

Siiski seisab EL jätkuvalt silmitsi nii uute, esilekerkivate kui ka püsivate probleemidega, mis ohustavad liidu kodanikke ja rahvatervist, liidu tervishoiu- ja sotsiaalkaitsesüsteemide kestlikkust ning liidu tervishoiu- ja hoolekandesektori konkurentsivõimet. Peamised terviseküsimused ELis hõlmavad muu hulgas järgmist:
  vähijuhtude sagenemine;
  tervislike eluviiside ebapiisav edendamine ja haiguste ebapiisav ennetamine; mittenakkushaiguste ulatuslikum levik; antimikroobikumiresistentsuse levik ja nakkushaiguste epideemiate teke; keskkonnareostuse suurenemine; riikidevaheline ja riigisisene püsiv tervisealane ebavõrdsus, millel on ebaproportsionaalne mõju ebasoodsas olukorras või haavatavas eluetapis olevatele inimestele; terviseriskide
  varajane
  tuvastamine, mõistmine, kontrolli all hoidmine, ennetamine ja leevendamine kiiresti muutuvas sotsiaalses, linna- ja looduskeskkonnas;
  tervena elatud aastate arvu suurenemine; mitme lõppkasutajale ette nähtud uuendusliku tervisevahendi ja tehnoloogia kõrge hind;
  Euroopa tervishoiusüsteemide kulukuse suurenemine ning
  täppismeditsiini
  lähenemisviiside
  , sealhulgas asjaomased teadusuuringud,
  ja digiteerimise üha ulatuslikum levik tervishoius ja hoolekandes; ning Euroopa tervishoiu- ja hoolekandesektorile avalduv surve säilitada uute ja esilekerkivate globaalsete turuosaliste kõrval konkurentsivõime tervisevaldkonna innovatsioonis ja selle kaudu.

vähijuhtude sagenemine;

varajane

tervena elatud aastate arvu suurenemine; mitme lõppkasutajale ette nähtud uuendusliku tervisevahendi ja tehnoloogia kõrge hind;

täppismeditsiini

, sealhulgas asjaomased teadusuuringud,

Digitaalsed terviselahendused on loonud palju võimalusi lahendada hooldusteenuste probleeme ning tegeleda muude vananeva ühiskonnaga seotud küsimustega. Üks probleem seisneb näiteks selles, kuidas tervishoiu- ja hooldusteenuste järk-järgulise digiteerimise võimalusi täielikult ära kasutada, seadmata ohtu õigust eraelule ja andmekaitsele. Loodud on digiseadmed ja -tarkvara, et diagnoosida ja ravida ning võimaldada patsientidel ise oma haigust, sealhulgas kroonilist haigust hallata. Digitehnoloogiat kasutatakse üha enam meditsiinikoolituses ja -hariduses ning patsientide ja muude tervishoiutarbijate tarbeks, et terviseteabele ligi pääseda, seda jagada ja luua.

Digitaalsed terviselahendused on loonud palju võimalusi lahendada hooldusteenuste probleeme ning tegeleda muude vananeva ühiskonnaga seotud küsimustega. Üks probleem seisneb näiteks selles, kuidas tervishoiu- ja hooldusteenuste järk-järgulise digiteerimise võimalusi täielikult ära kasutada, seadmata ohtu õigust eraelule ja andmekaitsele. Loodud on digiseadmed ja -tarkvara, et diagnoosida ja ravida ning võimaldada patsientidel ise oma haigust, sealhulgas kroonilist haigust hallata. Digitehnoloogiat kasutatakse üha enam meditsiinikoolituses ja -hariduses ning patsientide ja muude tervishoiutarbijate tarbeks, et terviseteabele ligi pääseda, seda jagada ja luua.

Need
  terviseküsimused on keerukad, üksteisega seotud ja oma olemuselt üleilmsed ning nõuavad multidistsiplinaarset, sektoriülest ja riikidevahelist koostööd. Teadus- ja innovatsioonitegevusega luuakse tihedad sidemed
  avastustele suunatud
  ,
  kliiniliste
  ,
  epidemioloogiliste
  , keskkonnaalaste ja sotsiaal-majanduslike uuringute vahel ning samuti
  reguleerimisalaste teadusuuringutega
  . Selle tegevuse käigus rakendatakse kombineeritult nii teadusringkondade kui ka tööstussektori oskusi ning soodustatakse nende koostööd tervishoiuteenuste pakkujate, patsientide, poliitikakujundajate ja kodanikega, et saavutada avaliku sektori rahastuse võimendus ning tagada tulemuste kasutuselevõtt nii kliinilises praktikas kui ka tervishoiusüsteemides. Samuti soodustatakse selle tegevusega strateegilist koostööd ELi ja rahvusvahelisel tasandil, et koondada kokku eksperditeadmised, võimekus ja ressursid vajaliku mastaabisäästu, haarde ja kiiruse saavutamiseks ning jagada eeldatavat tulu ja kaasnevaid finantsriske.

Need

avastustele suunatud

kliiniliste

epidemioloogiliste

reguleerimisalaste teadusuuringutega

Tänapäeva
  terviseküsimused on keerukad, üksteisega seotud ja oma olemuselt üleilmsed ning nõuavad multidistsiplinaarset, sektoriülest
  , tõlkimisega seotud
  ja riikidevahelist koostööd
  , kaasa arvatud väikesed ja keskmiste tuludega riigid
  . Teadus- ja innovatsioonitegevusega luuakse tihedad sidemed
  kliiniliste
  ,
  epidemioloogiliste
  ,
  eetiliste
  , keskkonnaalaste ja sotsiaal-majanduslike uuringute vahel ning samuti
  reguleerimisuuringutega
  . Selle tegevuse käigus rakendatakse kombineeritult nii teadusringkondade kui ka tööstussektori oskusi ning soodustatakse nende koostööd tervishoiuteenuste pakkujate, patsientide, poliitikakujundajate
  , kodanikuühiskonna organisatsioonide
  ja kodanikega, et saavutada avaliku sektori rahastuse võimendus ning tagada tulemuste kasutuselevõtt nii kliinilises praktikas kui ka tervishoiusüsteemides. Samuti soodustatakse selle tegevusega strateegilist koostööd ELi ja rahvusvahelisel tasandil, et koondada kokku eksperditeadmised, võimekus ja ressursid vajaliku mastaabisäästu, haarde ja kiiruse saavutamiseks ning jagada eeldatavat tulu ja kaasnevaid finantsriske.
  Käesoleva klastri raames korraldatud uuringutes võetakse arvesse soolisi aspekte ja erinevusi.

Tänapäeva

, tõlkimisega seotud

, kaasa arvatud väikesed ja keskmiste tuludega riigid

kliiniliste

epidemioloogiliste

eetiliste

reguleerimisuuringutega

, kodanikuühiskonna organisatsioonide

Käesoleva klastri raames korraldatud uuringutes võetakse arvesse soolisi aspekte ja erinevusi.

Kõnealuste üleilmsete probleemide lahendamisele suunatud teadus- ja innovatsioonitegevusega luuakse
  vajalik
  teadmistebaas ning uuringu- ja innovatsioonivõimekus ning töötatakse välja vajalikud lahendused tervislike eluviiside tõhusamaks edendamiseks ning haiguste ennetamiseks ja raviks. Tervisenäitajate paranemine toob omakorda kaasa eeldatava eluea pikenemise, tööealiste inimeste elu
  muutumise tervislikumaks
  ja
  aktiivsemaks
  , nende suurema tööviljakuse ning tervishoiu- ja hoolekandesüsteemide suurema kestlikkuse.

vajalik

muutumise tervislikumaks

aktiivsemaks

Kõnealuste üleilmsete probleemide lahendamisele suunatud teadus- ja innovatsioonitegevusega luuakse
  inimressursid ja
  teadmistebaas ning uuringu- ja innovatsioonivõimekus ning töötatakse välja vajalikud lahendused tervislike eluviiside tõhusamaks edendamiseks ning haiguste ennetamiseks ja raviks. Tervisenäitajate paranemine toob omakorda kaasa eeldatava eluea pikenemise, tööealiste inimeste elu
  üldise tervislikkuse
  ja
  aktiivsuse
  , nende suurema tööviljakuse ning tervishoiu- ja hoolekandesüsteemide suurema kestlikkuse.
  Tuleb edendada innovatsiooni kiirdiagnostika meetodite ja uute antibiootikumide valdkonnas, sest see võib ära hoida antimikroobikumiresistentsuse kujunemise.

inimressursid ja

üldise tervislikkuse

aktiivsuse

Tuleb edendada innovatsiooni kiirdiagnostika meetodite ja uute antibiootikumide valdkonnas, sest see võib ära hoida antimikroobikumiresistentsuse kujunemise.

Oluliste terviseprobleemidega tegelemisega aidatakse saavutada ELi poliitikaeesmärke ja strateegilisi sihte, eelkõige seoses ELi sotsiaalõiguste samba, ELi digitaalse ühtse turu, ELi piiriülese tervishoiu direktiivi ja antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemist käsitleva Euroopa terviseühtsuse tegevuskavaga; samuti aidatakse sellega kaasa asjakohaste ELi õigusraamistike rakendamisele. Ühtlasi toetatakse selle tegevusega ELi võetud kohustuste järgimist seoses aastani 2030 ulatuva ÜRO kestliku arengu tegevuskava ning muude ÜRO organisatsioonide ja rahvusvaheliste algatustega, sealhulgas Maailma Terviseorganisatsiooni üleilmsete strateegiate ja tegevuskavadega.

Oluliste terviseprobleemidega tegelemisega aidatakse saavutada ELi poliitikaeesmärke ja strateegilisi sihte, eelkõige seoses ELi sotsiaalõiguste samba, ELi digitaalse ühtse turu, ELi piiriülese tervishoiu direktiivi ja antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemist käsitleva Euroopa terviseühtsuse tegevuskavaga; samuti aidatakse sellega kaasa asjakohaste ELi õigusraamistike rakendamisele. Ühtlasi toetatakse selle tegevusega ELi võetud kohustuste järgimist seoses aastani 2030 ulatuva ÜRO kestliku arengu tegevuskava ning muude ÜRO organisatsioonide ja rahvusvaheliste algatustega, sealhulgas Maailma Terviseorganisatsiooni üleilmsete strateegiate ja tegevuskavadega.

Nende eesmärkide saavutamist toetab kõrgetasemeline rühm, nimelt tervishoiu juhtnõukogu. See tagab kooskõlastamise muude ELi ja riiklike tervishoiuprogrammidega ning koostoime teemavaldkonna „Tervis“ ja raamprogrammi „Euroopa horisont“ muude osade, sealhulgas missioonide ja partnerlustega. Juhtnõukogu lähtub teadustegevusest ja hõlmab kõiki sidusrühmi, kusjuures aktiivselt on kaasatud ühiskond, kodanikud ja patsiendid. Talle tehakse ülesandeks juhtida ja anda nõu tööprogrammi ja tervisega seotud ülesannete väljatöötamisel.

Nende eesmärkide saavutamist toetab kõrgetasemeline rühm, nimelt tervishoiu juhtnõukogu. See tagab kooskõlastamise muude ELi ja riiklike tervishoiuprogrammidega ning koostoime teemavaldkonna „Tervis“ ja raamprogrammi „Euroopa horisont“ muude osade, sealhulgas missioonide ja partnerlustega. Juhtnõukogu lähtub teadustegevusest ja hõlmab kõiki sidusrühmi, kusjuures aktiivselt on kaasatud ühiskond, kodanikud ja patsiendid. Talle tehakse ülesandeks juhtida ja anda nõu tööprogrammi ja tervisega seotud ülesannete väljatöötamisel.

Kõnealuse tegevusega aidatakse otseselt kaasa eelkõige järgmiste kestliku arengu eesmärkide saavutamisele: kestliku arengu eesmärk nr 3 – „Inimeste tervis ja heaolu“; kestliku arengu eesmärk nr 13 – „Kliimameetmed“.

Kõnealuse tegevusega aidatakse otseselt kaasa eelkõige järgmiste kestliku arengu eesmärkide saavutamisele: kestliku arengu eesmärk nr 3 – „Inimeste tervis ja heaolu“; kestliku arengu eesmärk nr 13 – „Kliimameetmed“
  ; ja kaudselt kestliku arengu eesmärk nr 1 – „Kaotada vaesus“; kestliku arengu eesmärk nr 5 – „Sooline võrdõiguslikkus“; kestliku arengu eesmärk nr 6 – „Puhas vesi ja kanalisatsioon“; kestliku arengu eesmärk nr 10 – „Ebavõrdsuse vähendamine“
  .

; ja kaudselt kestliku arengu eesmärk nr 1 – „Kaotada vaesus“; kestliku arengu eesmärk nr 5 – „Sooline võrdõiguslikkus“; kestliku arengu eesmärk nr 6 – „Puhas vesi ja kanalisatsioon“; kestliku arengu eesmärk nr 10 – „Ebavõrdsuse vähendamine“

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 1 – alapunkt 1.2 – alapunkt 1.2.1

I lisa – II osa – punkt 1 – alapunkt 1.2 – alapunkt 1.2.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.2.1. | Tervis kogu elu jooksul |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.2.1.

Tervis kogu elu jooksul

| 1.2.1. | Tervis kogu elu jooksul |
| --- | --- |

1.2.1.

Tervis kogu elu jooksul

Haavatavas eluetapis (sünd, väikelapseiga, lapsepõlv, noorus, rasedus, keskiga, hiline täiskasvanuiga) olevatel inimestel, sealhulgas puudega või vigastatud inimestel on tervisega seotud erivajadused, mis nõuavad paremat arusaamist ja kohandatud lahendusi. See võimaldab vähendada sellise olukorraga seotud tervisealast ebavõrdsust ja parandada tervisenäitajaid ning seeläbi vananeda igas eluetapis aktiivse ja tervena, eelkõige tulenevalt heast tervisest elu algetapis, millega kaasneb väiksem vaimsete ja füüsiliste haiguste risk hilisemas elus.

Haavatavas eluetapis (sünd, väikelapseiga, lapsepõlv, noorus, rasedus, keskiga, hiline täiskasvanuiga) olevatel inimestel, sealhulgas puudega
  , erivajadustega
  või vigastatud inimestel on tervisega seotud erivajadused, mis nõuavad paremat arusaamist ja kohandatud lahendusi. See võimaldab vähendada sellise olukorraga seotud tervisealast ebavõrdsust ja parandada tervisenäitajaid ning seeläbi vananeda igas eluetapis aktiivse ja tervena, eelkõige tulenevalt heast tervisest elu algetapis, millega kaasneb väiksem vaimsete ja füüsiliste haiguste risk hilisemas elus.

, erivajadustega

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | varajane areng
  ja vananemine kogu elu kestel; |
| --- | --- |

—

varajane areng
  ja vananemine kogu elu kestel;

varajane areng

| — | vanusega seotud haigused
  ja vananemine kogu elu kestel; |
| --- | --- |

—

vanusega seotud haigused
  ja vananemine kogu elu kestel;

vanusega seotud haigused

| — | ema, isa, imiku ja lapse tervis ning lapsevanema roll; |
| --- | --- |

—

ema, isa, imiku ja lapse tervis ning lapsevanema roll;

| — | ema, isa, imiku ja lapse tervis
  (sh lapse ja ema ellujäämine)
  ning lapsevanema roll; |
| --- | --- |

—

ema, isa, imiku ja lapse tervis
  (sh lapse ja ema ellujäämine)
  ning lapsevanema roll;

(sh lapse ja ema ellujäämine)

| — | tervishoiuvajadused ja pikaajalised tagajärjed, mis on seotud kõrge suremuse ja pikaajalise haigestumisega, eelkõige seoses lapsepõlve terviseprobleemidega; |
| --- | --- |

—

tervishoiuvajadused ja pikaajalised tagajärjed, mis on seotud kõrge suremuse ja pikaajalise haigestumisega, eelkõige seoses lapsepõlve terviseprobleemidega;

tervishoiuvajadused ja pikaajalised tagajärjed, mis on seotud kõrge suremuse ja pikaajalise haigestumisega, eelkõige seoses lapsepõlve terviseprobleemidega;

| — | noorukite
  tervisealased vajadused
  ; |
| --- | --- |

—

noorukite
  tervisealased vajadused
  ;

tervisealased vajadused

| — | Noorukite
  tervisevajadused, sealhulgas psühholoogiline heaolu
  ; |
| --- | --- |

—

Noorukite
  tervisevajadused, sealhulgas psühholoogiline heaolu
  ;

tervisevajadused, sealhulgas psühholoogiline heaolu

| — | puuete ja vigastuste tervisemõjud; |
| --- | --- |

—

puuete ja vigastuste tervisemõjud;

| — | puuete
  etioloogia ning puuete
  ja vigastuste tervisemõjud; |
| --- | --- |

—

puuete
  etioloogia ning puuete
  ja vigastuste tervisemõjud;

etioloogia ning puuete

| — | vanurite ja/või puudega inimeste iseseisev ja aktiivne elu; |
| --- | --- |

—

vanurite ja/või puudega inimeste iseseisev ja aktiivne elu;

| — | vanurite ja/või puudega inimeste iseseisev ja aktiivne elu; |
| --- | --- |

—

vanurite ja/või puudega inimeste iseseisev ja aktiivne elu;

| — | tervisealane haridus ja digikirjaoskus. |
| --- | --- |

—

tervisealane haridus ja digikirjaoskus.

| — | tervisealane haridus ja digikirjaoskus; |
| --- | --- |

—

tervisealane haridus ja digikirjaoskus;

| — | vananenud või kahjustatud elundite ja rakkude taastumine; |
| --- | --- |

—

vananenud või kahjustatud elundite ja rakkude taastumine;

vananenud või kahjustatud elundite ja rakkude taastumine;

| — | angiogenees, arteriaalne patoloogia, müokardi isheemia ja südame struktuurne patoloogia ning südame-veresoonkonna haiguste biomarkerid ja geneetika; |
| --- | --- |

—

angiogenees, arteriaalne patoloogia, müokardi isheemia ja südame struktuurne patoloogia ning südame-veresoonkonna haiguste biomarkerid ja geneetika;

angiogenees, arteriaalne patoloogia, müokardi isheemia ja südame struktuurne patoloogia ning südame-veresoonkonna haiguste biomarkerid ja geneetika;

| — | krooniliste haiguste ravi. |
| --- | --- |

—

krooniliste haiguste ravi.

krooniliste haiguste ravi.

Muudatusettepanekud 37, 276 ja 277

Muudatusettepanekud 37, 276 ja 277

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 1 – alapunkt 1.2 – alapunkt 1.2.2

I lisa – II osa – punkt 1 – alapunkt 1.2 – alapunkt 1.2.2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.2.2. | Tervist mõjutavad keskkonna- ja sotsiaaltegurid |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.2.2.

Tervist mõjutavad keskkonna- ja sotsiaaltegurid

| 1.2.2. | Tervist mõjutavad keskkonna- ja sotsiaaltegurid |
| --- | --- |

1.2.2.

Tervist mõjutavad keskkonna- ja sotsiaaltegurid

Inimest igapäevaelus ja töökohal ümbritsevast sotsiaalsest, majanduslikust ja füüsilisest keskkonnast tulenevate tervisemõjurite ja riskitegurite, sealhulgas digiteerimise, reostuse, kliimamuutuse ja muude keskkonnaprobleemidega seotud tervisemõju parem mõistmine aitab terviseriske ja vastavaid ohte paremini tuvastada ja leevendada, samuti
  vähendada
  kemikaalide ja keskkonnareostusega kokkupuutest
  tulenevate surma-
  ja
  haigusjuhtude
  arvu, toetada keskkonnasõbralikku, tervislikku, vastupanuvõimelist ja kestlikku elu- ja töökeskkonda, edendada tervislikke eluviise ja tervislikke tarbimisharjumusi ning kujundada õiglase, kaasava ja usaldusväärse ühiskonna.

vähendada

tulenevate surma-

haigusjuhtude

Inimest igapäevaelus ja töökohal ümbritsevast sotsiaalsest, majanduslikust ja füüsilisest keskkonnast tulenevate tervisemõjurite ja riskitegurite, sealhulgas digiteerimise, reostuse,
  kiire linnastumise,
  kliimamuutuse ja muude
  riigisiseste ning riikideüleste
  keskkonnaprobleemidega seotud tervisemõju parem mõistmine aitab terviseriske ja vastavaid ohte paremini tuvastada
  , ennetada
  ja leevendada, samuti
  tuvastada
  kemikaalide ja keskkonnareostusega kokkupuutest
  tulenevaid surmajuhtumeid
  ja
  haigusi ning vähendada nende
  arvu; toetada
  ohutut ja
  keskkonnasõbralikku, tervislikku, vastupanuvõimelist ja kestlikku elu- ja töökeskkonda, edendada tervislikke eluviise ja tervislikke tarbimisharjumusi ning kujundada õiglase, kaasava ja usaldusväärse ühiskonna.

kiire linnastumise,

riigisiseste ning riikideüleste

, ennetada

tuvastada

tulenevaid surmajuhtumeid

haigusi ning vähendada nende

ohutut ja

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | tehnoloogialahendused
  kemikaalidest, saasteainetest ja muudest stressiteguritest, sealhulgas kliima ja keskkonnaga seotud stressiteguritest ning mitme stressiteguri koosmõjust tulenevate ohtude, kokkupuute ja tervisemõju hindamiseks; |
| --- | --- |

—

tehnoloogialahendused
  kemikaalidest, saasteainetest ja muudest stressiteguritest, sealhulgas kliima ja keskkonnaga seotud stressiteguritest ning mitme stressiteguri koosmõjust tulenevate ohtude, kokkupuute ja tervisemõju hindamiseks;

tehnoloogialahendused

| — | ohutud ja tulemuslikud tehnoloogialahendused ja metoodika
  kemikaalidest, saasteainetest ja muudest stressiteguritest, sealhulgas kliima ja keskkonnaga seotud stressiteguritest ning mitme stressiteguri koosmõjust tulenevate ohtude, kokkupuute ja tervisemõju hindamiseks; |
| --- | --- |

—

ohutud ja tulemuslikud tehnoloogialahendused ja metoodika
  kemikaalidest, saasteainetest ja muudest stressiteguritest, sealhulgas kliima ja keskkonnaga seotud stressiteguritest ning mitme stressiteguri koosmõjust tulenevate ohtude, kokkupuute ja tervisemõju hindamiseks;

ohutud ja tulemuslikud tehnoloogialahendused ja metoodika

| — | inimeste füüsilist ja vaimset tervist ja heaolu mõjutavad keskkonnaalased, kutsealased, sotsiaalsed ja käitumuslikud tegurid ning nende koosmõju, kusjuures erilist tähelepanu tuleb pöörata haavatavatele ja puudega inimestele; |
| --- | --- |

—

inimeste füüsilist ja vaimset tervist ja heaolu mõjutavad keskkonnaalased, kutsealased, sotsiaalsed ja käitumuslikud tegurid ning nende koosmõju, kusjuures erilist tähelepanu tuleb pöörata haavatavatele ja puudega inimestele;

| — | inimeste füüsilist ja vaimset tervist ja heaolu mõjutavad keskkonnaalased
  (kaasa arvatud tehiskeskkond (disain ja ehitus)
  , kutsealased,
  majanduslikud, poliitilised,
  sotsiaalsed ja käitumuslikud tegurid ning nende koosmõju, kusjuures erilist tähelepanu tuleb pöörata haavatavatele ja puudega
  inimestele, samuti puuet või kahjustust põhjustavas seisundis
  inimestele; |
| --- | --- |

—

inimeste füüsilist ja vaimset tervist ja heaolu mõjutavad keskkonnaalased
  (kaasa arvatud tehiskeskkond (disain ja ehitus)
  , kutsealased,
  majanduslikud, poliitilised,
  sotsiaalsed ja käitumuslikud tegurid ning nende koosmõju, kusjuures erilist tähelepanu tuleb pöörata haavatavatele ja puudega
  inimestele, samuti puuet või kahjustust põhjustavas seisundis
  inimestele;

(kaasa arvatud tehiskeskkond (disain ja ehitus)

majanduslikud, poliitilised,

inimestele, samuti puuet või kahjustust põhjustavas seisundis

| — | riskihindamine, riskijuhtimine ja riskist teavitamine tõenduspõhiste otsuste tegemist võimaldavate tõhusamate vahendite, sealhulgas loomkatsetele alternatiivi pakkuvate vahendite toel; |
| --- | --- |

—

riskihindamine, riskijuhtimine ja riskist teavitamine tõenduspõhiste otsuste tegemist võimaldavate tõhusamate vahendite, sealhulgas loomkatsetele alternatiivi pakkuvate vahendite toel;

| — | riskihindamine, riskijuhtimine ja riskist teavitamine
  , sealhulgas teabejagamine,
  tõenduspõhiste otsuste tegemist võimaldavate tõhusamate vahendite, sealhulgas loomkatsetele alternatiivi pakkuvate vahendite toel; |
| --- | --- |

—

riskihindamine, riskijuhtimine ja riskist teavitamine
  , sealhulgas teabejagamine,
  tõenduspõhiste otsuste tegemist võimaldavate tõhusamate vahendite, sealhulgas loomkatsetele alternatiivi pakkuvate vahendite toel;

, sealhulgas teabejagamine,

| — | võimekus ja taristud kõiki tervisenäitajaid hõlmavate, sealhulgas kokkupuute, terviseseisundi ja haigustega seotud andmete kogumiseks, jagamiseks ja koondamiseks nii ELi kui ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

—

võimekus ja taristud kõiki tervisenäitajaid hõlmavate, sealhulgas kokkupuute, terviseseisundi ja haigustega seotud andmete kogumiseks, jagamiseks ja koondamiseks nii ELi kui ka rahvusvahelisel tasandil;

| — | võimekus ja taristud kõiki tervisenäitajaid hõlmavate, sealhulgas kokkupuute, terviseseisundi ja haigustega seotud andmete kogumiseks, jagamiseks ja koondamiseks nii ELi kui ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

—

võimekus ja taristud kõiki tervisenäitajaid hõlmavate, sealhulgas kokkupuute, terviseseisundi ja haigustega seotud andmete kogumiseks, jagamiseks ja koondamiseks nii ELi kui ka rahvusvahelisel tasandil;

| — | tervislike eluviiside edendamine ja esmased ennetavad sekkumismeetmed. |
| --- | --- |

—

tervislike eluviiside edendamine ja esmased ennetavad sekkumismeetmed.

| — | tervislike eluviiside edendamine ja esmased ennetavad sekkumismeetmed; |
| --- | --- |

—

tervislike eluviiside edendamine ja esmased ennetavad sekkumismeetmed;

| — | selliste meetmete uurimine, millega planeeritakse, rakendatakse ja jälgitakse taastusravi kogu elu jooksul; |
| --- | --- |

—

selliste meetmete uurimine, millega planeeritakse, rakendatakse ja jälgitakse taastusravi kogu elu jooksul;

selliste meetmete uurimine, millega planeeritakse, rakendatakse ja jälgitakse taastusravi kogu elu jooksul;

| — | selliste meetmete uurimine, millega planeeritakse ja rakendatakse varajasi individuaalseid taastusraviprogramme laste jaoks, kellel on invaliidsust põhjustav haigus. |
| --- | --- |

—

selliste meetmete uurimine, millega planeeritakse ja rakendatakse varajasi individuaalseid taastusraviprogramme laste jaoks, kellel on invaliidsust põhjustav haigus.

selliste meetmete uurimine, millega planeeritakse ja rakendatakse varajasi individuaalseid taastusraviprogramme laste jaoks, kellel on invaliidsust põhjustav haigus.

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 1 – alapunkt 1.2 – alapunkt 1.2.3

I lisa – II osa – punkt 1 – alapunkt 1.2 – alapunkt 1.2.3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.2.3. | Mittenakkuslikud ja harvikhaigused |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.2.3.

Mittenakkuslikud ja harvikhaigused

| 1.2.3. | Mittenakkuslikud ja harvikhaigused |
| --- | --- |

1.2.3.

Mittenakkuslikud ja harvikhaigused

Mittenakkushaigused, sealhulgas harvikhaigused on oluline tervisealane ja ühiskondlik probleem ning nende ennetamine ja ravi nõuab tõhusamate lähenemisviiside, sealhulgas
  personaalmeditsiini
  kasutamist.

personaalmeditsiini

Mittenakkushaigused, sealhulgas harvikhaigused on oluline tervisealane ja ühiskondlik probleem ning nende ennetamine
  , diagnoosimine
  ja ravi nõuab tõhusamate lähenemisviiside, sealhulgas
  täppismeditsiini
  kasutamist.

, diagnoosimine

täppismeditsiini

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | diagnostikameetodid varasemaks ja täpsemaks diagnoosimiseks ning patsiendile kohandatud ravi võimaldamiseks; |
| --- | --- |

—

diagnostikameetodid varasemaks ja täpsemaks diagnoosimiseks ning patsiendile kohandatud ravi võimaldamiseks;

| — | diagnostikameetodid varasemaks ja täpsemaks diagnoosimiseks ning patsiendile
  õigeaegse
  kohandatud ravi võimaldamiseks; |
| --- | --- |

—

diagnostikameetodid varasemaks ja täpsemaks diagnoosimiseks ning patsiendile
  õigeaegse
  kohandatud ravi võimaldamiseks;

õigeaegse

| — | taristu ja võimalused genoomse meditsiini arengupotentsiaali ärakasutamiseks kliinilises tavapraktikas; |
| --- | --- |

—

taristu ja võimalused genoomse meditsiini arengupotentsiaali ärakasutamiseks kliinilises tavapraktikas;

taristu ja võimalused genoomse meditsiini arengupotentsiaali ärakasutamiseks kliinilises tavapraktikas;

| — | ennetus- ja sõeluuringuprogrammid; |
| --- | --- |

—

ennetus- ja sõeluuringuprogrammid;

| — | ennetus- ja sõeluuringuprogrammid; |
| --- | --- |

—

ennetus- ja sõeluuringuprogrammid;

| — | enesejälgimise, tervislike eluviiside, haiguste ennetamise ning krooniliste haigusseisundite ja haiguste koosesinemisega seotud lõimitud lahendused; |
| --- | --- |

—

enesejälgimise, tervislike eluviiside, haiguste ennetamise ning krooniliste haigusseisundite ja haiguste koosesinemisega seotud lõimitud lahendused;

| — | enesejälgimise, tervislike eluviiside, haiguste ennetamise ning krooniliste haigusseisundite ja haiguste koosesinemisega seotud lõimitud lahendused; |
| --- | --- |

—

enesejälgimise, tervislike eluviiside, haiguste ennetamise ning krooniliste haigusseisundite ja haiguste koosesinemisega seotud lõimitud lahendused;

| — | ravilahendused
  , sealhulgas nii farmakoloogiline kui ka mittefarmakoloogiline ravi; |
| --- | --- |

—

ravilahendused
  , sealhulgas nii farmakoloogiline kui ka mittefarmakoloogiline ravi;

ravilahendused

| — | ohutud, tulemuslikud ja taskukohased ravilahendused või muu ravistrateegia
  , sealhulgas nii farmakoloogiline kui ka mittefarmakoloogiline ravi; |
| --- | --- |

—

ohutud, tulemuslikud ja taskukohased ravilahendused või muu ravistrateegia
  , sealhulgas nii farmakoloogiline kui ka mittefarmakoloogiline ravi;

ohutud, tulemuslikud ja taskukohased ravilahendused või muu ravistrateegia

| — | palliatiivravi; |
| --- | --- |

—

palliatiivravi;

| — | palliatiivravi; |
| --- | --- |

—

palliatiivravi;

| — | teaduskoostöö molekulaar-, struktuuri- ja rakubioloogia, katseteraapia, geneetika, genoomika ja inimese vähktõve keskkonnaaluste alal; |
| --- | --- |

—

teaduskoostöö molekulaar-, struktuuri- ja rakubioloogia, katseteraapia, geneetika, genoomika ja inimese vähktõve keskkonnaaluste alal;

teaduskoostöö molekulaar-, struktuuri- ja rakubioloogia, katseteraapia, geneetika, genoomika ja inimese vähktõve keskkonnaaluste alal;

| — | genoomne piir, epidemioloogia, bioinformaatika, patoloogia ja täppismeditsiini probleemid haruldaste haiguste, neurodegeneratiivsete haiguste ja onkoloogia valdkonnas; |
| --- | --- |

—

genoomne piir, epidemioloogia, bioinformaatika, patoloogia ja täppismeditsiini probleemid haruldaste haiguste, neurodegeneratiivsete haiguste ja onkoloogia valdkonnas;

genoomne piir, epidemioloogia, bioinformaatika, patoloogia ja täppismeditsiini probleemid haruldaste haiguste, neurodegeneratiivsete haiguste ja onkoloogia valdkonnas;

| — | suure rahuldamata kliinilise vajadusega valdkonnad, näiteks haruldased, sealhulgas pediaatrilised vähiliigid; |
| --- | --- |

—

suure rahuldamata kliinilise vajadusega valdkonnad, näiteks haruldased, sealhulgas pediaatrilised vähiliigid;

suure rahuldamata kliinilise vajadusega valdkonnad, näiteks haruldased, sealhulgas pediaatrilised vähiliigid;

| — | sekkumiste ja lahenduste suhtelise tõhususe hindamine; |
| --- | --- |

—

sekkumiste ja lahenduste suhtelise tõhususe hindamine;

| — | sekkumiste ja lahenduste suhtelise tõhususe hindamine; |
| --- | --- |

—

sekkumiste ja lahenduste suhtelise tõhususe hindamine;

| — | rakendusuuringud tervisemeetmete ulatuslikumaks rakendamiseks ning tervisepoliitikas ja tervishoiusüsteemides kasutusele võtmise toetamiseks. |
| --- | --- |

—

rakendusuuringud tervisemeetmete ulatuslikumaks rakendamiseks ning tervisepoliitikas ja tervishoiusüsteemides kasutusele võtmise toetamiseks.

| — | rakendusuuringud tervisemeetmete ulatuslikumaks rakendamiseks ning tervisepoliitikas ja tervishoiusüsteemides kasutusele võtmise toetamiseks. |
| --- | --- |

—

rakendusuuringud tervisemeetmete ulatuslikumaks rakendamiseks ning tervisepoliitikas ja tervishoiusüsteemides kasutusele võtmise toetamiseks.

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 1 – alapunkt 1.2 – alapunkt 1.2.4

I lisa – II osa – punkt 1 – alapunkt 1.2 – alapunkt 1.2.4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.2.4. | Nakkushaigused |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.2.4.

Nakkushaigused

| 1.2.4. | Nakkushaigused |
| --- | --- |

1.2.4.

Nakkushaigused

Inimeste kaitsmine piiriüleste terviseohtude eest on tõsine rahvaterviseprobleem, mis nõuab tõhusat rahvusvahelist koostööd ELi ja üleilmsel tasandil. See hõlmab nakkushaiguste ennetamist, nendeks valmisolekut ning nende varajast avastamist ja ravi, samuti antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemist terviseühtsuse põhimõttest lähtuvalt.

Inimeste kaitsmine
  nakkushaiguste ja
  piiriüleste terviseohtude eest on tõsine rahvaterviseprobleem, mis nõuab tõhusat rahvusvahelist koostööd ELi ja üleilmsel tasandil. See hõlmab nakkushaiguste ennetamist, nendeks valmisolekut ning nende varajast avastamist ja ravi, samuti antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemist terviseühtsuse põhimõttest lähtuvalt.
  Mikroobivastaste ravimite suhtes resistentsete bakterite, sealhulgas ülibakterite jätkuv levik avaldab samuti märkimisväärset kahjulikku mõju majandusele ja keskkonnale. Nende kujunemise ja leviku ennetamine on samuti üks selle rubriigi prioriteete. Maailma Terviseorganisatsioon on ühtlasi koostanud nimekirja tähelepanuta jäetud haigustest, mis piiratud äristiimulite tõttu ei saa piisavalt erasektori teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud investeeringuid. Selliste vaesusega seotud ja tähelepanuta jäetud haiguste koormusega tegelemiseks on vaja suuremaid avaliku sektori investeeringuid.

nakkushaiguste ja

Mikroobivastaste ravimite suhtes resistentsete bakterite, sealhulgas ülibakterite jätkuv levik avaldab samuti märkimisväärset kahjulikku mõju majandusele ja keskkonnale. Nende kujunemise ja leviku ennetamine on samuti üks selle rubriigi prioriteete. Maailma Terviseorganisatsioon on ühtlasi koostanud nimekirja tähelepanuta jäetud haigustest, mis piiratud äristiimulite tõttu ei saa piisavalt erasektori teadus- ja innovatsioonitegevusega seotud investeeringuid. Selliste vaesusega seotud ja tähelepanuta jäetud haiguste koormusega tegelemiseks on vaja suuremaid avaliku sektori investeeringuid.

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | nakkushaiguste ilmnemist, taasesinemist ja levikut, sealhulgas loomadelt inimesele ülekandumist (zoonoos) ja mujalt keskkonnast (veest, mullast, taimedelt, toidult) inimesele levimist mõjutavad tegurid; |
| --- | --- |

—

nakkushaiguste ilmnemist, taasesinemist ja levikut, sealhulgas loomadelt inimesele ülekandumist (zoonoos) ja mujalt keskkonnast (veest, mullast, taimedelt, toidult) inimesele levimist mõjutavad tegurid;

| — | nakkushaiguste ilmnemist, taasesinemist ja levikut, sealhulgas loomadelt inimesele ülekandumist (zoonoos) ja mujalt keskkonnast (veest, mullast, taimedelt, toidult) inimesele levimist
  ning ülekandumist minimeerivate empiiriliste ennetuslahenduste rakendamist
  mõjutavad tegurid; |
| --- | --- |

—

nakkushaiguste ilmnemist, taasesinemist ja levikut, sealhulgas loomadelt inimesele ülekandumist (zoonoos) ja mujalt keskkonnast (veest, mullast, taimedelt, toidult) inimesele levimist
  ning ülekandumist minimeerivate empiiriliste ennetuslahenduste rakendamist
  mõjutavad tegurid;

ning ülekandumist minimeerivate empiiriliste ennetuslahenduste rakendamist

| — | nakkushaiguste, sealhulgas haiglanakkuste ning antimikroobikumiresistentsetest patogeenidest ja keskkonnaga seotud teguritest põhjustatud nakkuste ennetamine, varajane avastamine ja seire; |
| --- | --- |

—

nakkushaiguste, sealhulgas haiglanakkuste ning antimikroobikumiresistentsetest patogeenidest ja keskkonnaga seotud teguritest põhjustatud nakkuste ennetamine, varajane avastamine ja seire;

| — | nakkushaiguste, sealhulgas haiglanakkuste ning antimikroobikumiresistentsetest patogeenidest ja keskkonnaga seotud teguritest põhjustatud nakkuste ennetamine, varajane avastamine ja seire; |
| --- | --- |

—

nakkushaiguste, sealhulgas haiglanakkuste ning antimikroobikumiresistentsetest patogeenidest ja keskkonnaga seotud teguritest põhjustatud nakkuste ennetamine, varajane avastamine ja seire;

| — | nakkushaiguste
  ,
  samuti nendega kaasnevate haiguste
  ja
  nakkustega seotud vaktsiinid
  ,
  diagnostika
  ja
  ravi
  ; |
| --- | --- |

—

nakkushaiguste
  ,
  samuti nendega kaasnevate haiguste
  ja
  nakkustega seotud vaktsiinid
  ,
  diagnostika
  ja
  ravi
  ;

nakkushaiguste

samuti nendega kaasnevate haiguste

nakkustega seotud vaktsiinid

diagnostika

ravi

| — | Sobiv, ohutu ja tõhus diagnostika, meditsiinitehnoloogia
  ,
  ravi ja vaktsiinid nakkushaiguste ennetamiseks
  ja
  profülaktikaks, sealhulgas uute vaktsiinide uurimine ja avastamine
  ,
  tänapäevane immuniseerimistehnoloogia
  ja
  reguleerimisuuringud
  ; |
| --- | --- |

—

Sobiv, ohutu ja tõhus diagnostika, meditsiinitehnoloogia
  ,
  ravi ja vaktsiinid nakkushaiguste ennetamiseks
  ja
  profülaktikaks, sealhulgas uute vaktsiinide uurimine ja avastamine
  ,
  tänapäevane immuniseerimistehnoloogia
  ja
  reguleerimisuuringud
  ;

Sobiv, ohutu ja tõhus diagnostika, meditsiinitehnoloogia

ravi ja vaktsiinid nakkushaiguste ennetamiseks

profülaktikaks, sealhulgas uute vaktsiinide uurimine ja avastamine

tänapäevane immuniseerimistehnoloogia

reguleerimisuuringud

| — | tõhusad kogukonnapõhised tervisealaseks hädaolukorraks valmisoleku, sellele reageerimise ja sellega toimetuleku meetmed ja strateegiad; |
| --- | --- |

—

tõhusad kogukonnapõhised tervisealaseks hädaolukorraks valmisoleku, sellele reageerimise ja sellega toimetuleku meetmed ja strateegiad;

| — | tõhusad kogukonnapõhised tervisealaseks hädaolukorraks valmisoleku, sellele reageerimise ja sellega toimetuleku meetmed ja strateegiad; |
| --- | --- |

—

tõhusad kogukonnapõhised tervisealaseks hädaolukorraks valmisoleku, sellele reageerimise ja sellega toimetuleku meetmed ja strateegiad;

| — | tegurid, mis takistavad meditsiinilise sekkumise rakendamist ja kasutuselevõttu kliinilises praktikas ja tervishoiusüsteemis; |
| --- | --- |

—

tegurid, mis takistavad meditsiinilise sekkumise rakendamist ja kasutuselevõttu kliinilises praktikas ja tervishoiusüsteemis;

| — | tegurid, mis takistavad meditsiinilise sekkumise rakendamist ja kasutuselevõttu kliinilises praktikas ja tervishoiusüsteemis; |
| --- | --- |

—

tegurid, mis takistavad meditsiinilise sekkumise rakendamist ja kasutuselevõttu kliinilises praktikas ja tervishoiusüsteemis;

| — | nakkushaiguste piiriülesed aspektid ning väikeste või keskmiste tuludega riikidega seotud eriprobleemid, näiteks troopilised haigused. |
| --- | --- |

—

nakkushaiguste piiriülesed aspektid ning väikeste või keskmiste tuludega riikidega seotud eriprobleemid, näiteks troopilised haigused.

| — | nakkushaiguste piiriülesed aspektid ning väikeste või keskmiste tuludega riikidega seotud eriprobleemid, näiteks
  tähelepanuta jäetud
  troopilised haigused
  , AIDS, tuberkuloos ja malaaria. Nakkushaiguste vastaste uute ravimeetodite väljatöötamine antibiootikumiresistentsuse tõkestamiseks. |
| --- | --- |

—

nakkushaiguste piiriülesed aspektid ning väikeste või keskmiste tuludega riikidega seotud eriprobleemid, näiteks
  tähelepanuta jäetud
  troopilised haigused
  , AIDS, tuberkuloos ja malaaria. Nakkushaiguste vastaste uute ravimeetodite väljatöötamine antibiootikumiresistentsuse tõkestamiseks.

tähelepanuta jäetud

, AIDS, tuberkuloos ja malaaria. Nakkushaiguste vastaste uute ravimeetodite väljatöötamine antibiootikumiresistentsuse tõkestamiseks.

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 1 – alapunkt 1.2 – alapunkt 1.2.5

I lisa – II osa – punkt 1 – alapunkt 1.2 – alapunkt 1.2.5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.2.5. | Vahendid, tehnoloogiarakendused ja digilahendused tervishoius ja hoolekandes |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.2.5.

Vahendid, tehnoloogiarakendused ja digilahendused tervishoius ja hoolekandes

| 1.2.5. | Vahendid, tehnoloogiarakendused ja digilahendused tervishoius ja hoolekandes |
| --- | --- |

1.2.5.

Vahendid, tehnoloogiarakendused ja digilahendused tervishoius ja hoolekandes

Tervisevaldkonna tehnoloogial ja vahenditel on rahvatervise seisukohalt väga tähtis roll ja need on aidanud oluliselt kaasa inimeste elukvaliteedi, tervise ja hoolekande tõhusale paranemisele ELis. Seepärast on sobivate, usaldusväärsete, ohutute ja kulutõhusate tervishoiu ja hoolekande valdkonna tehnoloogialahenduste ja vahendite kavandamine, väljatöötamine, kasutuselevõtt ja rakendamine strateegiliselt esmatähtis ning seejuures tuleb võtta piisaval määral arvesse puudega inimeste ja vananeva ühiskonna vajadusi. See hõlmab tehisintellekti ja muid
  digitehnoloogia väljundeid
  , millel on olemasolevate lahendustega võrreldes olulisi eeliseid ja millega edendatakse konkurentsivõimelist ja kestlikku tervishoiusektorit, kus luuakse väärtuslikke töökohti. Euroopa tervishoiusektor on üks ELi tähtsamaid majandussektoreid, mille arvele langeb 3 % SKPst ja kus töötab 1,5  miljonit inimest.

digitehnoloogia väljundeid

Tervisevaldkonna tehnoloogial ja vahenditel on rahvatervise seisukohalt väga tähtis roll ja need on aidanud oluliselt kaasa inimeste elukvaliteedi, tervise ja hoolekande tõhusale paranemisele ELis. Seepärast on sobivate, usaldusväärsete, ohutute ja kulutõhusate tervishoiu ja hoolekande valdkonna tehnoloogialahenduste ja vahendite kavandamine, väljatöötamine, kasutuselevõtt ja rakendamine strateegiliselt esmatähtis ning seejuures tuleb võtta piisaval määral arvesse puudega inimeste ja vananeva ühiskonna vajadusi. See hõlmab
  peamist progressi võimaldavat tehnoloogiat,
  tehisintellekti
  , robootikat, suurandmeid, kvanttehnoloogiat
  ja muid
  digivahendeid ja tehnoloogiat
  , millel on olemasolevate lahendustega võrreldes olulisi eeliseid ja millega edendatakse konkurentsivõimelist ja kestlikku tervishoiusektorit, kus luuakse väärtuslikke töökohti. Euroopa tervishoiusektor on üks ELi tähtsamaid majandussektoreid, mille arvele langeb 3 % SKPst ja kus töötab 1,5  miljonit inimest.

peamist progressi võimaldavat tehnoloogiat,

, robootikat, suurandmeid, kvanttehnoloogiat

digivahendeid ja tehnoloogiat

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | tervisevaldkonna mis tahes harus ja mis tahes asjakohase meditsiinilise näidustuse, sealhulgas talitlushäirete puhul rakendatavad vahendid ja tehnoloogialahendused; |
| --- | --- |

—

tervisevaldkonna mis tahes harus ja mis tahes asjakohase meditsiinilise näidustuse, sealhulgas talitlushäirete puhul rakendatavad vahendid ja tehnoloogialahendused;

| — | tervisevaldkonna mis tahes harus
  , sealhulgas tervisetehnoloogia tootmises,
  ja mis tahes asjakohase meditsiinilise näidustuse, sealhulgas talitlushäirete puhul rakendatavad vahendid ja tehnoloogialahendused; |
| --- | --- |

—

tervisevaldkonna mis tahes harus
  , sealhulgas tervisetehnoloogia tootmises,
  ja mis tahes asjakohase meditsiinilise näidustuse, sealhulgas talitlushäirete puhul rakendatavad vahendid ja tehnoloogialahendused;

, sealhulgas tervisetehnoloogia tootmises,

| — | tehisintellekt ja robootika tervishoiutehnoloogia ning vahendite jaoks; |
| --- | --- |

—

tehisintellekt ja robootika tervishoiutehnoloogia ning vahendite jaoks;

tehisintellekt ja robootika tervishoiutehnoloogia ning vahendite jaoks;

| — | inimeste tervisega seotud lõimitud vahendid ning tehnoloogia- ja digilahendused, sealhulgas mobiilne ja kaugtervishoid; |
| --- | --- |

—

inimeste tervisega seotud lõimitud vahendid ning tehnoloogia- ja digilahendused, sealhulgas mobiilne ja kaugtervishoid;

| — | inimeste tervisega seotud lõimitud vahendid ning tehnoloogia- ja digilahendused, sealhulgas mobiilne ja kaugtervishoid; |
| --- | --- |

—

inimeste tervisega seotud lõimitud vahendid ning tehnoloogia- ja digilahendused, sealhulgas mobiilne ja kaugtervishoid;

| — | personaalsed digiterviselahendused, mis põhinevad inimkeha peamiste bioloogiliste protsesside täpsetel andmepõhistel arvutimudelitel nimega „Digital Twins“, mis võimaldavad üksikisikule määrata parima ravi, terviseennetus- ja tervise säilitamise meetmed; |
| --- | --- |

—

personaalsed digiterviselahendused, mis põhinevad inimkeha peamiste bioloogiliste protsesside täpsetel andmepõhistel arvutimudelitel nimega „Digital Twins“, mis võimaldavad üksikisikule määrata parima ravi, terviseennetus- ja tervise säilitamise meetmed;

personaalsed digiterviselahendused, mis põhinevad inimkeha peamiste bioloogiliste protsesside täpsetel andmepõhistel arvutimudelitel nimega „Digital Twins“, mis võimaldavad üksikisikule määrata parima ravi, terviseennetus- ja tervise säilitamise meetmed;

| — | tervishoiu ja hoolekande valdkonna tehnoloogialahenduste ja vahendite katsetamine, ulatuslikum kasutuselevõtt, optimeerimine ja innovatsioonihanked reaalsetes tingimustes, sealhulgas kliinilistes uuringutes ja rakendusuuringutes; |
| --- | --- |

—

tervishoiu ja hoolekande valdkonna tehnoloogialahenduste ja vahendite katsetamine, ulatuslikum kasutuselevõtt, optimeerimine ja innovatsioonihanked reaalsetes tingimustes, sealhulgas kliinilistes uuringutes ja rakendusuuringutes;

| — | tervishoiu ja hoolekande valdkonna tehnoloogialahenduste ja vahendite katsetamine, ulatuslikum kasutuselevõtt, optimeerimine ja innovatsioonihanked reaalsetes tingimustes, sealhulgas kliinilistes uuringutes ja rakendusuuringutes; |
| --- | --- |

—

tervishoiu ja hoolekande valdkonna tehnoloogialahenduste ja vahendite katsetamine, ulatuslikum kasutuselevõtt, optimeerimine ja innovatsioonihanked reaalsetes tingimustes, sealhulgas kliinilistes uuringutes ja rakendusuuringutes;

| — | uuenduslikud protsessid ja teenused
  tervishoiu ja hoolekande valdkonna tehnoloogialahenduste
  ja
  vahendite
  väljatöötamiseks, tootmiseks ja kiireks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

—

uuenduslikud protsessid ja teenused
  tervishoiu ja hoolekande valdkonna tehnoloogialahenduste
  ja
  vahendite
  väljatöötamiseks, tootmiseks ja kiireks kasutuselevõtuks;

tervishoiu ja hoolekande valdkonna tehnoloogialahenduste

vahendite

| — | uuenduslikud protsessid ja teenused
  hooldusvahendite, tehnoloogia, ravimite
  ja
  vaktsiinide
  väljatöötamiseks, tootmiseks ja kiireks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

—

uuenduslikud protsessid ja teenused
  hooldusvahendite, tehnoloogia, ravimite
  ja
  vaktsiinide
  väljatöötamiseks, tootmiseks ja kiireks kasutuselevõtuks;

hooldusvahendite, tehnoloogia, ravimite

vaktsiinide

| — | tervishoiu ja hoolekande valdkonna tehnoloogialahenduste ja vahendite ohutus, tõhusus ja kvaliteet ning nende eetikaalane, õiguslik ja sotsiaalne mõju; |
| --- | --- |

—

tervishoiu ja hoolekande valdkonna tehnoloogialahenduste ja vahendite ohutus, tõhusus ja kvaliteet ning nende eetikaalane, õiguslik ja sotsiaalne mõju;

| — | tervishoiu ja hoolekande valdkonna tehnoloogialahenduste ja vahendite ohutus, tõhusus ja kvaliteet ning nende eetikaalane, õiguslik ja sotsiaalne mõju; |
| --- | --- |

—

tervishoiu ja hoolekande valdkonna tehnoloogialahenduste ja vahendite ohutus, tõhusus ja kvaliteet ning nende eetikaalane, õiguslik ja sotsiaalne mõju;

| — | tervisevaldkonna tehnoloogiat ja vahendeid käsitlevad reguleerimisalased teadusuuringud. |
| --- | --- |

—

tervisevaldkonna tehnoloogiat ja vahendeid käsitlevad reguleerimisalased teadusuuringud.

| — | tervisevaldkonna tehnoloogiat ja vahendeid käsitlevad reguleerimisalased teadusuuringud; |
| --- | --- |

—

tervisevaldkonna tehnoloogiat ja vahendeid käsitlevad reguleerimisalased teadusuuringud;

| — | Vahendid, tehnoloogia ja digilahendused meditsiiniliste otsuste ohutuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

—

Vahendid, tehnoloogia ja digilahendused meditsiiniliste otsuste ohutuse suurendamiseks.

Vahendid, tehnoloogia ja digilahendused meditsiiniliste otsuste ohutuse suurendamiseks.

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 1 – alapunkt 1.2 – alapunkt 1.2.6

I lisa – II osa – punkt 1 – alapunkt 1.2 – alapunkt 1.2.6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.2.6. | Tervishoiusüsteemid |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.2.6.

Tervishoiusüsteemid

| 1.2.6. | Tervishoiusüsteemid |
| --- | --- |

1.2.6.

Tervishoiusüsteemid

Tervishoiusüsteemidel on ELi sotsiaalsüsteemides keskne roll ning 2017. aastal töötas tervishoiu ja sotsiaaltöö sektoris 24 miljonit inimest. Peamine prioriteet on muuta tervishoiusüsteemid kättesaadavaks, kulutõhusaks, vastupidavaks, kestlikuks ja usaldusväärseks ning vähendada ebavõrdsust muu hulgas selle kaudu, et Euroopa avatud andmetaristutele tuginevalt kasutatakse ära andmepõhise ja digiinnovatsiooni potentsiaali parema tervise ja inimkeskse hoolekande tagamiseks. Sellega edendatakse tervishoiu ja hoolekande digitaalset ümberkujundamist.

Tervishoiusüsteemidel on ELi sotsiaalsüsteemides keskne roll ning 2017. aastal töötas tervishoiu ja sotsiaaltöö sektoris 24 miljonit inimest. Peamine prioriteet on muuta tervishoiusüsteemid kättesaadavaks, kulutõhusaks, vastupidavaks, kestlikuks ja usaldusväärseks ning vähendada ebavõrdsust muu hulgas selle kaudu, et Euroopa avatud andmetaristutele tuginevalt kasutatakse ära andmepõhise ja digiinnovatsiooni potentsiaali parema tervise ja inimkeskse hoolekande tagamiseks. Sellega edendatakse tervishoiu ja hoolekande digitaalset ümberkujundamist.
  Tulevane taristu peaks tuginema turvalisele säilitamisele, nagu 5G kasutuselevõtt, asjade interneti arendamise tingimustele ja kõrgjõudlusega andmetöötluskeskustele.

Tulevane taristu peaks tuginema turvalisele säilitamisele, nagu 5G kasutuselevõtt, asjade interneti arendamise tingimustele ja kõrgjõudlusega andmetöötluskeskustele.

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | riiklike tervishoiusüsteemide ja tervishoiupoliitika reformimine Euroopas ja mujal; |
| --- | --- |

—

riiklike tervishoiusüsteemide ja tervishoiupoliitika reformimine Euroopas ja mujal;

| — | riiklike tervishoiusüsteemide ja tervishoiupoliitika reformimine Euroopas ja mujal; |
| --- | --- |

—

riiklike tervishoiusüsteemide ja tervishoiupoliitika reformimine Euroopas ja mujal;

| — | uued mudelid ja lähenemisviisid tervishoius ja hoolekandes ning nende riikide- või piirkondadevaheline ülekantavus ja kohandatavus; |
| --- | --- |

—

uued mudelid ja lähenemisviisid tervishoius ja hoolekandes ning nende riikide- või piirkondadevaheline ülekantavus ja kohandatavus;

| — | uued mudelid ja lähenemisviisid tervishoius ja hoolekandes ning nende riikide- või piirkondadevaheline ülekantavus ja kohandatavus; |
| --- | --- |

—

uued mudelid ja lähenemisviisid tervishoius ja hoolekandes ning nende riikide- või piirkondadevaheline ülekantavus ja kohandatavus;

| — | tervishoiutehnoloogia hindamise tõhustamine; |
| --- | --- |

—

tervishoiutehnoloogia hindamise tõhustamine;

| — | tervishoiutehnoloogia hindamise tõhustamine; |
| --- | --- |

—

tervishoiutehnoloogia hindamise tõhustamine;

| — | tervishoiualase ebavõrdsusega seotud arengud ja tõhusad poliitikameetmed; |
| --- | --- |

—

tervishoiualase ebavõrdsusega seotud arengud ja tõhusad poliitikameetmed;

| — | tervishoiualase ebavõrdsusega seotud arengud ja tõhusad poliitikameetmed; |
| --- | --- |

—

tervishoiualase ebavõrdsusega seotud arengud ja tõhusad poliitikameetmed;

| — | tulevased tervisevaldkonna töötajad ja nende vajadused; |
| --- | --- |

—

tulevased tervisevaldkonna töötajad ja nende vajadused;

| — | tulevased tervisevaldkonna töötajad ja nende vajadused; |
| --- | --- |

—

tulevased tervisevaldkonna töötajad ja nende vajadused;

| — | tervishoiuspetsialistide erialase koolitamise kavade koostamine ja koolitus ning tehnilise oskusteabe ja uuenduslike e-tervise ja tervishoiu töömeetodite arendamine; |
| --- | --- |

—

tervishoiuspetsialistide erialase koolitamise kavade koostamine ja koolitus ning tehnilise oskusteabe ja uuenduslike e-tervise ja tervishoiu töömeetodite arendamine;

tervishoiuspetsialistide erialase koolitamise kavade koostamine ja koolitus ning tehnilise oskusteabe ja uuenduslike e-tervise ja tervishoiu töömeetodite arendamine;

| — | õigeaegse terviseteabe
  kvaliteedi parandamine
  ja
  terviseandmete, sealhulgas elektrooniliste terviseandmete
  kasutuse tõhustamine
  ning seejuures turvalisusele, privaatsusele, koostalitlusvõimele, standarditele, võrreldavusele ja terviklikkusele piisava tähelepanu pööramine; |
| --- | --- |

—

õigeaegse terviseteabe
  kvaliteedi parandamine
  ja
  terviseandmete, sealhulgas elektrooniliste terviseandmete
  kasutuse tõhustamine
  ning seejuures turvalisusele, privaatsusele, koostalitlusvõimele, standarditele, võrreldavusele ja terviklikkusele piisava tähelepanu pööramine;

õigeaegse terviseteabe

ja

kasutuse tõhustamine

| — | terviseteabe õigeaegsuse ja
  kvaliteedi
  ning sellise taristu
  parandamine
  , mida kasutatakse
  terviseandmete, sealhulgas elektrooniliste terviseandmete
  tulemuslikuks kogumiseks ja kasutamiseks,
  ning seejuures turvalisusele, privaatsusele, koostalitlusvõimele, standarditele, võrreldavusele ja terviklikkusele piisava tähelepanu pööramine;
  terviseteabe ja -andmete kasutamine, kaasa arvatud elektroonilised terviseandmed, pöörates piisavat tähelepanu turvalisusele, usaldusele, privaatsusele, koostalitlusvõimele, standarditele, võrreldavusele ja terviklikkusele; |
| --- | --- |

—

terviseteabe õigeaegsuse ja
  kvaliteedi
  ning sellise taristu
  parandamine
  , mida kasutatakse
  terviseandmete, sealhulgas elektrooniliste terviseandmete
  tulemuslikuks kogumiseks ja kasutamiseks,
  ning seejuures turvalisusele, privaatsusele, koostalitlusvõimele, standarditele, võrreldavusele ja terviklikkusele piisava tähelepanu pööramine;
  terviseteabe ja -andmete kasutamine, kaasa arvatud elektroonilised terviseandmed, pöörates piisavat tähelepanu turvalisusele, usaldusele, privaatsusele, koostalitlusvõimele, standarditele, võrreldavusele ja terviklikkusele;

terviseteabe õigeaegsuse ja

ning sellise taristu

, mida kasutatakse

tulemuslikuks kogumiseks ja kasutamiseks,

terviseteabe ja -andmete kasutamine, kaasa arvatud elektroonilised terviseandmed, pöörates piisavat tähelepanu turvalisusele, usaldusele, privaatsusele, koostalitlusvõimele, standarditele, võrreldavusele ja terviklikkusele;

| — | tervishoiusüsteemide vastupidavus kriiside mõjule ja suutlikkus võtta omaks murrangulisi uuenduslikke lahendusi; |
| --- | --- |

—

tervishoiusüsteemide vastupidavus kriiside mõjule ja suutlikkus võtta omaks murrangulisi uuenduslikke lahendusi;

| — | tervishoiusüsteemide vastupidavus kriiside mõjule ja suutlikkus võtta omaks murrangulisi uuenduslikke lahendusi; |
| --- | --- |

—

tervishoiusüsteemide vastupidavus kriiside mõjule ja suutlikkus võtta omaks murrangulisi uuenduslikke lahendusi;

| — | kodanikele suunatud lahendused ning patsientide võimestamine, enesejälgimine ja suhtlemine tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandetöötajatega, et tagada lõimitum tervishoid ja kasutajakeskne lähenemisviis; |
| --- | --- |

—

kodanikele suunatud lahendused ning patsientide võimestamine, enesejälgimine ja suhtlemine tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandetöötajatega, et tagada lõimitum tervishoid ja kasutajakeskne lähenemisviis;

| — | kodanikele suunatud lahendused ning patsientide võimestamine, enesejälgimine ja suhtlemine tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandetöötajatega, et tagada lõimitum tervishoid ja kasutajakeskne lähenemisviis; |
| --- | --- |

—

kodanikele suunatud lahendused ning patsientide võimestamine, enesejälgimine ja suhtlemine tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandetöötajatega, et tagada lõimitum tervishoid ja kasutajakeskne lähenemisviis;

| — | andmete, teabe, teadmiste ja parima tava ammutamine tervishoiusüsteeme käsitlevatest ELi tasandi ja üleilmsetest teadusuuringutest. |
| --- | --- |

—

andmete, teabe, teadmiste ja parima tava ammutamine tervishoiusüsteeme käsitlevatest ELi tasandi ja üleilmsetest teadusuuringutest.

| — | andmete, teabe, teadmiste ja parima tava ammutamine tervishoiusüsteeme käsitlevatest ELi tasandi ja üleilmsetest teadusuuringutest. |
| --- | --- |

—

andmete, teabe, teadmiste ja parima tava ammutamine tervishoiusüsteeme käsitlevatest ELi tasandi ja üleilmsetest teadusuuringutest.

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 2 – sissejuhatav osa

I lisa – II osa – punkt 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | TEEMAVALDKOND „KAASAV JA
  TURVALINE
  ÜHISKOND“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.

TEEMAVALDKOND „KAASAV JA
  TURVALINE
  ÜHISKOND“

TURVALINE

| 2. | TEEMAVALDKOND „KAASAV JA
  LOOV
  ÜHISKOND“ |
| --- | --- |

2.

TEEMAVALDKOND „KAASAV JA
  LOOV
  ÜHISKOND“

LOOV

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 2 – alapunkt 2.1

I lisa – II osa – punkt 2 – alapunkt 2.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.1. | Põhimõtted |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.1.

Põhimõtted

| 2.1. | Põhimõtted |
| --- | --- |

2.1.

Põhimõtted

EL sümboliseerib majanduskasvu ja sotsiaalpoliitika ainulaadsel viisil ühendamist, mis hõlmab ulatuslikku sotsiaalset kaasamist ning demokraatia, inimõiguste, soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse ühist väärtustamist. See mudel areneb pidevalt ja nõuab muu hulgas üleilmastumisest ja
  tehnoloogilisest muutusest
  tulenevate küsimustega tegelemist.
  Samuti peab Euroopa reageerima püsivate julgeolekuohtudega seotud probleemidele. Terrorirünnakud ja radikaliseerumine, samuti küberrünnakud ja hübriidohud toovad esile olulised julgeolekuküsimused ja tekitavad ühiskonnas märkimisväärseid pingeid.

tehnoloogilisest muutusest

Samuti peab Euroopa reageerima püsivate julgeolekuohtudega seotud probleemidele. Terrorirünnakud ja radikaliseerumine, samuti küberrünnakud ja hübriidohud toovad esile olulised julgeolekuküsimused ja tekitavad ühiskonnas märkimisväärseid pingeid.

EL sümboliseerib
  jõukuse, rahu,
  majanduskasvu
  , jätkusuutlikkuse
  ja sotsiaalpoliitika ainulaadsel viisil ühendamist, mis hõlmab ulatuslikku sotsiaalset kaasamist ning demokraatia, inimõiguste, soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse ühist väärtustamist. See mudel areneb pidevalt ja nõuab muu hulgas
  digitaliseerimisest,
  üleilmastumisest ja
  tehnoloogia arengust
  tulenevate küsimustega tegelemist.

jõukuse, rahu,

, jätkusuutlikkuse

digitaliseerimisest,

tehnoloogia arengust

EL peab edendama kaasava ja kestliku majanduskasvu mudelit ja samal ajal lõikama kasu tehnoloogia arengust, suurendama usaldust demokraatliku valitsemistava vastu ja propageerima selles uuenduste tegemist, võitlema ebavõrdsuse, tööpuuduse, marginaliseerumise, diskrimineerimise ja radikaliseerumise vastu, tagama inimõiguste kaitse, soodustama kultuurilist mitmekesisust ja hoidma Euroopa kultuuripärandit ning võimestama kodanikke sotsiaalse innovatsiooni kaudu. Samuti on jätkuvalt prioriteetsed teemad rändega tegelemine ja sisserändajate lõimimine. Sotsiaal- ja humanitaarvaldkonna teadusuuringute ja innovatsiooni roll nendele probleemidele reageerimisel ja ELi eesmärkide saavutamisel on väga suur.

EL peab edendama kaasava ja kestliku majanduskasvu mudelit ja samal ajal lõikama kasu tehnoloogia arengust, suurendama usaldust demokraatliku valitsemistava vastu ja propageerima selles uuenduste tegemist, võitlema ebavõrdsuse, tööpuuduse, marginaliseerumise, diskrimineerimise ja radikaliseerumise vastu, tagama inimõiguste kaitse, soodustama kultuurilist mitmekesisust ja hoidma Euroopa kultuuripärandit ning võimestama kodanikke sotsiaalse innovatsiooni kaudu. Samuti on jätkuvalt prioriteetsed teemad rändega tegelemine ja sisserändajate lõimimine.

Sotsiaal- ja
  humanitaar- ning kultuuri- ja loovvaldkonna
  teadusuuringute ja innovatsiooni roll nendele probleemidele reageerimisel ja ELi eesmärkide saavutamisel on väga suur.
  Oma laia tegevusvaldkonna, suuruse ja mõju tõttu tänapäeva digitehnoloogia arengus annavad need valdkonnad olulise panuse meie majandusse. Kuna sotsiaalse ja tehnoloogilise innovatsiooni seosed on keerukad ja harva lineaarsed, on vaja täiendavaid teadusuuringud, sealhulgas valdkondadevahelisi ja mitut distsipliini hõlmavaid teadusuuringud, et arendada ja rahastada iga liiki innovatsiooni ja tegevust, et ergutada selle kiiret arengut.

humanitaar- ning kultuuri- ja loovvaldkonna

Oma laia tegevusvaldkonna, suuruse ja mõju tõttu tänapäeva digitehnoloogia arengus annavad need valdkonnad olulise panuse meie majandusse. Kuna sotsiaalse ja tehnoloogilise innovatsiooni seosed on keerukad ja harva lineaarsed, on vaja täiendavaid teadusuuringud, sealhulgas valdkondadevahelisi ja mitut distsipliini hõlmavaid teadusuuringud, et arendada ja rahastada iga liiki innovatsiooni ja tegevust, et ergutada selle kiiret arengut.

Euroopa kodanikke, riigiasutusi ja majandust tuleb kaitsta pidevate ohtude eest, mis tulenevad organiseeritud kuritegevusest, sealhulgas tulirelvade salakaubaveost, uimastikaubandusest ja inimkaubandusest. Samuti on oluline kaitse ja julgeoleku tugevdamine parema piirihalduse kaudu. Küberkuritegevus on sagenemas ja sellega seotud riskid muutuvad majanduse ja ühiskonna digiteerudes mitmekesisemaks. Euroopa peab jätkuvalt tegema jõupingutusi küberjulgeoleku, digiprivaatsuse ja isikuandmete kaitse tõhustamiseks ning kahjuliku ja väärteabe leviku vastu võitlemiseks, et tagada demokraatia ja majanduse stabiilsus. Ühtlasi on vaja teha lisapingutusi, et piirata kliimamuutuse tõttu sagenevate äärmuslike ilmastikunähtuste, näiteks üleujutuste, tormide, metsatulekahjusid põhjustavate põudade, mullaviljakuse vähenemise, maavärinate ja muude loodusõnnetuste mõju inimeste elule ja elatusallikatele. Suurõnnetused, olgu need loodusõnnetused või inimese põhjustatud, võivad ohustada olulisi ühiskonna toimimise aspekte, näiteks tervishoidu, energiavarustust ja valitsemist.

Euroopa kodanikke, riigiasutusi ja majandust tuleb kaitsta pidevate ohtude eest, mis tulenevad organiseeritud kuritegevusest, sealhulgas tulirelvade salakaubaveost, uimastikaubandusest ja inimkaubandusest. Samuti on oluline kaitse ja julgeoleku tugevdamine parema piirihalduse kaudu. Küberkuritegevus on sagenemas ja sellega seotud riskid muutuvad majanduse ja ühiskonna digiteerudes mitmekesisemaks. Euroopa peab jätkuvalt tegema jõupingutusi küberjulgeoleku, digiprivaatsuse ja isikuandmete kaitse tõhustamiseks ning kahjuliku ja väärteabe leviku vastu võitlemiseks, et tagada demokraatia ja majanduse stabiilsus. Ühtlasi on vaja teha lisapingutusi, et piirata kliimamuutuse tõttu sagenevate äärmuslike ilmastikunähtuste, näiteks üleujutuste, tormide, metsatulekahjusid põhjustavate põudade, mullaviljakuse vähenemise, maavärinate ja muude loodusõnnetuste mõju inimeste elule ja elatusallikatele. Suurõnnetused, olgu need loodusõnnetused või inimese põhjustatud, võivad ohustada olulisi ühiskonna toimimise aspekte, näiteks tervishoidu, energiavarustust ja valitsemist.

Kõnealuste probleemide ulatus, keerukus ja riigiülesus nõuavad mitmetasandiliste ELi meetmete võtmist. Selliste kriitilise tähtsusega sotsiaalsete, poliitiliste, kultuuri- ja majandusküsimuste ning julgeolekuprobleemidega tegelemine üksnes riikide tasandil tooks kaasa ressursside ebatõhusa kasutamise, lähenemisviiside killustatuse ning teadmiste ja võimekuse standardite erinevuse.

Kõnealuste probleemide ulatus, keerukus ja riigiülesus nõuavad mitmetasandiliste ELi meetmete võtmist. Selliste kriitilise tähtsusega sotsiaalsete, poliitiliste, kultuuri- ja majandusküsimuste ning julgeolekuprobleemidega tegelemine üksnes riikide tasandil tooks kaasa ressursside ebatõhusa kasutamise, lähenemisviiside killustatuse ning teadmiste ja võimekuse standardite erinevuse.

Julgeolekualased teadusuuringud on osa ELi üldistest laiapõhjalisematest julgeolekuohtudele reageerimise meetmetest. Nendega aidatakse kaasa võimekuse suurendamisele tehnoloogialahenduste ja rakenduste tulevase kättesaadavuse võimaldamise kaudu, et kaotada poliitikakujundajate ja praktikute tuvastatud võimekuslüngad. ELi raamprogrammi kaudu julgeolekualastesse teadusuuringutesse suunatavad summad moodustavad ELis juba praegu umbes 50 % selliste uuringute jaoks avaliku sektori vahenditest eraldatud üldsummast. Olemasolevaid vahendeid kasutatakse täiel määral, sealhulgas Euroopa kosmoseprogrammi (Galileo ja EGNOS, Copernicus, kosmose olukorrast ülevaate saamise programm ning valitsuste satelliitside programm). Soovitakse saavutada koostoimet ELi rahastatavate kaitseuuringute toel läbi viidava tegevusega ning hoitakse ära rahastamise dubleerimist. Piiriülene koostöö aitab kaasa Euroopa ühtse julgeolekuturu väljakujunemisele ja tööstusnäitajate paranemisele ning on ELi autonoomia aluseks.

Julgeolekualased teadusuuringud on osa ELi üldistest laiapõhjalisematest julgeolekuohtudele reageerimise meetmetest. Nendega aidatakse kaasa võimekuse suurendamisele tehnoloogialahenduste ja rakenduste tulevase kättesaadavuse võimaldamise kaudu, et kaotada poliitikakujundajate ja praktikute tuvastatud võimekuslüngad. ELi raamprogrammi kaudu julgeolekualastesse teadusuuringutesse suunatavad summad moodustavad ELis juba praegu umbes 50 % selliste uuringute jaoks avaliku sektori vahenditest eraldatud üldsummast. Olemasolevaid vahendeid kasutatakse täiel määral, sealhulgas Euroopa kosmoseprogrammi (Galileo ja EGNOS, Copernicus, kosmose olukorrast ülevaate saamise programm ning valitsuste satelliitside programm). Soovitakse saavutada koostoimet ELi rahastatavate kaitseuuringute toel läbi viidava tegevusega ning hoitakse ära rahastamise dubleerimist. Piiriülene koostöö aitab kaasa Euroopa ühtse julgeolekuturu väljakujunemisele ja tööstusnäitajate paranemisele ning on ELi autonoomia aluseks.

Selle üleilmse probleemi raames tehtav teadus- ja innovatsioonitegevus viiakse üldisesse kooskõlla järgmiste komisjoni prioriteetidega: demokraatlikud muutused; tööhõive, majanduskasv ja investeerimine; õigusküsimused ja põhiõigused; ränne; lõimitum ja õiglasem Euroopa majandus- ja rahaliit; digitaalne ühtne turg. Sellega järgitakse Rooma tegevuskavaga võetud kohustust seada sihiks „sotsiaalne Euroopa“ ja „liit, mis hoiab alal meie kultuuripärandit ja edendab kultuurilist mitmekesisust“. Samuti toetatakse sellega Euroopa sotsiaalõiguste
  samba ning ülemaailmse turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkuleppe eesmärke. Julgeolekualaste teadusuuringutega järgitakse Rooma tegevuskavaga võetud kohustust seada sihiks turvaline ja kaitstud Euroopa ning aidatakse kaasa tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu loomisele. Kasutatakse ära koostoimet õigusprogrammi ning õiguste ja väärtuste programmiga, mille raames toetatakse tegevust õiguskaitse kättesaadavuse, ohvrite õiguste, soolise võrdõiguslikkuse, diskrimineerimise kaotamise, andmekaitse ja Euroopa kodakondsuse propageerimise valdkonnas.

samba ning ülemaailmse turvalise, korrakohase ja seadusliku rände kokkuleppe eesmärke. Julgeolekualaste teadusuuringutega järgitakse Rooma tegevuskavaga võetud kohustust seada sihiks turvaline ja kaitstud Euroopa ning aidatakse kaasa tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu loomisele. Kasutatakse ära koostoimet õigusprogrammi ning õiguste ja väärtuste programmiga, mille raames toetatakse tegevust õiguskaitse kättesaadavuse, ohvrite õiguste, soolise võrdõiguslikkuse, diskrimineerimise kaotamise, andmekaitse ja Euroopa kodakondsuse propageerimise valdkonnas.

Selle üleilmse probleemi raames tehtav teadus- ja innovatsioonitegevus viiakse üldisesse kooskõlla järgmiste komisjoni prioriteetidega: demokraatlikud muutused; tööhõive, majanduskasv ja investeerimine; õigusküsimused ja põhiõigused; ränne; lõimitum ja õiglasem Euroopa majandus- ja rahaliit; digitaalne ühtne turg. Sellega järgitakse Rooma tegevuskavaga võetud kohustust seada sihiks „sotsiaalne Euroopa“ ja „liit, mis hoiab alal meie kultuuripärandit ja edendab kultuurilist mitmekesisust“. Samuti toetatakse sellega Euroopa sotsiaalõiguste
  sammast
  .

sammast

Kõnealuse tegevusega aidatakse otseselt kaasa eelkõige järgmiste kestliku arengu eesmärkide saavutamisele: kestliku arengu eesmärk nr 1 – „Vaesuse kaotamine“; kestliku arengu eesmärk nr 4 – „Kvaliteetne haridus“; kestliku arengu eesmärk nr 8 – „Inimväärne töö ja majanduskasv“; kestliku arengu eesmärk nr 9 – „Tööstus, innovatsioon ja taristu“; kestliku arengu eesmärk nr 10 – „Ebavõrdsuse vähendamine“; kestliku arengu eesmärk nr 11 – „Säästvad linnad ja kogukonnad“; kestliku arengu eesmärk nr 16 – „Rahu, õigus ja tugevad institutsioonid“.

Selle tegevusega aidatakse otseselt kaasa eelkõige järgmiste kestliku arengu eesmärkide saavutamisele: kestliku arengu eesmärk nr 1 – „Vaesuse kaotamine“; kestliku arengu eesmärk nr 4 – „Kvaliteetne haridus“;
  kestliku arengu eesmärk nr 5 – „Sooline võrdõiguslikkus“;
  kestliku arengu eesmärk nr 8 – „Inimväärne töö ja majanduskasv“; kestliku arengu eesmärk nr 9 – „Tööstus, innovatsioon ja taristu“; kestliku arengu eesmärk nr 10 – „Ebavõrdsuse vähendamine“; kestliku arengu eesmärk nr 11 – „Säästvad linnad ja kogukonnad“; kestliku arengu eesmärk nr 
  12 – „Vastutustundlik tootmine ja tarbimine“; kestliku arengu eesmärk nr
   16 — „Rahu, õigus ja tugevad institutsioonid“
  , kestliku arengu eesmärk nr 17 — „Partnerlus eesmärkide nimel“
  .

kestliku arengu eesmärk nr 5 – „Sooline võrdõiguslikkus“;

12 – „Vastutustundlik tootmine ja tarbimine“; kestliku arengu eesmärk nr

, kestliku arengu eesmärk nr 17 — „Partnerlus eesmärkide nimel“

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt 2.2.1 – lõik 2

I lisa – II osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt 2.2.1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Põhisuunad | Põhisuunad |
| — | demokraatlike riikide ajalugu, areng ja tõhusus eri tasanditel ja eri vormides; digiteerimise aspektid, sotsiaalvõrgustikupõhise suhtluse mõju ning haridus- ja
  noorsoopoliitika
  roll kui demokraatliku kodanikkonna nurgakivid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Põhisuunad

Põhisuunad

—

demokraatlike riikide ajalugu, areng ja tõhusus eri tasanditel ja eri vormides; digiteerimise aspektid, sotsiaalvõrgustikupõhise suhtluse mõju ning haridus- ja
  noorsoopoliitika
  roll kui demokraatliku kodanikkonna nurgakivid;

noorsoopoliitika

| — | demokraatlike riikide ajalugu, areng ja tõhusus eri tasanditel ja eri vormides
  , nagu kultuuridevahelise dialoogi edendamine, rahvaste koostöö ja religioonidevaheline rahu
  ; digiteerimise aspektid,
  sealhulgas meediapädevus ja digikirjaoskus,
  sotsiaalvõrgustikupõhise suhtluse mõju ning haridus- ja noorsoopoliitika
  ja kultuurilise osalemise
  roll kui demokraatliku kodanikkonna nurgakivid; |
| --- | --- |

—

demokraatlike riikide ajalugu, areng ja tõhusus eri tasanditel ja eri vormides
  , nagu kultuuridevahelise dialoogi edendamine, rahvaste koostöö ja religioonidevaheline rahu
  ; digiteerimise aspektid,
  sealhulgas meediapädevus ja digikirjaoskus,
  sotsiaalvõrgustikupõhise suhtluse mõju ning haridus- ja noorsoopoliitika
  ja kultuurilise osalemise
  roll kui demokraatliku kodanikkonna nurgakivid;

, nagu kultuuridevahelise dialoogi edendamine, rahvaste koostöö ja religioonidevaheline rahu

sealhulgas meediapädevus ja digikirjaoskus,

ja kultuurilise osalemise

| — | uuenduslikud lähenemisviisid demokraatlike valitsuste läbipaistvuse, reageerivuse, vastutavuse, tõhususe ja õiguspärasuse toetamiseks
  lähtuvalt põhiõiguste
  ja õigusriigi põhimõtete täielikust järgimisest; |
| --- | --- |

—

uuenduslikud lähenemisviisid demokraatlike valitsuste läbipaistvuse, reageerivuse, vastutavuse, tõhususe ja õiguspärasuse toetamiseks
  lähtuvalt põhiõiguste
  ja õigusriigi põhimõtete täielikust järgimisest;

lähtuvalt põhiõiguste

| — | uuenduslikud lähenemisviisid demokraatlike valitsuste läbipaistvuse, reageerivuse, vastutavuse, tõhususe ja õiguspärasuse toetamiseks
  , kaasa arvatud korruptsioonivastane võitlus, lähtudes põhi-
  ja
  inimõiguste ning
  õigusriigi põhimõtete täielikust järgimisest; |
| --- | --- |

—

uuenduslikud lähenemisviisid demokraatlike valitsuste läbipaistvuse, reageerivuse, vastutavuse, tõhususe ja õiguspärasuse toetamiseks
  , kaasa arvatud korruptsioonivastane võitlus, lähtudes põhi-
  ja
  inimõiguste ning
  õigusriigi põhimõtete täielikust järgimisest;

, kaasa arvatud korruptsioonivastane võitlus, lähtudes põhi-

inimõiguste ning

| — | Tehnoloogia mõju eluviisidele ja käitumisele; |
| --- | --- |

—

Tehnoloogia mõju eluviisidele ja käitumisele;

Tehnoloogia mõju eluviisidele ja käitumisele;

| — | strateegiad populismi, äärmusluse, radikaliseerumise ja terrorismiga toimetulekuks ning rahulolematute ja marginaliseerunud kodanike kaasamiseks ja nende osaluse suurendamiseks; |
| --- | --- |

—

strateegiad populismi, äärmusluse, radikaliseerumise ja terrorismiga toimetulekuks ning rahulolematute ja marginaliseerunud kodanike kaasamiseks ja nende osaluse suurendamiseks;

| — | strateegiad populismi, äärmusluse, radikaliseerumise
  , diskrimineerimise
  ,
  vihakõne
  ja terrorismiga toimetulekuks ning rahulolematute
  , haavatavate
  ja marginaliseerunud kodanike
  aktiivseks kaasamiseks,
  nende
  mõjuvõimu
  ja osaluse suurendamiseks; |
| --- | --- |

—

strateegiad populismi, äärmusluse, radikaliseerumise
  , diskrimineerimise
  ,
  vihakõne
  ja terrorismiga toimetulekuks ning rahulolematute
  , haavatavate
  ja marginaliseerunud kodanike
  aktiivseks kaasamiseks,
  nende
  mõjuvõimu
  ja osaluse suurendamiseks;

, diskrimineerimise

vihakõne

, haavatavate

aktiivseks kaasamiseks,

mõjuvõimu

| — | sisserände ja ksenofoobia seose ning rände põhjuste uued käsitlusviisid; |
| --- | --- |

—

sisserände ja ksenofoobia seose ning rände põhjuste uued käsitlusviisid;

sisserände ja ksenofoobia seose ning rände põhjuste uued käsitlusviisid;

| — | ajakirjandusstandardite ja kasutaja loodud sisu rolli parem mõistmine ülivõrgustatud ühiskonnas ning väärteabe vastu võitlemise vahendite väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

ajakirjandusstandardite ja kasutaja loodud sisu rolli parem mõistmine ülivõrgustatud ühiskonnas ning väärteabe vastu võitlemise vahendite väljatöötamine;

| — | ajakirjandusstandardite ja kasutaja loodud sisu rolli parem mõistmine ülivõrgustatud ühiskonnas ning väärteabe vastu võitlemise vahendite väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

ajakirjandusstandardite ja kasutaja loodud sisu rolli parem mõistmine ülivõrgustatud ühiskonnas ning väärteabe vastu võitlemise vahendite väljatöötamine;

| — | multikultuurse kodanikkonna ja multikultuursusel põhineva identiteedi roll demokraatliku kodanikkonna ja poliitilise osaluse kontekstis; |
| --- | --- |

—

multikultuurse kodanikkonna ja multikultuursusel põhineva identiteedi roll demokraatliku kodanikkonna ja poliitilise osaluse kontekstis;

| — | multikultuurse kodanikkonna ja multikultuursusel põhineva identiteedi roll demokraatliku kodanikkonna ja poliitilise osaluse kontekstis; |
| --- | --- |

—

multikultuurse kodanikkonna ja multikultuursusel põhineva identiteedi roll demokraatliku kodanikkonna ja poliitilise osaluse kontekstis;

| — | tehnoloogia ja teaduse arengu, sealhulgas suurandmete, veebipõhiste sotsiaalvõrgustike ja tehisintellekti mõju demokraatiale; |
| --- | --- |

—

tehnoloogia ja teaduse arengu, sealhulgas suurandmete, veebipõhiste sotsiaalvõrgustike ja tehisintellekti mõju demokraatiale;

| — | tehnoloogia ja teaduse arengu, sealhulgas suurandmete, veebipõhiste sotsiaalvõrgustike ja tehisintellekti mõju demokraatiale; |
| --- | --- |

—

tehnoloogia ja teaduse arengu, sealhulgas suurandmete, veebipõhiste sotsiaalvõrgustike ja tehisintellekti mõju demokraatiale;

| — | arutelupõhine ja osalusdemokraatia ning aktiivne ja kaasav kodanikkond, sealhulgas digimõõde; |
| --- | --- |

—

arutelupõhine ja osalusdemokraatia ning aktiivne ja kaasav kodanikkond, sealhulgas digimõõde;

| — | arutelupõhine ja osalusdemokraatia ning aktiivne ja kaasav kodanikkond, sealhulgas digimõõde; |
| --- | --- |

—

arutelupõhine ja osalusdemokraatia ning aktiivne ja kaasav kodanikkond, sealhulgas digimõõde;

| — | majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsuse mõju poliitikas osalemisele ja demokraatiale ning selle näitamine, kuidas ebavõrdsuse vähendamisega ja mis tahes liiki diskrimineerimise, sealhulgas soolise diskrimineerimise vastu võitlemisega saab demokraatiat toetada. |
| --- | --- |

—

majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsuse mõju poliitikas osalemisele ja demokraatiale ning selle näitamine, kuidas ebavõrdsuse vähendamisega ja mis tahes liiki diskrimineerimise, sealhulgas soolise diskrimineerimise vastu võitlemisega saab demokraatiat toetada.

| — | majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsuse mõju poliitikas osalemisele ja demokraatiale ning selle näitamine, kuidas ebavõrdsuse vähendamisega ja mis tahes liiki diskrimineerimise, sealhulgas soolise diskrimineerimise vastu võitlemisega saab demokraatiat toetada. |
| --- | --- |

—

majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsuse mõju poliitikas osalemisele ja demokraatiale ning selle näitamine, kuidas ebavõrdsuse vähendamisega ja mis tahes liiki diskrimineerimise, sealhulgas soolise diskrimineerimise vastu võitlemisega saab demokraatiat toetada.

| — | Teadusdiplomaatia uus käsitlus. |
| --- | --- |

—

Teadusdiplomaatia uus käsitlus.

Teadusdiplomaatia uus käsitlus.

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt 2.2.2 – sissejuhatav osa

I lisa – II osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt 2.2.2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.2.2. | Kultuuripärand |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.2.2.

Kultuuripärand

| 2.2.2. | Kultuur ja loovus |
| --- | --- |

2.2.2.

Kultuur ja loovus

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt 2.2.2

I lisa – II osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt 2.2.2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.2.2. | Kultuuripärand |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.2.2.

Kultuuripärand

| 2.2.2. | Kultuuripärand |
| --- | --- |

2.2.2.

Kultuuripärand

Euroopa kultuuri- ja loomemajandus ühendab kunsti, kultuuri, ettevõtlust ja tehnoloogiat. Lisaks mängib kultuuri- ja loomemajandus eelkõige digiteerimise valdkonnas Euroopa tööstuse taastamisel tähtsat rolli, ergutab majanduskasvu ning on strateegiliselt võimeline tekitama innovatsioonieeliste ülekandumist teistesse majandusharudesse, nagu turism, jaemüük, meedia, digitaaltehnoloogia ja inseneeria. Programmis „Euroopa horisont“ on loovus ja disain valdkonnaülesed teemad, mida lõimitakse kõigisse programmi projektidesse, et toetada uut tehnoloogiat, ärimudeleid ja pädevust ning muuta loomingulised ja valdkonnaülesed lahendused majanduslikuks ja sotsiaalseks väärtuseks.

Euroopa kultuuri- ja loomemajandus ühendab kunsti, kultuuri, ettevõtlust ja tehnoloogiat. Lisaks mängib kultuuri- ja loomemajandus eelkõige digiteerimise valdkonnas Euroopa tööstuse taastamisel tähtsat rolli, ergutab majanduskasvu ning on strateegiliselt võimeline tekitama innovatsioonieeliste ülekandumist teistesse majandusharudesse, nagu turism, jaemüük, meedia, digitaaltehnoloogia ja inseneeria. Programmis „Euroopa horisont“ on loovus ja disain valdkonnaülesed teemad, mida lõimitakse kõigisse programmi projektidesse, et toetada uut tehnoloogiat, ärimudeleid ja pädevust ning muuta loomingulised ja valdkonnaülesed lahendused majanduslikuks ja sotsiaalseks väärtuseks.

Kultuuripärand on
  meie elu aluspõhi
  , mis
  on tähendusrikas nii
  kogukondadele, rühmadele
  kui ka ühiskonnale ning loob
  kuuluvuse tunde. See on sild meie ühiskonna mineviku ja tuleviku vahel. See on kohaliku majanduse liikumapanev jõud ning võimas inspiratsiooniallikas loome- ja
  kultuurimajandusele
  . Meie kultuuripärandile ligipääsu tagamine, selle kaitsmine, taastamine ja tõlgendamine ning selle potentsiaali täiel määral kasutamine on praeguste ja tulevaste põlvkondade jaoks ülioluline küsimus. Kultuuripärand on peamine sisend ja inspiratsiooniallikas kunstis, traditsioonilises käsitöös ning kultuuri-,
  ettevõtlus-
  ja
  loomesektoris
  , mis kõik on kestliku majanduskasvu, uute töökohtade loomise ja väliskaubanduse eestvedajad.

meie elu aluspõhi

on tähendusrikas nii

kui ka ühiskonnale ning loob

kultuurimajandusele

ettevõtlus-

loomesektoris

Kultuuripärand on
  kultuuri- ja loomemajanduse lahutamatu osa. Kultuuripärand sisaldab mineviku jälgi ja väljendusi
  , mis
  annavad tänapäeva
  kogukondadele, rühmadele
  ja ühiskonnale tähendust ja loovad
  kuuluvuse tunde. See on sild meie ühiskonna mineviku ja tuleviku vahel. See on kohaliku majanduse liikumapanev jõud ning võimas inspiratsiooniallikas loome- ja
  kultuurisektorile
  . Meie kultuuripärandile ligipääsu tagamine, selle kaitsmine, taastamine ja tõlgendamine ning selle potentsiaali täiel määral kasutamine on praeguste ja tulevaste põlvkondade jaoks ülioluline küsimus. Kultuuripärand on peamine sisend ja inspiratsiooniallikas kunstis, traditsioonilises käsitöös ning kultuuri-,
  loome-
  ja
  ettevõtlussektoris, nagu turism
  , mis kõik on kestliku majanduskasvu, uute töökohtade loomise ja väliskaubanduse eestvedajad.

kultuuri- ja loomemajanduse lahutamatu osa. Kultuuripärand sisaldab mineviku jälgi ja väljendusi

annavad tänapäeva

ja ühiskonnale tähendust ja loovad

kultuurisektorile

loome-

ettevõtlussektoris, nagu turism

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | pärandiuuringud ja päranditeadus uusima tehnoloogia, sealhulgas digilahenduste toel; |
| --- | --- |

—

pärandiuuringud ja päranditeadus uusima tehnoloogia, sealhulgas digilahenduste toel;

| — | pärandiuuringud ja päranditeadus uusima tehnoloogia, sealhulgas digilahenduste toel; |
| --- | --- |

—

pärandiuuringud ja päranditeadus uusima tehnoloogia, sealhulgas digilahenduste toel;

| — | kultuuripärandile ligipääs ja pärandi jagamine uuenduslike võimaluste ja kasutusviiside ning osaluspõhiste majandamismudelite rakendamise teel; |
| --- | --- |

—

kultuuripärandile ligipääs ja pärandi jagamine uuenduslike võimaluste ja kasutusviiside ning osaluspõhiste majandamismudelite rakendamise teel;

| — | kultuuripärandile ligipääs ja pärandi
  ning sellega seotud teabe
  jagamine uuenduslike võimaluste ja kasutusviiside ning osaluspõhiste majandamismudelite rakendamise teel; |
| --- | --- |

—

kultuuripärandile ligipääs ja pärandi
  ning sellega seotud teabe
  jagamine uuenduslike võimaluste ja kasutusviiside ning osaluspõhiste majandamismudelite rakendamise teel;

ning sellega seotud teabe

| — | ühenduse loomine kultuuripärandi ja esilekerkivate loomesektorite vahel; |
| --- | --- |

—

ühenduse loomine kultuuripärandi ja esilekerkivate loomesektorite vahel;

| — | ühenduse loomine kultuuripärandi ja esilekerkivate loomesektorite vahel; |
| --- | --- |

—

ühenduse loomine kultuuripärandi ja esilekerkivate loomesektorite vahel;

| — | kultuuripärandi panus kestlikku arengusse kultuurmaastike säilitamise, kaitse ja taastamise kaudu, kusjuures EList saab pärandipõhise innovatsiooni ja kultuuriturismi katselava; |
| --- | --- |

—

kultuuripärandi panus kestlikku arengusse kultuurmaastike säilitamise, kaitse ja taastamise kaudu, kusjuures EList saab pärandipõhise innovatsiooni ja kultuuriturismi katselava;

| — | kultuuripärandi panus kestlikku arengusse kultuurmaastike säilitamise, kaitse
  , arengu
  ja taastamise kaudu, kusjuures EList saab pärandipõhise innovatsiooni ja kultuuriturismi katselava; |
| --- | --- |

—

kultuuripärandi panus kestlikku arengusse kultuurmaastike säilitamise, kaitse
  , arengu
  ja taastamise kaudu, kusjuures EList saab pärandipõhise innovatsiooni ja kultuuriturismi katselava;

, arengu

| — | kultuuripärandi ja
  keelte
  säilitamine, kaitse, võimendamine ja taastamine uusima tehnoloogia, sealhulgas digilahenduste abil; |
| --- | --- |

—

kultuuripärandi ja
  keelte
  säilitamine, kaitse, võimendamine ja taastamine uusima tehnoloogia, sealhulgas digilahenduste abil;

keelte

| — | kultuuripärandi
  , keelte ning traditsiooniliste oskuste
  ja
  käsitöö
  säilitamine, kaitse, võimendamine ja taastamine uusima tehnoloogia, sealhulgas digilahenduste abil; |
| --- | --- |

—

kultuuripärandi
  , keelte ning traditsiooniliste oskuste
  ja
  käsitöö
  säilitamine, kaitse, võimendamine ja taastamine uusima tehnoloogia, sealhulgas digilahenduste abil;

, keelte ning traditsiooniliste oskuste

käsitöö

| — | traditsioonide
  ,
  käitumismustrite
  , ettekujutuste ja uskumuste mõju väärtustele
  ja kuuluvustundele. |
| --- | --- |

—

traditsioonide
  ,
  käitumismustrite
  , ettekujutuste ja uskumuste mõju väärtustele
  ja kuuluvustundele.

traditsioonide

käitumismustrite

ja kuuluvustundele.

| — | mitmekesiste traditsioonide
  ,
  tavade
  , ettekujutuste ja uskumuste mõju väärtustele
  kogukondade arengus; |
| --- | --- |

—

mitmekesiste traditsioonide
  ,
  tavade
  , ettekujutuste ja uskumuste mõju väärtustele
  kogukondade arengus;

mitmekesiste traditsioonide

tavade

kogukondade arengus;

| — | Euroopa kultuuripärandi pilve loomine teadusuuringute ja innovatsiooni koostööruumina, mis annab uue tehnoloogia kaudu juurdepääsu kultuuripärandile ning soodustab ja hõlbustab oskusteabe ja oskuste edastamist, annab võimaluse luua individuaalseid töörühmi ja projektistruktuure ning on Euroopa kultuuripartner ärihuvidest lähtuvate pilveteenuste valdkonnas; Sellele eelneb mõjuhinnang. |
| --- | --- |

—

Euroopa kultuuripärandi pilve loomine teadusuuringute ja innovatsiooni koostööruumina, mis annab uue tehnoloogia kaudu juurdepääsu kultuuripärandile ning soodustab ja hõlbustab oskusteabe ja oskuste edastamist, annab võimaluse luua individuaalseid töörühmi ja projektistruktuure ning on Euroopa kultuuripartner ärihuvidest lähtuvate pilveteenuste valdkonnas; Sellele eelneb mõjuhinnang.

Euroopa kultuuripärandi pilve loomine teadusuuringute ja innovatsiooni koostööruumina, mis annab uue tehnoloogia kaudu juurdepääsu kultuuripärandile ning soodustab ja hõlbustab oskusteabe ja oskuste edastamist, annab võimaluse luua individuaalseid töörühmi ja projektistruktuure ning on Euroopa kultuuripartner ärihuvidest lähtuvate pilveteenuste valdkonnas; Sellele eelneb mõjuhinnang.

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt 2.2.3

I lisa – II osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt 2.2.3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.2.3. | Sotsiaalsed ja majanduslikud muutused |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.2.3.

Sotsiaalsed ja majanduslikud muutused

| 2.2.3. | Sotsiaalsed
  , kultuurilised
  ja majanduslikud muutused |
| --- | --- |

2.2.3.

Sotsiaalsed
  , kultuurilised
  ja majanduslikud muutused

, kultuurilised

Euroopa ühiskonnas on toimumas põhjalikud
  sotsiaal-majanduslikud
  muutused, mis tulenevad eelkõige üleilmastumisest ja tehnoloogilisest innovatsioonist. Samal ajal on sissetulekute ebavõrdsus enamikus Euroopa riikides suurenenud (14). Kaasava majanduskasvu edendamiseks ja ebavõrdsuse vähendamiseks, tootlikkuse suurendamiseks (sealhulgas selle mõõtmise edendamiseks) ja inimkapitali arendamiseks, rände- ja lõimimisprobleemidele reageerimiseks ning põlvkondadevahelise solidaarsuse
  ja
  sotsiaalse liikuvuse toetamiseks on vaja tulevikku suunatud poliitikat. On vaja luua haridus- ja koolitussüsteemid võrdsema ja jõukama tuleviku nimel.

sotsiaal-majanduslikud

14

ja

Euroopa ühiskonnas on toimumas põhjalikud
  sotsiaalsed, kultuurilised ja majanduslikud
  muutused, mis tulenevad eelkõige üleilmastumisest ja tehnoloogilisest innovatsioonist. Samal ajal on sissetulekute ebavõrdsus enamikus Euroopa riikides suurenenud (14). Kaasava majanduskasvu edendamiseks ja ebavõrdsuse vähendamiseks, tootlikkuse suurendamiseks (sealhulgas selle mõõtmise edendamiseks) ja inimkapitali arendamiseks,
  kodanike elu- ja töötingimuste parandamiseks,
  rände- ja lõimimisprobleemidele reageerimiseks ning põlvkondadevahelise solidaarsuse, sotsiaalse liikuvuse
  ja kultuurilise lõimumise
  toetamiseks on vaja tulevikku suunatud poliitikat. On vaja luua
  juurdepääsetavad, kaasavad, uuenduslikud ja kvaliteetsed
  haridus- ja koolitussüsteemid võrdsema ja jõukama tuleviku nimel.

sotsiaalsed, kultuurilised ja majanduslikud

14

kodanike elu- ja töötingimuste parandamiseks,

ja kultuurilise lõimumise

juurdepääsetavad, kaasavad, uuenduslikud ja kvaliteetsed

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | teadmusbaas investeerimise ja poliitikameetmete alase nõu saamiseks eelkõige hariduse ja koolituse valdkonnas seoses suurt lisaväärtust andvate oskuste, tööviljakuse, sotsiaalse liikuvuse, majanduskasvu, sotsiaalse innovatsiooni ja töökohtade loomisega; hariduse ja koolituse roll ebavõrdsuse vähendamisel; |
| --- | --- |

—

teadmusbaas investeerimise ja poliitikameetmete alase nõu saamiseks eelkõige hariduse ja koolituse valdkonnas seoses suurt lisaväärtust andvate oskuste, tööviljakuse, sotsiaalse liikuvuse, majanduskasvu, sotsiaalse innovatsiooni ja töökohtade loomisega; hariduse ja koolituse roll ebavõrdsuse vähendamisel;

| — | teadmusbaas investeerimise ja poliitikameetmete alase nõu saamiseks eelkõige hariduse ja koolituse valdkonnas seoses suurt lisaväärtust andvate oskuste, tööviljakuse, sotsiaalse liikuvuse, majanduskasvu, sotsiaalse innovatsiooni ja töökohtade loomisega; hariduse ja koolituse roll ebavõrdsuse vähendamisel; |
| --- | --- |

—

teadmusbaas investeerimise ja poliitikameetmete alase nõu saamiseks eelkõige hariduse ja koolituse valdkonnas seoses suurt lisaväärtust andvate oskuste, tööviljakuse, sotsiaalse liikuvuse, majanduskasvu, sotsiaalse innovatsiooni ja töökohtade loomisega; hariduse ja koolituse roll ebavõrdsuse vähendamisel;

| — | ristteadusuuringud, milles on ühendatud tehnoloogiliste muutuste majanduslik, kultuuriline ja sotsiaalne mõju; |
| --- | --- |

—

ristteadusuuringud, milles on ühendatud tehnoloogiliste muutuste majanduslik, kultuuriline ja sotsiaalne mõju;

ristteadusuuringud, milles on ühendatud tehnoloogiliste muutuste majanduslik, kultuuriline ja sotsiaalne mõju;

| — | sotsiaalne kestlikkus, mis ei kajastu üksnes SKP näitajates, eelkõige uued majandus- ja ärimudelid ning uued finantstehnoloogialahendused; |
| --- | --- |

—

sotsiaalne kestlikkus, mis ei kajastu üksnes SKP näitajates, eelkõige uued majandus- ja ärimudelid ning uued finantstehnoloogialahendused;

| — | sotsiaalne kestlikkus, mis ei kajastu üksnes SKP näitajates, eelkõige uued majandus- ja ärimudelid
  , nagu sotsiaalmajandus
  ning uued finantstehnoloogialahendused; |
| --- | --- |

—

sotsiaalne kestlikkus, mis ei kajastu üksnes SKP näitajates, eelkõige uued majandus- ja ärimudelid
  , nagu sotsiaalmajandus
  ning uued finantstehnoloogialahendused;

, nagu sotsiaalmajandus

| — | statistilised ja muud majanduslikud vahendid majanduskasvu ja innovatsiooni paremaks mõistmiseks tootlikkuse aeglase kasvu kontekstis; |
| --- | --- |

—

statistilised ja muud majanduslikud vahendid majanduskasvu ja innovatsiooni paremaks mõistmiseks tootlikkuse aeglase kasvu kontekstis;

| — | statistilised ja muud majanduslikud
  ning kvantitatiivsed
  vahendid majanduskasvu ja innovatsiooni paremaks mõistmiseks tootlikkuse aeglase kasvu kontekstis; |
| --- | --- |

—

statistilised ja muud majanduslikud
  ning kvantitatiivsed
  vahendid majanduskasvu ja innovatsiooni paremaks mõistmiseks tootlikkuse aeglase kasvu kontekstis;

ning kvantitatiivsed

| — | uut liiki töö, töö roll, tööturu ja sissetulekute suundumused ja muutused kaasaegses ühiskonnas ning nende mõju sissetulekute jaotusele, diskrimineerimise, sealhulgas soolise diskrimineerimise kaotamisele ja sotsiaalsele kaasatusele; |
| --- | --- |

—

uut liiki töö, töö roll, tööturu ja sissetulekute suundumused ja muutused kaasaegses ühiskonnas ning nende mõju sissetulekute jaotusele, diskrimineerimise, sealhulgas soolise diskrimineerimise kaotamisele ja sotsiaalsele kaasatusele;

| — | uut liiki töö, töö roll, tööturu ja sissetulekute suundumused ja muutused kaasaegses ühiskonnas ning nende mõju sissetulekute jaotusele, diskrimineerimise, sealhulgas soolise diskrimineerimise kaotamisele ja sotsiaalsele kaasatusele; |
| --- | --- |

—

uut liiki töö, töö roll, tööturu ja sissetulekute suundumused ja muutused kaasaegses ühiskonnas ning nende mõju sissetulekute jaotusele, diskrimineerimise, sealhulgas soolise diskrimineerimise kaotamisele ja sotsiaalsele kaasatusele;

| — | maksu- ja sotsiaalkindlustussüsteemid koos sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalinvesteeringute
  poliitikaga
  , mille eesmärk on ebavõrdsuse vähendamine ning tehnoloogia, demograafiliste muutuste ja mitmekesisuse negatiivse mõju leevendamine; |
| --- | --- |

—

maksu- ja sotsiaalkindlustussüsteemid koos sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalinvesteeringute
  poliitikaga
  , mille eesmärk on ebavõrdsuse vähendamine ning tehnoloogia, demograafiliste muutuste ja mitmekesisuse negatiivse mõju leevendamine;

poliitikaga

| — | maksu- ja sotsiaalkindlustussüsteemid koos sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalinvesteeringute
  poliitika, maksuparadiiside ja maksualase õigusemõistmisega
  , mille eesmärk on ebavõrdsuse vähendamine ning tehnoloogia, demograafiliste muutuste ja mitmekesisuse negatiivse mõju leevendamine; |
| --- | --- |

—

maksu- ja sotsiaalkindlustussüsteemid koos sotsiaalkindlustuse ja sotsiaalinvesteeringute
  poliitika, maksuparadiiside ja maksualase õigusemõistmisega
  , mille eesmärk on ebavõrdsuse vähendamine ning tehnoloogia, demograafiliste muutuste ja mitmekesisuse negatiivse mõju leevendamine;

poliitika, maksuparadiiside ja maksualase õigusemõistmisega

| — | strateegiad demograafiliste muutuste, linnastumise ja maapiirkondadest väljarände lahendamiseks, sotsiaal-majandusliku tõrjutuse vastu võitlemiseks ja maapiirkondade elukvaliteedi parandamiseks, sealhulgas kasutades uusimat tehnoloogiat ja digilahendusi; |
| --- | --- |

—

strateegiad demograafiliste muutuste, linnastumise ja maapiirkondadest väljarände lahendamiseks, sotsiaal-majandusliku tõrjutuse vastu võitlemiseks ja maapiirkondade elukvaliteedi parandamiseks, sealhulgas kasutades uusimat tehnoloogiat ja digilahendusi;

strateegiad demograafiliste muutuste, linnastumise ja maapiirkondadest väljarände lahendamiseks, sotsiaal-majandusliku tõrjutuse vastu võitlemiseks ja maapiirkondade elukvaliteedi parandamiseks, sealhulgas kasutades uusimat tehnoloogiat ja digilahendusi;

| — | inimeste liikuvuse arvessevõtmine üleilmses ja kohalikus kontekstis paremaks rände juhtimiseks ja sisserändajate, sealhulgas pagulaste lõimimiseks; rahvusvaheliste kohustuste ja inimõiguste järgimine; kvaliteetse hariduse, koolituse ja tugiteenuste ulatuslikum ja parem kättesaadavus ning aktiivsesse ja kaasavasse kodanikkonda kuulumine, eelkõige haavatavate inimeste puhul; |
| --- | --- |

—

inimeste liikuvuse arvessevõtmine üleilmses ja kohalikus kontekstis paremaks rände juhtimiseks ja sisserändajate, sealhulgas pagulaste lõimimiseks; rahvusvaheliste kohustuste ja inimõiguste järgimine; kvaliteetse hariduse, koolituse ja tugiteenuste ulatuslikum ja parem kättesaadavus ning aktiivsesse ja kaasavasse kodanikkonda kuulumine, eelkõige haavatavate inimeste puhul;

| — | inimeste liikuvuse arvessevõtmine üleilmses ja kohalikus kontekstis paremaks rände juhtimiseks ja sisserändajate, sealhulgas pagulaste lõimimiseks; rahvusvaheliste kohustuste ja inimõiguste järgimine; kvaliteetse hariduse, koolituse ja tugiteenuste ulatuslikum ja parem kättesaadavus ning aktiivsesse ja kaasavasse kodanikkonda kuulumine, eelkõige haavatavate inimeste puhul; |
| --- | --- |

—

inimeste liikuvuse arvessevõtmine üleilmses ja kohalikus kontekstis paremaks rände juhtimiseks ja sisserändajate, sealhulgas pagulaste lõimimiseks; rahvusvaheliste kohustuste ja inimõiguste järgimine; kvaliteetse hariduse, koolituse ja tugiteenuste ulatuslikum ja parem kättesaadavus ning aktiivsesse ja kaasavasse kodanikkonda kuulumine, eelkõige haavatavate inimeste puhul;

| — | haridus- ja koolitussüsteemid ELi digipöörde soodustamiseks ja sellest suurima kasu saamiseks, samuti üleilmsest vastastikusest seotusest ja tehnoloogilisest innovatsioonist tulenevate riskide juhtimiseks, eelkõige esilekerkivate internetiohtude, eetikaküsimuste, sotsiaal-majandusliku ebavõrdsuse ja radikaalsete turumuutustega tegelemiseks; |
| --- | --- |

—

haridus- ja koolitussüsteemid ELi digipöörde soodustamiseks ja sellest suurima kasu saamiseks, samuti üleilmsest vastastikusest seotusest ja tehnoloogilisest innovatsioonist tulenevate riskide juhtimiseks, eelkõige esilekerkivate internetiohtude, eetikaküsimuste, sotsiaal-majandusliku ebavõrdsuse ja radikaalsete turumuutustega tegelemiseks;

| — | haridus- ja koolitussüsteemid ELi digipöörde soodustamiseks ja sellest suurima kasu saamiseks, samuti üleilmsest vastastikusest seotusest ja tehnoloogilisest innovatsioonist tulenevate riskide juhtimiseks, eelkõige esilekerkivate internetiohtude, eetikaküsimuste, sotsiaal-majandusliku ebavõrdsuse ja radikaalsete turumuutustega tegelemiseks; |
| --- | --- |

—

haridus- ja koolitussüsteemid ELi digipöörde soodustamiseks ja sellest suurima kasu saamiseks, samuti üleilmsest vastastikusest seotusest ja tehnoloogilisest innovatsioonist tulenevate riskide juhtimiseks, eelkõige esilekerkivate internetiohtude, eetikaküsimuste, sotsiaal-majandusliku ebavõrdsuse ja radikaalsete turumuutustega tegelemiseks;

| — | avaliku sektori asutuste kaasajastamine, et rahuldada kodanike ootusi seoses teenuste osutamise, läbipaistvuse, kättesaadavuse, avatuse, vastutavuse ja kasutajakesksusega; |
| --- | --- |

—

avaliku sektori asutuste kaasajastamine, et rahuldada kodanike ootusi seoses teenuste osutamise, läbipaistvuse, kättesaadavuse, avatuse, vastutavuse ja kasutajakesksusega;

| — | avaliku sektori asutuste ja teenuste kaasajastamine, et rahuldada kodanike ootusi
  ja vajadusi
  seoses teenuste osutamise, läbipaistvuse, kättesaadavuse, avatuse, vastutavuse ja kasutajakesksusega; |
| --- | --- |

—

avaliku sektori asutuste ja teenuste kaasajastamine, et rahuldada kodanike ootusi
  ja vajadusi
  seoses teenuste osutamise, läbipaistvuse, kättesaadavuse, avatuse, vastutavuse ja kasutajakesksusega;

ja vajadusi

| — | õigussüsteemide tõhusus ja õiguskaitse parem kättesaadavus lähtuvalt kohtute sõltumatuse ja õigusriigi põhimõtetest ning õiglased, tõhusad ja läbipaistvad menetlusnormid nii tsiviil- kui ka kriminaalasjades. |
| --- | --- |

—

õigussüsteemide tõhusus ja õiguskaitse parem kättesaadavus lähtuvalt kohtute sõltumatuse ja õigusriigi põhimõtetest ning õiglased, tõhusad ja läbipaistvad menetlusnormid nii tsiviil- kui ka kriminaalasjades.

| — | õigussüsteemide tõhusus ja õiguskaitse parem kättesaadavus lähtuvalt kohtute sõltumatuse ja õigusriigi põhimõtetest ning õiglased, tõhusad
  , juurdepääsetavad
  ja läbipaistvad menetlusnormid nii tsiviil- kui ka kriminaalasjades. |
| --- | --- |

—

õigussüsteemide tõhusus ja õiguskaitse parem kättesaadavus lähtuvalt kohtute sõltumatuse ja õigusriigi põhimõtetest ning õiglased, tõhusad
  , juurdepääsetavad
  ja läbipaistvad menetlusnormid nii tsiviil- kui ka kriminaalasjades.

, juurdepääsetavad

| — | olemasolevate ja tekkivate sooliste lõhede ja vajaduste kindlakstegemine seoses ülemaailmsete muutustega ning uuenduslike meetodite väljatöötamine, et tegeleda sooliste stereotüüpide ja soolise kallutatusega. |
| --- | --- |

—

olemasolevate ja tekkivate sooliste lõhede ja vajaduste kindlakstegemine seoses ülemaailmsete muutustega ning uuenduslike meetodite väljatöötamine, et tegeleda sooliste stereotüüpide ja soolise kallutatusega.

olemasolevate ja tekkivate sooliste lõhede ja vajaduste kindlakstegemine seoses ülemaailmsete muutustega ning uuenduslike meetodite väljatöötamine, et tegeleda sooliste stereotüüpide ja soolise kallutatusega.

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt 2.2.4

I lisa – II osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt 2.2.4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.2.4. | Suurõnnetuste suhtes vastupidav ühiskond |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.2.4.

Suurõnnetuste suhtes vastupidav ühiskond

| 2.2.4. | Sotsiaal- ja humanitaarteadused |
| --- | --- |

2.2.4.

Sotsiaal- ja humanitaarteadused

Suurõnnetustel on palju looduslikke ja inimtegevusest tulenevaid põhjusi, sealhulgas terrorirünnakud, kliimaga seotud ja muud äärmuslikud sündmused (muu hulgas merevee taseme tõus), metsatulekahjud, kuumalained, üleujutused, maavärinad, tsunamid, vulkaanipursked, veekriisid, kosmoseilmastikunähtused, tööstus- ja transpordiõnnetused, KBRT-ainetest põhjustatud õnnetused ning doominoefektist tulenevad riskid. Eesmärk on hoida ära või vähendada suurõnnetustest tulenevat elude kaotust, tervise- ja keskkonnakahju ning majanduslikku ja materiaalset kahju ning tagada toiduga kindlustatus, samuti parandada arusaamist suurõnnetuse riskidest ja neid tõhusamalt vähendada ning õnnetuste toimumise järgselt neist õppida.

Suurõnnetustel on palju looduslikke ja inimtegevusest tulenevaid põhjusi, sealhulgas terrorirünnakud, kliimaga seotud ja muud äärmuslikud sündmused (muu hulgas merevee taseme tõus), metsatulekahjud, kuumalained, üleujutused, maavärinad, tsunamid, vulkaanipursked, veekriisid, kosmoseilmastikunähtused, tööstus- ja transpordiõnnetused, KBRT-ainetest põhjustatud õnnetused ning doominoefektist tulenevad riskid. Eesmärk on hoida ära või vähendada suurõnnetustest tulenevat elude kaotust, tervise- ja keskkonnakahju ning majanduslikku ja materiaalset kahju ning tagada toiduga kindlustatus, samuti parandada arusaamist suurõnnetuse riskidest ja neid tõhusamalt vähendada ning õnnetuste toimumise järgselt neist õppida.

Sotsiaal- ja humanitaarteaduse valdkonna uuringud tuleb täielikult integreerida programmi „Euroopa horisont“ kõikidesse prioriteetidesse, tugevdades rahvusvahelise, liidu, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitikakujundamise tõendipõhisust. Lisaks sellisele lõimimisele tuleb pakkuda eritoetust vastavalt järgmistele suunistele, samuti toetada poliitika kujundamist.

Sotsiaal- ja humanitaarteaduse valdkonna uuringud tuleb täielikult integreerida programmi „Euroopa horisont“ kõikidesse prioriteetidesse, tugevdades rahvusvahelise, liidu, riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi poliitikakujundamise tõendipõhisust. Lisaks sellisele lõimimisele tuleb pakkuda eritoetust vastavalt järgmistele suunistele, samuti toetada poliitika kujundamist.

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | tehnoloogia ja võimekus esmaseks reageerimiseks hädaabi osutamisel kriisiolukorras või suurõnnetuse korral; |
| --- | --- |

—

tehnoloogia ja võimekus esmaseks reageerimiseks hädaabi osutamisel kriisiolukorras või suurõnnetuse korral;

tehnoloogia ja võimekus esmaseks reageerimiseks hädaabi osutamisel kriisiolukorras või suurõnnetuse korral;

| — | ühiskonna suutlikkus suurõnnetuse riske paremini juhtida ja neid vähendada, sealhulgas looduspõhiste lahenduste abil, ning sel eesmärgil olemasolevate ja uute riskide ennetamise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise tõhustamine; |
| --- | --- |

—

ühiskonna suutlikkus suurõnnetuse riske paremini juhtida ja neid vähendada, sealhulgas looduspõhiste lahenduste abil, ning sel eesmärgil olemasolevate ja uute riskide ennetamise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise tõhustamine;

ühiskonna suutlikkus suurõnnetuse riske paremini juhtida ja neid vähendada, sealhulgas looduspõhiste lahenduste abil, ning sel eesmärgil olemasolevate ja uute riskide ennetamise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise tõhustamine;

| — | seadmete koostalitlusvõime ja tegevuskorra ühilduvuse tagamine piiriülese koostöö hõlbustamiseks ja ELi lõimitud turu edendamiseks. |
| --- | --- |

—

seadmete koostalitlusvõime ja tegevuskorra ühilduvuse tagamine piiriülese koostöö hõlbustamiseks ja ELi lõimitud turu edendamiseks.

seadmete koostalitlusvõime ja tegevuskorra ühilduvuse tagamine piiriülese koostöö hõlbustamiseks ja ELi lõimitud turu edendamiseks.

| — | sotsiaalse, majandusliku ja poliitilise kaasatuse ning kultuuridevahelise dünaamika analüüs ja arendamine Euroopas ja koostöös rahvusvaheliste partneritega; |
| --- | --- |

—

sotsiaalse, majandusliku ja poliitilise kaasatuse ning kultuuridevahelise dünaamika analüüs ja arendamine Euroopas ja koostöös rahvusvaheliste partneritega;

sotsiaalse, majandusliku ja poliitilise kaasatuse ning kultuuridevahelise dünaamika analüüs ja arendamine Euroopas ja koostöös rahvusvaheliste partneritega;

| — | parem arusaamine Euroopa sotsiaalsetest muutustest ja nende mõjust; |
| --- | --- |

—

parem arusaamine Euroopa sotsiaalsetest muutustest ja nende mõjust;

parem arusaamine Euroopa sotsiaalsetest muutustest ja nende mõjust;

| — | Euroopa sotsiaalse ühtekuuluvuse, sisserände, integratsiooni, demograafiliste muutuste, elanikkonna vananemise, puuete, hariduse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud suurte probleemide lahendamine; |
| --- | --- |

—

Euroopa sotsiaalse ühtekuuluvuse, sisserände, integratsiooni, demograafiliste muutuste, elanikkonna vananemise, puuete, hariduse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud suurte probleemide lahendamine;

Euroopa sotsiaalse ühtekuuluvuse, sisserände, integratsiooni, demograafiliste muutuste, elanikkonna vananemise, puuete, hariduse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud suurte probleemide lahendamine;

| — | teadusuuringute toetamine, et mõista kogukondade, piirkondade ja rahvuste identiteeti ja kuuluvust. |
| --- | --- |

—

teadusuuringute toetamine, et mõista kogukondade, piirkondade ja rahvuste identiteeti ja kuuluvust.

teadusuuringute toetamine, et mõista kogukondade, piirkondade ja rahvuste identiteeti ja kuuluvust.

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt 2.2.5

I lisa – II osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt 2.2.5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.2.5. | Kaitse ja julgeolek |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.2.5.

2.2.5.

Kaitse ja julgeolek

välja jäetud

välja jäetud

On vaja kaitsta kodanikke kuritegevusest, sealhulgas terrorismist tulenevate julgeolekuohtude ja hübriidohtude eest ning nendele ohtudele reageerida; kaitsta inimesi, avalikku ruumi ja kriitilise tähtsusega taristut nii füüsiliste rünnakute (sealhulgas KBRTL-rünnakute) kui ka küberrünnakute eest; võidelda terrorismi ja radikaliseerumise vastu, sealhulgas terroristide ideede ja uskumuste mõistmise ja nendele reageerimise kaudu; ennetada nii raskeid kuritegusid, sealhulgas küberkuritegusid, kui ka organiseeritud kuritegevust ning sellise kuritegevuse vastu võidelda; toetada ohvreid; jälgida kuritegevusega seotud rahavooge; toetada andmete kasutamist õiguskaitses ja tagada isikuandmete kaitse õiguskaitsetegevuse käigus; toetada ELi õhu-, maismaa- ja merepiiri haldamist seoses rände- ja kaubavoogudega. On väga oluline säilitada paindlikkus tekkida võivate uute julgeolekuprobleemide kiireks lahendamiseks.

On vaja kaitsta kodanikke kuritegevusest, sealhulgas terrorismist tulenevate julgeolekuohtude ja hübriidohtude eest ning nendele ohtudele reageerida; kaitsta inimesi, avalikku ruumi ja kriitilise tähtsusega taristut nii füüsiliste rünnakute (sealhulgas KBRTL-rünnakute) kui ka küberrünnakute eest; võidelda terrorismi ja radikaliseerumise vastu, sealhulgas terroristide ideede ja uskumuste mõistmise ja nendele reageerimise kaudu; ennetada nii raskeid kuritegusid, sealhulgas küberkuritegusid, kui ka organiseeritud kuritegevust ning sellise kuritegevuse vastu võidelda; toetada ohvreid; jälgida kuritegevusega seotud rahavooge; toetada andmete kasutamist õiguskaitses ja tagada isikuandmete kaitse õiguskaitsetegevuse käigus; toetada ELi õhu-, maismaa- ja merepiiri haldamist seoses rände- ja kaubavoogudega. On väga oluline säilitada paindlikkus tekkida võivate uute julgeolekuprobleemide kiireks lahendamiseks.

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | uuenduslikud lähenemisviisid ja tehnoloogialahendused julgeolekuvaldkonna praktikutele (näiteks politseijõud, piiri- ja rannikuvalve, tolliasutused), rahvatervise valdkonna praktikutele, taristuettevõtjatele ja avaliku ruumi haldajatele; |
| --- | --- |

—

uuenduslikud lähenemisviisid ja tehnoloogialahendused julgeolekuvaldkonna praktikutele (näiteks politseijõud, piiri- ja rannikuvalve, tolliasutused), rahvatervise valdkonna praktikutele, taristuettevõtjatele ja avaliku ruumi haldajatele;

uuenduslikud lähenemisviisid ja tehnoloogialahendused julgeolekuvaldkonna praktikutele (näiteks politseijõud, piiri- ja rannikuvalve, tolliasutused), rahvatervise valdkonna praktikutele, taristuettevõtjatele ja avaliku ruumi haldajatele;

| — | kuritegevuse ja vägivaldse radikaliseerumise inim- ja sotsiaalmõõde nii selliselt käituvate või käituda võivate isikute kui ka sellisest käitumisest mõjutatud või potentsiaalselt mõjutatud isikute perspektiivist; |
| --- | --- |

—

kuritegevuse ja vägivaldse radikaliseerumise inim- ja sotsiaalmõõde nii selliselt käituvate või käituda võivate isikute kui ka sellisest käitumisest mõjutatud või potentsiaalselt mõjutatud isikute perspektiivist;

kuritegevuse ja vägivaldse radikaliseerumise inim- ja sotsiaalmõõde nii selliselt käituvate või käituda võivate isikute kui ka sellisest käitumisest mõjutatud või potentsiaalselt mõjutatud isikute perspektiivist;

| — | kodanike, avaliku sektori asutuste ja tööstussektori hoiakud seoses uute julgeolekuriskide tekke ennetamise ja olemasolevate riskide, sealhulgas sellistest uutest tehnoloogiavaldkondadest nagu tehisintellektist tulenevate riskide vähendamisega; |
| --- | --- |

—

kodanike, avaliku sektori asutuste ja tööstussektori hoiakud seoses uute julgeolekuriskide tekke ennetamise ja olemasolevate riskide, sealhulgas sellistest uutest tehnoloogiavaldkondadest nagu tehisintellektist tulenevate riskide vähendamisega;

kodanike, avaliku sektori asutuste ja tööstussektori hoiakud seoses uute julgeolekuriskide tekke ennetamise ja olemasolevate riskide, sealhulgas sellistest uutest tehnoloogiavaldkondadest nagu tehisintellektist tulenevate riskide vähendamisega;

| — | julgeolekut mõjutavate libauudiste ja väärteabe vastu võitlemine; |
| --- | --- |

—

julgeolekut mõjutavate libauudiste ja väärteabe vastu võitlemine;

julgeolekut mõjutavate libauudiste ja väärteabe vastu võitlemine;

| — | seadmete koostalitlusvõime ja tegevuskorra ühilduvuse tagamine piiriülese ja asutustevahelise operatiivkoostöö hõlbustamiseks ning ELi lõimitud turu edendamiseks; |
| --- | --- |

—

seadmete koostalitlusvõime ja tegevuskorra ühilduvuse tagamine piiriülese ja asutustevahelise operatiivkoostöö hõlbustamiseks ning ELi lõimitud turu edendamiseks;

seadmete koostalitlusvõime ja tegevuskorra ühilduvuse tagamine piiriülese ja asutustevahelise operatiivkoostöö hõlbustamiseks ning ELi lõimitud turu edendamiseks;

| — | isikuandmete kaitse tagamine õiguskaitsetegevuse käigus, eelkõige seoses tehnoloogia kiire arenguga. |
| --- | --- |

—

isikuandmete kaitse tagamine õiguskaitsetegevuse käigus, eelkõige seoses tehnoloogia kiire arenguga.

isikuandmete kaitse tagamine õiguskaitsetegevuse käigus, eelkõige seoses tehnoloogia kiire arenguga.

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt 2.2.6

I lisa – II osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – alapunkt 2.2.6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.2.6. | Küberturvalisus |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.2.6.

2.2.6.

Küberturvalisus

välja jäetud

välja jäetud

Kuritahtlik kübertegevus ohustab mitte ainult meie majandust, vaid ka meie demokraatlike riikide toimimist ning meie vabadusi ja väärtusi. Küberohtude puhul on sageli tegemist kuritegevusega kasu saamise eesmärgil, kuid nende põhjus võib olla ka poliitiline või strateegiline. Meie tulevane julgeolek ja jõukus sõltuvad meie suutlikkusest suurendada oma võimekust ELi kaitsmisel küberohtude eest. Digipööre nõuab küberturvalisuse olulist tõhustamist, et tagada kaitse tohutule hulgale eeldatavalt internetti ühendatavatele asjade interneti seadmetele, sealhulgas seadmetele, mille abil juhitakse elektrivõrke, autosid ja transpordivõrke, haiglaid, finantssüsteeme, riigiasutusi, tehaseid ja kodusüsteeme. Euroopas tuleb suurendada vastupanuvõimet küberrünnakute suhtes ja töötada välja tõhusad küberheidutusmeetmed.

Kuritahtlik kübertegevus ohustab mitte ainult meie majandust, vaid ka meie demokraatlike riikide toimimist ning meie vabadusi ja väärtusi. Küberohtude puhul on sageli tegemist kuritegevusega kasu saamise eesmärgil, kuid nende põhjus võib olla ka poliitiline või strateegiline. Meie tulevane julgeolek ja jõukus sõltuvad meie suutlikkusest suurendada oma võimekust ELi kaitsmisel küberohtude eest. Digipööre nõuab küberturvalisuse olulist tõhustamist, et tagada kaitse tohutule hulgale eeldatavalt internetti ühendatavatele asjade interneti seadmetele, sealhulgas seadmetele, mille abil juhitakse elektrivõrke, autosid ja transpordivõrke, haiglaid, finantssüsteeme, riigiasutusi, tehaseid ja kodusüsteeme. Euroopas tuleb suurendada vastupanuvõimet küberrünnakute suhtes ja töötada välja tõhusad küberheidutusmeetmed.

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | tehnoloogialahendused kogu digitaalse väärtusahela lõikes (turvalistest komponentidest kuni krüptograafia ning iseparanevate võrkude ja tarkvarani); |
| --- | --- |

—

tehnoloogialahendused kogu digitaalse väärtusahela lõikes (turvalistest komponentidest kuni krüptograafia ning iseparanevate võrkude ja tarkvarani);

tehnoloogialahendused kogu digitaalse väärtusahela lõikes (turvalistest komponentidest kuni krüptograafia ning iseparanevate võrkude ja tarkvarani);

| — | tööstuse konkurentsivõimet säilitavad tehnoloogialahendused nii olemasolevate küberohtude eest kaitsmiseks kui ka tulevikuvajaduste rahuldamiseks; |
| --- | --- |

—

tööstuse konkurentsivõimet säilitavad tehnoloogialahendused nii olemasolevate küberohtude eest kaitsmiseks kui ka tulevikuvajaduste rahuldamiseks;

tööstuse konkurentsivõimet säilitavad tehnoloogialahendused nii olemasolevate küberohtude eest kaitsmiseks kui ka tulevikuvajaduste rahuldamiseks;

| — | Euroopa küberturvalisuse pädevusvõrgustik ja pädevuskeskus. |
| --- | --- |

—

Euroopa küberturvalisuse pädevusvõrgustik ja pädevuskeskus.

Euroopa küberturvalisuse pädevusvõrgustik ja pädevuskeskus.

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 2 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a. | TEEMAVALDKOND „TURVALINE ÜHISKOND“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.

2a.

TEEMAVALDKOND „TURVALINE ÜHISKOND“

| 2a.1 | Põhimõtted |
| --- | --- |

2a.1

2a.1

Põhimõtted

Muutuste ja kasvava ülemaailmse vastastikuse sõltuvuse ning ohtude taustal on teadusuuringud ja innovatsioon Euroopa julgeoleku tagamisel väga tähtsad.

Muutuste ja kasvava ülemaailmse vastastikuse sõltuvuse ning ohtude taustal on teadusuuringud ja innovatsioon Euroopa julgeoleku tagamisel väga tähtsad.

Kuigi Euroopas ei toimu praegu ulatuslikke sõjalisi rünnakuid, on nüüd vaja reageerida uutest julgeolekuohtudest tulenevatele probleemidele. Mitmesugused terrorirünnakud ja vägivaldne radikaliseerumine, samuti küberrünnakud ja hübriidohud põhjustavad olulisi julgeolekuprobleeme ja tekitavad ühiskonnas märkimisväärseid pingeid. EL peab neid probleeme lahendama ja tagama avaliku julgeoleku, säilitades samal ajal üksikisiku vabaduse ja põhiõigused.

Kuigi Euroopas ei toimu praegu ulatuslikke sõjalisi rünnakuid, on nüüd vaja reageerida uutest julgeolekuohtudest tulenevatele probleemidele. Mitmesugused terrorirünnakud ja vägivaldne radikaliseerumine, samuti küberrünnakud ja hübriidohud põhjustavad olulisi julgeolekuprobleeme ja tekitavad ühiskonnas märkimisväärseid pingeid. EL peab neid probleeme lahendama ja tagama avaliku julgeoleku, säilitades samal ajal üksikisiku vabaduse ja põhiõigused.

Julgeoleku-uuringud on osa ELi laiematest pingutustest nende ja muude probleemide lahendamiseks. Need toetavad võimekuse suurendamist, võimaldades tulevikus tehnoloogia, lahenduste ja rakenduste kättesaadavust, et täita poliitikakujundajate ja lõppkasutajate, eelkõige avaliku sektori asutuste tuvastatud lüngad.

Julgeoleku-uuringud on osa ELi laiematest pingutustest nende ja muude probleemide lahendamiseks. Need toetavad võimekuse suurendamist, võimaldades tulevikus tehnoloogia, lahenduste ja rakenduste kättesaadavust, et täita poliitikakujundajate ja lõppkasutajate, eelkõige avaliku sektori asutuste tuvastatud lüngad.

Selliste teadusuuringute ja innovatsiooniga järgitakse Rooma tegevuskavaga võetud kohustust töötada turvalise ja kaitstud Euroopa nimel ning aidatakse kaasa julgeolekuliidu loomisele. Kasutatakse koostoimet õigusprogrammi ning õiguste ja väärtuste programmiga, mille raames toetatakse tegevust õiguskaitse kättesaadavuse, ohvrite õiguste, soolise võrdõiguslikkuse, diskrimineerimise kaotamise, andmekaitse ja Euroopa kodakondsuse propageerimise valdkonnas.

Selliste teadusuuringute ja innovatsiooniga järgitakse Rooma tegevuskavaga võetud kohustust töötada turvalise ja kaitstud Euroopa nimel ning aidatakse kaasa julgeolekuliidu loomisele. Kasutatakse koostoimet õigusprogrammi ning õiguste ja väärtuste programmiga, mille raames toetatakse tegevust õiguskaitse kättesaadavuse, ohvrite õiguste, soolise võrdõiguslikkuse, diskrimineerimise kaotamise, andmekaitse ja Euroopa kodakondsuse propageerimise valdkonnas.

Täielikult kasutatakse olemasolevaid vahendeid, sealhulgas Euroopa kosmoseprogrammi (Galileo ja EGNOS, Copernicus, kosmose olukorrast ülevaate saamise programm ning valitsuste satelliitside programm).

Täielikult kasutatakse olemasolevaid vahendeid, sealhulgas Euroopa kosmoseprogrammi (Galileo ja EGNOS, Copernicus, kosmose olukorrast ülevaate saamise programm ning valitsuste satelliitside programm).

Euroopa peab jätkama jõupingutusi küberjulgeoleku, digiprivaatsuse ja isikuandmete kaitse tõhustamiseks ning kahjuliku ja väärteabe leviku vastu võitlemiseks, et tagada jõukus ning demokraatia ja majanduse stabiilsus. Terrorism, vägivaldne radikaliseerumine, ideoloogiliselt motiveeritud vägivald, kultuuriväärtustega kaubitsemine, küberrünnakud, organiseeritud kuritegevus, maksude vältimine ja keskkonnakuriteod ning -katastroofid on mõned näited valdkondadest, millega tuleb selles teemavaldkonnas tegeleda.

Euroopa peab jätkama jõupingutusi küberjulgeoleku, digiprivaatsuse ja isikuandmete kaitse tõhustamiseks ning kahjuliku ja väärteabe leviku vastu võitlemiseks, et tagada jõukus ning demokraatia ja majanduse stabiilsus. Terrorism, vägivaldne radikaliseerumine, ideoloogiliselt motiveeritud vägivald, kultuuriväärtustega kaubitsemine, küberrünnakud, organiseeritud kuritegevus, maksude vältimine ja keskkonnakuriteod ning -katastroofid on mõned näited valdkondadest, millega tuleb selles teemavaldkonnas tegeleda.

Et ohtusid ette näha, ennetada ja juhtida, on vaja lisaks teadusuuringutele edasi arendada ja kasutada innovaatilist tehnoloogiat, lahendusi, prognoosimisvahendeid ja teadmisi, ergutada teenusepakkujate ja avaliku sektori kasutajate koostööd, leida lahendusi, ennetada eraelu puutumatuse ja inimõiguste rikkumist internetis ja mujal ning selle vastu võidelda, tagades samas Euroopa kodanike individuaalsed õigused ja vabadused.

Et ohtusid ette näha, ennetada ja juhtida, on vaja lisaks teadusuuringutele edasi arendada ja kasutada innovaatilist tehnoloogiat, lahendusi, prognoosimisvahendeid ja teadmisi, ergutada teenusepakkujate ja avaliku sektori kasutajate koostööd, leida lahendusi, ennetada eraelu puutumatuse ja inimõiguste rikkumist internetis ja mujal ning selle vastu võidelda, tagades samas Euroopa kodanike individuaalsed õigused ja vabadused.

Teadusuuringute ja innovatsiooni täiendavuse suurendamiseks peavad avaliku sektori asutused suurendama rahvusvahelise andmevahetuse ja koostöö jõupingutusi. Avaliku sektori asutusi ergutatakse osalema ELi teadus- ja innovatsioonipüüdlustes, et suurendada nende võimet kõigil vajalikel tasanditel suhelda ja koostööd teha, andmeid vahetada, kasutada ühiseid tehnoloogiastandardeid, menetlusi, varustust ja ajakohaseid tulemusi kuritegevust uurivates teadusharudes ja väljaõppes ning toetada eksperditeadmiste eeliseid.

Teadusuuringute ja innovatsiooni täiendavuse suurendamiseks peavad avaliku sektori asutused suurendama rahvusvahelise andmevahetuse ja koostöö jõupingutusi. Avaliku sektori asutusi ergutatakse osalema ELi teadus- ja innovatsioonipüüdlustes, et suurendada nende võimet kõigil vajalikel tasanditel suhelda ja koostööd teha, andmeid vahetada, kasutada ühiseid tehnoloogiastandardeid, menetlusi, varustust ja ajakohaseid tulemusi kuritegevust uurivates teadusharudes ja väljaõppes ning toetada eksperditeadmiste eeliseid.

Lisaks ergutatakse hankeid, et toetada prototüüpe ja hõlbustada uuenduslike lahenduste turustamiseelset katsetamist ning omandamist avalik-õiguslike asutuste poolt.

Lisaks ergutatakse hankeid, et toetada prototüüpe ja hõlbustada uuenduslike lahenduste turustamiseelset katsetamist ning omandamist avalik-õiguslike asutuste poolt.

Selle tegevusega aidatakse otseselt kaasa eelkõige järgmiste kestliku arengu eesmärkide saavutamisele: kestliku arengu eesmärk nr 1 – „Vaesuse kaotamine“; kestliku arengu eesmärk nr 4 – „Kvaliteetne haridus“; kestliku arengu eesmärk nr 8 – „Inimväärne töö ja majanduskasv“; kestliku arengu eesmärk nr 9 – „Tööstus, innovatsioon ja taristu“; kestliku arengu eesmärk nr 10 – „Ebavõrdsuse vähendamine“; kestliku arengu eesmärk nr 11 – „Säästvad linnad ja kogukonnad“; kestliku arengu eesmärk nr 16 – „Rahu, õigus ja tugevad institutsioonid“.

Selle tegevusega aidatakse otseselt kaasa eelkõige järgmiste kestliku arengu eesmärkide saavutamisele: kestliku arengu eesmärk nr 1 – „Vaesuse kaotamine“; kestliku arengu eesmärk nr 4 – „Kvaliteetne haridus“; kestliku arengu eesmärk nr 8 – „Inimväärne töö ja majanduskasv“; kestliku arengu eesmärk nr 9 – „Tööstus, innovatsioon ja taristu“; kestliku arengu eesmärk nr 10 – „Ebavõrdsuse vähendamine“; kestliku arengu eesmärk nr 11 – „Säästvad linnad ja kogukonnad“; kestliku arengu eesmärk nr 16 – „Rahu, õigus ja tugevad institutsioonid“.

| 2a.2 | Sekkumisvaldkonnad |
| --- | --- |

2a.2

2a.2

Sekkumisvaldkonnad

| 2a.2.1 | Organiseeritud kuritegevus; terrorism, äärmuslus, radikaliseerumine ja ideoloogiliselt motiveeritud vägivald |
| --- | --- |

2a.2.1

2a.2.1

Organiseeritud kuritegevus; terrorism, äärmuslus, radikaliseerumine ja ideoloogiliselt motiveeritud vägivald

Organiseeritud kuritegevus, terrorism, äärmuslus, radikaliseerumine ja poliitiliselt motiveeritud vägivald ohustavad tõsiselt kodanikke ja Euroopa ühiskonda, majandust ning demokraatlikku stabiilsust. Kuritegude toimepanijate hulgas on üksiktegutsejaid ja ülimalt organiseerunud kuritegelikke struktuure, kes tegutsevad ka rahvusvahelisel tasandil. Nende tegevuse tuvastamiseks ja ennetamiseks ning selle vastu võitlemiseks on vaja teadusuuringuid ja innovatsiooni, sealhulgas humanitaar- ja tehnoloogiavaldkonnas.

Organiseeritud kuritegevus, terrorism, äärmuslus, radikaliseerumine ja poliitiliselt motiveeritud vägivald ohustavad tõsiselt kodanikke ja Euroopa ühiskonda, majandust ning demokraatlikku stabiilsust. Kuritegude toimepanijate hulgas on üksiktegutsejaid ja ülimalt organiseerunud kuritegelikke struktuure, kes tegutsevad ka rahvusvahelisel tasandil. Nende tegevuse tuvastamiseks ja ennetamiseks ning selle vastu võitlemiseks on vaja teadusuuringuid ja innovatsiooni, sealhulgas humanitaar- ja tehnoloogiavaldkonnas.

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | kuritegevuse ja vägivaldse radikaliseerumise inim- ja sotsiaalmõõde nii selliselt käituvate või käituda võivate kui ka sellisest käitumisest mõjutatud või potentsiaalselt mõjutatud isikute seisukohast; |
| --- | --- |

—

kuritegevuse ja vägivaldse radikaliseerumise inim- ja sotsiaalmõõde nii selliselt käituvate või käituda võivate kui ka sellisest käitumisest mõjutatud või potentsiaalselt mõjutatud isikute seisukohast;

kuritegevuse ja vägivaldse radikaliseerumise inim- ja sotsiaalmõõde nii selliselt käituvate või käituda võivate kui ka sellisest käitumisest mõjutatud või potentsiaalselt mõjutatud isikute seisukohast;

| — | uuenduslik lähenemine ja tehnoloogia julgeolekuvaldkonna lõpptarbijate, eelkõige avaliku sektori julgeolekuasutuste huvides; |
| --- | --- |

—

uuenduslik lähenemine ja tehnoloogia julgeolekuvaldkonna lõpptarbijate, eelkõige avaliku sektori julgeolekuasutuste huvides;

uuenduslik lähenemine ja tehnoloogia julgeolekuvaldkonna lõpptarbijate, eelkõige avaliku sektori julgeolekuasutuste huvides;

| — | tehnoloogia ja standardid taristu ning avatud ja avaliku ruumi kaitseks; |
| --- | --- |

—

tehnoloogia ja standardid taristu ning avatud ja avaliku ruumi kaitseks;

tehnoloogia ja standardid taristu ning avatud ja avaliku ruumi kaitseks;

| — | raske ja organiseeritud kuritegevuse, poliitiliselt motiveeritud radikaliseerumise, vägivalla ja terrorismi ja nende tegude toimepanijate prognoosimine, tuvastamine, takistamine ja kaitse selle eest, kaasa arvatud ohvrite abistamine; |
| --- | --- |

—

raske ja organiseeritud kuritegevuse, poliitiliselt motiveeritud radikaliseerumise, vägivalla ja terrorismi ja nende tegude toimepanijate prognoosimine, tuvastamine, takistamine ja kaitse selle eest, kaasa arvatud ohvrite abistamine;

raske ja organiseeritud kuritegevuse, poliitiliselt motiveeritud radikaliseerumise, vägivalla ja terrorismi ja nende tegude toimepanijate prognoosimine, tuvastamine, takistamine ja kaitse selle eest, kaasa arvatud ohvrite abistamine;

| 2a.2.2 | Piirikaitse haldamine |
| --- | --- |

2a.2.2

2a.2.2

Piirikaitse haldamine

Ohutuse ja julgeoleku suurendamiseks ELis on vaja teadus- ja arendustegevust, mis suurendab piiride kaitse ja haldamise võimet. See hõlmab luure- ja seiretegevust (õhus, maal, merel), stabiilset koostööd ja andmevahetust teiste riikide ametiasutustega, sealhulgas juhtimis-, kontrolli- ja sidekeskuste koostoimevõime kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, samuti piirivalve, vahejuhtumitele reageerimise, ohtude tuvastamise ja kuritegevuse ennetamise lahenduste rakendamist. Samuti tuleb teha teadusuuringuid ennetava politseitegevuse ja algoritmidel põhinevate varajase hoiatamise rakenduste ning eri liiki sensoreid kasutava automaatse seiretehnoloogia vallas. Hinnates nende mõju ja võimalusi julgeolekupüüdluste ja -lahenduste tõhustamiseks, tuleb arvesse võtta ka lahenduste, tehnoloogia ja vahendite potentsiaali toetada eelkõige maismaa ja veeteede kaudu välispiiridele lähenevate isikute puutumatust.

Ohutuse ja julgeoleku suurendamiseks ELis on vaja teadus- ja arendustegevust, mis suurendab piiride kaitse ja haldamise võimet. See hõlmab luure- ja seiretegevust (õhus, maal, merel), stabiilset koostööd ja andmevahetust teiste riikide ametiasutustega, sealhulgas juhtimis-, kontrolli- ja sidekeskuste koostoimevõime kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, samuti piirivalve, vahejuhtumitele reageerimise, ohtude tuvastamise ja kuritegevuse ennetamise lahenduste rakendamist. Samuti tuleb teha teadusuuringuid ennetava politseitegevuse ja algoritmidel põhinevate varajase hoiatamise rakenduste ning eri liiki sensoreid kasutava automaatse seiretehnoloogia vallas. Hinnates nende mõju ja võimalusi julgeolekupüüdluste ja -lahenduste tõhustamiseks, tuleb arvesse võtta ka lahenduste, tehnoloogia ja vahendite potentsiaali toetada eelkõige maismaa ja veeteede kaudu välispiiridele lähenevate isikute puutumatust.

Teadustööga tuleks toetada Euroopa integreeritud piirihalduse parandamist, sealhulgas tihedama koostöö abil kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatriikide ja Euroopa naabruspoliitika riikidega. See toetab veelgi ELi jõupingutusi rändevoogudega toimetulemiseks.

Teadustööga tuleks toetada Euroopa integreeritud piirihalduse parandamist, sealhulgas tihedama koostöö abil kandidaatriikide, potentsiaalsete kandidaatriikide ja Euroopa naabruspoliitika riikidega. See toetab veelgi ELi jõupingutusi rändevoogudega toimetulemiseks.

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | võltsitud või muul viisil manipuleeritud dokumentide tuvastamine; |
| --- | --- |

—

võltsitud või muul viisil manipuleeritud dokumentide tuvastamine;

võltsitud või muul viisil manipuleeritud dokumentide tuvastamine;

| — | inimeste ja kaupade ebaseadusliku veo/nendega kaubitsemise tuvastamine; |
| --- | --- |

—

inimeste ja kaupade ebaseadusliku veo/nendega kaubitsemise tuvastamine;

inimeste ja kaupade ebaseadusliku veo/nendega kaubitsemise tuvastamine;

| — | piiril toimuvatele vahejuhtumitele reageerimise võime suurendamine; |
| --- | --- |

—

piiril toimuvatele vahejuhtumitele reageerimise võime suurendamine;

piiril toimuvatele vahejuhtumitele reageerimise võime suurendamine;

| — | piirialadel kasutatava luure- ja seiretehnika ajakohastamine; |
| --- | --- |

—

piirialadel kasutatava luure- ja seiretehnika ajakohastamine;

piirialadel kasutatava luure- ja seiretehnika ajakohastamine;

| — | piiriüleste meetmete puhul mõlemal pool piiri asuvate julgeolekuasutuste otsese koostöö parandamine, et tagada õigusrikkujate ja kahtlusaluste pidev jälitamine. |
| --- | --- |

—

piiriüleste meetmete puhul mõlemal pool piiri asuvate julgeolekuasutuste otsese koostöö parandamine, et tagada õigusrikkujate ja kahtlusaluste pidev jälitamine.

piiriüleste meetmete puhul mõlemal pool piiri asuvate julgeolekuasutuste otsese koostöö parandamine, et tagada õigusrikkujate ja kahtlusaluste pidev jälitamine.

| 2a.2.3 | Küberturvalisus, privaatsus, andmekaitse |
| --- | --- |

2a.2.3

2a.2.3

Küberturvalisus, privaatsus, andmekaitse

Pahatahtlik ja vaenulik kübertegevus ohustab meie ühiskonda ja kodanikke, avaliku sektori asutuste, institutsioonide ja majanduse ning isegi Euroopa demokraatlike institutsioonide, vabaduste ja väärtuste stabiilset ja turvalist toimimist. Avaliku sektori asutusi hõlmavaid vahejuhtumeid on juba esinenud ning nende arv tõenäoliselt kasvab, kui haldus- ja majandustoimingutes ning era- ja individuaalses sfääris hakatakse digitaalseid ja küberrakendusi veelgi enam kasutama.

Pahatahtlik ja vaenulik kübertegevus ohustab meie ühiskonda ja kodanikke, avaliku sektori asutuste, institutsioonide ja majanduse ning isegi Euroopa demokraatlike institutsioonide, vabaduste ja väärtuste stabiilset ja turvalist toimimist. Avaliku sektori asutusi hõlmavaid vahejuhtumeid on juba esinenud ning nende arv tõenäoliselt kasvab, kui haldus- ja majandustoimingutes ning era- ja individuaalses sfääris hakatakse digitaalseid ja küberrakendusi veelgi enam kasutama.

Küberkuritegevus laieneb ja sellega seotud riskid muutuvad majanduse ja ühiskonna digiteerudes veelgi mitmekesisemaks. Euroopa peab jätkama jõupingutusi küberturvalisuse, digiprivaatsuse ja isikuandmete kaitse tõhustamiseks ning kahjuliku ja väärteabe leviku vastu võitlemiseks, et tagada demokraatia ja majanduse stabiilsus.

Küberkuritegevus laieneb ja sellega seotud riskid muutuvad majanduse ja ühiskonna digiteerudes veelgi mitmekesisemaks. Euroopa peab jätkama jõupingutusi küberturvalisuse, digiprivaatsuse ja isikuandmete kaitse tõhustamiseks ning kahjuliku ja väärteabe leviku vastu võitlemiseks, et tagada demokraatia ja majanduse stabiilsus.

Tulevikus sõltuvad turvalisus ja jõukus sellest, kuidas me suudame suurendada oma võimet ELi selliste ohtude eest kaitsta ning kuritahtlikku kübertegevust ennetada, tuvastada ja selle vastu võidelda, milleks on tihti vaja tihedat ja kiiret piiriülest koostööd. Eriti digipööre nõuab küberturvalisuse olulist tõhustamist, et tagada tohutu hulga eeldatavalt internetti ühendatavate asjade interneti seadmete kaitse; Euroopa peab jätkama jõupingutusi, et suurendada kübervastupidavust ja arendada tulemuslikku heidutust.

Tulevikus sõltuvad turvalisus ja jõukus sellest, kuidas me suudame suurendada oma võimet ELi selliste ohtude eest kaitsta ning kuritahtlikku kübertegevust ennetada, tuvastada ja selle vastu võidelda, milleks on tihti vaja tihedat ja kiiret piiriülest koostööd. Eriti digipööre nõuab küberturvalisuse olulist tõhustamist, et tagada tohutu hulga eeldatavalt internetti ühendatavate asjade interneti seadmete kaitse; Euroopa peab jätkama jõupingutusi, et suurendada kübervastupidavust ja arendada tulemuslikku heidutust.

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | võitlus julgeolekut mõjutava väärinfo ja libauudiste vastu, sealhulgas valimistregistrite ning hindamis/loendamissüsteemide ja sidekanalite kaitse (valimiste turvalisus); manipuleerimisallikate tuvastamise võime suurendamine, säilitades samal ajal sõnavabaduse ja juurdepääsu teabele. |
| --- | --- |

—

võitlus julgeolekut mõjutava väärinfo ja libauudiste vastu, sealhulgas valimistregistrite ning hindamis/loendamissüsteemide ja sidekanalite kaitse (valimiste turvalisus); manipuleerimisallikate tuvastamise võime suurendamine, säilitades samal ajal sõnavabaduse ja juurdepääsu teabele.

võitlus julgeolekut mõjutava väärinfo ja libauudiste vastu, sealhulgas valimistregistrite ning hindamis/loendamissüsteemide ja sidekanalite kaitse (valimiste turvalisus); manipuleerimisallikate tuvastamise võime suurendamine, säilitades samal ajal sõnavabaduse ja juurdepääsu teabele.

| — | tuvastamis-, ennetamis-, kaitse- ja vastutegevuse tehnoloogia laiendamine; |
| --- | --- |

—

tuvastamis-, ennetamis-, kaitse- ja vastutegevuse tehnoloogia laiendamine;

tuvastamis-, ennetamis-, kaitse- ja vastutegevuse tehnoloogia laiendamine;

| — | avaliku sektori asutuste dešifreerimise ja dekrüptimise võimekuse tõstmine; |
| --- | --- |

—

avaliku sektori asutuste dešifreerimise ja dekrüptimise võimekuse tõstmine;

avaliku sektori asutuste dešifreerimise ja dekrüptimise võimekuse tõstmine;

| — | ebaseaduslike elektrooniliste makseviiside ja finantsvoogude tuvastamise ja jälgimise tehnoloogia; |
| --- | --- |

—

ebaseaduslike elektrooniliste makseviiside ja finantsvoogude tuvastamise ja jälgimise tehnoloogia;

ebaseaduslike elektrooniliste makseviiside ja finantsvoogude tuvastamise ja jälgimise tehnoloogia;

| — | vastutavate asutuste, eelkõige Euroopa Politseiameti, küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse ning Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti teadusliku ja tehnoloogilise suutlikkuse suurendamine; |
| --- | --- |

—

vastutavate asutuste, eelkõige Euroopa Politseiameti, küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse ning Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti teadusliku ja tehnoloogilise suutlikkuse suurendamine;

vastutavate asutuste, eelkõige Euroopa Politseiameti, küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse ning Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti teadusliku ja tehnoloogilise suutlikkuse suurendamine;

| — | isikuandmete kaitse tagamine õiguskaitsetegevuse käigus, eelkõige seoses tehnoloogia kiire arenguga; |
| --- | --- |

—

isikuandmete kaitse tagamine õiguskaitsetegevuse käigus, eelkõige seoses tehnoloogia kiire arenguga;

isikuandmete kaitse tagamine õiguskaitsetegevuse käigus, eelkõige seoses tehnoloogia kiire arenguga;

| — | kogu digitaalset väärtusahelat hõlmavad tehnoloogialahendused (turvalistest komponentidest kuni krüptograafia, hajusraamatu tehnoloogia, käitumispõhise julgeoleku ning vastupidavate ja iseparanevate võrkude ja tarkvarani); |
| --- | --- |

—

kogu digitaalset väärtusahelat hõlmavad tehnoloogialahendused (turvalistest komponentidest kuni krüptograafia, hajusraamatu tehnoloogia, käitumispõhise julgeoleku ning vastupidavate ja iseparanevate võrkude ja tarkvarani);

kogu digitaalset väärtusahelat hõlmavad tehnoloogialahendused (turvalistest komponentidest kuni krüptograafia, hajusraamatu tehnoloogia, käitumispõhise julgeoleku ning vastupidavate ja iseparanevate võrkude ja tarkvarani);

| — | tehnoloogia, meetodid ja parimad tavad küberohtude käsitlemiseks, leevendamiseks ja neist taastumiseks, tulevikuvajaduste ennetamine ja konkurentsivõimelise, rakendamisvalmis tööstuse säilitamine, sealhulgas teadmiste ja teadlikkuse suurendamine küberturvalisusega seotud ohtude ja nende tagajärgede kohta; |
| --- | --- |

—

tehnoloogia, meetodid ja parimad tavad küberohtude käsitlemiseks, leevendamiseks ja neist taastumiseks, tulevikuvajaduste ennetamine ja konkurentsivõimelise, rakendamisvalmis tööstuse säilitamine, sealhulgas teadmiste ja teadlikkuse suurendamine küberturvalisusega seotud ohtude ja nende tagajärgede kohta;

tehnoloogia, meetodid ja parimad tavad küberohtude käsitlemiseks, leevendamiseks ja neist taastumiseks, tulevikuvajaduste ennetamine ja konkurentsivõimelise, rakendamisvalmis tööstuse säilitamine, sealhulgas teadmiste ja teadlikkuse suurendamine küberturvalisusega seotud ohtude ja nende tagajärgede kohta;

| — | isikuandmete kaitse parandamine, edendades lihtsalt kasutatavaid lahendusi kodanikele ja tarbijatele kasutamiseks mõeldud seadmetel; |
| --- | --- |

—

isikuandmete kaitse parandamine, edendades lihtsalt kasutatavaid lahendusi kodanikele ja tarbijatele kasutamiseks mõeldud seadmetel;

isikuandmete kaitse parandamine, edendades lihtsalt kasutatavaid lahendusi kodanikele ja tarbijatele kasutamiseks mõeldud seadmetel;

| — | turvalise tark- ja riistvara väljatöötamine ning katserajatised tark- ja riistvara turvalisuse testimiseks. |
| --- | --- |

—

turvalise tark- ja riistvara väljatöötamine ning katserajatised tark- ja riistvara turvalisuse testimiseks.

turvalise tark- ja riistvara väljatöötamine ning katserajatised tark- ja riistvara turvalisuse testimiseks.

| 2a.2.4 | Elutähtsa taristu kaitse ja katastroofidele reageerimise parandamine |
| --- | --- |

2a.2.4

2a.2.4

Elutähtsa taristu kaitse ja katastroofidele reageerimise parandamine

Uus tehnoloogia, menetlused, meetodid ja spetsiaalselt arendatud suutlikkus aitavad kaitsta tähtsat taristut, süsteeme ja teenuseid, mis on ühiskonna ja majanduse tõrgeteta toimimiseks hädavajalik, sealhulgas side, transport, rahandus, tervishoid, toit, vesi, energeetika, logistika, tarneahel ja keskkond.

Uus tehnoloogia, menetlused, meetodid ja spetsiaalselt arendatud suutlikkus aitavad kaitsta tähtsat taristut, süsteeme ja teenuseid, mis on ühiskonna ja majanduse tõrgeteta toimimiseks hädavajalik, sealhulgas side, transport, rahandus, tervishoid, toit, vesi, energeetika, logistika, tarneahel ja keskkond.

Katastroofide põhjused on erinevad, need võivad olla looduslikud, inimtekkelised või tuleneda astmelistest riskidest. Vaja on jõupingutusi, et piirata õnnetuste mõju inimeste elule ja elatusvahenditele. Eesmärk on piirata kahju inimeste tervisele ja keskkonnale, majanduslikku ja materiaalset kahju, tagada toidu- ja ravimivarud, julgeolek ja põhilised sidevahendid.

Katastroofide põhjused on erinevad, need võivad olla looduslikud, inimtekkelised või tuleneda astmelistest riskidest. Vaja on jõupingutusi, et piirata õnnetuste mõju inimeste elule ja elatusvahenditele. Eesmärk on piirata kahju inimeste tervisele ja keskkonnale, majanduslikku ja materiaalset kahju, tagada toidu- ja ravimivarud, julgeolek ja põhilised sidevahendid.

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | tehnoloogia ja esmase reageerimise võime hädaabi osutamisel kriisiolukorras või suurõnnetuse korral, sealhulgas suurõnnetuse ohvrite abistamine ja varajase hoiatamise süsteemid; |
| --- | --- |

—

tehnoloogia ja esmase reageerimise võime hädaabi osutamisel kriisiolukorras või suurõnnetuse korral, sealhulgas suurõnnetuse ohvrite abistamine ja varajase hoiatamise süsteemid;

tehnoloogia ja esmase reageerimise võime hädaabi osutamisel kriisiolukorras või suurõnnetuse korral, sealhulgas suurõnnetuse ohvrite abistamine ja varajase hoiatamise süsteemid;

| — | ühiskonna võime suurõnnetuse ohtu paremini hallata ja seda vähendada, sealhulgas looduse tundmisel ja kogukonna teadmistel põhinevate lahenduste abil, tõhustades seniste ja uute ohtude ennetamist, nendeks valmisolekut ja neile reageerimist, sealhulgas õnnetustele vastupidavate institutsiooniliste, poliitiliste ja haldusstruktuuride abil; |
| --- | --- |

—

ühiskonna võime suurõnnetuse ohtu paremini hallata ja seda vähendada, sealhulgas looduse tundmisel ja kogukonna teadmistel põhinevate lahenduste abil, tõhustades seniste ja uute ohtude ennetamist, nendeks valmisolekut ja neile reageerimist, sealhulgas õnnetustele vastupidavate institutsiooniliste, poliitiliste ja haldusstruktuuride abil;

ühiskonna võime suurõnnetuse ohtu paremini hallata ja seda vähendada, sealhulgas looduse tundmisel ja kogukonna teadmistel põhinevate lahenduste abil, tõhustades seniste ja uute ohtude ennetamist, nendeks valmisolekut ja neile reageerimist, sealhulgas õnnetustele vastupidavate institutsiooniliste, poliitiliste ja haldusstruktuuride abil;

| — | otsingu- ja päästetööde seadmete, sõidukite, varude ja jõudude liikumisvõime parandamine; |
| --- | --- |

—

otsingu- ja päästetööde seadmete, sõidukite, varude ja jõudude liikumisvõime parandamine;

otsingu- ja päästetööde seadmete, sõidukite, varude ja jõudude liikumisvõime parandamine;

| — | tehnoloogia, varustus ja menetlused pandeemiate ennetamiseks või pidurdamiseks; |
| --- | --- |

—

tehnoloogia, varustus ja menetlused pandeemiate ennetamiseks või pidurdamiseks;

tehnoloogia, varustus ja menetlused pandeemiate ennetamiseks või pidurdamiseks;

| — | mitmekihiliste avalike teavitussüsteemide täiustamine, pidades eelkõige silmas kaitsetumaid inimesi; |
| --- | --- |

—

mitmekihiliste avalike teavitussüsteemide täiustamine, pidades eelkõige silmas kaitsetumaid inimesi;

mitmekihiliste avalike teavitussüsteemide täiustamine, pidades eelkõige silmas kaitsetumaid inimesi;

| — | eriotstarbeliste õhu- ja maismaasõidukite kättesaadavuse ja kiire kasutuselevõetavuse parandamine, et võidelda ulatuslike tulekahjude ja metsatulekahjude vastu; |
| --- | --- |

—

eriotstarbeliste õhu- ja maismaasõidukite kättesaadavuse ja kiire kasutuselevõetavuse parandamine, et võidelda ulatuslike tulekahjude ja metsatulekahjude vastu;

eriotstarbeliste õhu- ja maismaasõidukite kättesaadavuse ja kiire kasutuselevõetavuse parandamine, et võidelda ulatuslike tulekahjude ja metsatulekahjude vastu;

| 2a.2.5 | Piraatlus ja toodete võltsimine |
| --- | --- |

2a.2.5

2a.2.5

Piraatlus ja toodete võltsimine

Võitlus piraatluse ja toodete võltsimise vastu on endiselt Euroopa majanduse, kultuuri- ja loomevaldkonna ning kodanike tõsine mure. See ebaseaduslik tegevus põhjustab maksutulu, sissetulekute ja isiklike tulude olulist vähenemist, samuti ohustab see Euroopa tööhõivet.

Võitlus piraatluse ja toodete võltsimise vastu on endiselt Euroopa majanduse, kultuuri- ja loomevaldkonna ning kodanike tõsine mure. See ebaseaduslik tegevus põhjustab maksutulu, sissetulekute ja isiklike tulude olulist vähenemist, samuti ohustab see Euroopa tööhõivet.

Defektseted tooted võivad kahjustada inimesi ja vara. Selle nähtuse vastu tuleb võidelda, leida võimalused piraatkoopiate ja võltstoodete leviku takistamiseks ja panna avaliku sektori asutused tõhusamalt selliseid kuritegusid ja ebaseaduslikku tegevust ennetama, tuvastama, uurima ja takistama.

Defektseted tooted võivad kahjustada inimesi ja vara. Selle nähtuse vastu tuleb võidelda, leida võimalused piraatkoopiate ja võltstoodete leviku takistamiseks ja panna avaliku sektori asutused tõhusamalt selliseid kuritegusid ja ebaseaduslikku tegevust ennetama, tuvastama, uurima ja takistama.

Samas tuleb suurendada intellektuaalomandi kaitset.

Samas tuleb suurendada intellektuaalomandi kaitset.

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | toodete tuvastamise tehnika edendamine; |
| --- | --- |

—

toodete tuvastamise tehnika edendamine;

toodete tuvastamise tehnika edendamine;

| — | originaalvaruosade ja -kaupade tõhusam kaitse; |
| --- | --- |

—

originaalvaruosade ja -kaupade tõhusam kaitse;

originaalvaruosade ja -kaupade tõhusam kaitse;

| — | transporditavate toodete (reaalajas) kontrollimise ning tootjate, vedajate, tolliameti ja saajate andmevahetuse tehnoloogia. |
| --- | --- |

—

transporditavate toodete (reaalajas) kontrollimise ning tootjate, vedajate, tolliameti ja saajate andmevahetuse tehnoloogia.

transporditavate toodete (reaalajas) kontrollimise ning tootjate, vedajate, tolliameti ja saajate andmevahetuse tehnoloogia.

| 2a.2.6 | Liidu välisjulgeolekupoliitika toetamine konfliktide ennetamise ja rahutagamise abil |
| --- | --- |

2a.2.6

2a.2.6

Liidu välisjulgeolekupoliitika toetamine konfliktide ennetamise ja rahutagamise abil

Liidu välisjulgeolekupoliitika toetamiseks on vaja uut tehnoloogiat, võimekust ja lahendusi tsiviilülesannete täitmiseks, mis ulatuvad kodanikukaitsest humanitaarabi, piirihalduse ja rahuvalve ning kriisijärgse stabiliseerimiseni, kaasa arvatud konfliktiennetus, rahutagamine ja vahendustegevus.

Liidu välisjulgeolekupoliitika toetamiseks on vaja uut tehnoloogiat, võimekust ja lahendusi tsiviilülesannete täitmiseks, mis ulatuvad kodanikukaitsest humanitaarabi, piirihalduse ja rahuvalve ning kriisijärgse stabiliseerimiseni, kaasa arvatud konfliktiennetus, rahutagamine ja vahendustegevus.

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | teadusuuringud konfliktilahendamise ja rahu taastamise, konflikti põhjustavate asjaolude varajase kindlakstegemise ja restoratiivse õiguse protsesside mõju valdkonnas; |
| --- | --- |

—

teadusuuringud konfliktilahendamise ja rahu taastamise, konflikti põhjustavate asjaolude varajase kindlakstegemise ja restoratiivse õiguse protsesside mõju valdkonnas;

teadusuuringud konfliktilahendamise ja rahu taastamise, konflikti põhjustavate asjaolude varajase kindlakstegemise ja restoratiivse õiguse protsesside mõju valdkonnas;

| — | tsiviil- ja sõjalise koostalitlusvõime edendamine tsiviilülesannetes, mis ulatuvad kodanikukaitsest humanitaarabi, piirihalduse ja rahuvalveni; |
| --- | --- |

—

tsiviil- ja sõjalise koostalitlusvõime edendamine tsiviilülesannetes, mis ulatuvad kodanikukaitsest humanitaarabi, piirihalduse ja rahuvalveni;

tsiviil- ja sõjalise koostalitlusvõime edendamine tsiviilülesannetes, mis ulatuvad kodanikukaitsest humanitaarabi, piirihalduse ja rahuvalveni;

| — | tehnoloogiaarendus kahesuguse kasutusega tehnoloogialahenduste tundlikus valdkonnas, et suurendada kodanikukaitse- ja sõjaliste üksuste ning kogu maailma kodanikukaitseüksuste koostalitlusvõimet, samuti usaldusväärsust, korralduslikke, juriidilisi ja eetilisi aspekte, kaubandusküsimusi, konfidentsiaalsuse kaitset, teabe terviklikkust ning kõigi tehingute ja kogu töötlemise jälgitavust; |
| --- | --- |

—

tehnoloogiaarendus kahesuguse kasutusega tehnoloogialahenduste tundlikus valdkonnas, et suurendada kodanikukaitse- ja sõjaliste üksuste ning kogu maailma kodanikukaitseüksuste koostalitlusvõimet, samuti usaldusväärsust, korralduslikke, juriidilisi ja eetilisi aspekte, kaubandusküsimusi, konfidentsiaalsuse kaitset, teabe terviklikkust ning kõigi tehingute ja kogu töötlemise jälgitavust;

tehnoloogiaarendus kahesuguse kasutusega tehnoloogialahenduste tundlikus valdkonnas, et suurendada kodanikukaitse- ja sõjaliste üksuste ning kogu maailma kodanikukaitseüksuste koostalitlusvõimet, samuti usaldusväärsust, korralduslikke, juriidilisi ja eetilisi aspekte, kaubandusküsimusi, konfidentsiaalsuse kaitset, teabe terviklikkust ning kõigi tehingute ja kogu töötlemise jälgitavust;

| — | juhtimis- ja kontrollivõime väljatöötamine tsiviilmissioonideks. |
| --- | --- |

—

juhtimis- ja kontrollivõime väljatöötamine tsiviilmissioonideks.

juhtimis- ja kontrollivõime väljatöötamine tsiviilmissioonideks.

| 2a.2.7 | Kooskõlastamise, koostöö ja koostoime edendamine |
| --- | --- |

2a.2.7

2a.2.7

Kooskõlastamise, koostöö ja koostoime edendamine

Et tagada asutusesiseste menetluste kasutuselevõtu, haldamise, kontrollimise ja juhtimise võime, on vaja ajakohastatud tehnoloogiat ja standardeid. Eesmärk peaks olema varustada avaliku sektori asutused ja muud jõud vahetatava varustusega, et integreerida kogu ELi hõlmavaid standardseid toimimis-, reageerimis-, aruandlus- ja andmevahetusmenetlusi.

Et tagada asutusesiseste menetluste kasutuselevõtu, haldamise, kontrollimise ja juhtimise võime, on vaja ajakohastatud tehnoloogiat ja standardeid. Eesmärk peaks olema varustada avaliku sektori asutused ja muud jõud vahetatava varustusega, et integreerida kogu ELi hõlmavaid standardseid toimimis-, reageerimis-, aruandlus- ja andmevahetusmenetlusi.

Asutustele tuleks eraldada piisavalt vahendeid, et nad suudaksid paremini ELi teadusuuringutes ja uuendustegevuses osaleda ja seda kasutada, vastavaid projekte juhtida, üksteisega nõudmiste, tulemuste ja eesmärkide teemal suhelda ning teha koostööd omavahel ja teatavate ELi-väliste asutustega, nagu terrorismivastase võitluse rühm ja Interpol. Julgeolekuga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas on sellised asutused eelkõige Euroopa Politseikolledž, Euroopa Lennundusohutusamet, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus, Euroopa Meresõiduohutuse Amet, Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet, Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet, Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet, Euroopa Politseiamet, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ning Euroopa Liidu Satelliidikeskus.

Asutustele tuleks eraldada piisavalt vahendeid, et nad suudaksid paremini ELi teadusuuringutes ja uuendustegevuses osaleda ja seda kasutada, vastavaid projekte juhtida, üksteisega nõudmiste, tulemuste ja eesmärkide teemal suhelda ning teha koostööd omavahel ja teatavate ELi-väliste asutustega, nagu terrorismivastase võitluse rühm ja Interpol. Julgeolekuga seotud teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas on sellised asutused eelkõige Euroopa Politseikolledž, Euroopa Lennundusohutusamet, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus, Euroopa Meresõiduohutuse Amet, Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet, Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet, Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet, Euroopa Politseiamet, Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet ning Euroopa Liidu Satelliidikeskus.

Et suurendada koostoimet ELi rahastatavate kaitseuuringutega, tuleks luua tsiviilotstarbelised teabevahetus- ja konsultatsioonimehhanismid kaitseuuringutega tegelevate asutustega.

Et suurendada koostoimet ELi rahastatavate kaitseuuringutega, tuleks luua tsiviilotstarbelised teabevahetus- ja konsultatsioonimehhanismid kaitseuuringutega tegelevate asutustega.

Standarditega tagatakse ühine arendustöö, tootmine ja rakendamine, teabevahetus ja koostoime ning teenuste, tehnoloogia ja seadmete ühilduvus.

Standarditega tagatakse ühine arendustöö, tootmine ja rakendamine, teabevahetus ja koostoime ning teenuste, tehnoloogia ja seadmete ühilduvus.

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | peamisi kasutusnõudeid täitev tehnoloogia ja seadmed, mida saavad võrdselt kasutada kõik liikmesriikide sama valdkonna asutused (politsei, päästeamet, katastroofiohjamine, side jms); |
| --- | --- |

—

peamisi kasutusnõudeid täitev tehnoloogia ja seadmed, mida saavad võrdselt kasutada kõik liikmesriikide sama valdkonna asutused (politsei, päästeamet, katastroofiohjamine, side jms);

peamisi kasutusnõudeid täitev tehnoloogia ja seadmed, mida saavad võrdselt kasutada kõik liikmesriikide sama valdkonna asutused (politsei, päästeamet, katastroofiohjamine, side jms);

| — | seadmete koostalitlusvõime ja tegevuskorra ühilduvus piiriülese ja asutustevahelise operatiivkoostöö hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

—

seadmete koostalitlusvõime ja tegevuskorra ühilduvus piiriülese ja asutustevahelise operatiivkoostöö hõlbustamiseks.

seadmete koostalitlusvõime ja tegevuskorra ühilduvus piiriülese ja asutustevahelise operatiivkoostöö hõlbustamiseks.

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – sissejuhatav osa

I lisa – II osa – punkt 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | TEEMAVALDKOND „DIGIVALDKOND
  JA
  TÖÖSTUS“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.

TEEMAVALDKOND „DIGIVALDKOND
  JA
  TÖÖSTUS“

JA

| 3. | Teemavaldkond „Digivaldkond, tööstus
  ja kosmos“ |
| --- | --- |

3.

Teemavaldkond „Digivaldkond, tööstus
  ja kosmos“

ja kosmos“

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.1

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.1. | Põhimõtted |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.1.

Põhimõtted

| 3.1. | Põhimõtted |
| --- | --- |

3.1.

Põhimõtted

Tööstuse konkurentsivõime ja eelseisvate üleilmsete probleemide lahendamise suutlikkuse tagamiseks peab EL säilitama ja suurendama oma tehnoloogilist ja tööstuslikku võimekust põhivaldkondades, millest sõltub meie majanduse ja ühiskonna ümberkujundamine.

Tööstuse konkurentsivõime ja eelseisvate üleilmsete probleemide lahendamise suutlikkuse tagamiseks peab EL säilitama ja suurendama oma tehnoloogilist ja tööstuslikku võimekust põhivaldkondades, millest sõltub meie majanduse ja ühiskonna ümberkujundamine.

ELi tööstuse arvele langeb üks viiendik kõigist töökohtadest, kaks kolmandikku erasektori investeeringutest teadus- ja arendustegevusse ning 80 % ELi ekspordist. Uus innovatsioonilaine, mis hõlmab füüsilise ja digitehnoloogia ühendamist, vallandab ELi tööstuse jaoks tohutu hulga võimalusi ja parandab ELi kodanike elukvaliteeti.

ELi tööstuse arvele langeb üks viiendik kõigist töökohtadest, kaks kolmandikku erasektori investeeringutest teadus- ja arendustegevusse ning 80 % ELi ekspordist. Uus innovatsioonilaine, mis hõlmab füüsilise ja digitehnoloogia ühendamist, vallandab ELi tööstuse jaoks tohutu hulga võimalusi ja parandab ELi kodanike elukvaliteeti.

Peamine liikumapanev jõud on siin digiteerimine. Selle jätkumine kiires tempos kõikides sektorites muudab investeerimise prioriteetsetesse valdkondadesse – alates tehisintellektist
  kui
  uue põlvkonna interneti, kõrgjõudlusega andmetöötluse, fotoonika
  ja nanoelektroonikani – meie majanduse tugevuse ja
  meie
  ühiskonna kestlikkuse
  tagamiseks hädavajalikuks. Investeerimine, tootmine ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamine kiirendavad oluliselt ELi majanduskasvu ning ainuüksi ajavahemikul 2001–2011 kasvas majandus tänu nendele 30 %.

kui

ja nanoelektroonikani – meie majanduse tugevuse ja

ühiskonna kestlikkuse

Peamine liikumapanev jõud on siin digiteerimine. Selle jätkumine kiires tempos kõikides sektorites muudab investeerimise prioriteetsetesse valdkondadesse – alates tehisintellektist
  kuni
  uue põlvkonna interneti, kõrgjõudlusega andmetöötluse, fotoonika
  , kvanttehnoloogia,
  nanoelektroonika
  ja arukate keskkonnaandmeteni jne
   – meie majanduse tugevuse tagamiseks hädavajalikuks. Investeerimine, tootmine ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutamine kiirendavad oluliselt ELi majanduskasvu ning ainuüksi ajavahemikul 2001–2011 kasvas majandus tänu nendele 30 %.

kuni

, kvanttehnoloogia,

ja arukate keskkonnaandmeteni jne

Tänu peamistele progressi võimaldavatele tehnoloogiavaldkondadele (15) toimub digitaalse ja füüsilise maailma ühtesulamine, mis on kõnealuse uue üleilmse innovatsioonilaine puhul kesksel kohal. Peamiste progressi võimaldavate tehnoloogialahenduste väljatöötamisse, tutvustamisse
  ja
  kasutuselevõtmisse investeerimine ning tooraine ja kõrgtehnoloogiliste materjalide
  tarnekindluse
  tagamine kestlikul ja taskukohasel viisil võimaldab saavutada ELi strateegilise autonoomia ja aitab oluliselt vähendada ELi tööstuse CO2-jalajälge ja ökoloogilist jalajälge.

15

ja

tarnekindluse

Tänu peamistele progressi võimaldavatele tehnoloogiavaldkondadele (15) toimub digitaalse ja füüsilise maailma ühtesulamine, mis on kõnealuse uue üleilmse innovatsioonilaine puhul kesksel kohal. Peamiste progressi võimaldavate tehnoloogialahenduste väljatöötamisse, tutvustamisse, kasutuselevõtmisse ja
  standardimisse
  investeerimine ning tooraine ja kõrgtehnoloogiliste materjalide
  hankimise, kasutamise ja haldamise
  tagamine kestlikul ja taskukohasel viisil võimaldab saavutada ELi strateegilise autonoomia ja aitab oluliselt vähendada ELi tööstuse CO2-jalajälge ja ökoloogilist jalajälge
  ning seega ühiskonnale välismõjust tulenevat kulu
  .

15

standardimisse

hankimise, kasutamise ja haldamise

ning seega ühiskonnale välismõjust tulenevat kulu

Vastavalt vajadusele võidakse
  arendada ka konkreetseid tulevasi ja kujunemisjärgus tehnoloogiavaldkondi.

Vastavalt vajadusele võidakse

Tuleks
  arendada ka konkreetseid tulevasi ja kujunemisjärgus tehnoloogiavaldkondi
  , sest nendest lähtuvad tulevased läbimurdelised uuendused
  .

Tuleks

, sest nendest lähtuvad tulevased läbimurdelised uuendused

Üks strateegilise tähtsusega valdkond on kosmos; kosmoseteenuste kasutamisest sõltub umbes 10 % ELi SKPst. ELil on maailmatasemel kosmosesektor, mis hõlmab tugevat satelliiditootmissektorit ja dünaamilist järelteenuste sektorit. Kosmosevaldkond hõlmab olulisi sidepidamis-, navigatsiooni- ja seirevahendeid ning pakub palju ärivõimalusi, eriti
  seotuna
  digitehnoloogia ja muude andmeallikatega. EL peab neid võimalusi täiel määral kasutama, rakendades oma kosmoseprogramme Copernicus, EGNOS ja Galileo ning kaitstes maapealseid ja kosmosetaristuid
  kosmosega seotud
  ohtude eest.

seotuna

kosmosega seotud

Üks strateegilise tähtsusega valdkond on kosmos; kosmoseteenuste kasutamisest sõltub umbes 10 % ELi SKPst. ELil on maailmatasemel kosmosesektor, mis hõlmab tugevat satelliiditootmissektorit ja dünaamilist järelteenuste sektorit. Kosmosevaldkond hõlmab olulisi sidepidamis-, navigatsiooni- ja seirevahendeid ning pakub palju
  teadus-, innovatsiooni- ja
  ärivõimalusi, eriti
  seoses
  digitehnoloogia ja muude andmeallikatega. EL peab neid võimalusi täiel määral kasutama,
  täielikult
  rakendades oma kosmoseprogramme Copernicus, EGNOS ja Galileo,
  ergutades ühtlasi järeltööstuse arengut ja lõppkasutajatele mõeldud rakendusi
  ning kaitstes maapealseid ja kosmosetaristuid ohtude eest.

teadus-, innovatsiooni- ja

seoses

täielikult

ergutades ühtlasi järeltööstuse arengut ja lõppkasutajatele mõeldud rakendusi

ELil on ainulaadne võimalus olla üleilmses juhtrollis ja suurendada oma osakaalu maailmaturul, näidates, kuidas digipööre, juhtroll peamistes progressi võimaldavates ja kosmosetehnoloogiavaldkondades,
  üleminek
  vähese CO2-heitega
  ringmajandusele
  ja
  konkurentsivõime võivad tipptasemel teaduse
  ja
  tehnoloogia kaudu üksteist võimendada
  .

üleminek

ringmajandusele

konkurentsivõime võivad tipptasemel teaduse

tehnoloogia kaudu üksteist võimendada

ELil on ainulaadne võimalus olla üleilmses juhtrollis ja suurendada oma osakaalu maailmaturul, näidates, kuidas digipööre
  ja
  juhtroll peamistes progressi võimaldavates ja kosmosetehnoloogiavaldkondades
  võimaldab alustada üleminekut kasvuhoonegaasivabale majandusele
  ,
  kaasa arvatud
  vähese CO2-heitega
  tehnoloogia
  ja
  CO2-heite vähendamise strateegia ning biotoorainepõhine ringmajandus, mis tagab konkurentsivõime
  ja
  ühiskonna arusaamise sellisest tehnoloogiast ja arengust
  .

ja

võimaldab alustada üleminekut kasvuhoonegaasivabale majandusele

kaasa arvatud

tehnoloogia

CO2-heite vähendamise strateegia ning biotoorainepõhine ringmajandus, mis tagab konkurentsivõime

ühiskonna arusaamise sellisest tehnoloogiast ja arengust

Et digitaalne vähese CO2-heitega vähesaastav ringmajandus muutuks reaalsuseks, on vaja võtta meetmeid ELi tasandil, kuna tegemist on keerukate väärtusahelatega, asjaomane tehnoloogia on oma olemuselt süsteemne ja multidistsiplinaarne, selle väljatöötamine on kallis ning lahendamist vajavad probleemid on sektoriülesed. EL peab tagama, et keskkonnasõbralikust kõrgtehnoloogiast ja digiteerimisest saavad kasu kõik tööstussektori osalised ja ka ühiskond tervikuna. Tehnoloogia väljatöötamisest üksi ei piisa. Tööstussuunitlusega taristute, sealhulgas katseliinidega aidatakse ELis ettevõtteid luua ning eelkõige kasutavad sellist tehnoloogiat VKEd oma innovatsioonitegevuse tulemuslikkuse suurendamiseks.

Et digitaalne vähese CO2-heitega vähesaastav ringmajandus muutuks reaalsuseks, on vaja võtta meetmeid ELi tasandil, kuna tegemist on keerukate väärtusahelatega, asjaomane tehnoloogia on oma olemuselt süsteemne ja multidistsiplinaarne, selle väljatöötamine on kallis ning lahendamist vajavad probleemid on sektoriülesed. EL peab tagama, et keskkonnasõbralikust kõrgtehnoloogiast ja digiteerimisest saavad kasu kõik tööstussektori osalised ja ka ühiskond tervikuna. Tehnoloogia väljatöötamisest üksi ei piisa.
  Uute kestlike ärimudelite,
  tööstussuunitlusega taristute, sealhulgas katseliinidega aidatakse ELis ettevõtteid luua ning eelkõige kasutavad sellist tehnoloogiat VKEd oma innovatsioonitegevuse tulemuslikkuse suurendamiseks.
  Selles kontekstis on ka kultuuri- ja loomesektoril oluline roll digitaalse ülemineku ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhineva innovatsiooni tõukejõuna Euroopas.

Uute kestlike ärimudelite,

Selles kontekstis on ka kultuuri- ja loomesektoril oluline roll digitaalse ülemineku ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhineva innovatsiooni tõukejõuna Euroopas.

Tööstuse ulatuslik osalus
  on hädavajalik
  prioriteetide seadmiseks ning teadus- ja innovatsioonikavade väljatöötamiseks, avaliku
  sektori
  rahastamisvahendite mõju suurendamiseks ja tulemuste kasutuselevõtu tagamiseks. Edu saavutamisel on väga oluline roll ühiskonnas kujuneval arusaamisel ja omaksvõtul, samuti tööstussektoris olulisi oskusi ja standardimist käsitleval uuel tegevuskaval.

on hädavajalik

sektori

Sellepärast on hädavajalik
  tööstuse ulatuslik osalus prioriteetide seadmiseks ning teadus- ja innovatsioonikavade väljatöötamiseks, avaliku
  ja erasektori täiendavate
  rahastamisvahendite mõju suurendamiseks ja tulemuste kasutuselevõtu tagamiseks. Edu saavutamisel on väga oluline roll ühiskonnas kujuneval arusaamisel ja omaksvõtul, samuti tööstussektoris olulisi oskusi ja standardimist käsitleval uuel tegevuskaval.

Sellepärast on hädavajalik

ja erasektori täiendavate

digitehnoloogia, peamiste progressi võimaldavate tehnoloogialahenduste ja kosmosetehnoloogia valdkonna tegevuste ühendamine ning toorainevaru kestlikkuse tagamine võimaldavad rakendada süsteemsemat lähenemisviisi ning saavutada kiirema ja põhjalikuma digitaalse ja tööstussektori ümberkujunemise. Sellega tagatakse, et nende valdkondade teadus- ja innovatsioonitegevusega luuakse sisend ja antakse panus tööstust, digiteerimist, keskkonda, energiat ja kliimat, ringmajandust, toorainet ja kõrgtehnoloogilisi materjale ning kosmost käsitleva ELi poliitika väljatöötamiseks ja rakendamiseks.

Digitehnoloogia, peamiste progressi võimaldavate tehnoloogialahenduste ja kosmosetehnoloogia valdkonna tegevuste ühendamine ning toorainevaru kestlikkuse tagamine võimaldavad rakendada süsteemsemat lähenemisviisi ning saavutada kiirema ja põhjalikuma digitaalse ja tööstussektori ümberkujunemise. See tagab, et nende valdkondade teadus- ja innovatsioonitegevusega luuakse sisend ja antakse panus tööstust, digiteerimist, keskkonda, energiat ja kliimat,
  liikuvust,
  ringmajandust, toorainet ja kõrgtehnoloogilisi materjale ning kosmost käsitleva ELi poliitika väljatöötamiseks ja rakendamiseks.

liikuvust,

Tagatakse täiendavus digitaalse Euroopa programmi raames läbi viidavate tegevustega; seejuures järgitakse nende kahe programmi vahelist eraldusjoont ja hoitakse ära tegevuste kattumist.

Tagatakse täiendavus digitaalse Euroopa programmi raames läbi viidavate tegevustega; seejuures järgitakse nende kahe programmi vahelist eraldusjoont ja hoitakse ära tegevuste kattumist.

Kõnealuse tegevusega aidatakse otseselt kaasa eelkõige järgmiste kestliku arengu eesmärkide saavutamisele: kestliku arengu eesmärk nr 8 – „Inimväärne töö ja majanduskasv“; kestliku arengu eesmärk nr 9 – „Tööstus, innovatsioon ja taristu“; kestliku arengu eesmärk nr 12 – „Vastutustundlik tarbimine ja tootmine“; kestliku arengu eesmärk nr 13 – „Kliimameetmed“.

Kõnealuse tegevusega aidatakse otseselt kaasa eelkõige järgmiste kestliku arengu eesmärkide saavutamisele: kestliku arengu eesmärk nr 8 – „Inimväärne töö ja majanduskasv“; kestliku arengu eesmärk nr 9 – „Tööstus, innovatsioon ja taristu“; kestliku arengu eesmärk nr 12 – „Vastutustundlik tarbimine ja tootmine“; kestliku arengu eesmärk nr 13 – „Kliimameetmed“.

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.1

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Tootmistehnoloogia |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.2.1.

Tootmistehnoloogia

| 3.2.1. | Tootmistehnoloogia |
| --- | --- |

3.2.1.

Tootmistehnoloogia

Tootmine on ELis peamine tööhõive ja jõukuse allikas: selle arvele langeb üle kolmveerandi ELi üleilmsest ekspordist ja enam kui 100 miljonit otseselt või kaudselt loodud töökohta. ELi tootmissektori peamine ülesanne on
  toota üleilmse
  konkurentsivõime
  säilitamiseks suure lisaväärtusega arukamaid
  ja
  kohandatumaid tooteid oluliselt väiksemate energiakasutuskuludega
  .
  Lisaväärtuse loomisele
  aitavad oluliselt kaasa loomingulised ja kultuurilised sisendid.

toota üleilmse

säilitamiseks suure lisaväärtusega arukamaid

kohandatumaid tooteid oluliselt väiksemate energiakasutuskuludega

Lisaväärtuse loomisele

Tootmine on ELis peamine tööhõive ja jõukuse allikas: selle arvele langeb üle kolmveerandi ELi üleilmsest ekspordist ja enam kui 100 miljonit otseselt või kaudselt loodud töökohta. ELi tootmissektori peamine ülesanne on
  säilitada üleilmne
  konkurentsivõime
  , tootes arukamaid, kohandatumaid ja energia- ning toormetõhusamaid tooteid, millel on suur lisaväärtus ja väiksem CO2-jalajälg
  ja
  mis tekitavad vähem jäätmeid ning reostust
  .
  Nende eesmärkide saavutamisele
  aitavad oluliselt kaasa loomingulised ja kultuurilised sisendid
  ning sotsiaal- ja humanitaarteaduslikud vaatepunktid tehnoloogia ja inimeste suhtele
  .

säilitada üleilmne

, tootes arukamaid, kohandatumaid ja energia- ning toormetõhusamaid tooteid, millel on suur lisaväärtus ja väiksem CO2-jalajälg

mis tekitavad vähem jäätmeid ning reostust

Nende eesmärkide saavutamisele

ning sotsiaal- ja humanitaarteaduslikud vaatepunktid tehnoloogia ja inimeste suhtele

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | murranguline tootmistehnoloogia, näiteks kihtlisandustootmine,
  tööstusrobootika ja
  inimesega lõimitud tootmissüsteemid, mida edendatakse ka ELi tööstussuunitlusega taristute võrgustiku kaudu; |
| --- | --- |

—

murranguline tootmistehnoloogia, näiteks kihtlisandustootmine,
  tööstusrobootika ja
  inimesega lõimitud tootmissüsteemid, mida edendatakse ka ELi tööstussuunitlusega taristute võrgustiku kaudu;

tööstusrobootika ja

| — | murranguline tootmistehnoloogia, näiteks kihtlisandustootmine
  , modelleerimine, simulatsioon, tööstuse automatiseerimine ja robootika ning
  inimesega lõimitud tootmissüsteemid, mida edendatakse ka ELi tööstussuunitlusega taristute võrgustiku kaudu; |
| --- | --- |

—

murranguline tootmistehnoloogia, näiteks kihtlisandustootmine
  , modelleerimine, simulatsioon, tööstuse automatiseerimine ja robootika ning
  inimesega lõimitud tootmissüsteemid, mida edendatakse ka ELi tööstussuunitlusega taristute võrgustiku kaudu;

, modelleerimine, simulatsioon, tööstuse automatiseerimine ja robootika ning

| — | murrangulised uuendused, mille puhul kasutatakse mitmesuguseid progressi võimaldavaid tehnoloogialahendusi (nt ühendtehnoloogia, tehisintellekt, andmeanalüüs, tööstusrobootika, biotootmine, uusim akutehnoloogia) väärtusahela mis tahes osas; |
| --- | --- |

—

murrangulised uuendused, mille puhul kasutatakse mitmesuguseid progressi võimaldavaid tehnoloogialahendusi (nt ühendtehnoloogia, tehisintellekt, andmeanalüüs, tööstusrobootika, biotootmine, uusim akutehnoloogia) väärtusahela mis tahes osas;

| — | murrangulised uuendused, mille puhul kasutatakse mitmesuguseid progressi võimaldavaid tehnoloogialahendusi (nt ühendtehnoloogia, tehisintellekt, andmeanalüüs, tööstusrobootika,
  kestlik
  biotootmine, uusim akutehnoloogia) väärtusahela mis tahes osas; |
| --- | --- |

—

murrangulised uuendused, mille puhul kasutatakse mitmesuguseid progressi võimaldavaid tehnoloogialahendusi (nt ühendtehnoloogia, tehisintellekt, andmeanalüüs, tööstusrobootika,
  kestlik
  biotootmine, uusim akutehnoloogia) väärtusahela mis tahes osas;

kestlik

| — | uuele tehnoloogiale täiel määral kohandatud oskused ja töökohad kooskõlas Euroopa sotsiaalsete
  väärtustega
  ; |
| --- | --- |

—

uuele tehnoloogiale täiel määral kohandatud oskused ja töökohad kooskõlas Euroopa sotsiaalsete
  väärtustega
  ;

väärtustega

| — | uuele tehnoloogiale täiel määral kohandatud oskused ja töökohad,
  kaasa arvatud ergonoomika,
  kooskõlas Euroopa sotsiaalsete
  väärtuste ja vajadustega
  ; |
| --- | --- |

—

uuele tehnoloogiale täiel määral kohandatud oskused ja töökohad,
  kaasa arvatud ergonoomika,
  kooskõlas Euroopa sotsiaalsete
  väärtuste ja vajadustega
  ;

kaasa arvatud ergonoomika,

väärtuste ja vajadustega

| — | kliendi vajadustele vastavad paindlikud, ülitäpsed, praagivabad ja jäätmevabad kognitiivsed tehased ja arukad tootmissüsteemid; |
| --- | --- |

—

kliendi vajadustele vastavad paindlikud, ülitäpsed, praagivabad ja jäätmevabad kognitiivsed tehased ja arukad tootmissüsteemid;

| — | kliendi vajadustele vastavad paindlikud, ülitäpsed, praagivabad ja jäätmevabad kognitiivsed tehased ja arukad
  ning energiatõhusad
  tootmissüsteemid; |
| --- | --- |

—

kliendi vajadustele vastavad paindlikud, ülitäpsed, praagivabad ja jäätmevabad kognitiivsed tehased ja arukad
  ning energiatõhusad
  tootmissüsteemid;

ning energiatõhusad

| — | murrangulised uuendused ehitusplatside analüüsimise meetodites, et võimaldada täisautomaatset kohapealset montaaži ja valmiselementide paigaldust. |
| --- | --- |

—

murrangulised uuendused ehitusplatside analüüsimise meetodites, et võimaldada täisautomaatset kohapealset montaaži ja valmiselementide paigaldust.

| — | murrangulised uuendused ehitusplatside analüüsimise meetodites, et võimaldada täisautomaatset kohapealset montaaži ja valmiselementide paigaldust. |
| --- | --- |

—

murrangulised uuendused ehitusplatside analüüsimise meetodites, et võimaldada täisautomaatset kohapealset montaaži ja valmiselementide paigaldust.

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.2 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Suure kavandamis- ja tootmisvõimekuse säilitamine ja autonoomne arendamine sellistes olulistes digitehnoloogiavaldkondades nagu mikro- ja nanoelektroonika, fotoonika, tarkvara ja süsteemid ja nende lõimimine ning nende rakenduste jaoks vajalikud kõrgtehnoloogilised materjalid on ELi konkurentsivõime seisukohalt väga oluline. | Suure kavandamis- ja tootmisvõimekuse säilitamine ja autonoomne arendamine sellistes olulistes digitehnoloogiavaldkondades nagu mikro- ja nanoelektroonika, fotoonika, tarkvara ja süsteemid ja nende lõimimine
  ja standardimine
  ning nende rakenduste jaoks vajalikud kõrgtehnoloogilised materjalid on ELi konkurentsivõime seisukohalt väga oluline.
  Peamine progressi võimaldav digitehnoloogia on vajalik, et täita lünk uusimate teadusuuringute ja turgu loovate uuenduste vahel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Suure kavandamis- ja tootmisvõimekuse säilitamine ja autonoomne arendamine sellistes olulistes digitehnoloogiavaldkondades nagu mikro- ja nanoelektroonika, fotoonika, tarkvara ja süsteemid ja nende lõimimine ning nende rakenduste jaoks vajalikud kõrgtehnoloogilised materjalid on ELi konkurentsivõime seisukohalt väga oluline.

Suure kavandamis- ja tootmisvõimekuse säilitamine ja autonoomne arendamine sellistes olulistes digitehnoloogiavaldkondades nagu mikro- ja nanoelektroonika, fotoonika, tarkvara ja süsteemid ja nende lõimimine
  ja standardimine
  ning nende rakenduste jaoks vajalikud kõrgtehnoloogilised materjalid on ELi konkurentsivõime seisukohalt väga oluline.
  Peamine progressi võimaldav digitehnoloogia on vajalik, et täita lünk uusimate teadusuuringute ja turgu loovate uuenduste vahel.

ja standardimine

Peamine progressi võimaldav digitehnoloogia on vajalik, et täita lünk uusimate teadusuuringute ja turgu loovate uuenduste vahel.

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.2 – lõik 2

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | nanoelektroonikas kasutatavad kavandamis- ja töötlemislahendused, mis vastavad digipöördest ja üleilmsetest probleemidest tulenevatele konkreetsetele funktsionaalsuse,
  energiatarbe
  ja lõimimisega seotud vajadustele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

nanoelektroonikas kasutatavad kavandamis- ja töötlemislahendused, mis vastavad digipöördest ja üleilmsetest probleemidest tulenevatele konkreetsetele funktsionaalsuse,
  energiatarbe
  ja lõimimisega seotud vajadustele;

energiatarbe

| — | nanoelektroonikas kasutatavad kavandamis- ja töötlemislahendused, mis vastavad digipöördest ja üleilmsetest probleemidest tulenevatele konkreetsetele
  tulemuslikkuse,
  funktsionaalsuse,
  energiajagamise
  ja
  -tarbe ning tõhususe ning
  lõimimisega seotud vajadustele; |
| --- | --- |

—

nanoelektroonikas kasutatavad kavandamis- ja töötlemislahendused, mis vastavad digipöördest ja üleilmsetest probleemidest tulenevatele konkreetsetele
  tulemuslikkuse,
  funktsionaalsuse,
  energiajagamise
  ja
  -tarbe ning tõhususe ning
  lõimimisega seotud vajadustele;

tulemuslikkuse,

energiajagamise

-tarbe ning tõhususe ning

| — | asjade interneti võimaldamiseks vajalik seiretehnoloogia ja selle lõimimine koos arvutusseadmetega, sealhulgas
  inimsõbralike
  interakteeruvate esemete puhul kasutatavate painduvate ja kujujärgivate materjalidega seotud uuenduslikud lahendused; |
| --- | --- |

—

asjade interneti võimaldamiseks vajalik seiretehnoloogia ja selle lõimimine koos arvutusseadmetega, sealhulgas
  inimsõbralike
  interakteeruvate esemete puhul kasutatavate painduvate ja kujujärgivate materjalidega seotud uuenduslikud lahendused;

inimsõbralike

| — | asjade interneti võimaldamiseks vajalik seiretehnoloogia ja selle lõimimine koos arvutusseadmetega, sealhulgas
  ohutute, turvaliste, inim- ja keskkonnasõbralike
  interakteeruvate esemete puhul kasutatavate painduvate ja kujujärgivate materjalidega seotud uuenduslikud lahendused; |
| --- | --- |

—

asjade interneti võimaldamiseks vajalik seiretehnoloogia ja selle lõimimine koos arvutusseadmetega, sealhulgas
  ohutute, turvaliste, inim- ja keskkonnasõbralike
  interakteeruvate esemete puhul kasutatavate painduvate ja kujujärgivate materjalidega seotud uuenduslikud lahendused;

ohutute, turvaliste, inim- ja keskkonnasõbralike

| — | nanoelektroonikat täiendav või sellele alternatiivi pakkuv tehnoloogia, näiteks tehisintellektirakenduste aluseks olev neuromorfne andmetöötlus või lõimitud kvantandmetöötlus; |
| --- | --- |

—

nanoelektroonikat täiendav või sellele alternatiivi pakkuv tehnoloogia, näiteks tehisintellektirakenduste aluseks olev neuromorfne andmetöötlus või lõimitud kvantandmetöötlus;

| — | nanoelektroonikat täiendav või sellele alternatiivi pakkuv tehnoloogia, näiteks tehisintellektirakenduste aluseks olev neuromorfne andmetöötlus või lõimitud kvantandmetöötlus; |
| --- | --- |

—

nanoelektroonikat täiendav või sellele alternatiivi pakkuv tehnoloogia, näiteks tehisintellektirakenduste aluseks olev neuromorfne andmetöötlus või lõimitud kvantandmetöötlus;

| — | andmetöötlusstruktuurid ja vähese energiatarbega protsessorid paljudes eri rakendusvaldkondades, sealhulgas servandmetöötlus, tööstuse digiteerimine, suurandmed ja pilvandmetöötlus, arukad energiasüsteemid ning ühendusepõhine ja automatiseeritud sõidukijuhtimine; |
| --- | --- |

—

andmetöötlusstruktuurid ja vähese energiatarbega protsessorid paljudes eri rakendusvaldkondades, sealhulgas servandmetöötlus, tööstuse digiteerimine, suurandmed ja pilvandmetöötlus, arukad energiasüsteemid ning ühendusepõhine ja automatiseeritud sõidukijuhtimine;

| — | andmetöötlusstruktuurid ja vähese energiatarbega protsessorid paljudes eri rakendusvaldkondades, sealhulgas servandmetöötlus, tööstuse digiteerimine
  , automatiseerimine ja robootika
  , suurandmed ja pilvandmetöötlus, arukad energiasüsteemid ning ühendusepõhine ja automatiseeritud sõidukijuhtimine; |
| --- | --- |

—

andmetöötlusstruktuurid ja vähese energiatarbega protsessorid paljudes eri rakendusvaldkondades, sealhulgas servandmetöötlus, tööstuse digiteerimine
  , automatiseerimine ja robootika
  , suurandmed ja pilvandmetöötlus, arukad energiasüsteemid ning ühendusepõhine ja automatiseeritud sõidukijuhtimine;

, automatiseerimine ja robootika

| — | andmetöötlusriistvara, mille puhul on kindlalt tagatud usaldusväärne toimimine ja mis hõlmab lõimitud kaitsemeetmeid privaatsuse ja turvalisuse tagamiseks nii sisend- ja väljundandmete kui ka töötlemisjuhiste puhul; |
| --- | --- |

—

andmetöötlusriistvara, mille puhul on kindlalt tagatud usaldusväärne toimimine ja mis hõlmab lõimitud kaitsemeetmeid privaatsuse ja turvalisuse tagamiseks nii sisend- ja väljundandmete kui ka töötlemisjuhiste puhul;

| — | andmetöötlusriistvara, mille puhul on kindlalt tagatud usaldusväärne toimimine ja mis hõlmab lõimitud kaitsemeetmeid privaatsuse ja turvalisuse tagamiseks nii sisend- ja väljundandmete kui ka töötlemisjuhiste puhul; |
| --- | --- |

—

andmetöötlusriistvara, mille puhul on kindlalt tagatud usaldusväärne toimimine ja mis hõlmab lõimitud kaitsemeetmeid privaatsuse ja turvalisuse tagamiseks nii sisend- ja väljundandmete kui ka töötlemisjuhiste puhul;

| — | fotoonikalahendused, mis võimaldavad välja töötada murranguliselt parema funktsionaalsuse ja jõudlusega rakendusi; |
| --- | --- |

—

fotoonikalahendused, mis võimaldavad välja töötada murranguliselt parema funktsionaalsuse ja jõudlusega rakendusi;

| — | fotoonikalahendused, mis võimaldavad välja töötada murranguliselt parema funktsionaalsuse
  , lõimumise
  ja jõudlusega rakendusi; |
| --- | --- |

—

fotoonikalahendused, mis võimaldavad välja töötada murranguliselt parema funktsionaalsuse
  , lõimumise
  ja jõudlusega rakendusi;

, lõimumise

| — | süsteemide projekteerimise tehnoloogia, millega toetatakse täisautonoomsete süsteemide loomist füüsilise maailmaga interakteeruvate usaldusväärsete rakenduste, sealhulgas tööstuslike ja ohutuse seisukohast kriitilise tähtsusega rakenduste jaoks; |
| --- | --- |

—

süsteemide projekteerimise tehnoloogia, millega toetatakse täisautonoomsete süsteemide loomist füüsilise maailmaga interakteeruvate usaldusväärsete rakenduste, sealhulgas tööstuslike ja ohutuse seisukohast kriitilise tähtsusega rakenduste jaoks;

| — | süsteemide projekteerimise tehnoloogia, millega toetatakse täisautonoomsete süsteemide loomist füüsilise maailmaga interakteeruvate usaldusväärsete rakenduste, sealhulgas tööstuslike ja ohutuse seisukohast kriitilise tähtsusega rakenduste jaoks; |
| --- | --- |

—

süsteemide projekteerimise tehnoloogia, millega toetatakse täisautonoomsete süsteemide loomist füüsilise maailmaga interakteeruvate usaldusväärsete rakenduste, sealhulgas tööstuslike ja ohutuse seisukohast kriitilise tähtsusega rakenduste jaoks;

| — | tarkvaratehnoloogia
  , mis võimaldab parandada
  tarkvara
  kvaliteeti, turvalisust ja töökindlust ning
  selle
  kasutusiga, suurendada arendustegevuse tootlikkust ning täiendada tarkvara lõimitud tehisintellektiga ja suurendada selle vastupidavust; |
| --- | --- |

—

tarkvaratehnoloogia
  , mis võimaldab parandada
  tarkvara
  kvaliteeti, turvalisust ja töökindlust ning
  selle
  kasutusiga, suurendada arendustegevuse tootlikkust ning täiendada tarkvara lõimitud tehisintellektiga ja suurendada selle vastupidavust;

tarkvaratehnoloogia

tarkvara

selle

| — | tark- ja riistvaratehnoloogia
  , mis võimaldab parandada kvaliteeti, turvalisust ja töökindlust ning kasutusiga, suurendada arendustegevuse tootlikkust
  ja koostatlitlusvõimet
  ning täiendada tarkvara lõimitud tehisintellektiga ja suurendada selle vastupidavust; |
| --- | --- |

—

tark- ja riistvaratehnoloogia
  , mis võimaldab parandada kvaliteeti, turvalisust ja töökindlust ning kasutusiga, suurendada arendustegevuse tootlikkust
  ja koostatlitlusvõimet
  ning täiendada tarkvara lõimitud tehisintellektiga ja suurendada selle vastupidavust;

tark- ja riistvaratehnoloogia

ja koostatlitlusvõimet

| — | kujunemisjärgus tehnoloogialahendused, mis võimaldavad laiendada digitehnoloogia kasutust ning ületada lõhe kontseptsiooni tõestamiseks tehtud teadusuuringute ja asjaomastel turgudel tööstusliku rakendatavuse uuringute vahel. |
| --- | --- |

—

kujunemisjärgus tehnoloogialahendused, mis võimaldavad laiendada digitehnoloogia kasutust ning ületada lõhe kontseptsiooni tõestamiseks tehtud teadusuuringute ja asjaomastel turgudel tööstusliku rakendatavuse uuringute vahel.

| — | kujunemisjärgus tehnoloogialahendused, mis võimaldavad laiendada digitehnoloogia kasutust ning ületada lõhe kontseptsiooni tõestamiseks tehtud teadusuuringute ja asjaomastel turgudel tööstusliku rakendatavuse uuringute vahel; |
| --- | --- |

—

kujunemisjärgus tehnoloogialahendused, mis võimaldavad laiendada digitehnoloogia kasutust ning ületada lõhe kontseptsiooni tõestamiseks tehtud teadusuuringute ja asjaomastel turgudel tööstusliku rakendatavuse uuringute vahel;

| — | digitehnoloogia kultuuri- ja loomemajanduse jaoks, sealhulgas audiovisuaaltehnoloogia, arhiivid ja raamatukogud ning kirjastamine, et töötada välja uued vahendid digitaalse infosisu kättesaadavakstegemiseks, kasutamiseks ja säilitamiseks. |
| --- | --- |

—

digitehnoloogia kultuuri- ja loomemajanduse jaoks, sealhulgas audiovisuaaltehnoloogia, arhiivid ja raamatukogud ning kirjastamine, et töötada välja uued vahendid digitaalse infosisu kättesaadavakstegemiseks, kasutamiseks ja säilitamiseks.

digitehnoloogia kultuuri- ja loomemajanduse jaoks, sealhulgas audiovisuaaltehnoloogia, arhiivid ja raamatukogud ning kirjastamine, et töötada välja uued vahendid digitaalse infosisu kättesaadavakstegemiseks, kasutamiseks ja säilitamiseks.

| — | uute ökouuenduse ärimudelite ning alternatiivsete ressursi- ja energiatõhusate tootmismeetodite arendamine. |
| --- | --- |

—

uute ökouuenduse ärimudelite ning alternatiivsete ressursi- ja energiatõhusate tootmismeetodite arendamine.

uute ökouuenduse ärimudelite ning alternatiivsete ressursi- ja energiatõhusate tootmismeetodite arendamine.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.3 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ELil on üleilmne juhtpositsioon kõrgtehnoloogiliste materjalide ja nendega seotud protsesside valdkonnas, mis moodustab 20 % liidu tööstusbaasist ja millest lähtuvad tooraine muundamisest tulenevalt peaaegu kõik väärtusahelad. Konkurentsis püsimiseks ja kodanike vajaduste rahuldamiseks seoses kestlike, ohutute ja kõrgtehnoloogiliste materjalidega peab EL suurendama materjalide ringlussevõetavust, vähendama asjaomast CO2-jalajälge ja ökoloogilist jalajälge ning edendama sektoriülest innovatsiooni tööstuses, toetades uute rakendusvõimaluste loomist kõikides tööstussektorites. | ELil on üleilmne juhtpositsioon kõrgtehnoloogiliste materjalide ja nendega seotud protsesside valdkonnas, mis moodustab 20 % liidu tööstusbaasist ja millest lähtuvad tooraine muundamisest tulenevalt peaaegu kõik väärtusahelad. Konkurentsis püsimiseks ja kodanike vajaduste rahuldamiseks seoses kestlike, ohutute ja kõrgtehnoloogiliste materjalidega
  , kaasa arvatud keskkonnasõbralikud alternatiivid,
  peab EL suurendama materjalide
  vastupidavust, taaskasutatavust ja
  ringlussevõetavust, vähendama asjaomast CO2-jalajälge ja ökoloogilist jalajälge ning edendama sektoriülest innovatsiooni tööstuses, toetades uute rakendusvõimaluste loomist
  ja standardimist
  kõikides tööstussektorites. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ELil on üleilmne juhtpositsioon kõrgtehnoloogiliste materjalide ja nendega seotud protsesside valdkonnas, mis moodustab 20 % liidu tööstusbaasist ja millest lähtuvad tooraine muundamisest tulenevalt peaaegu kõik väärtusahelad. Konkurentsis püsimiseks ja kodanike vajaduste rahuldamiseks seoses kestlike, ohutute ja kõrgtehnoloogiliste materjalidega peab EL suurendama materjalide ringlussevõetavust, vähendama asjaomast CO2-jalajälge ja ökoloogilist jalajälge ning edendama sektoriülest innovatsiooni tööstuses, toetades uute rakendusvõimaluste loomist kõikides tööstussektorites.

ELil on üleilmne juhtpositsioon kõrgtehnoloogiliste materjalide ja nendega seotud protsesside valdkonnas, mis moodustab 20 % liidu tööstusbaasist ja millest lähtuvad tooraine muundamisest tulenevalt peaaegu kõik väärtusahelad. Konkurentsis püsimiseks ja kodanike vajaduste rahuldamiseks seoses kestlike, ohutute ja kõrgtehnoloogiliste materjalidega
  , kaasa arvatud keskkonnasõbralikud alternatiivid,
  peab EL suurendama materjalide
  vastupidavust, taaskasutatavust ja
  ringlussevõetavust, vähendama asjaomast CO2-jalajälge ja ökoloogilist jalajälge ning edendama sektoriülest innovatsiooni tööstuses, toetades uute rakendusvõimaluste loomist
  ja standardimist
  kõikides tööstussektorites.

, kaasa arvatud keskkonnasõbralikud alternatiivid,

vastupidavust, taaskasutatavust ja

2

ja standardimist

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.3 – lõik 2

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Põhisuunad | Põhisuunad |
| — | uute omaduste ja funktsioonidega materjalid (sealhulgas plast-, bio-, nano-, kahemõõtmelised, arukad ja multifunktsionaalsed materjalid), mis vastavad regulatiivsetele nõuetele (ning mille tootmine, kasutamine ja kasutuselt kõrvaldamine ei suurenda survet keskkonnale); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Põhisuunad

Põhisuunad

—

uute omaduste ja funktsioonidega materjalid (sealhulgas plast-, bio-, nano-, kahemõõtmelised, arukad ja multifunktsionaalsed materjalid), mis vastavad regulatiivsetele nõuetele (ning mille tootmine, kasutamine ja kasutuselt kõrvaldamine ei suurenda survet keskkonnale);

| — | uute omaduste ja funktsioonidega materjalid (sealhulgas plast-,
  bioplast-,
  bio-, nano-, kahemõõtmelised, arukad ja multifunktsionaalsed materjalid), mis vastavad regulatiivsetele nõuetele (ning mille tootmine, kasutamine ja kasutuselt kõrvaldamine ei suurenda survet keskkonnale
  ega kahjulikku välismõju
  ); |
| --- | --- |

—

uute omaduste ja funktsioonidega materjalid (sealhulgas plast-,
  bioplast-,
  bio-, nano-, kahemõõtmelised, arukad ja multifunktsionaalsed materjalid), mis vastavad regulatiivsetele nõuetele (ning mille tootmine, kasutamine ja kasutuselt kõrvaldamine ei suurenda survet keskkonnale
  ega kahjulikku välismõju
  );

bioplast-,

ega kahjulikku välismõju

| — | lõimitud materjalid, protsessid ja tootmisviisid, mille puhul järgitakse kliendipõhist eetilist lähenemisviisi, sealhulgas normide kehtestamisele eelnev tegevus ja olelusringi hindamine, tooraine hankimine ja majandamine, materjalide vastupidavus, korduvkasutatavus, ringlussevõetavus ja ohutus ning riskihindamine ja -juhtimine; |
| --- | --- |

—

lõimitud materjalid, protsessid ja tootmisviisid, mille puhul järgitakse kliendipõhist eetilist lähenemisviisi, sealhulgas normide kehtestamisele eelnev tegevus ja olelusringi hindamine, tooraine hankimine ja majandamine, materjalide vastupidavus, korduvkasutatavus, ringlussevõetavus ja ohutus ning riskihindamine ja -juhtimine;

| — | lõimitud materjalid, protsessid ja tootmisviisid, mille puhul järgitakse kliendipõhist eetilist lähenemisviisi, sealhulgas normide kehtestamisele eelnev tegevus ja olelusringi hindamine,
  kestlik
  tooraine hankimine ja majandamine, materjalide vastupidavus, korduvkasutatavus, ringlussevõetavus ja ohutus ning riskihindamine ja -juhtimine; |
| --- | --- |

—

lõimitud materjalid, protsessid ja tootmisviisid, mille puhul järgitakse kliendipõhist eetilist lähenemisviisi, sealhulgas normide kehtestamisele eelnev tegevus ja olelusringi hindamine,
  kestlik
  tooraine hankimine ja majandamine, materjalide vastupidavus, korduvkasutatavus, ringlussevõetavus ja ohutus ning riskihindamine ja -juhtimine;

kestlik

| — | materjalide kasutuselevõttu võimaldav tegevus, näiteks iseloomustamine (nt kvaliteedi tagamiseks), modelleerimine, katsetamine ja suuremahulisele tootmisele üleminek; |
| --- | --- |

—

materjalide kasutuselevõttu võimaldav tegevus, näiteks iseloomustamine (nt kvaliteedi tagamiseks), modelleerimine, katsetamine ja suuremahulisele tootmisele üleminek;

| — | materjalide kasutuselevõttu võimaldav tegevus, näiteks iseloomustamine (nt kvaliteedi tagamiseks), modelleerimine, katsetamine ja suuremahulisele tootmisele üleminek; |
| --- | --- |

—

materjalide kasutuselevõttu võimaldav tegevus, näiteks iseloomustamine (nt kvaliteedi tagamiseks), modelleerimine, katsetamine ja suuremahulisele tootmisele üleminek;

| — | ELi innovatsiooni
  ökosüsteem
  , mis
  hõlmab
  liikmesriikidega kokkuleppel kindlaks määratud ja
  prioriteetsena käsitatavaid tehnoloogiataristuid

   (16), mille kaudu osutatakse teenuseid tehnoloogilise ümberkujundamise ja kasutuselevõtu kiirendamiseks ELi tööstussektoris, eelkõige VKEde seas; see hõlmab kõiki olulisi tehnoloogialahendusi, mis on vajalikud innovatsiooni võimaldamiseks materjalide valdkonnas; |
| --- | --- |

—

ELi innovatsiooni
  ökosüsteem
  , mis
  hõlmab
  liikmesriikidega kokkuleppel kindlaks määratud ja
  prioriteetsena käsitatavaid tehnoloogiataristuid

   (16), mille kaudu osutatakse teenuseid tehnoloogilise ümberkujundamise ja kasutuselevõtu kiirendamiseks ELi tööstussektoris, eelkõige VKEde seas; see hõlmab kõiki olulisi tehnoloogialahendusi, mis on vajalikud innovatsiooni võimaldamiseks materjalide valdkonnas;

ökosüsteem

hõlmab

prioriteetsena käsitatavaid tehnoloogiataristuid

16

| — | ELi innovatsiooni
  teadus- ja tehnoloogiataristute võrgustik

   (16), mis
  on
  liikmesriikidega kokkuleppel kindlaks määratud ja
  prioriteediks tunnistatud, võttes arvesse Euroopa teadustaristu strateegiafoorumi (ESFRI) tegevuskava
  ,
  ja
  mille kaudu osutatakse teenuseid tehnoloogilise ümberkujundamise ja kasutuselevõtu kiirendamiseks ELi tööstussektoris, eelkõige VKEde seas, see hõlmab kõiki olulisi tehnoloogialahendusi, mis on vajalikud innovatsiooni võimaldamiseks materjalide valdkonnas; |
| --- | --- |

—

ELi innovatsiooni
  teadus- ja tehnoloogiataristute võrgustik

   (16), mis
  on
  liikmesriikidega kokkuleppel kindlaks määratud ja
  prioriteediks tunnistatud, võttes arvesse Euroopa teadustaristu strateegiafoorumi (ESFRI) tegevuskava
  ,
  ja
  mille kaudu osutatakse teenuseid tehnoloogilise ümberkujundamise ja kasutuselevõtu kiirendamiseks ELi tööstussektoris, eelkõige VKEde seas, see hõlmab kõiki olulisi tehnoloogialahendusi, mis on vajalikud innovatsiooni võimaldamiseks materjalide valdkonnas;

teadus- ja tehnoloogiataristute võrgustik

16

on

prioriteediks tunnistatud, võttes arvesse Euroopa teadustaristu strateegiafoorumi (ESFRI) tegevuskava

ja

| — | kõrgtehnoloogiliste materjalidega ja muude oluliste progressi võimaldavate tehnoloogialahendustega seotud tulevaste ja esilekerkivate suundumuste analüüs; |
| --- | --- |

—

kõrgtehnoloogiliste materjalidega ja muude oluliste progressi võimaldavate tehnoloogialahendustega seotud tulevaste ja esilekerkivate suundumuste analüüs;

| — | kõrgtehnoloogiliste materjalidega ja muude oluliste progressi võimaldavate tehnoloogialahendustega seotud tulevaste ja esilekerkivate suundumuste analüüs; |
| --- | --- |

—

kõrgtehnoloogiliste materjalidega ja muude oluliste progressi võimaldavate tehnoloogialahendustega seotud tulevaste ja esilekerkivate suundumuste analüüs;

| — | disainil, ülesehitusel ja üldisel loomingulisusel põhinevad, selgelt kasutajale suunatud lahendused, millega luuakse tööstussektorites ja loomemajanduses lisaväärtust. |
| --- | --- |

—

disainil, ülesehitusel ja üldisel loomingulisusel põhinevad, selgelt kasutajale suunatud lahendused, millega luuakse tööstussektorites ja loomemajanduses lisaväärtust.

| — | disainil, ülesehitusel ja üldisel loomingulisusel põhinevad, selgelt kasutajale suunatud lahendused, millega luuakse tööstussektorites ja loomemajanduses
  , sealhulgas moetööstuses
  lisaväärtust. |
| --- | --- |

—

disainil, ülesehitusel ja üldisel loomingulisusel põhinevad, selgelt kasutajale suunatud lahendused, millega luuakse tööstussektorites ja loomemajanduses
  , sealhulgas moetööstuses
  lisaväärtust.

, sealhulgas moetööstuses

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.4 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Üks põhisuundumus on mis tahes eseme või seadme muutmine intelligentseks. Tehisintellekti välja töötavad ning robootikas ja muudes valdkondades rakendusi pakkuvad teadlased ja novaatorid on tulevase majanduskasvu ja tootlikkuse kasvu peamised edendajad. Kõnealust olulist progressi võimaldavat tehnoloogiat kasutatakse ja arendatakse raamprogrammi teiste osade raames edasi paljudes sektorites, sealhulgas tervishoius, tootmises, ehituses ja põllumajanduses. Selle tehnoloogia arendamisel tuleb tagada tehisintellektil põhinevate rakenduste ohutus, hinnata kaasnevaid riske ning vähendada kuritahtliku kasutamise ja soovimatu diskrimineerimise, näiteks soolise või rassilise diskrimineerimise võimalust. Samuti tuleb tagada, et tehisintellekti väljatöötamine toimub raamistikus, kus järgitakse ELi väärtusi ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat. | Üks põhisuundumus on mis tahes eseme või seadme muutmine intelligentseks. Tehisintellekti välja töötavad ning robootikas ja muudes valdkondades rakendusi pakkuvad teadlased ja novaatorid on tulevase majanduskasvu ja tootlikkuse kasvu peamised edendajad. Kõnealust olulist progressi võimaldavat tehnoloogiat kasutatakse ja arendatakse raamprogrammi teiste osade raames edasi paljudes sektorites, sealhulgas tervishoius,
  transpordis,
  tootmises, ehituses ja põllumajanduses. Selle tehnoloogia arendamisel tuleb tagada tehisintellektil põhinevate rakenduste ohutus, hinnata
  nendega
  kaasnevaid riske ning vähendada kuritahtliku kasutamise ja soovimatu diskrimineerimise, näiteks soolise või rassilise diskrimineerimise võimalust. Samuti tuleb tagada, et tehisintellekti väljatöötamine toimub
  eetilises
  raamistikus, kus järgitakse ELi väärtusi ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Üks põhisuundumus on mis tahes eseme või seadme muutmine intelligentseks. Tehisintellekti välja töötavad ning robootikas ja muudes valdkondades rakendusi pakkuvad teadlased ja novaatorid on tulevase majanduskasvu ja tootlikkuse kasvu peamised edendajad. Kõnealust olulist progressi võimaldavat tehnoloogiat kasutatakse ja arendatakse raamprogrammi teiste osade raames edasi paljudes sektorites, sealhulgas tervishoius, tootmises, ehituses ja põllumajanduses. Selle tehnoloogia arendamisel tuleb tagada tehisintellektil põhinevate rakenduste ohutus, hinnata kaasnevaid riske ning vähendada kuritahtliku kasutamise ja soovimatu diskrimineerimise, näiteks soolise või rassilise diskrimineerimise võimalust. Samuti tuleb tagada, et tehisintellekti väljatöötamine toimub raamistikus, kus järgitakse ELi väärtusi ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat.

Üks põhisuundumus on mis tahes eseme või seadme muutmine intelligentseks. Tehisintellekti välja töötavad ning robootikas ja muudes valdkondades rakendusi pakkuvad teadlased ja novaatorid on tulevase majanduskasvu ja tootlikkuse kasvu peamised edendajad. Kõnealust olulist progressi võimaldavat tehnoloogiat kasutatakse ja arendatakse raamprogrammi teiste osade raames edasi paljudes sektorites, sealhulgas tervishoius,
  transpordis,
  tootmises, ehituses ja põllumajanduses. Selle tehnoloogia arendamisel tuleb tagada tehisintellektil põhinevate rakenduste ohutus, hinnata
  nendega
  kaasnevaid riske ning vähendada kuritahtliku kasutamise ja soovimatu diskrimineerimise, näiteks soolise või rassilise diskrimineerimise võimalust. Samuti tuleb tagada, et tehisintellekti väljatöötamine toimub
  eetilises
  raamistikus, kus järgitakse ELi väärtusi ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat.

transpordis,

nendega

eetilises

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.4 – lõik 2 – taane 4

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.4 – lõik 2 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | tehisintellekti pädevuskeskuste
  teaduspädevuse
  edendamine ja nende võrgustamine kõikjal Euroopas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

tehisintellekti pädevuskeskuste
  teaduspädevuse
  edendamine ja nende võrgustamine kõikjal Euroopas;

teaduspädevuse

| — | tehisintellekti pädevuskeskuste
  teadus- ja uuenduspädevuse
  edendamine ja nende võrgustamine kõikjal Euroopas; |
| --- | --- |

—

tehisintellekti pädevuskeskuste
  teadus- ja uuenduspädevuse
  edendamine ja nende võrgustamine kõikjal Euroopas;

teadus- ja uuenduspädevuse

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.5 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.5 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Internet on muutunud meie ühiskonna ja kõikide majandussektorite digitaalset ümberkujundamist võimaldavaks peamiseks teguriks. EL peab võtma juhtrolli uue põlvkonna interneti kujundamisel inimkeskseks ökosüsteemiks kooskõlas meie sotsiaalsete ja eetiliste väärtustega. Uue põlvkonna internetiga seotud tehnoloogiasse ja tarkvarasse investeerimine parandab ELi tööstuse konkurentsivõimet üleilmses majanduses. Uue põlvkonna interneti kasutuselevõtu optimeerimine kõikjal ELis eeldab ulatuslikku koostööd kõikide sidusrühmadega. | Internet on muutunud meie ühiskonna ja kõikide majandussektorite digitaalset ümberkujundamist võimaldavaks peamiseks teguriks. EL peab võtma juhtrolli järgmise põlvkonna interneti kujundamisel inimkeskseks ökosüsteemiks
  ja tehnika arendamisel juurdepääsetavate, turvaliste ja usaldusväärsete võrguteenuste võimaldamiseks
  kooskõlas meie sotsiaalsete ja eetiliste väärtustega. Uue põlvkonna internetiga seotud tehnoloogiasse ja tarkvarasse investeerimine parandab ELi konkurentsivõimet üleilmses majanduses. Uue põlvkonna interneti kasutuselevõtu optimeerimine kõikjal ELis eeldab ulatuslikku koostööd kõikide sidusrühmadega
  ning Euroopa ja rahvusvahelise standardimise arendamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Internet on muutunud meie ühiskonna ja kõikide majandussektorite digitaalset ümberkujundamist võimaldavaks peamiseks teguriks. EL peab võtma juhtrolli uue põlvkonna interneti kujundamisel inimkeskseks ökosüsteemiks kooskõlas meie sotsiaalsete ja eetiliste väärtustega. Uue põlvkonna internetiga seotud tehnoloogiasse ja tarkvarasse investeerimine parandab ELi tööstuse konkurentsivõimet üleilmses majanduses. Uue põlvkonna interneti kasutuselevõtu optimeerimine kõikjal ELis eeldab ulatuslikku koostööd kõikide sidusrühmadega.

Internet on muutunud meie ühiskonna ja kõikide majandussektorite digitaalset ümberkujundamist võimaldavaks peamiseks teguriks. EL peab võtma juhtrolli järgmise põlvkonna interneti kujundamisel inimkeskseks ökosüsteemiks
  ja tehnika arendamisel juurdepääsetavate, turvaliste ja usaldusväärsete võrguteenuste võimaldamiseks
  kooskõlas meie sotsiaalsete ja eetiliste väärtustega. Uue põlvkonna internetiga seotud tehnoloogiasse ja tarkvarasse investeerimine parandab ELi konkurentsivõimet üleilmses majanduses. Uue põlvkonna interneti kasutuselevõtu optimeerimine kõikjal ELis eeldab ulatuslikku koostööd kõikide sidusrühmadega
  ning Euroopa ja rahvusvahelise standardimise arendamist
  .

ja tehnika arendamisel juurdepääsetavate, turvaliste ja usaldusväärsete võrguteenuste võimaldamiseks

ning Euroopa ja rahvusvahelise standardimise arendamist

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.5 – lõik 2

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.5 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Põhisuunad | Põhisuunad |
| — | usaldusväärsetele ja energiatõhusatele arukatele võrgu- ja teenusetaristutele (5G-järgne ühenduvus, tarkvarapõhised taristud, asjade internet, pilvetaristud, kognitiivsed pilved) ette nähtud tehnoloogia ja süsteemid, mis võimaldavad reaalajas toiminguid, virtualiseerimist ja detsentraliseeritud juhtimist (ülikiire paindlik raadioside, servandmetöötlus, plokiahelad, jagatud kontekstid ja teadmised); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Põhisuunad

Põhisuunad

—

usaldusväärsetele ja energiatõhusatele arukatele võrgu- ja teenusetaristutele (5G-järgne ühenduvus, tarkvarapõhised taristud, asjade internet, pilvetaristud, kognitiivsed pilved) ette nähtud tehnoloogia ja süsteemid, mis võimaldavad reaalajas toiminguid, virtualiseerimist ja detsentraliseeritud juhtimist (ülikiire paindlik raadioside, servandmetöötlus, plokiahelad, jagatud kontekstid ja teadmised);

| — | usaldusväärsetele ja energiatõhusatele arukatele võrgu- ja teenusetaristutele (5G-järgne ühenduvus, tarkvarapõhised taristud, asjade internet, pilvetaristud, kognitiivsed pilved) ette nähtud tehnoloogia ja süsteemid, mis võimaldavad reaalajas toiminguid, virtualiseerimist ja detsentraliseeritud juhtimist (ülikiire ja paindlik raadioside, servandmetöötlus,
  krüptograafiapõhine tehnoloogia, hajusraamatud,
  plokiahelad, jagatud kontekstid ja teadmised); |
| --- | --- |

—

usaldusväärsetele ja energiatõhusatele arukatele võrgu- ja teenusetaristutele (5G-järgne ühenduvus, tarkvarapõhised taristud, asjade internet, pilvetaristud, kognitiivsed pilved) ette nähtud tehnoloogia ja süsteemid, mis võimaldavad reaalajas toiminguid, virtualiseerimist ja detsentraliseeritud juhtimist (ülikiire ja paindlik raadioside, servandmetöötlus,
  krüptograafiapõhine tehnoloogia, hajusraamatud,
  plokiahelad, jagatud kontekstid ja teadmised);

krüptograafiapõhine tehnoloogia, hajusraamatud,

| — | tarbijatele, tööstusele ja ühiskonnale suunatud uue põlvkonna interneti põhised rakendused ja teenused, mis rajanevad usaldusel, koostalitlusvõimel, kasutaja paremal kontrollil andmete üle, läbipaistval keelel põhineval juurdepääsul, uutel mitmeliigilise suhtluse kontseptsioonidel ning kaasaval ja äärmiselt isikustatud juurdepääsul esemetele, teabele ja sisule, sealhulgas immersiivsele ja usaldusväärsele meediale, sotsiaalmeediale ja sotsiaalvõrgustikele; |
| --- | --- |

—

tarbijatele, tööstusele ja ühiskonnale suunatud uue põlvkonna interneti põhised rakendused ja teenused, mis rajanevad usaldusel, koostalitlusvõimel, kasutaja paremal kontrollil andmete üle, läbipaistval keelel põhineval juurdepääsul, uutel mitmeliigilise suhtluse kontseptsioonidel ning kaasaval ja äärmiselt isikustatud juurdepääsul esemetele, teabele ja sisule, sealhulgas immersiivsele ja usaldusväärsele meediale, sotsiaalmeediale ja sotsiaalvõrgustikele;

| — | tarbijatele, tööstusele ja ühiskonnale suunatud uue põlvkonna interneti põhised rakendused ja teenused, mis rajanevad usaldusel, koostalitlusvõimel,
  vastastikusel sidumisel,
  kasutaja paremal kontrollil andmete üle, läbipaistval keelel põhineval juurdepääsul, uutel mitmeliigilise suhtluse kontseptsioonidel ning kaasaval ja äärmiselt isikustatud juurdepääsul esemetele, teabele ja sisule, sealhulgas immersiivsele ja usaldusväärsele meediale, sotsiaalmeediale ja sotsiaalvõrgustikele
  , samuti jagatud taristute kaudu toimuvate turvaliste tehingute ja teenuste lahendustel
  ; |
| --- | --- |

—

tarbijatele, tööstusele ja ühiskonnale suunatud uue põlvkonna interneti põhised rakendused ja teenused, mis rajanevad usaldusel, koostalitlusvõimel,
  vastastikusel sidumisel,
  kasutaja paremal kontrollil andmete üle, läbipaistval keelel põhineval juurdepääsul, uutel mitmeliigilise suhtluse kontseptsioonidel ning kaasaval ja äärmiselt isikustatud juurdepääsul esemetele, teabele ja sisule, sealhulgas immersiivsele ja usaldusväärsele meediale, sotsiaalmeediale ja sotsiaalvõrgustikele
  , samuti jagatud taristute kaudu toimuvate turvaliste tehingute ja teenuste lahendustel
  ;

vastastikusel sidumisel,

, samuti jagatud taristute kaudu toimuvate turvaliste tehingute ja teenuste lahendustel

| — | tarkvarapõhine vahevara – sealhulgas hajusandmebaasi tehnoloogia –, mis töötab väga hajusas keskkonnas, hõlbustab andmete kaardistamist ja andmeedastust hübriidtaristutes, hõlmates seejuures lõimitud andmekaitset, ning võimaldab kasutada andmete ja teadmiste vabal liikumisel põhinevaid internetirakendusi ja -teenuseid lõimituna tehisintellekti, andmeanalüüsi ning turva- ja kontrollielementidega. |
| --- | --- |

—

tarkvarapõhine vahevara – sealhulgas hajusandmebaasi tehnoloogia –, mis töötab väga hajusas keskkonnas, hõlbustab andmete kaardistamist ja andmeedastust hübriidtaristutes, hõlmates seejuures lõimitud andmekaitset, ning võimaldab kasutada andmete ja teadmiste vabal liikumisel põhinevaid internetirakendusi ja -teenuseid lõimituna tehisintellekti, andmeanalüüsi ning turva- ja kontrollielementidega.

| — | tarkvarapõhine vahevara – sealhulgas hajusandmebaasi tehnoloogia –, mis töötab väga hajusas keskkonnas, hõlbustab andmete kaardistamist ja andmeedastust hübriidtaristutes, hõlmates seejuures lõimitud andmekaitset, ning võimaldab kasutada andmete ja teadmiste vabal liikumisel põhinevaid internetirakendusi ja -teenuseid lõimituna tehisintellekti, andmeanalüüsi ning turva- ja kontrollielementidega; |
| --- | --- |

—

tarkvarapõhine vahevara – sealhulgas hajusandmebaasi tehnoloogia –, mis töötab väga hajusas keskkonnas, hõlbustab andmete kaardistamist ja andmeedastust hübriidtaristutes, hõlmates seejuures lõimitud andmekaitset, ning võimaldab kasutada andmete ja teadmiste vabal liikumisel põhinevaid internetirakendusi ja -teenuseid lõimituna tehisintellekti, andmeanalüüsi ning turva- ja kontrollielementidega;

| — | tehnoloogia ja vahendid süsteemide lõimimiseks ühiskondlike ja tööstuslike rakenduste tarvis, et tagada mastabeeritavad, tõhusad ja usaldusväärsed võrgu tulemused, mis sobivad suuremahuliste teenuste kasutuselevõtuks. |
| --- | --- |

—

tehnoloogia ja vahendid süsteemide lõimimiseks ühiskondlike ja tööstuslike rakenduste tarvis, et tagada mastabeeritavad, tõhusad ja usaldusväärsed võrgu tulemused, mis sobivad suuremahuliste teenuste kasutuselevõtuks.

tehnoloogia ja vahendid süsteemide lõimimiseks ühiskondlike ja tööstuslike rakenduste tarvis, et tagada mastabeeritavad, tõhusad ja usaldusväärsed võrgu tulemused, mis sobivad suuremahuliste teenuste kasutuselevõtuks.

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.6 – lõik 2

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.6 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Põhisuunad | Põhisuunad |
| — | kõrgjõudlusega andmetöötlus:
  olulised
  uue põlvkonna eksatasandi ja sellejärgse tasandi
  tehnoloogialahendused
  ja
  süsteemid
  (nt vähese energiatarbega mikroprotsessorid, tarkvara, süsteemi lõimimine); algoritmid, koodid ja rakendused ning analüüsivahendid ja katsekeskkonnad; tööstuslikud katsekeskkonnad ja teenused; maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötlustaristuga, sealhulgas ELi esimese kõrgjõudlusega andmetöötlust ja kvantandmetöötlust ühendava hübriidtaristuga seotud teadus- ja innovatsioonitegevuse toetamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Põhisuunad

Põhisuunad

—

kõrgjõudlusega andmetöötlus:
  olulised
  uue põlvkonna eksatasandi ja sellejärgse tasandi
  tehnoloogialahendused
  ja
  süsteemid
  (nt vähese energiatarbega mikroprotsessorid, tarkvara, süsteemi lõimimine); algoritmid, koodid ja rakendused ning analüüsivahendid ja katsekeskkonnad; tööstuslikud katsekeskkonnad ja teenused; maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötlustaristuga, sealhulgas ELi esimese kõrgjõudlusega andmetöötlust ja kvantandmetöötlust ühendava hübriidtaristuga seotud teadus- ja innovatsioonitegevuse toetamine;

olulised

tehnoloogialahendused

süsteemid

| — | kõrgjõudlusega andmetöötlus:
  oluliste
  uue põlvkonna eksatasandi ja sellejärgse tasandi
  tehnoloogialahenduste
  ja
  süsteemide arendamine
  (nt vähese energiatarbega mikroprotsessorid, tarkvara, süsteemi lõimimine);
  spetsiaalne riistvara,
  algoritmid, koodid ja rakendused ning analüüsivahendid ja katsekeskkonnad; tööstuslikud katsekeskkonnad ja teenused; maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötlustaristuga, sealhulgas ELi esimese kõrgjõudlusega andmetöötlust ja kvantandmetöötlust ühendava hübriidtaristuga seotud teadus- ja innovatsioonitegevuse toetamine; |
| --- | --- |

—

kõrgjõudlusega andmetöötlus:
  oluliste
  uue põlvkonna eksatasandi ja sellejärgse tasandi
  tehnoloogialahenduste
  ja
  süsteemide arendamine
  (nt vähese energiatarbega mikroprotsessorid, tarkvara, süsteemi lõimimine);
  spetsiaalne riistvara,
  algoritmid, koodid ja rakendused ning analüüsivahendid ja katsekeskkonnad; tööstuslikud katsekeskkonnad ja teenused; maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötlustaristuga, sealhulgas ELi esimese kõrgjõudlusega andmetöötlust ja kvantandmetöötlust ühendava hübriidtaristuga seotud teadus- ja innovatsioonitegevuse toetamine;

oluliste

tehnoloogialahenduste

süsteemide arendamine

spetsiaalne riistvara,

| — | suurandmed: ülisuure jõudlusega andmeanalüüs; lõimprivaatsus isikuandmete ja konfidentsiaalsete suurandmete analüüsis; täieulatuslike andmeplatvormidega seotud tehnoloogia tööstus-, isiku- ja avalike andmete korduvkasutamiseks; andmehalduse, koostalitlusvõime ja linkimisega seotud vahendid; üleilmsete probleemidega seotud andmerakendused; |
| --- | --- |

—

suurandmed: ülisuure jõudlusega andmeanalüüs; lõimprivaatsus isikuandmete ja konfidentsiaalsete suurandmete analüüsis; täieulatuslike andmeplatvormidega seotud tehnoloogia tööstus-, isiku- ja avalike andmete korduvkasutamiseks; andmehalduse, koostalitlusvõime ja linkimisega seotud vahendid; üleilmsete probleemidega seotud andmerakendused;

| — | suurandmed: ülisuure jõudlusega andmeanalüüs;
  turvaline ja terviklikkust säilitav
  lõimprivaatsus isikuandmete ja konfidentsiaalsete suurandmete analüüsis; täieulatuslike andmeplatvormidega seotud tehnoloogia tööstus-, isiku- ja avalike andmete korduvkasutamiseks; andmehalduse, koostalitlusvõime ja linkimisega seotud vahendid; üleilmsete probleemidega seotud andmerakendused; |
| --- | --- |

—

suurandmed: ülisuure jõudlusega andmeanalüüs;
  turvaline ja terviklikkust säilitav
  lõimprivaatsus isikuandmete ja konfidentsiaalsete suurandmete analüüsis; täieulatuslike andmeplatvormidega seotud tehnoloogia tööstus-, isiku- ja avalike andmete korduvkasutamiseks; andmehalduse, koostalitlusvõime ja linkimisega seotud vahendid; üleilmsete probleemidega seotud andmerakendused;

turvaline ja terviklikkust säilitav

| — | CO2-jalajälje vähendamine seoses info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga, mis hõlmab riistvara, tarkvara, andureid, võrke ning salvestus- ja andmekeskusi, sealhulgas standarditud hindamine. |
| --- | --- |

—

CO2-jalajälje vähendamine seoses info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga, mis hõlmab riistvara, tarkvara, andureid, võrke ning salvestus- ja andmekeskusi, sealhulgas standarditud hindamine.

| — | CO2-jalajälje vähendamine seoses info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga, mis hõlmab riistvara, tarkvara, andureid, võrke ning salvestus- ja andmekeskusi, sealhulgas standarditud hindamine. |
| --- | --- |

—

CO2-jalajälje vähendamine seoses info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga, mis hõlmab riistvara, tarkvara, andureid, võrke ning salvestus- ja andmekeskusi, sealhulgas standarditud hindamine.

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.6 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3.2.6a. | Kvanttehnoloogia |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.2.6a.

3.2.6a.

Kvanttehnoloogia

Kvanttehnoloogias rakendatakse teaduse suuri edusamme üksikute kvantide (aatomid, footonid, elektronid) avastamisel ja manipuleerimisel. See võib täielikult muuta tervet teabe väärtusahelat tarkvarast riistvarani ning teabevahetusest andmekaeve ja tehisintellektini. Euroopas tegutsevad selle valdkonna juhtivad teadlased ja praegu toimub ülemaailmne võistlus teaduslike edusammude kasutamiseks turuvalmis rakendustes. See peamine progressi võimaldav tehnoloogia avaldab peatselt suurt valdkondadevahelist mõju, võimaldades Euroopa kodanikele ja tööstusele näiteks tohutult võimsamat andmetöötlust, mille tulemuseks on muu hulgas usaldusväärsem tervishoid, täiustatud kemikaalid ja materjalid, optimeeritud ja seega säästlikum ressursikasutus, tõhusam inseneeria), turvalisemat telekommunikatsiooni ja arvukalt muid murrangulisi rakendusi.

Kvanttehnoloogias rakendatakse teaduse suuri edusamme üksikute kvantide (aatomid, footonid, elektronid) avastamisel ja manipuleerimisel. See võib täielikult muuta tervet teabe väärtusahelat tarkvarast riistvarani ning teabevahetusest andmekaeve ja tehisintellektini. Euroopas tegutsevad selle valdkonna juhtivad teadlased ja praegu toimub ülemaailmne võistlus teaduslike edusammude kasutamiseks turuvalmis rakendustes. See peamine progressi võimaldav tehnoloogia avaldab peatselt suurt valdkondadevahelist mõju, võimaldades Euroopa kodanikele ja tööstusele näiteks tohutult võimsamat andmetöötlust, mille tulemuseks on muu hulgas usaldusväärsem tervishoid, täiustatud kemikaalid ja materjalid, optimeeritud ja seega säästlikum ressursikasutus, tõhusam inseneeria), turvalisemat telekommunikatsiooni ja arvukalt muid murrangulisi rakendusi.

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | kvantarvutus ja -simulatsioon, sealhulgas eri struktuuride ja füüsiliste platvormidega riistvara arendamine ning algoritmide ja tarkvara väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

kvantarvutus ja -simulatsioon, sealhulgas eri struktuuride ja füüsiliste platvormidega riistvara arendamine ning algoritmide ja tarkvara väljatöötamine;

kvantarvutus ja -simulatsioon, sealhulgas eri struktuuride ja füüsiliste platvormidega riistvara arendamine ning algoritmide ja tarkvara väljatöötamine;

| — | nii maal kui ka kosmoses asuvad kvantvõrgustikud andmete turvaliseks edastamiseks ja kvantressursside jagamiseks; |
| --- | --- |

—

nii maal kui ka kosmoses asuvad kvantvõrgustikud andmete turvaliseks edastamiseks ja kvantressursside jagamiseks;

nii maal kui ka kosmoses asuvad kvantvõrgustikud andmete turvaliseks edastamiseks ja kvantressursside jagamiseks;

| — | kvantandurid, kuvamissüsteemid ja metroloogiastandardid, milles kasutatakse ühtseid kvantsüsteeme ja kvantseotust; |
| --- | --- |

—

kvantandurid, kuvamissüsteemid ja metroloogiastandardid, milles kasutatakse ühtseid kvantsüsteeme ja kvantseotust;

kvantandurid, kuvamissüsteemid ja metroloogiastandardid, milles kasutatakse ühtseid kvantsüsteeme ja kvantseotust;

| — | eespool nimetatud tehnoloogia katseruumid ja kasutajaseadmed. |
| --- | --- |

—

eespool nimetatud tehnoloogia katseruumid ja kasutajaseadmed.

eespool nimetatud tehnoloogia katseruumid ja kasutajaseadmed.

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.7 – lõik 2

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.7 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Esmasel toorainel saab ringmajanduses olema jätkuvalt oluline roll ning on vaja pöörata tähelepanu selle säästvale tootmisele. Peale selle tuleks ringluse võimaldamiseks välja töötada täiesti uued materjalid, tooted ja protsessid. Ringtööstuse loomisel Euroopas on mitu eelist: sellega tagatakse taskukohase tooraine kestlikkus ja tarnekindlus, mis omakord kaitseb tööstust toorainenappuse ja hinnakõikumise eest. Samuti luuakse sellega uusi ärivõimalusi ja uuenduslikke, tõhusamaid tootmisviise. | Esmasel toorainel saab ringmajanduses olema jätkuvalt oluline roll ning on vaja pöörata tähelepanu selle säästvale
  hankimisele, kasutamisele ja
  tootmisele. Peale selle tuleks ringluse võimaldamiseks välja töötada täiesti uued materjalid, tooted ja protsessid. Ringtööstuse loomisel Euroopas on mitu eelist: sellega tagatakse taskukohase tooraine kestlikkus ja tarnekindlus, mis omakord kaitseb tööstust toorainenappuse ja hinnakõikumise eest. Samuti luuakse sellega uusi ärivõimalusi ja uuenduslikke, tõhusamaid tootmisviise. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Esmasel toorainel saab ringmajanduses olema jätkuvalt oluline roll ning on vaja pöörata tähelepanu selle säästvale tootmisele. Peale selle tuleks ringluse võimaldamiseks välja töötada täiesti uued materjalid, tooted ja protsessid. Ringtööstuse loomisel Euroopas on mitu eelist: sellega tagatakse taskukohase tooraine kestlikkus ja tarnekindlus, mis omakord kaitseb tööstust toorainenappuse ja hinnakõikumise eest. Samuti luuakse sellega uusi ärivõimalusi ja uuenduslikke, tõhusamaid tootmisviise.

Esmasel toorainel saab ringmajanduses olema jätkuvalt oluline roll ning on vaja pöörata tähelepanu selle säästvale
  hankimisele, kasutamisele ja
  tootmisele. Peale selle tuleks ringluse võimaldamiseks välja töötada täiesti uued materjalid, tooted ja protsessid. Ringtööstuse loomisel Euroopas on mitu eelist: sellega tagatakse taskukohase tooraine kestlikkus ja tarnekindlus, mis omakord kaitseb tööstust toorainenappuse ja hinnakõikumise eest. Samuti luuakse sellega uusi ärivõimalusi ja uuenduslikke, tõhusamaid tootmisviise.

hankimisele, kasutamisele ja

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.7 – lõik 3

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.7 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Eesmärk on töötada välja taskukohased murrangulised uuenduslikud lahendused ning rakendada üheaegselt eri kõrgtehnoloogilisi lahendusi ja protsesse, et kõiki ressursse maksimaalselt ära kasutada. | Eesmärk on töötada välja taskukohased murrangulised uuenduslikud lahendused ning rakendada üheaegselt eri kõrgtehnoloogilisi
  ja digitaalseid
  lahendusi ja protsesse, et kõiki ressursse maksimaalselt ära kasutada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Eesmärk on töötada välja taskukohased murrangulised uuenduslikud lahendused ning rakendada üheaegselt eri kõrgtehnoloogilisi lahendusi ja protsesse, et kõiki ressursse maksimaalselt ära kasutada.

Eesmärk on töötada välja taskukohased murrangulised uuenduslikud lahendused ning rakendada üheaegselt eri kõrgtehnoloogilisi
  ja digitaalseid
  lahendusi ja protsesse, et kõiki ressursse maksimaalselt ära kasutada.

ja digitaalseid

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.7 – lõik 4

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.7 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Põhisuunad | Põhisuunad |
| — | tehastevahelistel ressursivoogudel põhinev sektori- ja linnakogukonnaülene tööstussümbioos; protsessid ja materjalid ressursside transportimiseks, muundamiseks, korduvkasutamiseks ja ladustamiseks koos kõrvalsaaduste, jäätmete ja CO2 väärindamisega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Põhisuunad

Põhisuunad

—

tehastevahelistel ressursivoogudel põhinev sektori- ja linnakogukonnaülene tööstussümbioos; protsessid ja materjalid ressursside transportimiseks, muundamiseks, korduvkasutamiseks ja ladustamiseks koos kõrvalsaaduste, jäätmete ja CO2 väärindamisega;

| — | tehastevahelistel ressursivoogudel põhinev sektori- ja linnakogukonnaülene tööstussümbioos; protsessid ja materjalid ressursside transportimiseks, muundamiseks, korduvkasutamiseks ja ladustamiseks koos kõrvalsaaduste, jäätmete ja CO2 väärindamisega; |
| --- | --- |

—

tehastevahelistel ressursivoogudel põhinev sektori- ja linnakogukonnaülene tööstussümbioos; protsessid ja materjalid ressursside transportimiseks, muundamiseks, korduvkasutamiseks ja ladustamiseks koos kõrvalsaaduste, jäätmete ja CO2 väärindamisega;

| — | materjali- ja tootevoogude väärindamine ja nende olelusringi hindamine uute alternatiivsete lähteainete kasutamise, ressursikontrolli,
  materjalide jälgimise
  ja
  sortimise
  teel; |
| --- | --- |

—

materjali- ja tootevoogude väärindamine ja nende olelusringi hindamine uute alternatiivsete lähteainete kasutamise, ressursikontrolli,
  materjalide jälgimise
  ja
  sortimise
  teel;

materjalide jälgimise

sortimise

| — | materjali- ja tootevoogude väärindamine ja nende olelusringi hindamine uute alternatiivsete lähteainete kasutamise, ressursikontrolli,
  sh uute ärimudelite, automatiseerimise
  ja
  digitehnoloogia
  teel
  materjalide jälgimiseks ja sortimiseks
  ; |
| --- | --- |

—

materjali- ja tootevoogude väärindamine ja nende olelusringi hindamine uute alternatiivsete lähteainete kasutamise, ressursikontrolli,
  sh uute ärimudelite, automatiseerimise
  ja
  digitehnoloogia
  teel
  materjalide jälgimiseks ja sortimiseks
  ;

sh uute ärimudelite, automatiseerimise

digitehnoloogia

materjalide jälgimiseks ja sortimiseks

| — | tõhusama olelusringiga,
  kestvamad ning hõlpsamini täiendatavad, parandatavad
  ,
  osadeks võetavad
  ja
  ringlussevõetavad tooted
  ; |
| --- | --- |

—

tõhusama olelusringiga,
  kestvamad ning hõlpsamini täiendatavad, parandatavad
  ,
  osadeks võetavad
  ja
  ringlussevõetavad tooted
  ;

kestvamad ning hõlpsamini täiendatavad, parandatavad

osadeks võetavad

ringlussevõetavad tooted

| — | tõhusama olelusringiga,
  kestvamate, paremini taaskasutatavate ja parandatavate
  ,
  hõlpsamini täiendatavate
  ja
  ümbertöödeldavate, osadeks- ja ringlussevõetavate toodete väljatöötamine, kaasa arvatud disain
  ; |
| --- | --- |

—

tõhusama olelusringiga,
  kestvamate, paremini taaskasutatavate ja parandatavate
  ,
  hõlpsamini täiendatavate
  ja
  ümbertöödeldavate, osadeks- ja ringlussevõetavate toodete väljatöötamine, kaasa arvatud disain
  ;

kestvamate, paremini taaskasutatavate ja parandatavate

hõlpsamini täiendatavate

ümbertöödeldavate, osadeks- ja ringlussevõetavate toodete väljatöötamine, kaasa arvatud disain

| — | ringlussevõtusektor, teisese tooraine kasutusvõimaluste ja ohutuse maksimeerimine ning reostuse, kvaliteedilanguse ja töötlemisjärgse koguste vähenemise minimeerimine; |
| --- | --- |

—

ringlussevõtusektor, teisese tooraine kasutusvõimaluste ja ohutuse maksimeerimine ning reostuse, kvaliteedilanguse ja töötlemisjärgse koguste vähenemise minimeerimine;

| — | ringlussevõtusektor, teisese tooraine kasutusvõimaluste ja ohutuse maksimeerimine ning reostuse, kvaliteedilanguse ja töötlemisjärgse koguste vähenemise minimeerimine; |
| --- | --- |

—

ringlussevõtusektor, teisese tooraine kasutusvõimaluste ja ohutuse maksimeerimine ning reostuse, kvaliteedilanguse ja töötlemisjärgse koguste vähenemise minimeerimine;

| — | tootmisetapis ja kasutuselt kõrvaldamise etapis
  esinevatest probleemsetest ainetest loobumine
  ; ohutud asendusained ning ohutu ja kulutõhus tootmistehnoloogia; |
| --- | --- |

—

tootmisetapis ja kasutuselt kõrvaldamise etapis
  esinevatest probleemsetest ainetest loobumine
  ; ohutud asendusained ning ohutu ja kulutõhus tootmistehnoloogia;

esinevatest probleemsetest ainetest loobumine

| — | tootmisetapis ja kasutuselt kõrvaldamise etapis
  probleemsete ainete ohutu käsitsemine ja kõrvaldamine
  ; ohutud asendusained ning ohutu ja kulutõhus tootmistehnoloogia; |
| --- | --- |

—

tootmisetapis ja kasutuselt kõrvaldamise etapis
  probleemsete ainete ohutu käsitsemine ja kõrvaldamine
  ; ohutud asendusained ning ohutu ja kulutõhus tootmistehnoloogia;

probleemsete ainete ohutu käsitsemine ja kõrvaldamine

| — | tooraine, sealhulgas kriitilise tähtsusega tooraine tarnekindlus
  või sellise tooraine asendamine
  kogu väärtusahela lõikes. |
| --- | --- |

—

tooraine, sealhulgas kriitilise tähtsusega tooraine tarnekindlus
  või sellise tooraine asendamine
  kogu väärtusahela lõikes.

või sellise tooraine asendamine

| — | tooraine, sealhulgas kriitilise tähtsusega tooraine tarnekindlus
  ja/või asendusvõimalused
  kogu väärtusahela lõikes. |
| --- | --- |

—

tooraine, sealhulgas kriitilise tähtsusega tooraine tarnekindlus
  ja/või asendusvõimalused
  kogu väärtusahela lõikes.

ja/või asendusvõimalused

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.8 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.8 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tööstussektorites, sealhulgas suure energiatarbega sektorites on miljoneid töökohti ning nende sektorite konkurentsivõime on meie ühiskonna jõukuse loomisel väga oluline. Samal ajal langeb nende arvele 20 % kasvuhoonegaaside heitkogusest maailmas ja nende keskkonnamõju on suur (eelkõige seoses õhu-, vee- ja pinnasereostusega). | Tööstussektorites, sealhulgas suure energiatarbega sektorites on miljoneid töökohti ning nende sektorite konkurentsivõime on meie ühiskonna jõukuse loomisel väga oluline. Samal ajal langeb nende arvele 20 % kasvuhoonegaaside heitkogusest maailmas ja nende keskkonnamõju on suur (eelkõige seoses õhu-, vee- ja pinnasereostusega).
  Seetõttu peaks tööstus, eriti energiamahukad tööstusharud, oma energiatõhusust veelgi parandama, et suurendada oma konkurentsivõimet ja vähendada ELi energianõudlust. Tööstuse ümberkujundamiseks on väga oluline taastuvate energiaallikate suurem integreerimine, arendades uudseid energiapõhiseid tööstustehnoloogiaid ja -protsesse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tööstussektorites, sealhulgas suure energiatarbega sektorites on miljoneid töökohti ning nende sektorite konkurentsivõime on meie ühiskonna jõukuse loomisel väga oluline. Samal ajal langeb nende arvele 20 % kasvuhoonegaaside heitkogusest maailmas ja nende keskkonnamõju on suur (eelkõige seoses õhu-, vee- ja pinnasereostusega).

Tööstussektorites, sealhulgas suure energiatarbega sektorites on miljoneid töökohti ning nende sektorite konkurentsivõime on meie ühiskonna jõukuse loomisel väga oluline. Samal ajal langeb nende arvele 20 % kasvuhoonegaaside heitkogusest maailmas ja nende keskkonnamõju on suur (eelkõige seoses õhu-, vee- ja pinnasereostusega).
  Seetõttu peaks tööstus, eriti energiamahukad tööstusharud, oma energiatõhusust veelgi parandama, et suurendada oma konkurentsivõimet ja vähendada ELi energianõudlust. Tööstuse ümberkujundamiseks on väga oluline taastuvate energiaallikate suurem integreerimine, arendades uudseid energiapõhiseid tööstustehnoloogiaid ja -protsesse.

Seetõttu peaks tööstus, eriti energiamahukad tööstusharud, oma energiatõhusust veelgi parandama, et suurendada oma konkurentsivõimet ja vähendada ELi energianõudlust. Tööstuse ümberkujundamiseks on väga oluline taastuvate energiaallikate suurem integreerimine, arendades uudseid energiapõhiseid tööstustehnoloogiaid ja -protsesse.

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.8 – lõik 2

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.8 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kasvuhoonegaaside ja reostuse olulise vähendamiseni
  viiv murranguline tehnoloogia
  , mida sageli kasutakse koos eespool kirjeldatud
  ringtööstusega
  seotud tehnoloogiaga,
  võimaldab
  luua tugevaid tööstuse väärtusahelaid, suurendada hüppeliselt tootmisvõimekust ja parandada tööstuse üleilmset konkurentsivõimet ning
  aitab
  samal ajal oluliselt kaasa meie eesmärkide saavutamisele seoses
  kliimameetme
  ja keskkonnaseisundiga. | Energeetikas
  kasvuhoonegaaside ja reostuse olulise vähendamiseni
  viivad suuremahulised murrangulised teadus- ja tehnoloogiauuringud
  , mida sageli kasutakse
  näiteks
  koos eespool kirjeldatud
  ringmajandusega
  seotud tehnoloogiaga
  ja digitehnoloogiaga
  ,
  võimaldavad
  luua tugevaid tööstuse väärtusahelaid, suurendada hüppeliselt tootmisvõimekust ja parandada tööstuse üleilmset konkurentsivõimet ning
  aitavad
  samal ajal oluliselt kaasa meie eesmärkide saavutamisele seoses
  kliimameetmete
  ja keskkonnaseisundiga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kasvuhoonegaaside ja reostuse olulise vähendamiseni
  viiv murranguline tehnoloogia
  , mida sageli kasutakse koos eespool kirjeldatud
  ringtööstusega
  seotud tehnoloogiaga,
  võimaldab
  luua tugevaid tööstuse väärtusahelaid, suurendada hüppeliselt tootmisvõimekust ja parandada tööstuse üleilmset konkurentsivõimet ning
  aitab
  samal ajal oluliselt kaasa meie eesmärkide saavutamisele seoses
  kliimameetme
  ja keskkonnaseisundiga.

viiv murranguline tehnoloogia

ringtööstusega

võimaldab

aitab

kliimameetme

Energeetikas
  kasvuhoonegaaside ja reostuse olulise vähendamiseni
  viivad suuremahulised murrangulised teadus- ja tehnoloogiauuringud
  , mida sageli kasutakse
  näiteks
  koos eespool kirjeldatud
  ringmajandusega
  seotud tehnoloogiaga
  ja digitehnoloogiaga
  ,
  võimaldavad
  luua tugevaid tööstuse väärtusahelaid, suurendada hüppeliselt tootmisvõimekust ja parandada tööstuse üleilmset konkurentsivõimet ning
  aitavad
  samal ajal oluliselt kaasa meie eesmärkide saavutamisele seoses
  kliimameetmete
  ja keskkonnaseisundiga.

Energeetikas

viivad suuremahulised murrangulised teadus- ja tehnoloogiauuringud

näiteks

ringmajandusega

ja digitehnoloogiaga

võimaldavad

aitavad

kliimameetmete

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.8 – lõik 3

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.8 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | protsessitehnoloogia, sealhulgas kütte- ja jahutustehnoloogia, digitaalsed vahendid
  ning
  protsesside tulemuslikkuse ja tõhususega seotud
  suuremahulised näidisprojektid
  ; kasvuhoonegaaside ja saasteainete, sealhulgas tahkete osakeste heitkoguste oluline vähendamine või ärahoidmine tööstuses; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

protsessitehnoloogia, sealhulgas kütte- ja jahutustehnoloogia, digitaalsed vahendid
  ning
  protsesside tulemuslikkuse ja tõhususega seotud
  suuremahulised näidisprojektid
  ; kasvuhoonegaaside ja saasteainete, sealhulgas tahkete osakeste heitkoguste oluline vähendamine või ärahoidmine tööstuses;

ning

suuremahulised näidisprojektid

| — | protsessitehnoloogia, sealhulgas kütte- ja jahutustehnoloogia,
  protsessi abiained ja
  digitaalsed vahendid
  , eriti
  protsesside tulemuslikkuse ja tõhususega seotud
  suuremahuliste näidisprojektide kujul
  ; kasvuhoonegaaside ja saasteainete, sealhulgas tahkete osakeste heitkoguste oluline vähendamine või ärahoidmine tööstuses; |
| --- | --- |

—

protsessitehnoloogia, sealhulgas kütte- ja jahutustehnoloogia,
  protsessi abiained ja
  digitaalsed vahendid
  , eriti
  protsesside tulemuslikkuse ja tõhususega seotud
  suuremahuliste näidisprojektide kujul
  ; kasvuhoonegaaside ja saasteainete, sealhulgas tahkete osakeste heitkoguste oluline vähendamine või ärahoidmine tööstuses;

protsessi abiained ja

, eriti

suuremahuliste näidisprojektide kujul

| — | tööstusest pärineva CO2 väärindamine; |
| --- | --- |

—

tööstusest pärineva CO2 väärindamine;

2

| — | tööstusest pärineva CO2 väärindamine
  , sealhulgas tehnoloogia ja lahendused fossiilkütuste baasil elektritootmisest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks CO2 kogumise ja kasutamise kaudu
  ; |
| --- | --- |

—

tööstusest pärineva CO2 väärindamine
  , sealhulgas tehnoloogia ja lahendused fossiilkütuste baasil elektritootmisest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks CO2 kogumise ja kasutamise kaudu
  ;

2

, sealhulgas tehnoloogia ja lahendused fossiilkütuste baasil elektritootmisest tuleneva kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks CO2

| — | CO2 tekke otsene vältimine taastuvatel energiaallikatel põhineva elektrolüütilise vesiniku ja taastuvatel energiaallikatel põhineva elektrienergia kasutamisega. |
| --- | --- |

—

CO2 tekke otsene vältimine taastuvatel energiaallikatel põhineva elektrolüütilise vesiniku ja taastuvatel energiaallikatel põhineva elektrienergia kasutamisega.

CO2

| — | elektriseadmete ja
  ebatraditsiooniliste
  energiaallikate kasutamine tööstusettevõtetes
  ning energia ja ressursside liikumine tööstusettevõtete vahel (näiteks tööstussümbioosi kaudu)
  ; |
| --- | --- |

—

elektriseadmete ja
  ebatraditsiooniliste
  energiaallikate kasutamine tööstusettevõtetes
  ning energia ja ressursside liikumine tööstusettevõtete vahel (näiteks tööstussümbioosi kaudu)
  ;

ebatraditsiooniliste

ning energia ja ressursside liikumine tööstusettevõtete vahel (näiteks tööstussümbioosi kaudu)

| — | elektriseadmete ja
  puhaste
  energiaallikate kasutamine tööstusettevõtetes
  , et vähendada fossiilse energia kandjate kasutamist, eelkõige energiamahukates tööstusprotsessides
  ; |
| --- | --- |

—

elektriseadmete ja
  puhaste
  energiaallikate kasutamine tööstusettevõtetes
  , et vähendada fossiilse energia kandjate kasutamist, eelkõige energiamahukates tööstusprotsessides
  ;

puhaste

, et vähendada fossiilse energia kandjate kasutamist, eelkõige energiamahukates tööstusprotsessides

| — | tööstustooted, mille puhul kasutatakse
  kogu olelusringi vältel
  tootmisprotsesse, kus CO2-heide on vähene või puudub. |
| --- | --- |

—

tööstustooted, mille puhul kasutatakse
  kogu olelusringi vältel
  tootmisprotsesse, kus CO2-heide on vähene või puudub.

kogu olelusringi vältel

2

| — | Tööstustooted
  ja materjalid
  , mille puhul kasutatakse tootmisprotsesse, kus CO2-heide on vähene või puudub. |
| --- | --- |

—

Tööstustooted
  ja materjalid
  , mille puhul kasutatakse tootmisprotsesse, kus CO2-heide on vähene või puudub.

ja materjalid

2

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.9 – lõik 2

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.9 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| EL toetab kosmosevaldkonna ja oluliste progressi võimaldavate tehnoloogiavaldkondade (suurandmed, kõrgtehnoloogiline tootmine, robootika ja tehisintellekt) vahelise koostoime saavutamist, edendab ettevõtluspõhist ja konkurentsivõimelist jõudsalt arenevat kosmosesektorit ning aitab tagada sõltumatuse kosmosele ligipääsul ja selle ohutul ja turvalisel kasutamisel.
  Asjaomane
  tegevus põhineb tegevuskaval, selle puhul võetakse arvesse Euroopa Kosmoseagentuuri läbi viidavat ühtlustamisprotsessi ja liikmesriikide asjakohaseid algatusi ning seda viiakse vajaduse korral läbi koostöös Euroopa Kosmoseagentuuriga. | EL toetab kosmosevaldkonna ja oluliste progressi võimaldavate tehnoloogiavaldkondade (suurandmed, kõrgtehnoloogiline tootmine,
  kvanttehnoloogia,
  robootika ja tehisintellekt) vahelise koostoime saavutamist, edendab ettevõtluspõhist ja konkurentsivõimelist jõudsalt arenevat kosmosesektorit ning aitab tagada sõltumatuse kosmosele ligipääsul ja selle ohutul ja turvalisel kasutamisel.
  Algetapi
  tegevus põhineb tegevuskaval, selle puhul võetakse arvesse Euroopa Kosmoseagentuuri läbi viidavat ühtlustamisprotsessi ja liikmesriikide asjakohaseid algatusi ning seda viiakse vajaduse korral läbi koostöös Euroopa Kosmoseagentuuriga.
  Järgnev tegevus on turupõhine ja kasutajate vajadustest lähtuv ning seda rakendatakse koostöös agentuuri kosmoseprogrammiga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

EL toetab kosmosevaldkonna ja oluliste progressi võimaldavate tehnoloogiavaldkondade (suurandmed, kõrgtehnoloogiline tootmine, robootika ja tehisintellekt) vahelise koostoime saavutamist, edendab ettevõtluspõhist ja konkurentsivõimelist jõudsalt arenevat kosmosesektorit ning aitab tagada sõltumatuse kosmosele ligipääsul ja selle ohutul ja turvalisel kasutamisel.
  Asjaomane
  tegevus põhineb tegevuskaval, selle puhul võetakse arvesse Euroopa Kosmoseagentuuri läbi viidavat ühtlustamisprotsessi ja liikmesriikide asjakohaseid algatusi ning seda viiakse vajaduse korral läbi koostöös Euroopa Kosmoseagentuuriga.

Asjaomane

EL toetab kosmosevaldkonna ja oluliste progressi võimaldavate tehnoloogiavaldkondade (suurandmed, kõrgtehnoloogiline tootmine,
  kvanttehnoloogia,
  robootika ja tehisintellekt) vahelise koostoime saavutamist, edendab ettevõtluspõhist ja konkurentsivõimelist jõudsalt arenevat kosmosesektorit ning aitab tagada sõltumatuse kosmosele ligipääsul ja selle ohutul ja turvalisel kasutamisel.
  Algetapi
  tegevus põhineb tegevuskaval, selle puhul võetakse arvesse Euroopa Kosmoseagentuuri läbi viidavat ühtlustamisprotsessi ja liikmesriikide asjakohaseid algatusi ning seda viiakse vajaduse korral läbi koostöös Euroopa Kosmoseagentuuriga.
  Järgnev tegevus on turupõhine ja kasutajate vajadustest lähtuv ning seda rakendatakse koostöös agentuuri kosmoseprogrammiga.

kvanttehnoloogia,

Algetapi

Järgnev tegevus on turupõhine ja kasutajate vajadustest lähtuv ning seda rakendatakse koostöös agentuuri kosmoseprogrammiga.

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.9 – lõik 3 – taane 1

I lisa – II osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.9 – lõik 3 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Euroopa globaalsed satelliitnavigatsioonisüsteemid (Galileo ja EGNOS): uuenduslikud rakendused, üleilmne kasutuselevõtt, sealhulgas rahvusvaheliste partnerite seas, töökindlust suurendavad lahendused, autentimine, teenuste usaldusväärsus, selliste põhielementide nagu kiibistike, vastuvõtuseadmete ja antennide väljatöötamine, tarneahelate kestlikkus ning uus tehnoloogia (nt kvanttehnoloogia, optilised ühendused, koormuste ümberprogrammeerimine), mis võimaldab teenuste pikaajalist kasutamist ühiskonnaprobleemide lahendamisele kaasaaitamiseks; uue põlvkonna süsteemide väljatöötamine uute
  küsimuste
  , näiteks julgeoleku või autonoomse sõidukijuhtimisega tegelemiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Euroopa globaalsed satelliitnavigatsioonisüsteemid (Galileo ja EGNOS): uuenduslikud rakendused, üleilmne kasutuselevõtt, sealhulgas rahvusvaheliste partnerite seas, töökindlust suurendavad lahendused, autentimine, teenuste usaldusväärsus, selliste põhielementide nagu kiibistike, vastuvõtuseadmete ja antennide väljatöötamine, tarneahelate kestlikkus ning uus tehnoloogia (nt kvanttehnoloogia, optilised ühendused, koormuste ümberprogrammeerimine), mis võimaldab teenuste pikaajalist kasutamist ühiskonnaprobleemide lahendamisele kaasaaitamiseks; uue põlvkonna süsteemide väljatöötamine uute
  küsimuste
  , näiteks julgeoleku või autonoomse sõidukijuhtimisega tegelemiseks;

küsimuste

| — | Euroopa globaalsed satelliitnavigatsioonisüsteemid (Galileo ja EGNOS): uuenduslikud rakendused, üleilmne kasutuselevõtt, sealhulgas rahvusvaheliste partnerite seas, töökindlust suurendavad lahendused, autentimine, teenuste usaldusväärsus, selliste põhielementide nagu kiibistike, vastuvõtuseadmete ja antennide väljatöötamine, tarneahelate kestlikkus ning uus tehnoloogia (nt kvanttehnoloogia, optilised ühendused, koormuste ümberprogrammeerimine),
  rakenduste parem kättesaadavus ja suurem mitmekesisus,
  mis võimaldab teenuste pikaajalist kasutamist ühiskonnaprobleemide lahendamisele kaasaaitamiseks; uue põlvkonna süsteemide väljatöötamine uute
  küsimustega
  , näiteks
  loodusõnnetuste riski vähendamisega,
  julgeoleku või autonoomse sõidukijuhtimisega tegelemiseks; |
| --- | --- |

—

Euroopa globaalsed satelliitnavigatsioonisüsteemid (Galileo ja EGNOS): uuenduslikud rakendused, üleilmne kasutuselevõtt, sealhulgas rahvusvaheliste partnerite seas, töökindlust suurendavad lahendused, autentimine, teenuste usaldusväärsus, selliste põhielementide nagu kiibistike, vastuvõtuseadmete ja antennide väljatöötamine, tarneahelate kestlikkus ning uus tehnoloogia (nt kvanttehnoloogia, optilised ühendused, koormuste ümberprogrammeerimine),
  rakenduste parem kättesaadavus ja suurem mitmekesisus,
  mis võimaldab teenuste pikaajalist kasutamist ühiskonnaprobleemide lahendamisele kaasaaitamiseks; uue põlvkonna süsteemide väljatöötamine uute
  küsimustega
  , näiteks
  loodusõnnetuste riski vähendamisega,
  julgeoleku või autonoomse sõidukijuhtimisega tegelemiseks;

rakenduste parem kättesaadavus ja suurem mitmekesisus,

küsimustega

loodusõnnetuste riski vähendamisega,

| — | Copernicus: uuenduslikud rakendused, üleilmne kasutuselevõtt ja rahvusvahelised partnerid, teenuste töökindlus ja nende edasiarendamine, tarneahelate kestlikkus, andurid, süsteemid ja missioonidega seotud võimalused (nt suurel kõrgusel asuvad platvormjaamad, mehitamata õhusõidukid, väikesatelliidid); kaliibrimine ja valideerimine; teenuste pikaajaline kasutus ja mõju ühiskonnaprobleemide lahendamisele; Maa seire andmetega seotud meetodid, suurandmed, andmetöötlusressursid ja algoritmipõhised vahendid; uue põlvkonna süsteemide väljatöötamine uute
  küsimuste
  , näiteks kliimamuutuse või julgeolekuga tegelemiseks; |
| --- | --- |

—

Copernicus: uuenduslikud rakendused, üleilmne kasutuselevõtt ja rahvusvahelised partnerid, teenuste töökindlus ja nende edasiarendamine, tarneahelate kestlikkus, andurid, süsteemid ja missioonidega seotud võimalused (nt suurel kõrgusel asuvad platvormjaamad, mehitamata õhusõidukid, väikesatelliidid); kaliibrimine ja valideerimine; teenuste pikaajaline kasutus ja mõju ühiskonnaprobleemide lahendamisele; Maa seire andmetega seotud meetodid, suurandmed, andmetöötlusressursid ja algoritmipõhised vahendid; uue põlvkonna süsteemide väljatöötamine uute
  küsimuste
  , näiteks kliimamuutuse või julgeolekuga tegelemiseks;

küsimuste

| — | Copernicus: uuenduslikud rakendused, üleilmne kasutuselevõtt ja rahvusvahelised partnerid, teenuste töökindlus ja nende edasiarendamine, tarneahelate kestlikkus, andurid, süsteemid ja missioonidega seotud võimalused (nt suurel kõrgusel asuvad platvormjaamad, mehitamata õhusõidukid, väikesatelliidid); kaliibrimine ja valideerimine; teenuste pikaajaline kasutus ja mõju ühiskonnaprobleemide lahendamisele; Maa seire andmetega seotud meetodid, suurandmed, andmetöötlusressursid ja algoritmipõhised vahendid; uue põlvkonna süsteemide väljatöötamine uute
  küsimustega
  , näiteks
  katastroofiohu vähendamisega või
  kliimamuutuse või julgeolekuga tegelemiseks; |
| --- | --- |

—

Copernicus: uuenduslikud rakendused, üleilmne kasutuselevõtt ja rahvusvahelised partnerid, teenuste töökindlus ja nende edasiarendamine, tarneahelate kestlikkus, andurid, süsteemid ja missioonidega seotud võimalused (nt suurel kõrgusel asuvad platvormjaamad, mehitamata õhusõidukid, väikesatelliidid); kaliibrimine ja valideerimine; teenuste pikaajaline kasutus ja mõju ühiskonnaprobleemide lahendamisele; Maa seire andmetega seotud meetodid, suurandmed, andmetöötlusressursid ja algoritmipõhised vahendid; uue põlvkonna süsteemide väljatöötamine uute
  küsimustega
  , näiteks
  katastroofiohu vähendamisega või
  kliimamuutuse või julgeolekuga tegelemiseks;

küsimustega

katastroofiohu vähendamisega või

| — | kosmose olukorrast ülevaate saamine: ELi tugev suutlikkus seirata ja prognoosida kosmosekeskkonna seisundit, näiteks kosmoseilmastikku, kosmoseprügi ja Maa-lähedasi objekte, ning uued teenusekontseptsioonid, näiteks kosmoseliikluse juhtimine ning rakendused ja teenused kriitilise tähtsusega kosmose- ja maapealse taristu turvalisuse tagamiseks; |
| --- | --- |

—

kosmose olukorrast ülevaate saamine: ELi tugev suutlikkus seirata ja prognoosida kosmosekeskkonna seisundit, näiteks kosmoseilmastikku, kosmoseprügi ja Maa-lähedasi objekte, ning uued teenusekontseptsioonid, näiteks kosmoseliikluse juhtimine ning rakendused ja teenused kriitilise tähtsusega kosmose- ja maapealse taristu turvalisuse tagamiseks;

| — | kosmose olukorrast ülevaate saamine: ELi tugev suutlikkus seirata ja prognoosida kosmosekeskkonna seisundit, näiteks kosmoseilmastikku, kosmoseprügi ja Maa-lähedasi objekte,
  andurid ja
  uued teenusekontseptsioonid, näiteks kosmoseliikluse juhtimine ning rakendused ja teenused kriitilise tähtsusega kosmose- ja maapealse taristu turvalisuse tagamiseks; |
| --- | --- |

—

kosmose olukorrast ülevaate saamine: ELi tugev suutlikkus seirata ja prognoosida kosmosekeskkonna seisundit, näiteks kosmoseilmastikku, kosmoseprügi ja Maa-lähedasi objekte,
  andurid ja
  uued teenusekontseptsioonid, näiteks kosmoseliikluse juhtimine ning rakendused ja teenused kriitilise tähtsusega kosmose- ja maapealse taristu turvalisuse tagamiseks;

andurid ja

| — | turvaline satelliitside ELi valitsustele: ELi autonoomiat toetavad kosmosetaristuga seotud arhitektuurilised, tehnoloogilised ja süsteemilahendused võimalikult laiale ringile valitsusasutustele ning vastavad kasutajaseadmed; |
| --- | --- |

—

turvaline satelliitside ELi valitsustele: ELi autonoomiat toetavad kosmosetaristuga seotud arhitektuurilised, tehnoloogilised ja süsteemilahendused võimalikult laiale ringile valitsusasutustele ning vastavad kasutajaseadmed;

| — | turvaline
  , kvantturvaline
  satelliitside ELi valitsustele: ELi autonoomiat toetavad kosmosetaristuga seotud arhitektuurilised, tehnoloogilised ja süsteemilahendused võimalikult laiale ringile valitsusasutustele ning vastavad kasutajaseadmed; |
| --- | --- |

—

turvaline
  , kvantturvaline
  satelliitside ELi valitsustele: ELi autonoomiat toetavad kosmosetaristuga seotud arhitektuurilised, tehnoloogilised ja süsteemilahendused võimalikult laiale ringile valitsusasutustele ning vastavad kasutajaseadmed;

, kvantturvaline

| — | satelliitside täisteenus kodanikele ja ettevõtetele: kulutõhus kõrgtehnoloogiline satelliitside varade ja inimeste ühendamiseks alateenindatud piirkondades osana üldkättesaadavast 5G-võimekusega ühenduvusest ja asjade interneti loomisest, ning uue põlvkonna interneti taristu loomisele kaasaaitamine; maapealse segmendi ja kasutajaseadmete võimekuse suurendamine, standardimine ja koostalitlusvõime parandamine, et kindlustada ELile juhtpositsioon tööstuses; |
| --- | --- |

—

satelliitside täisteenus kodanikele ja ettevõtetele: kulutõhus kõrgtehnoloogiline satelliitside varade ja inimeste ühendamiseks alateenindatud piirkondades osana üldkättesaadavast 5G-võimekusega ühenduvusest ja asjade interneti loomisest, ning uue põlvkonna interneti taristu loomisele kaasaaitamine; maapealse segmendi ja kasutajaseadmete võimekuse suurendamine, standardimine ja koostalitlusvõime parandamine, et kindlustada ELile juhtpositsioon tööstuses;

| — | satelliitside täisteenus kodanikele ja ettevõtetele: kulutõhus kõrgtehnoloogiline satelliitside varade ja inimeste ühendamiseks alateenindatud piirkondades osana üldkättesaadavast 5G-võimekusega ühenduvusest ja asjade interneti loomisest, ning uue põlvkonna interneti taristu loomisele kaasaaitamine; maapealse segmendi ja kasutajaseadmete võimekuse suurendamine, standardimine ja koostalitlusvõime parandamine, et kindlustada ELile juhtpositsioon tööstuses; |
| --- | --- |

—

satelliitside täisteenus kodanikele ja ettevõtetele: kulutõhus kõrgtehnoloogiline satelliitside varade ja inimeste ühendamiseks alateenindatud piirkondades osana üldkättesaadavast 5G-võimekusega ühenduvusest ja asjade interneti loomisest, ning uue põlvkonna interneti taristu loomisele kaasaaitamine; maapealse segmendi ja kasutajaseadmete võimekuse suurendamine, standardimine ja koostalitlusvõime parandamine, et kindlustada ELile juhtpositsioon tööstuses;

| — | tarneahela sõltumatus ja kestlikkus: satelliitide ja kanderakettide tehnilise valmiduse taseme tõstmine; sellega seotud maapealsed ja kosmosesegmendid ning tootmis- ja katsetamisrajatised; ELi juhtrolli ja autonoomia tagamine tehnoloogiavaldkonnas, tarneahela kestlikkuse suurendamine, mujal kui ELis välja töötatud kriitilise tähtsusega kosmosetehnoloogiast sõltuvuse vähendamine ning teadmiste suurendamine selle kohta, kuidas pakkuda kosmosetehnoloogia abil lahendusi muudes tööstussektorites; |
| --- | --- |

—

tarneahela sõltumatus ja kestlikkus: satelliitide ja kanderakettide tehnilise valmiduse taseme tõstmine; sellega seotud maapealsed ja kosmosesegmendid ning tootmis- ja katsetamisrajatised; ELi juhtrolli ja autonoomia tagamine tehnoloogiavaldkonnas, tarneahela kestlikkuse suurendamine, mujal kui ELis välja töötatud kriitilise tähtsusega kosmosetehnoloogiast sõltuvuse vähendamine ning teadmiste suurendamine selle kohta, kuidas pakkuda kosmosetehnoloogia abil lahendusi muudes tööstussektorites;

| — | tarneahela sõltumatus ja kestlikkus: satelliitide ja kanderakettide tehnilise valmiduse taseme tõstmine; sellega seotud maapealsed ja kosmosesegmendid ning tootmis- ja katsetamisrajatised; ELi juhtrolli ja autonoomia tagamine tehnoloogiavaldkonnas, tarneahela kestlikkuse suurendamine, mujal kui ELis välja töötatud kriitilise tähtsusega kosmosetehnoloogiast sõltuvuse vähendamine ning teadmiste suurendamine selle kohta, kuidas pakkuda kosmosetehnoloogia abil lahendusi muudes tööstussektorites; |
| --- | --- |

—

tarneahela sõltumatus ja kestlikkus: satelliitide ja kanderakettide tehnilise valmiduse taseme tõstmine; sellega seotud maapealsed ja kosmosesegmendid ning tootmis- ja katsetamisrajatised; ELi juhtrolli ja autonoomia tagamine tehnoloogiavaldkonnas, tarneahela kestlikkuse suurendamine, mujal kui ELis välja töötatud kriitilise tähtsusega kosmosetehnoloogiast sõltuvuse vähendamine ning teadmiste suurendamine selle kohta, kuidas pakkuda kosmosetehnoloogia abil lahendusi muudes tööstussektorites;

| — | kosmose ökosüsteem: orbiidil valideerimise ja demonstreerimise teenused, sealhulgas lennujagamisteenused väikesatelliitide jaoks; näidisprojektid kosmoses sellistes valdkondades nagu hübriidsed, arukad ja ümberkonfigureeritavad satelliidid, orbiidil tootmine ja montaaž, korduvkasutatavad kanderaketid, orbiidil teenindamine ja mikrokanderaketid; murranguline innovatsioon ja tehnoloogiasiire sellistes valdkondades nagu ringlussevõtt, saastevaba kosmosekeskkond, tehisintellekt, robootika, digiteerimine, kulutõhusus ja miniaturiseerimine; |
| --- | --- |

—

kosmose ökosüsteem: orbiidil valideerimise ja demonstreerimise teenused, sealhulgas lennujagamisteenused väikesatelliitide jaoks; näidisprojektid kosmoses sellistes valdkondades nagu hübriidsed, arukad ja ümberkonfigureeritavad satelliidid, orbiidil tootmine ja montaaž, korduvkasutatavad kanderaketid, orbiidil teenindamine ja mikrokanderaketid; murranguline innovatsioon ja tehnoloogiasiire sellistes valdkondades nagu ringlussevõtt, saastevaba kosmosekeskkond, tehisintellekt, robootika, digiteerimine, kulutõhusus ja miniaturiseerimine;

| — | kosmose ökosüsteem: orbiidil valideerimise ja demonstreerimise teenused, sealhulgas lennujagamisteenused väikesatelliitide jaoks; näidisprojektid kosmoses sellistes valdkondades nagu hübriidsed, arukad ja ümberkonfigureeritavad satelliidid, orbiidil tootmine ja montaaž, korduvkasutatavad kanderaketid, orbiidil teenindamine ja mikrokanderaketid; murranguline innovatsioon ja tehnoloogiasiire sellistes valdkondades nagu ringlussevõtt,
  puhas kosmos,
  saastevaba kosmosekeskkond, tehisintellekt, robootika, digiteerimine, kulutõhusus ja miniaturiseerimine; |
| --- | --- |

—

kosmose ökosüsteem: orbiidil valideerimise ja demonstreerimise teenused, sealhulgas lennujagamisteenused väikesatelliitide jaoks; näidisprojektid kosmoses sellistes valdkondades nagu hübriidsed, arukad ja ümberkonfigureeritavad satelliidid, orbiidil tootmine ja montaaž, korduvkasutatavad kanderaketid, orbiidil teenindamine ja mikrokanderaketid; murranguline innovatsioon ja tehnoloogiasiire sellistes valdkondades nagu ringlussevõtt,
  puhas kosmos,
  saastevaba kosmosekeskkond, tehisintellekt, robootika, digiteerimine, kulutõhusus ja miniaturiseerimine;

puhas kosmos,

| — | kosmoseteadused: teaduslike ja uurimismissioonide käigus kogutud teaduslike andmete kasutamine ning uuendusliku aparatuuri väljatöötamine rahvusvahelises keskkonnas;
  teaduslikesse eelmissioonidesse panustamine kosmoseprogrammi edendamiseks. |
| --- | --- |

—

kosmoseteadused: teaduslike ja uurimismissioonide käigus kogutud teaduslike andmete kasutamine ning uuendusliku aparatuuri väljatöötamine rahvusvahelises keskkonnas;
  teaduslikesse eelmissioonidesse panustamine kosmoseprogrammi edendamiseks.

teaduslikesse eelmissioonidesse panustamine kosmoseprogrammi edendamiseks.

| — | kosmoseteadused: teaduslike ja uurimismissioonide käigus kogutud teaduslike andmete kasutamine ning uuendusliku aparatuuri väljatöötamine rahvusvahelises keskkonnas; teaduslikesse eelmissioonidesse panustamine kosmoseprogrammi edendamiseks. |
| --- | --- |

—

kosmoseteadused: teaduslike ja uurimismissioonide käigus kogutud teaduslike andmete kasutamine ning uuendusliku aparatuuri väljatöötamine rahvusvahelises keskkonnas; teaduslikesse eelmissioonidesse panustamine kosmoseprogrammi edendamiseks.

| — | tehisintellekt kosmoses ja robootika: uudsed lahendused kosmosemissioonide jaoks, nt montaaž kosmoses, kosmose manipuleerimine, kognitiivsed kosmosesüsteemid, roboti-inimese koostöö kosmoses. |
| --- | --- |

—

tehisintellekt kosmoses ja robootika: uudsed lahendused kosmosemissioonide jaoks, nt montaaž kosmoses, kosmose manipuleerimine, kognitiivsed kosmosesüsteemid, roboti-inimese koostöö kosmoses.

tehisintellekt kosmoses ja robootika: uudsed lahendused kosmosemissioonide jaoks, nt montaaž kosmoses, kosmose manipuleerimine, kognitiivsed kosmosesüsteemid, roboti-inimese koostöö kosmoses.

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.1

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kliima, energeetika ja liikuvuse valdkonna teadus- ja innovatsioonitegevuste kokkupuutealal tegeldakse äärmiselt lõimitud ja tõhusal viisil ühe kõige olulisema meie keskkonna ja eluviisi kestlikkust ja tulevikku mõjutava üleilmse probleemiga. | Kliima, energeetika ja liikuvuse valdkonna teadus- ja innovatsioonitegevuste kokkupuutealal tegeldakse äärmiselt lõimitud ja tõhusal viisil ühe kõige olulisema meie keskkonna
  , majanduse
  ja eluviisi kestlikkust ja tulevikku mõjutava üleilmse probleemiga. |
| Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks tuleb
  ELis üle minna
  vähese CO2-heitega
  ressursitõhusale
  ja
  vastupidavale majandusele ja ühiskonnale
  .
  Selle aluseks on põhjalikud muutused
  tehnoloogia ja teenuste valdkonnas
  ning ettevõtete ja tarbijate käitumises
  ,
  samuti hõlmab see uusi valitsemisvorme. Üleilmse keskmise temperatuuri tõusu piiramine sellisel määral, et see jääb tublisti alla 2 oC,
  ning
  jõupingutused selle piiramiseks 1,5  oC-ni nõuavad kiireid edusamme CO2 heitkoguste vähendamisel energiasüsteemis
  ja
  kasvuhoonegaaside heite olulist piiramist transpordisektoris

   (17).
  Samuti on vaja uut impulssi uue põlvkonna läbimurrete kiiremaks saavutamiseks ning uuendusliku
  tehnoloogia
  ja uuenduslike lahenduste tutvustamiseks
  ja
  kasutuselevõtuks; selleks tuleks kasutada ka digi- ja kosmosetehnoloogiast tulenevaid võimalusi
  .
  Selle eesmärgi järgimiseks rakendatakse lõimitud lähenemisviisi
  ,
  mis hõlmab CO2 heitkoguste vähendamist
  ,
  ressursitõhusust, õhusaaste vähendamist, tooraine kättesaadavust
  ja
  ringmajandust
  . | Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks tuleb
  liidus kasutusele võtta stsenaariumid üleminekuks kasvuhoonegaasivabale majandusele, sealhulgas
  vähese CO2-heitega
  tehnoloogiad
  ja
  CO2-heite vähendamise strateegia
  .
  See tähendab põhjalikke muutusi
  tehnoloogia ja teenuste valdkonnas,
  millest sõltuvad tööstuse tootmisviisid
  ning
  ettevõtete
  ja
  tarbijate käitumine
  .
  Energiaturu ümberkujundamine toimub
  tehnoloogia
  , taristu, turu, poliitika
  ja
  õigusraamistiku, sealhulgas uute valitsemisvormide koostoime kaudu
  .
  Seetõttu on vaja süstemaatilist innovatsiooni energeetika-, ehitus-, tööstus- ja transpordisektoris. |
| | Üleilmse keskmise temperatuuri tõusu piiramine sellisel määral, et see jääb tublisti alla 2 oC, ning jõupingutused selle piiramiseks 1,5  oC-ni nõuavad CO2 heitkoguste vähendamist CO2 heitkoguste vähendamise, energiasäästu, taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu ja tööstusprotsesside elektrifitseerimise abil, mis hõlmavad nii energeetika- kui ka transpordisektorit

   (17)

  . Praegu tekitab transpordisektor peaaegu veerandi liidu kasvuhoonegaaside heitest. |
| | On vaja uut impulssi uue põlvkonna läbimurrete kiiremaks saavutamiseks ning uuendusliku tehnoloogia ja uuenduslike lahenduste tutvustamiseks ja kasutuselevõtuks; selleks tuleks kasutada ka peamistest progressi võimaldavatest tehnoloogiatest, digi- ja kosmosetehnoloogiast tulenevaid võimalusi. Selle eesmärgi järgimiseks rakendatakse lõimitud lähenemisviisi, mis hõlmab CO2 heitkoguste vähendamist, taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, ressursi- ja energiatõhusust, õhusaaste vähendamist, tooraine, sealhulgas kriitilise tähtsusega tooraine kättesaadavust ja ringmajandust. Erilist tähelepanu pööratakse sektorite (st elektrienergia, kütte-, jahutus-, tööstus- ja transpordisektori) ühendamisele kõigis sekkumisvaldkondades, mis on energia- ja transpordisüsteemi eduka ümberkujundamise seisukohast otsustava tähtsusega. |
| | Selle saavutamiseks soodustab liit ka teadusuuringutes ja innovatsioonis osaluspõhist lähenemisviisi, sealhulgas mitme osalejaga lähenemisviisi, ning arendab teadmiste- ja innovatsioonisüsteeme kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. Uute juhtimismudelite, tootmisviiside ja tarbimisharjumuste soodustamiseks on otsustava tähtsusega sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonna teadmised, kodanikke kaasav sotsiaalne innovatsioon ning usaldus innovatsiooni vastu. |
| Edusammud
  nendes sektorites
   –
  ent
  samuti kõikjal mujal ELi tööstuses, muu hulgas seoses põllumajanduse, hoonete, tööstusprotsesside, tootekasutuse ja
  jäätmekäitlusega
   – nõuavad jätkuvaid jõupingutusi, et mõista paremini kliimamuutuse mehhanisme ja nendest tulenevat mõju kogu majandusele ja ühiskonnale; selleks tuleb kasutada ära koostoimet riikide tegevuse ja muud liiki
  ELi
  meetmetega ning teha rahvusvahelist koostööd. | Edusammud
  energeetika- ja transpordisektoris
   –
  ja
  samuti kõikjal mujal ELi tööstuses, muu hulgas seoses põllumajanduse, hoonete, tööstusprotsesside, tootekasutuse ja
  jäätmekäitluse ja ringlussevõtuga
   – nõuavad jätkuvaid
  ja tõhusamaid
  jõupingutusi, et mõista paremini kliimamuutuse mehhanisme ja nendest tulenevat mõju kogu majandusele ja ühiskonnale; selleks tuleb kasutada ära koostoimet riikide tegevuse ja muud liiki
  liidu
  meetmetega ning teha rahvusvahelist koostööd. |
| Viimase kümnendi jooksul on kliimateaduses tehtud märkimisväärseid edusamme, eelkõige seoses vaatluste, andmete assimileerimise ja kliima modelleerimisega. Kliimasüsteemi keerukus ning vajadus toetada Pariisi kokkuleppe rakendamist, kestliku arengu eesmärke ja ELi poliitikat ajendab siiski suurendama jõupingutusi järelejäänud teadmiselünkade täitmiseks. | Viimase kümnendi jooksul on kliimateaduses tehtud märkimisväärseid edusamme, eelkõige seoses vaatluste, andmete assimileerimise ja kliima modelleerimisega. Kliimasüsteemi keerukus ning vajadus toetada Pariisi kokkuleppe rakendamist, kestliku arengu eesmärke ja ELi poliitikat ajendab siiski suurendama jõupingutusi järelejäänud teadmiselünkade täitmiseks. |
| EL on loonud energialiidu strateegia näol põhjaliku poliitikaraamistiku, mis hõlmab siduvaid eesmärke, õigusakte ning teadus- ja innovatsioonitegevust,
  ning soovib näidata eeskuju
  taastuvallikatel põhinevate
  tõhusate energiatootmissüsteemide väljatöötamisel ja kasutuselevõtul
  . | EL on loonud energialiidu strateegia näol põhjaliku poliitikaraamistiku, mis hõlmab siduvaid eesmärke, õigusakte ning teadus- ja innovatsioonitegevust,
  et jõuda suure energiatõhususega ja
  taastuvallikatel põhinevate
  energiasüsteemini
  . |
| Transport tagab inimeste ja kaupade liikuvuse, mis on vajalik Euroopa lõimitud ühtse turu, territoriaalse sidususe ning avatud ja kaasava ühiskonna toimimiseks. Samal ajal avaldab transport märkimisväärset negatiivset mõju inimeste tervisele, ummikute määrale, maakasutusele, õhukvaliteedile, müratasemele ja ohutusele ning põhjustab arvukalt enneaegseid surmasid ja suurendab sotsiaal-majanduslikke kulusid. Seepärast peavad
  kestlikud
  liikuvus- ja transpordivõrgud muutuma saastevabaks, ohutuks, arukaks, turvaliseks, vaikseks, töökindlaks ja taskukohaseks ning võimaldama pakkuda sujuvat lõimitud teenindust uksest ukseni. | Transport tagab inimeste ja kaupade liikuvuse, mis on vajalik Euroopa lõimitud ühtse turu, territoriaalse sidususe ning avatud ja kaasava ühiskonna toimimiseks. Samal ajal avaldab transport märkimisväärset negatiivset mõju inimeste tervisele, ummikute määrale, maakasutusele, õhukvaliteedile, müratasemele ja ohutusele ning põhjustab arvukalt enneaegseid surmasid ja suurendab sotsiaal-majanduslikke kulusid. Seepärast peavad liikuvus- ja transpordivõrgud
  , eriti linnapiirkondades,
  muutuma saastevabaks,
  tõhusaks, keskkonna ja majanduse seisukohast jätkusuutlikuks,
  ohutuks, arukaks
  , innovaatiliseks
  , turvaliseks, vaikseks, töökindlaks ja taskukohaseks ning võimaldama pakkuda sujuvat lõimitud teenindust uksest ukseni. |
| Transpordi- ja energiasektoris lahendamist vajavad küsimused ei piirdu siiski heitkoguste vähendamise vajadusega. Tuleb pöörata tähelepanu mitmele probleemile, sealhulgas kosmosepõhise ja digitehnoloogia üha suuremale kandepinnale, muutustele kasutajate käitumises ja liikuvusmustrites, uutele turuosalistele ja murrangulistele ärimudelitele, üleilmastumisele, tihenevale rahvusvahelisele konkurentsile ning eakamale, linnastunumale ja üha mitmekesisemale rahvastikule. | Transpordi- ja energiasektoris lahendamist vajavad küsimused ei piirdu siiski heitkoguste vähendamise vajadusega. Tuleb pöörata tähelepanu mitmele probleemile, sealhulgas
  taastuvenergiale, säästvatele kütustele, energia salvestamisele ja energiavarustuskindlusele,
  kosmosepõhise
  , automatiseeritud
  ja digitehnoloogia üha suuremale kandepinnale, muutustele kasutajate käitumises ja liikuvusmustrites, uutele turuosalistele ja murrangulistele ärimudelitele, üleilmastumisele, tihenevale rahvusvahelisele konkurentsile ning eakamale, linnastunumale ja üha mitmekesisemale rahvastikule. |
| Kumbki kõnealune sektor
  on Euroopa majanduse konkurentsivõime ja majanduskasvu oluline alustala. ELis töötab taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas üle 1,6 miljoni inimese. ELi transpordi- ja laondussektoris on leidnud töö enam kui 11 miljonit inimest ning nende sektorite arvele langeb umbes 5 % SKPst ja 20 % ekspordist. EL on maismaasõidukite, õhusõidukite ja laevade projekteerimises ja tootmises maailmas juhtpositsioonil ning puhta energiaga seotud uuendusliku tehnoloogia patentimises maailmas teisel kohal. | Nii energeetika- kui ka transpordisektor
  on Euroopa majanduse konkurentsivõime ja majanduskasvu oluline alustala. ELis töötab taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas üle 1,6  miljoni inimese. ELi transpordi- ja laondussektoris on leidnud töö enam kui 11 miljonit inimest ning nende sektorite arvele langeb umbes 5 % SKPst ja 20 % ekspordist. EL on maismaasõidukite, õhusõidukite ja laevade projekteerimises ja tootmises maailmas juhtpositsioonil ning puhta energiaga seotud uuendusliku
  tehnoloogia, sealhulgas taastuvenergia alase
  tehnoloogia patentimises maailmas teisel kohal. |
| Uute võimaluste leidmine
  saastevabade lahenduste
  ja tehnoloogia kasutuselevõtu kiirendamiseks eesmärgiga vähendada CO2 heitkoguseid Euroopa majanduses eeldab ka suuremat innovatsiooninõudlust. Seda on võimalik soodustada kodanike võimestamise, samuti sotsiaal-majandusliku ja avalikus sektoris toimuva innovatsiooni kaudu ning selle tulemusena töötatakse välja lähenemisviisid, mis on laiapõhjalisemad kui üksnes tehnoloogiast lähtuv innovatsioon. Selliste meetmete võtmist, millega edendatakse regulatiivset, rahastamisalast ja sotsiaalset innovatsiooni, oskusi ning turuosaliste ja tarbijate osalust ja võimestamist, hõlbustavad ka sotsiaal-majanduslikud teadusuuringud, mis muu hulgas hõlmavad kasutajate vajadusi ja tegevusmustreid, prognoosimist, keskkonna-, majandus-, sotsiaal- ja käitumisaspekte, äriprojekte ja ärimudeleid ning normide kehtestamisele eelnevaid, standardite kindlaksmääramiseks tehtavaid teadusuuringuid. | Uute võimaluste leidmine
  taastuvatel energiaallikatel põhineva
  ja
  energiatõhusa
  tehnoloogia
  ja muude mittetehnoloogiliste lahenduste
  kasutuselevõtu kiirendamiseks eesmärgiga vähendada CO2 heitkoguseid Euroopa majanduses eeldab ka suuremat innovatsiooninõudlust. Seda on võimalik soodustada kodanike võimestamise, samuti sotsiaal-majandusliku ja avalikus sektoris toimuva innovatsiooni
  ning avalike hangete
  kaudu ning selle tulemusena töötatakse välja lähenemisviisid, mis on laiapõhjalisemad kui üksnes tehnoloogiast lähtuv innovatsioon. Selliste meetmete võtmist, millega edendatakse regulatiivset, rahastamisalast ja sotsiaalset innovatsiooni, oskusi ning
  kõigi
  turuosaliste ja tarbijate osalust ja võimestamist, hõlbustavad ka sotsiaal-majanduslikud teadusuuringud, mis muu hulgas hõlmavad kasutajate vajadusi ja tegevusmustreid, prognoosimist, keskkonna-, majandus-, sotsiaal- ja käitumisaspekte, äriprojekte ja ärimudeleid ning normide kehtestamisele eelnevaid, standardite kindlaksmääramiseks tehtavaid teadusuuringuid.
  Tehnoloogiatel, millega edendatakse sektorite ühendamist on lisaks head väljavaated tugevdada omamaist töötlevat tööstust. Transpordisektoris on otsustava tähtsusega rakenduslikud teadusuuringud ja katsed, mille eesmärk on innovatsiooni kasutuselevõtt turul. |
| Käesolevas teemavaldkonnas läbi viidav tegevus aitab kaasa eelkõige energialiidu, kuid ka digitaalse ühtse turu ning tööhõive, majanduskasvu ja investeerimise tegevuskava eesmärkide saavutamisele,
  ELi
  üleilmse positsiooni tugevdamisele ning
  ELi
  uue tööstuspoliitikastrateegia, ringmajanduse, tooraineid käsitleva algatuse, julgeolekuliidu ja linnade tegevuskava, samuti
  ELi
  ühise põllumajanduspoliitika ning müra ja õhusaaste vähendamist käsitlevate
  ELi
  õigusnormide edendamisele. | Käesolevas teemavaldkonnas läbi viidav tegevus aitab kaasa eelkõige energialiidu,
  Pariisi kokkuleppe kohustuste,
  kuid ka digitaalse ühtse turu ning tööhõive, majanduskasvu ja investeerimise tegevuskava eesmärkide saavutamisele,
  liidu
  üleilmse positsiooni tugevdamisele ning
  liidu
  uue tööstuspoliitikastrateegia, ringmajanduse
  loomise tegevuskava, akusid käsitleva algatuse
  , tooraineid käsitleva algatuse,
  ELi biomajanduse strateegia,
  julgeolekuliidu ja linnade tegevuskava, samuti
  liidu
  ühise põllumajanduspoliitika
  eesmärkide saavutamisele
  ning müra ja õhusaaste vähendamist käsitlevate
  liidu
  õigusnormide edendamisele.
  Samuti aitab see liikmesriikidel saavutada riiklikke heitkoguste vähendamise eesmärke. Tagada tuleks vastastikune täiendavus ja koostoime muude liidu programmide raames toimuva tegevusega. |
| | Arvestades Euroopa tehnoloogia- ja innovatsiooniplatvormide arvu selles valdkonnas, tuleks selle klastri projektikonkursside korral võtta arvesse nende soovitusi. |
| Kõnealuse tegevusega aidatakse otseselt kaasa eelkõige järgmiste kestliku arengu eesmärkide saavutamisele: kestliku arengu eesmärk nr 7 – „Taskukohane ja puhas energia“; kestliku arengu eesmärk nr 9 – „Tööstus, innovatsioon ja taristu“; kestliku arengu eesmärk nr 11 – „Säästvad linnad ja kogukonnad“; kestliku arengu eesmärk nr 13 – „Kliimameetmed“. | Kõnealuse tegevusega aidatakse otseselt kaasa eelkõige järgmiste kestliku arengu eesmärkide saavutamisele: kestliku arengu eesmärk nr 7 – „Taskukohane ja puhas energia“; kestliku arengu eesmärk nr 9 – „Tööstus, innovatsioon ja taristu“; kestliku arengu eesmärk nr 11 – „Säästvad linnad ja kogukonnad“; kestliku arengu eesmärk nr 13 – „Kliimameetmed“. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kliima, energeetika ja liikuvuse valdkonna teadus- ja innovatsioonitegevuste kokkupuutealal tegeldakse äärmiselt lõimitud ja tõhusal viisil ühe kõige olulisema meie keskkonna ja eluviisi kestlikkust ja tulevikku mõjutava üleilmse probleemiga.

Kliima, energeetika ja liikuvuse valdkonna teadus- ja innovatsioonitegevuste kokkupuutealal tegeldakse äärmiselt lõimitud ja tõhusal viisil ühe kõige olulisema meie keskkonna
  , majanduse
  ja eluviisi kestlikkust ja tulevikku mõjutava üleilmse probleemiga.

, majanduse

Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks tuleb
  ELis üle minna
  vähese CO2-heitega
  ressursitõhusale
  ja
  vastupidavale majandusele ja ühiskonnale
  .
  Selle aluseks on põhjalikud muutused
  tehnoloogia ja teenuste valdkonnas
  ning ettevõtete ja tarbijate käitumises
  ,
  samuti hõlmab see uusi valitsemisvorme. Üleilmse keskmise temperatuuri tõusu piiramine sellisel määral, et see jääb tublisti alla 2 oC,
  ning
  jõupingutused selle piiramiseks 1,5  oC-ni nõuavad kiireid edusamme CO2 heitkoguste vähendamisel energiasüsteemis
  ja
  kasvuhoonegaaside heite olulist piiramist transpordisektoris

   (17).
  Samuti on vaja uut impulssi uue põlvkonna läbimurrete kiiremaks saavutamiseks ning uuendusliku
  tehnoloogia
  ja uuenduslike lahenduste tutvustamiseks
  ja
  kasutuselevõtuks; selleks tuleks kasutada ka digi- ja kosmosetehnoloogiast tulenevaid võimalusi
  .
  Selle eesmärgi järgimiseks rakendatakse lõimitud lähenemisviisi
  ,
  mis hõlmab CO2 heitkoguste vähendamist
  ,
  ressursitõhusust, õhusaaste vähendamist, tooraine kättesaadavust
  ja
  ringmajandust
  .

ELis üle minna

2

ressursitõhusale

vastupidavale majandusele ja ühiskonnale

Selle aluseks on põhjalikud muutused

ning ettevõtete ja tarbijate käitumises

samuti hõlmab see uusi valitsemisvorme. Üleilmse keskmise temperatuuri tõusu piiramine sellisel määral, et see jääb tublisti alla 2 o

jõupingutused selle piiramiseks 1,5  o

kasvuhoonegaaside heite olulist piiramist transpordisektoris

17

Samuti on vaja uut impulssi uue põlvkonna läbimurrete kiiremaks saavutamiseks ning uuendusliku

ja uuenduslike lahenduste tutvustamiseks

kasutuselevõtuks; selleks tuleks kasutada ka digi- ja kosmosetehnoloogiast tulenevaid võimalusi

Selle eesmärgi järgimiseks rakendatakse lõimitud lähenemisviisi

mis hõlmab CO2 heitkoguste vähendamist

ressursitõhusust, õhusaaste vähendamist, tooraine kättesaadavust

ringmajandust

Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks tuleb
  liidus kasutusele võtta stsenaariumid üleminekuks kasvuhoonegaasivabale majandusele, sealhulgas
  vähese CO2-heitega
  tehnoloogiad
  ja
  CO2-heite vähendamise strateegia
  .
  See tähendab põhjalikke muutusi
  tehnoloogia ja teenuste valdkonnas,
  millest sõltuvad tööstuse tootmisviisid
  ning
  ettevõtete
  ja
  tarbijate käitumine
  .
  Energiaturu ümberkujundamine toimub
  tehnoloogia
  , taristu, turu, poliitika
  ja
  õigusraamistiku, sealhulgas uute valitsemisvormide koostoime kaudu
  .
  Seetõttu on vaja süstemaatilist innovatsiooni energeetika-, ehitus-, tööstus- ja transpordisektoris.

liidus kasutusele võtta stsenaariumid üleminekuks kasvuhoonegaasivabale majandusele, sealhulgas

2

tehnoloogiad

CO2

See tähendab põhjalikke muutusi

millest sõltuvad tööstuse tootmisviisid

ettevõtete

tarbijate käitumine

Energiaturu ümberkujundamine toimub

, taristu, turu, poliitika

õigusraamistiku, sealhulgas uute valitsemisvormide koostoime kaudu

Seetõttu on vaja süstemaatilist innovatsiooni energeetika-, ehitus-, tööstus- ja transpordisektoris.

Üleilmse keskmise temperatuuri tõusu piiramine sellisel määral, et see jääb tublisti alla 2 oC, ning jõupingutused selle piiramiseks 1,5  oC-ni nõuavad CO2 heitkoguste vähendamist CO2 heitkoguste vähendamise, energiasäästu, taastuvate energiaallikate kasutuselevõtu ja tööstusprotsesside elektrifitseerimise abil, mis hõlmavad nii energeetika- kui ka transpordisektorit

   (17)

  . Praegu tekitab transpordisektor peaaegu veerandi liidu kasvuhoonegaaside heitest.

Üleilmse keskmise temperatuuri tõusu piiramine sellisel määral, et see jääb tublisti alla 2 o

o

2

2

17

. Praegu tekitab transpordisektor peaaegu veerandi liidu kasvuhoonegaaside heitest.

On vaja uut impulssi uue põlvkonna läbimurrete kiiremaks saavutamiseks ning uuendusliku tehnoloogia ja uuenduslike lahenduste tutvustamiseks ja kasutuselevõtuks; selleks tuleks kasutada ka peamistest progressi võimaldavatest tehnoloogiatest, digi- ja kosmosetehnoloogiast tulenevaid võimalusi. Selle eesmärgi järgimiseks rakendatakse lõimitud lähenemisviisi, mis hõlmab CO2 heitkoguste vähendamist, taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, ressursi- ja energiatõhusust, õhusaaste vähendamist, tooraine, sealhulgas kriitilise tähtsusega tooraine kättesaadavust ja ringmajandust. Erilist tähelepanu pööratakse sektorite (st elektrienergia, kütte-, jahutus-, tööstus- ja transpordisektori) ühendamisele kõigis sekkumisvaldkondades, mis on energia- ja transpordisüsteemi eduka ümberkujundamise seisukohast otsustava tähtsusega.

On vaja uut impulssi uue põlvkonna läbimurrete kiiremaks saavutamiseks ning uuendusliku tehnoloogia ja uuenduslike lahenduste tutvustamiseks ja kasutuselevõtuks; selleks tuleks kasutada ka peamistest progressi võimaldavatest tehnoloogiatest, digi- ja kosmosetehnoloogiast tulenevaid võimalusi. Selle eesmärgi järgimiseks rakendatakse lõimitud lähenemisviisi, mis hõlmab CO2

Selle saavutamiseks soodustab liit ka teadusuuringutes ja innovatsioonis osaluspõhist lähenemisviisi, sealhulgas mitme osalejaga lähenemisviisi, ning arendab teadmiste- ja innovatsioonisüsteeme kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. Uute juhtimismudelite, tootmisviiside ja tarbimisharjumuste soodustamiseks on otsustava tähtsusega sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonna teadmised, kodanikke kaasav sotsiaalne innovatsioon ning usaldus innovatsiooni vastu.

Selle saavutamiseks soodustab liit ka teadusuuringutes ja innovatsioonis osaluspõhist lähenemisviisi, sealhulgas mitme osalejaga lähenemisviisi, ning arendab teadmiste- ja innovatsioonisüsteeme kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. Uute juhtimismudelite, tootmisviiside ja tarbimisharjumuste soodustamiseks on otsustava tähtsusega sotsiaal- ja humanitaarteaduste valdkonna teadmised, kodanikke kaasav sotsiaalne innovatsioon ning usaldus innovatsiooni vastu.

Edusammud
  nendes sektorites
   –
  ent
  samuti kõikjal mujal ELi tööstuses, muu hulgas seoses põllumajanduse, hoonete, tööstusprotsesside, tootekasutuse ja
  jäätmekäitlusega
   – nõuavad jätkuvaid jõupingutusi, et mõista paremini kliimamuutuse mehhanisme ja nendest tulenevat mõju kogu majandusele ja ühiskonnale; selleks tuleb kasutada ära koostoimet riikide tegevuse ja muud liiki
  ELi
  meetmetega ning teha rahvusvahelist koostööd.

nendes sektorites

ent

jäätmekäitlusega

ELi

Edusammud
  energeetika- ja transpordisektoris
   –
  ja
  samuti kõikjal mujal ELi tööstuses, muu hulgas seoses põllumajanduse, hoonete, tööstusprotsesside, tootekasutuse ja
  jäätmekäitluse ja ringlussevõtuga
   – nõuavad jätkuvaid
  ja tõhusamaid
  jõupingutusi, et mõista paremini kliimamuutuse mehhanisme ja nendest tulenevat mõju kogu majandusele ja ühiskonnale; selleks tuleb kasutada ära koostoimet riikide tegevuse ja muud liiki
  liidu
  meetmetega ning teha rahvusvahelist koostööd.

energeetika- ja transpordisektoris

ja

jäätmekäitluse ja ringlussevõtuga

ja tõhusamaid

liidu

Viimase kümnendi jooksul on kliimateaduses tehtud märkimisväärseid edusamme, eelkõige seoses vaatluste, andmete assimileerimise ja kliima modelleerimisega. Kliimasüsteemi keerukus ning vajadus toetada Pariisi kokkuleppe rakendamist, kestliku arengu eesmärke ja ELi poliitikat ajendab siiski suurendama jõupingutusi järelejäänud teadmiselünkade täitmiseks.

Viimase kümnendi jooksul on kliimateaduses tehtud märkimisväärseid edusamme, eelkõige seoses vaatluste, andmete assimileerimise ja kliima modelleerimisega. Kliimasüsteemi keerukus ning vajadus toetada Pariisi kokkuleppe rakendamist, kestliku arengu eesmärke ja ELi poliitikat ajendab siiski suurendama jõupingutusi järelejäänud teadmiselünkade täitmiseks.

EL on loonud energialiidu strateegia näol põhjaliku poliitikaraamistiku, mis hõlmab siduvaid eesmärke, õigusakte ning teadus- ja innovatsioonitegevust,
  ning soovib näidata eeskuju
  taastuvallikatel põhinevate
  tõhusate energiatootmissüsteemide väljatöötamisel ja kasutuselevõtul
  .

ning soovib näidata eeskuju

tõhusate energiatootmissüsteemide väljatöötamisel ja kasutuselevõtul

EL on loonud energialiidu strateegia näol põhjaliku poliitikaraamistiku, mis hõlmab siduvaid eesmärke, õigusakte ning teadus- ja innovatsioonitegevust,
  et jõuda suure energiatõhususega ja
  taastuvallikatel põhinevate
  energiasüsteemini
  .

et jõuda suure energiatõhususega ja

energiasüsteemini

Transport tagab inimeste ja kaupade liikuvuse, mis on vajalik Euroopa lõimitud ühtse turu, territoriaalse sidususe ning avatud ja kaasava ühiskonna toimimiseks. Samal ajal avaldab transport märkimisväärset negatiivset mõju inimeste tervisele, ummikute määrale, maakasutusele, õhukvaliteedile, müratasemele ja ohutusele ning põhjustab arvukalt enneaegseid surmasid ja suurendab sotsiaal-majanduslikke kulusid. Seepärast peavad
  kestlikud
  liikuvus- ja transpordivõrgud muutuma saastevabaks, ohutuks, arukaks, turvaliseks, vaikseks, töökindlaks ja taskukohaseks ning võimaldama pakkuda sujuvat lõimitud teenindust uksest ukseni.

kestlikud

Transport tagab inimeste ja kaupade liikuvuse, mis on vajalik Euroopa lõimitud ühtse turu, territoriaalse sidususe ning avatud ja kaasava ühiskonna toimimiseks. Samal ajal avaldab transport märkimisväärset negatiivset mõju inimeste tervisele, ummikute määrale, maakasutusele, õhukvaliteedile, müratasemele ja ohutusele ning põhjustab arvukalt enneaegseid surmasid ja suurendab sotsiaal-majanduslikke kulusid. Seepärast peavad liikuvus- ja transpordivõrgud
  , eriti linnapiirkondades,
  muutuma saastevabaks,
  tõhusaks, keskkonna ja majanduse seisukohast jätkusuutlikuks,
  ohutuks, arukaks
  , innovaatiliseks
  , turvaliseks, vaikseks, töökindlaks ja taskukohaseks ning võimaldama pakkuda sujuvat lõimitud teenindust uksest ukseni.

, eriti linnapiirkondades,

tõhusaks, keskkonna ja majanduse seisukohast jätkusuutlikuks,

, innovaatiliseks

Transpordi- ja energiasektoris lahendamist vajavad küsimused ei piirdu siiski heitkoguste vähendamise vajadusega. Tuleb pöörata tähelepanu mitmele probleemile, sealhulgas kosmosepõhise ja digitehnoloogia üha suuremale kandepinnale, muutustele kasutajate käitumises ja liikuvusmustrites, uutele turuosalistele ja murrangulistele ärimudelitele, üleilmastumisele, tihenevale rahvusvahelisele konkurentsile ning eakamale, linnastunumale ja üha mitmekesisemale rahvastikule.

Transpordi- ja energiasektoris lahendamist vajavad küsimused ei piirdu siiski heitkoguste vähendamise vajadusega. Tuleb pöörata tähelepanu mitmele probleemile, sealhulgas
  taastuvenergiale, säästvatele kütustele, energia salvestamisele ja energiavarustuskindlusele,
  kosmosepõhise
  , automatiseeritud
  ja digitehnoloogia üha suuremale kandepinnale, muutustele kasutajate käitumises ja liikuvusmustrites, uutele turuosalistele ja murrangulistele ärimudelitele, üleilmastumisele, tihenevale rahvusvahelisele konkurentsile ning eakamale, linnastunumale ja üha mitmekesisemale rahvastikule.

taastuvenergiale, säästvatele kütustele, energia salvestamisele ja energiavarustuskindlusele,

, automatiseeritud

Kumbki kõnealune sektor
  on Euroopa majanduse konkurentsivõime ja majanduskasvu oluline alustala. ELis töötab taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas üle 1,6 miljoni inimese. ELi transpordi- ja laondussektoris on leidnud töö enam kui 11 miljonit inimest ning nende sektorite arvele langeb umbes 5 % SKPst ja 20 % ekspordist. EL on maismaasõidukite, õhusõidukite ja laevade projekteerimises ja tootmises maailmas juhtpositsioonil ning puhta energiaga seotud uuendusliku tehnoloogia patentimises maailmas teisel kohal.

Kumbki kõnealune sektor

Nii energeetika- kui ka transpordisektor
  on Euroopa majanduse konkurentsivõime ja majanduskasvu oluline alustala. ELis töötab taastuvenergia ja energiatõhususe valdkonnas üle 1,6  miljoni inimese. ELi transpordi- ja laondussektoris on leidnud töö enam kui 11 miljonit inimest ning nende sektorite arvele langeb umbes 5 % SKPst ja 20 % ekspordist. EL on maismaasõidukite, õhusõidukite ja laevade projekteerimises ja tootmises maailmas juhtpositsioonil ning puhta energiaga seotud uuendusliku
  tehnoloogia, sealhulgas taastuvenergia alase
  tehnoloogia patentimises maailmas teisel kohal.

Nii energeetika- kui ka transpordisektor

tehnoloogia, sealhulgas taastuvenergia alase

Uute võimaluste leidmine
  saastevabade lahenduste
  ja tehnoloogia kasutuselevõtu kiirendamiseks eesmärgiga vähendada CO2 heitkoguseid Euroopa majanduses eeldab ka suuremat innovatsiooninõudlust. Seda on võimalik soodustada kodanike võimestamise, samuti sotsiaal-majandusliku ja avalikus sektoris toimuva innovatsiooni kaudu ning selle tulemusena töötatakse välja lähenemisviisid, mis on laiapõhjalisemad kui üksnes tehnoloogiast lähtuv innovatsioon. Selliste meetmete võtmist, millega edendatakse regulatiivset, rahastamisalast ja sotsiaalset innovatsiooni, oskusi ning turuosaliste ja tarbijate osalust ja võimestamist, hõlbustavad ka sotsiaal-majanduslikud teadusuuringud, mis muu hulgas hõlmavad kasutajate vajadusi ja tegevusmustreid, prognoosimist, keskkonna-, majandus-, sotsiaal- ja käitumisaspekte, äriprojekte ja ärimudeleid ning normide kehtestamisele eelnevaid, standardite kindlaksmääramiseks tehtavaid teadusuuringuid.

saastevabade lahenduste

Uute võimaluste leidmine
  taastuvatel energiaallikatel põhineva
  ja
  energiatõhusa
  tehnoloogia
  ja muude mittetehnoloogiliste lahenduste
  kasutuselevõtu kiirendamiseks eesmärgiga vähendada CO2 heitkoguseid Euroopa majanduses eeldab ka suuremat innovatsiooninõudlust. Seda on võimalik soodustada kodanike võimestamise, samuti sotsiaal-majandusliku ja avalikus sektoris toimuva innovatsiooni
  ning avalike hangete
  kaudu ning selle tulemusena töötatakse välja lähenemisviisid, mis on laiapõhjalisemad kui üksnes tehnoloogiast lähtuv innovatsioon. Selliste meetmete võtmist, millega edendatakse regulatiivset, rahastamisalast ja sotsiaalset innovatsiooni, oskusi ning
  kõigi
  turuosaliste ja tarbijate osalust ja võimestamist, hõlbustavad ka sotsiaal-majanduslikud teadusuuringud, mis muu hulgas hõlmavad kasutajate vajadusi ja tegevusmustreid, prognoosimist, keskkonna-, majandus-, sotsiaal- ja käitumisaspekte, äriprojekte ja ärimudeleid ning normide kehtestamisele eelnevaid, standardite kindlaksmääramiseks tehtavaid teadusuuringuid.
  Tehnoloogiatel, millega edendatakse sektorite ühendamist on lisaks head väljavaated tugevdada omamaist töötlevat tööstust. Transpordisektoris on otsustava tähtsusega rakenduslikud teadusuuringud ja katsed, mille eesmärk on innovatsiooni kasutuselevõtt turul.

taastuvatel energiaallikatel põhineva

energiatõhusa

ja muude mittetehnoloogiliste lahenduste

2

ning avalike hangete

kõigi

Tehnoloogiatel, millega edendatakse sektorite ühendamist on lisaks head väljavaated tugevdada omamaist töötlevat tööstust. Transpordisektoris on otsustava tähtsusega rakenduslikud teadusuuringud ja katsed, mille eesmärk on innovatsiooni kasutuselevõtt turul.

Käesolevas teemavaldkonnas läbi viidav tegevus aitab kaasa eelkõige energialiidu, kuid ka digitaalse ühtse turu ning tööhõive, majanduskasvu ja investeerimise tegevuskava eesmärkide saavutamisele,
  ELi
  üleilmse positsiooni tugevdamisele ning
  ELi
  uue tööstuspoliitikastrateegia, ringmajanduse, tooraineid käsitleva algatuse, julgeolekuliidu ja linnade tegevuskava, samuti
  ELi
  ühise põllumajanduspoliitika ning müra ja õhusaaste vähendamist käsitlevate
  ELi
  õigusnormide edendamisele.

ELi

ELi

ELi

ELi

Käesolevas teemavaldkonnas läbi viidav tegevus aitab kaasa eelkõige energialiidu,
  Pariisi kokkuleppe kohustuste,
  kuid ka digitaalse ühtse turu ning tööhõive, majanduskasvu ja investeerimise tegevuskava eesmärkide saavutamisele,
  liidu
  üleilmse positsiooni tugevdamisele ning
  liidu
  uue tööstuspoliitikastrateegia, ringmajanduse
  loomise tegevuskava, akusid käsitleva algatuse
  , tooraineid käsitleva algatuse,
  ELi biomajanduse strateegia,
  julgeolekuliidu ja linnade tegevuskava, samuti
  liidu
  ühise põllumajanduspoliitika
  eesmärkide saavutamisele
  ning müra ja õhusaaste vähendamist käsitlevate
  liidu
  õigusnormide edendamisele.
  Samuti aitab see liikmesriikidel saavutada riiklikke heitkoguste vähendamise eesmärke. Tagada tuleks vastastikune täiendavus ja koostoime muude liidu programmide raames toimuva tegevusega.

Pariisi kokkuleppe kohustuste,

liidu

liidu

loomise tegevuskava, akusid käsitleva algatuse

ELi biomajanduse strateegia,

liidu

eesmärkide saavutamisele

liidu

Samuti aitab see liikmesriikidel saavutada riiklikke heitkoguste vähendamise eesmärke. Tagada tuleks vastastikune täiendavus ja koostoime muude liidu programmide raames toimuva tegevusega.

Arvestades Euroopa tehnoloogia- ja innovatsiooniplatvormide arvu selles valdkonnas, tuleks selle klastri projektikonkursside korral võtta arvesse nende soovitusi.

Arvestades Euroopa tehnoloogia- ja innovatsiooniplatvormide arvu selles valdkonnas, tuleks selle klastri projektikonkursside korral võtta arvesse nende soovitusi.

Kõnealuse tegevusega aidatakse otseselt kaasa eelkõige järgmiste kestliku arengu eesmärkide saavutamisele: kestliku arengu eesmärk nr 7 – „Taskukohane ja puhas energia“; kestliku arengu eesmärk nr 9 – „Tööstus, innovatsioon ja taristu“; kestliku arengu eesmärk nr 11 – „Säästvad linnad ja kogukonnad“; kestliku arengu eesmärk nr 13 – „Kliimameetmed“.

Kõnealuse tegevusega aidatakse otseselt kaasa eelkõige järgmiste kestliku arengu eesmärkide saavutamisele: kestliku arengu eesmärk nr 7 – „Taskukohane ja puhas energia“; kestliku arengu eesmärk nr 9 – „Tööstus, innovatsioon ja taristu“; kestliku arengu eesmärk nr 11 – „Säästvad linnad ja kogukonnad“; kestliku arengu eesmärk nr 13 – „Kliimameetmed“.

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.1 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Pariisi kokkuleppe tõhus teadusele tuginev rakendamine nõuab, et pidevalt ajakohastataks teadmisi kliima-maakera-süsteemi ning kättesaadavate leevendus- ja kohanemisvõimaluste kohta, mis võimaldab saada süsteemse ja täieliku ettekujutuse
  ELi
  majandusele tekkivatest probleemidest ja võimalustest. Sellest lähtuvalt töötatakse välja teaduspõhiseid lahendusi kuluefektiivseks üleminekuks vähese CO2-heitega
  , kliimamuutustele vastupanuvõimeliseks ja ressursitõhusaks ühiskonnaks
  . | Pariisi kokkuleppe tõhus teadusele tuginev rakendamine nõuab, et pidevalt ajakohastataks teadmisi kliima-maakera-süsteemi ning kättesaadavate leevendus- ja kohanemisvõimaluste kohta, mis võimaldab saada süsteemse ja täieliku ettekujutuse
  liidu
  majandusele tekkivatest probleemidest ja võimalustest. Sellest lähtuvalt töötatakse välja teaduspõhiseid lahendusi kuluefektiivseks üleminekuks vähese CO2-heitega
  või kasvuhoonegaaside heitest vabale majandusele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Pariisi kokkuleppe tõhus teadusele tuginev rakendamine nõuab, et pidevalt ajakohastataks teadmisi kliima-maakera-süsteemi ning kättesaadavate leevendus- ja kohanemisvõimaluste kohta, mis võimaldab saada süsteemse ja täieliku ettekujutuse
  ELi
  majandusele tekkivatest probleemidest ja võimalustest. Sellest lähtuvalt töötatakse välja teaduspõhiseid lahendusi kuluefektiivseks üleminekuks vähese CO2-heitega
  , kliimamuutustele vastupanuvõimeliseks ja ressursitõhusaks ühiskonnaks
  .

ELi

2

, kliimamuutustele vastupanuvõimeliseks ja ressursitõhusaks ühiskonnaks

Pariisi kokkuleppe tõhus teadusele tuginev rakendamine nõuab, et pidevalt ajakohastataks teadmisi kliima-maakera-süsteemi ning kättesaadavate leevendus- ja kohanemisvõimaluste kohta, mis võimaldab saada süsteemse ja täieliku ettekujutuse
  liidu
  majandusele tekkivatest probleemidest ja võimalustest. Sellest lähtuvalt töötatakse välja teaduspõhiseid lahendusi kuluefektiivseks üleminekuks vähese CO2-heitega
  või kasvuhoonegaaside heitest vabale majandusele
  .

liidu

2

või kasvuhoonegaaside heitest vabale majandusele

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.1 – lõik 2 – taane - 1 (uus)

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.1 – lõik 2 – taane - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | polaaraladel oluliste protsesside kindlaksmääramine selliste majandamisvõimaluste paremaks arendamiseks, mis vähendavad negatiivset mõju ökosüsteemidele ja parandavad teadmisi ülemaailmsest kliimast; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

polaaraladel oluliste protsesside kindlaksmääramine selliste majandamisvõimaluste paremaks arendamiseks, mis vähendavad negatiivset mõju ökosüsteemidele ja parandavad teadmisi ülemaailmsest kliimast;

polaaraladel oluliste protsesside kindlaksmääramine selliste majandamisvõimaluste paremaks arendamiseks, mis vähendavad negatiivset mõju ökosüsteemidele ja parandavad teadmisi ülemaailmsest kliimast;

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.1 – lõik 2 – taane 2

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.1 – lõik 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kõiki majandussektoreid hõlmavad
  CO2-heite
  vähendamise stsenaariumid, leevendusmeetmed ja poliitikameetmed, mis on kooskõlas Pariisi kokkuleppe ja ÜRO säästva arengu eesmärkidega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kõiki majandussektoreid hõlmavad
  CO2-heite
  vähendamise stsenaariumid, leevendusmeetmed ja poliitikameetmed, mis on kooskõlas Pariisi kokkuleppe ja ÜRO säästva arengu eesmärkidega;

CO2

| — | kõiki majandussektoreid hõlmavad
  kasvuhoonegaaside heite
  vähendamise stsenaariumid, leevendusmeetmed ja poliitikameetmed, mis on kooskõlas Pariisi kokkuleppe ja ÜRO säästva arengu eesmärkidega; |
| --- | --- |

—

kõiki majandussektoreid hõlmavad
  kasvuhoonegaaside heite
  vähendamise stsenaariumid, leevendusmeetmed ja poliitikameetmed, mis on kooskõlas Pariisi kokkuleppe ja ÜRO säästva arengu eesmärkidega;

kasvuhoonegaaside heite

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.1 – lõik 2 – taane 4

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.1 – lõik 2 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | haavatavate ökosüsteemide, elutähtsate majandussektorite ja
  ELi taristu (kohalik/piirkondlik/riiklik
  )
  kohanemisstsenaariumid
  ja -meetmed, sealhulgas paremad
  riskihindamisvahendid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

haavatavate ökosüsteemide, elutähtsate majandussektorite ja
  ELi taristu (kohalik/piirkondlik/riiklik
  )
  kohanemisstsenaariumid
  ja -meetmed, sealhulgas paremad
  riskihindamisvahendid.

ELi taristu (kohalik/piirkondlik/riiklik

kohanemisstsenaariumid

riskihindamisvahendid.

| — | haavatavate ökosüsteemide, elutähtsate majandussektorite
  , elutähtsa taristu
  ja
  linnakeskkonna (kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja liidu tasandil
  )
  kohandamisstsenaariumid
  ja -meetmed, sealhulgas paremad
  riskide hindamise ja vähendamise vahendid; |
| --- | --- |

—

haavatavate ökosüsteemide, elutähtsate majandussektorite
  , elutähtsa taristu
  ja
  linnakeskkonna (kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja liidu tasandil
  )
  kohandamisstsenaariumid
  ja -meetmed, sealhulgas paremad
  riskide hindamise ja vähendamise vahendid;

, elutähtsa taristu

linnakeskkonna (kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja liidu tasandil

kohandamisstsenaariumid

riskide hindamise ja vähendamise vahendid;

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.1 – lõik 2 – taane 4 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.1 – lõik 2 – taane 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | kliimadiplomaatia kui rahvusvahelise koostöö tõukejõu tugevdamise mudelid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kliimadiplomaatia kui rahvusvahelise koostöö tõukejõu tugevdamise mudelid.

kliimadiplomaatia kui rahvusvahelise koostöö tõukejõu tugevdamise mudelid.

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.2 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ELi eesmärk on olla maailmas juhtival kohal taskukohaste, turvaliste ja
  säästvate energiatehnoloogiate
  poolest, mis parandavad ELi konkurentsivõimet üleilmsetes väärtusahelates ja positsiooni kasvuturgudel. ELis valitsevad erinevad klimaatilised, geograafilised, keskkonna- ja sotsiaalmajanduslikud tingimused ning vajadus tagada
  energia turvalisus
  ja juurdepääs toorainele
  tingivad
  energiaalaste lahenduste, sealhulgas mittetehniliste lahenduste
  ulatusliku valiku
  . Mis puutub taastuvenergiatehnoloogiasse, peavad kulud veelgi vähenema ja jõudlus paranema
  , parandada tuleb energiasüsteemiga ühendamist
  ja välja töötada läbimurdelised tehnoloogialahendused. Fossiilkütuste osas on kliimaeesmärkide täitmiseks oluline vähendada nende
  kasutamisest tingitud CO2-heidet
  . | ELi eesmärk on olla maailmas juhtival kohal taskukohaste, turvaliste
  , säästvate
  ja
  taastuvenergiapõhiste tehnoloogiate
  poolest, mis parandavad ELi konkurentsivõimet üleilmsetes väärtusahelates ja positsiooni kasvuturgudel. ELis valitsevad erinevad klimaatilised, geograafilised, keskkonna- ja sotsiaalmajanduslikud tingimused ning vajadus tagada
  energiatarbimise vähendamine, energiatõhusus, energiavarustuskindlus
  ja juurdepääs toorainele
  (eriti kriitilise tähtsusega toorainele) nõuavad
  energiaalaste lahenduste, sealhulgas mittetehniliste lahenduste
  ulatuslikku valikut. Energiasüsteemi ümberkujundamine annab ELile võimaluse võtta juhtroll ajakohastatud turu jaoks sobivate lahenduste väljatöötamisel, samal ajal tuleb süsteemi lõimimist märkimisväärselt parandada
  . Mis puutub taastuvenergiatehnoloogiasse, peavad kulud veelgi vähenema ja jõudlus paranema
  . Selleks on vaja toetada inkrementaalseid ja murrangulisi teadusuuringuid kõrgetasemelise tehnoloogia valdkonnas. Lisaks tuleb
  välja töötada
  uued,
  läbimurdelised tehnoloogialahendused
  ja need kasutusele võtta, parandades samal ajal juba väljakujunenud tehnoloogiaid
  . Fossiilkütuste
  ja lähteainete
  osas on kliimaeesmärkide täitmiseks oluline vähendada nende
  kasutamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ELi eesmärk on olla maailmas juhtival kohal taskukohaste, turvaliste ja
  säästvate energiatehnoloogiate
  poolest, mis parandavad ELi konkurentsivõimet üleilmsetes väärtusahelates ja positsiooni kasvuturgudel. ELis valitsevad erinevad klimaatilised, geograafilised, keskkonna- ja sotsiaalmajanduslikud tingimused ning vajadus tagada
  energia turvalisus
  ja juurdepääs toorainele
  tingivad
  energiaalaste lahenduste, sealhulgas mittetehniliste lahenduste
  ulatusliku valiku
  . Mis puutub taastuvenergiatehnoloogiasse, peavad kulud veelgi vähenema ja jõudlus paranema
  , parandada tuleb energiasüsteemiga ühendamist
  ja välja töötada läbimurdelised tehnoloogialahendused. Fossiilkütuste osas on kliimaeesmärkide täitmiseks oluline vähendada nende
  kasutamisest tingitud CO2-heidet
  .

säästvate energiatehnoloogiate

energia turvalisus

tingivad

ulatusliku valiku

, parandada tuleb energiasüsteemiga ühendamist

kasutamisest tingitud CO2

ELi eesmärk on olla maailmas juhtival kohal taskukohaste, turvaliste
  , säästvate
  ja
  taastuvenergiapõhiste tehnoloogiate
  poolest, mis parandavad ELi konkurentsivõimet üleilmsetes väärtusahelates ja positsiooni kasvuturgudel. ELis valitsevad erinevad klimaatilised, geograafilised, keskkonna- ja sotsiaalmajanduslikud tingimused ning vajadus tagada
  energiatarbimise vähendamine, energiatõhusus, energiavarustuskindlus
  ja juurdepääs toorainele
  (eriti kriitilise tähtsusega toorainele) nõuavad
  energiaalaste lahenduste, sealhulgas mittetehniliste lahenduste
  ulatuslikku valikut. Energiasüsteemi ümberkujundamine annab ELile võimaluse võtta juhtroll ajakohastatud turu jaoks sobivate lahenduste väljatöötamisel, samal ajal tuleb süsteemi lõimimist märkimisväärselt parandada
  . Mis puutub taastuvenergiatehnoloogiasse, peavad kulud veelgi vähenema ja jõudlus paranema
  . Selleks on vaja toetada inkrementaalseid ja murrangulisi teadusuuringuid kõrgetasemelise tehnoloogia valdkonnas. Lisaks tuleb
  välja töötada
  uued,
  läbimurdelised tehnoloogialahendused
  ja need kasutusele võtta, parandades samal ajal juba väljakujunenud tehnoloogiaid
  . Fossiilkütuste
  ja lähteainete
  osas on kliimaeesmärkide täitmiseks oluline vähendada nende
  kasutamist
  .

, säästvate

taastuvenergiapõhiste tehnoloogiate

energiatarbimise vähendamine, energiatõhusus, energiavarustuskindlus

(eriti kriitilise tähtsusega toorainele) nõuavad

ulatuslikku valikut. Energiasüsteemi ümberkujundamine annab ELile võimaluse võtta juhtroll ajakohastatud turu jaoks sobivate lahenduste väljatöötamisel, samal ajal tuleb süsteemi lõimimist märkimisväärselt parandada

. Selleks on vaja toetada inkrementaalseid ja murrangulisi teadusuuringuid kõrgetasemelise tehnoloogia valdkonnas. Lisaks tuleb

uued,

ja need kasutusele võtta, parandades samal ajal juba väljakujunenud tehnoloogiaid

ja lähteainete

kasutamist

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.2 – lõik 2 – taane 1

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.2 – lõik 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | taastuvenergiatehnoloogia ja
  -lahendused
  elektritootmiseks, kütmiseks ja jahutamiseks,
  säästvad sõidukikütused
  ja vahekandjad
  ; see kõik
  eri
  tasanditel
  ja arenguetappides,
  kohandatud ELi ja
  kogu maailma geograafiliste tingimuste ja turgude järgi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

taastuvenergiatehnoloogia ja
  -lahendused
  elektritootmiseks, kütmiseks ja jahutamiseks,
  säästvad sõidukikütused
  ja vahekandjad
  ; see kõik
  eri
  tasanditel
  ja arenguetappides,
  kohandatud ELi ja
  kogu maailma geograafiliste tingimuste ja turgude järgi;

-lahendused

säästvad sõidukikütused

; see kõik

tasanditel

kohandatud ELi ja

| — | taastuvenergiatehnoloogia
  , sealhulgas mereenergia
  ja
  selle eri allsektorid (muu hulgas tuule-, hoovuse ja laineenergia)
  elektritootmiseks, kütmiseks ja jahutamiseks,
  kütused
  ja vahekandjad
  , näiteks elektri jõul gaasi ja vesiniku tootmine
  eri
  mahus
  ja arenguetappides,
  kohandatuna nii liidu kui ka
  kogu maailma geograafiliste tingimuste ja turgude järgi; |
| --- | --- |

—

taastuvenergiatehnoloogia
  , sealhulgas mereenergia
  ja
  selle eri allsektorid (muu hulgas tuule-, hoovuse ja laineenergia)
  elektritootmiseks, kütmiseks ja jahutamiseks,
  kütused
  ja vahekandjad
  , näiteks elektri jõul gaasi ja vesiniku tootmine
  eri
  mahus
  ja arenguetappides,
  kohandatuna nii liidu kui ka
  kogu maailma geograafiliste tingimuste ja turgude järgi;

, sealhulgas mereenergia

selle eri allsektorid (muu hulgas tuule-, hoovuse ja laineenergia)

kütused

, näiteks elektri jõul gaasi ja vesiniku tootmine

mahus

kohandatuna nii liidu kui ka

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.2 – lõik 2 – taane 1 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.2 – lõik 2 – taane 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | väga energiatõhusad vähese CO2-heitega või CO2-heite vabad energiatootmislahendused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

väga energiatõhusad vähese CO2-heitega või CO2-heite vabad energiatootmislahendused;

väga energiatõhusad vähese CO2

2

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.2 – lõik 2 – taane 2

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.2 – lõik 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | murrangulised taastuvenergiatehnoloogiad uute rakenduste jaoks ning läbimurdelised lahendused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

murrangulised taastuvenergiatehnoloogiad uute rakenduste jaoks ning läbimurdelised lahendused;

| — | murrangulised taastuvenergiatehnoloogiad
  nii
  uute
  , väljakujunenud kui ka oluliselt täiustatud
  rakenduste jaoks ning läbimurdelised lahendused; |
| --- | --- |

—

murrangulised taastuvenergiatehnoloogiad
  nii
  uute
  , väljakujunenud kui ka oluliselt täiustatud
  rakenduste jaoks ning läbimurdelised lahendused;

nii

, väljakujunenud kui ka oluliselt täiustatud

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.2 – lõik 2 – taane 2 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.2 – lõik 2 – taane 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | järgmise põlvkonna tehnoloogialahendused, sealhulgas uute materjalide, tootmisprotsesside ja toimimismeetodite väljatöötamine, et suurendada tööstuse konkurentsivõimet puhta energia tehnoloogia valdkonnas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

järgmise põlvkonna tehnoloogialahendused, sealhulgas uute materjalide, tootmisprotsesside ja toimimismeetodite väljatöötamine, et suurendada tööstuse konkurentsivõimet puhta energia tehnoloogia valdkonnas;

järgmise põlvkonna tehnoloogialahendused, sealhulgas uute materjalide, tootmisprotsesside ja toimimismeetodite väljatöötamine, et suurendada tööstuse konkurentsivõimet puhta energia tehnoloogia valdkonnas;

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.2 – lõik 2 – taane 2 b (uus)

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.2 – lõik 2 – taane 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | uute ärimudelite, lahenduste ja teenuste uurimine ja väljatöötamine, et luua turul soodsad reguleerimis-, haldus- ja rahastamistingimused taastuvenergiaga seotud ning lõppkasutaja jaoks energiatõhusate tehnoloogiate ja lahenduste jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

uute ärimudelite, lahenduste ja teenuste uurimine ja väljatöötamine, et luua turul soodsad reguleerimis-, haldus- ja rahastamistingimused taastuvenergiaga seotud ning lõppkasutaja jaoks energiatõhusate tehnoloogiate ja lahenduste jaoks.

uute ärimudelite, lahenduste ja teenuste uurimine ja väljatöötamine, et luua turul soodsad reguleerimis-, haldus- ja rahastamistingimused taastuvenergiaga seotud ning lõppkasutaja jaoks energiatõhusate tehnoloogiate ja lahenduste jaoks.

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.3 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Mitmekesisema elektritootmise oodatav kasv ja suundumus suurema elektrikütte, -jahutuse ja -transpordi poole tingivad vajaduse uute lähenemisviiside järele energiavõrkude haldamisel
  . Peale CO2-heite vähendamise on eesmärk tagada energia taskukohasus, turvalisus
  ja
  tarnete stabiilsus, mille saavutamiseks investeeritakse uuenduslikesse võrgutaristutehnoloogiatesse ja uuenduslikku süsteemihaldusesse
  .
  Energia salvestamisel eri vormides
  on
  oluline osa võrgule teenuste pakkumisel ning võrgu ülekandevõime parandamisel ja tõhustamisel. Eri võrkude (nt elektrivõrgud, kütte- ja jahutusvõrgud, gaasivõrgud, sõidukite laadimis- ja tankimistaristud, vesinikutanklate võrgud
  ja
  telekommunikatsioonivõrgud) ja osalejate (nt tööstusalad, andmekeskused, isetootjad) vahelise koostoime ärakasutamine on asjaomaste taristute aruka lõimitud toimimise seisukohast otsustava tähtsusega
  . | Mitmekesisema elektritootmise oodatav kasv ja suundumus suurema elektrikütte, -jahutuse ja -transpordi poole tingivad vajaduse uute lähenemisviiside järele energiavõrkude haldamisel ja
  detsentraliseeritud lahenduste kasutamist
  .
  Lisaks on ka gaasitaristul taastuvatest energiaallikatest toodetud ja vähese CO2-heitega gaaside kasutuselevõtul oluline roll. |
| | Lisaks kasvuhoonegaaside heite vähendamisele on eesmärk tagada energia taskukohasus, energiasääst, energiavarustuskindlus ja energiavarustuse stabiilsus. Seda on võimalik saavutada investeeringutega sektorite ühendamisse ja sellega seotud uuenduslikesse võrgutaristutesse ja tehnoloogiatesse, dispetšjuhitava elektrienergia tootmise suurema paindlikkusega, eelkõige paindlike taastuvate energiaallikate abil, uuendusliku süsteemihaldamisega ning samuti hõlbustades meetmeid, mis edendavad regulatiivseid ja sotsiaalseid uuendusi, oskusi ning turuosaliste, tarbijate ja kogukondade osalust ja võimestamist. Energia salvestamisel eri vormides on oluline osa võrgule teenuste pakkumisel ning võrgu ülekandevõime parandamisel ja tõhustamisel. Eri võrkude (nt elektrivõrgud, kütte- ja jahutusvõrgud, gaasivõrgud ja -terminalid, sõidukite laadimis- ja tankimistaristud, vesinikutanklate taristu ja telekommunikatsioonivõrgud) ja osalejate (nt tööstusalad, võrguoperaatorid, andmekeskused, isetootjad ja tarbijad, taastuvenergiakogukonnad) vahelise koostoime ärakasutamine, samuti tarbimiskaja suurendamine ning Euroopa ja rahvusvaheliste standardite väljatöötamine ja lõimimine on asjaomaste taristute aruka lõimitud toimimise võimaldamise seisukohast otsustava tähtsusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Mitmekesisema elektritootmise oodatav kasv ja suundumus suurema elektrikütte, -jahutuse ja -transpordi poole tingivad vajaduse uute lähenemisviiside järele energiavõrkude haldamisel
  . Peale CO2-heite vähendamise on eesmärk tagada energia taskukohasus, turvalisus
  ja
  tarnete stabiilsus, mille saavutamiseks investeeritakse uuenduslikesse võrgutaristutehnoloogiatesse ja uuenduslikku süsteemihaldusesse
  .
  Energia salvestamisel eri vormides
  on
  oluline osa võrgule teenuste pakkumisel ning võrgu ülekandevõime parandamisel ja tõhustamisel. Eri võrkude (nt elektrivõrgud, kütte- ja jahutusvõrgud, gaasivõrgud, sõidukite laadimis- ja tankimistaristud, vesinikutanklate võrgud
  ja
  telekommunikatsioonivõrgud) ja osalejate (nt tööstusalad, andmekeskused, isetootjad) vahelise koostoime ärakasutamine on asjaomaste taristute aruka lõimitud toimimise seisukohast otsustava tähtsusega
  .

. Peale CO2-heite vähendamise on eesmärk tagada energia taskukohasus, turvalisus

tarnete stabiilsus, mille saavutamiseks investeeritakse uuenduslikesse võrgutaristutehnoloogiatesse ja uuenduslikku süsteemihaldusesse

Energia salvestamisel eri vormides

oluline osa võrgule teenuste pakkumisel ning võrgu ülekandevõime parandamisel ja tõhustamisel. Eri võrkude (nt elektrivõrgud, kütte- ja jahutusvõrgud, gaasivõrgud, sõidukite laadimis- ja tankimistaristud, vesinikutanklate võrgud

telekommunikatsioonivõrgud) ja osalejate (nt tööstusalad, andmekeskused, isetootjad) vahelise koostoime ärakasutamine on asjaomaste taristute aruka lõimitud toimimise seisukohast otsustava tähtsusega

Mitmekesisema elektritootmise oodatav kasv ja suundumus suurema elektrikütte, -jahutuse ja -transpordi poole tingivad vajaduse uute lähenemisviiside järele energiavõrkude haldamisel ja
  detsentraliseeritud lahenduste kasutamist
  .
  Lisaks on ka gaasitaristul taastuvatest energiaallikatest toodetud ja vähese CO2-heitega gaaside kasutuselevõtul oluline roll.

detsentraliseeritud lahenduste kasutamist

Lisaks on ka gaasitaristul taastuvatest energiaallikatest toodetud ja vähese CO2

Lisaks kasvuhoonegaaside heite vähendamisele on eesmärk tagada energia taskukohasus, energiasääst, energiavarustuskindlus ja energiavarustuse stabiilsus. Seda on võimalik saavutada investeeringutega sektorite ühendamisse ja sellega seotud uuenduslikesse võrgutaristutesse ja tehnoloogiatesse, dispetšjuhitava elektrienergia tootmise suurema paindlikkusega, eelkõige paindlike taastuvate energiaallikate abil, uuendusliku süsteemihaldamisega ning samuti hõlbustades meetmeid, mis edendavad regulatiivseid ja sotsiaalseid uuendusi, oskusi ning turuosaliste, tarbijate ja kogukondade osalust ja võimestamist. Energia salvestamisel eri vormides on oluline osa võrgule teenuste pakkumisel ning võrgu ülekandevõime parandamisel ja tõhustamisel. Eri võrkude (nt elektrivõrgud, kütte- ja jahutusvõrgud, gaasivõrgud ja -terminalid, sõidukite laadimis- ja tankimistaristud, vesinikutanklate taristu ja telekommunikatsioonivõrgud) ja osalejate (nt tööstusalad, võrguoperaatorid, andmekeskused, isetootjad ja tarbijad, taastuvenergiakogukonnad) vahelise koostoime ärakasutamine, samuti tarbimiskaja suurendamine ning Euroopa ja rahvusvaheliste standardite väljatöötamine ja lõimimine on asjaomaste taristute aruka lõimitud toimimise võimaldamise seisukohast otsustava tähtsusega.

Lisaks kasvuhoonegaaside heite vähendamisele on eesmärk tagada energia taskukohasus, energiasääst, energiavarustuskindlus ja energiavarustuse stabiilsus. Seda on võimalik saavutada investeeringutega sektorite ühendamisse ja sellega seotud uuenduslikesse võrgutaristutesse ja tehnoloogiatesse, dispetšjuhitava elektrienergia tootmise suurema paindlikkusega, eelkõige paindlike taastuvate energiaallikate abil, uuendusliku süsteemihaldamisega ning samuti hõlbustades meetmeid, mis edendavad regulatiivseid ja sotsiaalseid uuendusi, oskusi ning turuosaliste, tarbijate ja kogukondade osalust ja võimestamist. Energia salvestamisel eri vormides on oluline osa võrgule teenuste pakkumisel ning võrgu ülekandevõime parandamisel ja tõhustamisel. Eri võrkude (nt elektrivõrgud, kütte- ja jahutusvõrgud, gaasivõrgud ja -terminalid, sõidukite laadimis- ja tankimistaristud, vesinikutanklate taristu ja telekommunikatsioonivõrgud) ja osalejate (nt tööstusalad, võrguoperaatorid, andmekeskused, isetootjad ja tarbijad, taastuvenergiakogukonnad) vahelise koostoime ärakasutamine, samuti tarbimiskaja suurendamine ning Euroopa ja rahvusvaheliste standardite väljatöötamine ja lõimimine on asjaomaste taristute aruka lõimitud toimimise võimaldamise seisukohast otsustava tähtsusega.

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.3 – lõik 2 – taane 1

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.3 – lõik 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | tehnoloogiad ja vahendid, millega ühendada elektrivõrguga taastuvenergia allikad ja uued tarbijad, nt elektromobiilsusega seotud tarbijad ja soojuspumbad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

tehnoloogiad ja vahendid, millega ühendada elektrivõrguga taastuvenergia allikad ja uued tarbijad, nt elektromobiilsusega seotud tarbijad ja soojuspumbad;

| — | tehnoloogiad ja vahendid, millega ühendada
  olemasoleva
  elektrivõrguga taastuvenergia allikad ja uued tarbijad, nt elektromobiilsusega seotud tarbijad
  , elektrolüüsivahendid, kütuseelemendid
  ja soojuspumbad
  , tööstuslik hüdrolüüs, elektrienergia salvestamine ja detsentraliseeritud taastuvenergia, mis on kulutõhusa, turvalise, väga energiatõhusa ja taastuvatel energiaallikatel põhineva energiasüsteemi peamised elemendid
  ; |
| --- | --- |

—

tehnoloogiad ja vahendid, millega ühendada
  olemasoleva
  elektrivõrguga taastuvenergia allikad ja uued tarbijad, nt elektromobiilsusega seotud tarbijad
  , elektrolüüsivahendid, kütuseelemendid
  ja soojuspumbad
  , tööstuslik hüdrolüüs, elektrienergia salvestamine ja detsentraliseeritud taastuvenergia, mis on kulutõhusa, turvalise, väga energiatõhusa ja taastuvatel energiaallikatel põhineva energiasüsteemi peamised elemendid
  ;

olemasoleva

, elektrolüüsivahendid, kütuseelemendid

, tööstuslik hüdrolüüs, elektrienergia salvestamine ja detsentraliseeritud taastuvenergia, mis on kulutõhusa, turvalise, väga energiatõhusa ja taastuvatel energiaallikatel põhineva energiasüsteemi peamised elemendid

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.3 – lõik 2 – taane 2 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.3 – lõik 2 – taane 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | mitmesugustel paindlikel taastuvatel energiaallikatel põhinevate stabiilsete ja usaldusväärsete energiasüsteemide ja -võrkude näidisprojektid kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

mitmesugustel paindlikel taastuvatel energiaallikatel põhinevate stabiilsete ja usaldusväärsete energiasüsteemide ja -võrkude näidisprojektid kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

mitmesugustel paindlikel taastuvatel energiaallikatel põhinevate stabiilsete ja usaldusväärsete energiasüsteemide ja -võrkude näidisprojektid kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.3 – lõik 2 – taane 3

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.3 – lõik 2 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | uutel teenustel
  ja
  kogukondlikel algatustel põhinevad lõimitud lähenemisviisid
  kohalikul tasandil, sealhulgas saartel, taastuvenergia
  tootmise
  ja
  tarbimise kokkusobitamiseks
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

uutel teenustel
  ja
  kogukondlikel algatustel põhinevad lõimitud lähenemisviisid
  kohalikul tasandil, sealhulgas saartel, taastuvenergia
  tootmise
  ja
  tarbimise kokkusobitamiseks
  ;

uutel teenustel

kogukondlikel algatustel põhinevad lõimitud lähenemisviisid

tootmise

tarbimise kokkusobitamiseks

| — | integreeritud lähenemisviisid taastuvenergia tootmise
  ja
  tarbimise suurendamiseks, parandamiseks ja sobitamiseks
  kohalikul tasandil, sealhulgas saartel,
  võttes aluseks uued teenused ja tehnoloogiad (sealhulgas võrdõigusvõrgud, hajusandmebaasi tehnoloogia, virtuaalne netomõõtmissüsteem), samuti kogukonna algatused (sealhulgas aktiivsed tarbijad ja omatarbeks tootvad
  taastuvenergia
  tarbijad, kes tegutsevad üksi või ühiselt taastuvenergia kogukondades
  ja
  kohalikes energiakogukondades)
  ; |
| --- | --- |

—

integreeritud lähenemisviisid taastuvenergia tootmise
  ja
  tarbimise suurendamiseks, parandamiseks ja sobitamiseks
  kohalikul tasandil, sealhulgas saartel,
  võttes aluseks uued teenused ja tehnoloogiad (sealhulgas võrdõigusvõrgud, hajusandmebaasi tehnoloogia, virtuaalne netomõõtmissüsteem), samuti kogukonna algatused (sealhulgas aktiivsed tarbijad ja omatarbeks tootvad
  taastuvenergia
  tarbijad, kes tegutsevad üksi või ühiselt taastuvenergia kogukondades
  ja
  kohalikes energiakogukondades)
  ;

integreeritud lähenemisviisid taastuvenergia tootmise

tarbimise suurendamiseks, parandamiseks ja sobitamiseks

võttes aluseks uued teenused ja tehnoloogiad (sealhulgas võrdõigusvõrgud, hajusandmebaasi tehnoloogia, virtuaalne netomõõtmissüsteem), samuti kogukonna algatused (sealhulgas aktiivsed tarbijad ja omatarbeks tootvad

tarbijad, kes tegutsevad üksi või ühiselt taastuvenergia kogukondades

kohalikes energiakogukondades)

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.3 – lõik 2 – taane 3 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.3 – lõik 2 – taane 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | uute energiatehnoloogiate, nagu paindlikest taastuvenergiaallikatest energia tootmise, taastuvenergiaallikatel põhineva vesiniku ja sünteetilise gaasi energiasalvestina kasutamise süsteemse mõju analüüs; teadusuuringud ja lõimitud lähenemisviisid maagaasivõrkude ümberkujundamiseks keskkonnasõbralikeks vesinikgaasivõrkudeks või biometaani või sünteetilist metaani transportivateks võrkudeks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

uute energiatehnoloogiate, nagu paindlikest taastuvenergiaallikatest energia tootmise, taastuvenergiaallikatel põhineva vesiniku ja sünteetilise gaasi energiasalvestina kasutamise süsteemse mõju analüüs; teadusuuringud ja lõimitud lähenemisviisid maagaasivõrkude ümberkujundamiseks keskkonnasõbralikeks vesinikgaasivõrkudeks või biometaani või sünteetilist metaani transportivateks võrkudeks;

uute energiatehnoloogiate, nagu paindlikest taastuvenergiaallikatest energia tootmise, taastuvenergiaallikatel põhineva vesiniku ja sünteetilise gaasi energiasalvestina kasutamise süsteemse mõju analüüs; teadusuuringud ja lõimitud lähenemisviisid maagaasivõrkude ümberkujundamiseks keskkonnasõbralikeks vesinikgaasivõrkudeks või biometaani või sünteetilist metaani transportivateks võrkudeks;

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.3 – lõik 2 – taane 4

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.3 – lõik 2 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | võrgu paindlikkus ning eri energiaallikate, võrkude, taristute ja osalejate koostoime. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

võrgu paindlikkus ning eri energiaallikate, võrkude, taristute ja osalejate koostoime.

| — | võrgu
  ja energiatootmise
  paindlikkus ning
  energiavarustuskindlus, sealhulgas tarbimiskaja, ning
  eri energiaallikate, võrkude, taristute
  (sh olemasolevad taristud)
  ja osalejate koostoime.
  sektorite ühendamise tehnoloogiad, et hõlbustada energia salvestamist ja kasutada ära energia transpordipotentsiaali; |
| --- | --- |

—

võrgu
  ja energiatootmise
  paindlikkus ning
  energiavarustuskindlus, sealhulgas tarbimiskaja, ning
  eri energiaallikate, võrkude, taristute
  (sh olemasolevad taristud)
  ja osalejate koostoime.
  sektorite ühendamise tehnoloogiad, et hõlbustada energia salvestamist ja kasutada ära energia transpordipotentsiaali;

ja energiatootmise

energiavarustuskindlus, sealhulgas tarbimiskaja, ning

(sh olemasolevad taristud)

sektorite ühendamise tehnoloogiad, et hõlbustada energia salvestamist ja kasutada ära energia transpordipotentsiaali;

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.3 – lõik 2 – taane 4 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.3 – lõik 2 – taane 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | keskkonnasäästlikud lahendused, mis võimaldavad tagada süsteemi töökindluse, täiendades taastuvaid energiaallikaid ja elektrifitseerimispõhiseid salvestusviise ning minnes nendest kaugemale; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

keskkonnasäästlikud lahendused, mis võimaldavad tagada süsteemi töökindluse, täiendades taastuvaid energiaallikaid ja elektrifitseerimispõhiseid salvestusviise ning minnes nendest kaugemale;

keskkonnasäästlikud lahendused, mis võimaldavad tagada süsteemi töökindluse, täiendades taastuvaid energiaallikaid ja elektrifitseerimispõhiseid salvestusviise ning minnes nendest kaugemale;

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – sissejuhatav osa

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.2.4. | Hooned
  ja tööstusrajatised
  ümberkujundatavas energiasüsteemis |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.2.4.

Hooned
  ja tööstusrajatised
  ümberkujundatavas energiasüsteemis

ja tööstusrajatised

| 4.2.4. | Hooned ümberkujundatavas energiasüsteemis |
| --- | --- |

4.2.4.

Hooned ümberkujundatavas energiasüsteemis

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hoonete
  ja tööstusrajatiste
  aktiivne roll nende ja energiasüsteemi koostoimes suureneb. Seepärast on nad
  taastuvenergia ülekande seisukohast
  otsustava tähtsusega. | Hoonete aktiivne roll nende ja energiasüsteemi koostoimes suureneb. Seepärast on nad
  taastuvate energiaallikate kasutamisele ja suuremale energiatõhususele üleminekul
  otsustava tähtsusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Hoonete
  ja tööstusrajatiste
  aktiivne roll nende ja energiasüsteemi koostoimes suureneb. Seepärast on nad
  taastuvenergia ülekande seisukohast
  otsustava tähtsusega.

ja tööstusrajatiste

taastuvenergia ülekande seisukohast

Hoonete aktiivne roll nende ja energiasüsteemi koostoimes suureneb. Seepärast on nad
  taastuvate energiaallikate kasutamisele ja suuremale energiatõhususele üleminekul
  otsustava tähtsusega.

taastuvate energiaallikate kasutamisele ja suuremale energiatõhususele üleminekul

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 2

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hooned on oluline tegur, mis mõjutab kodanike elukvaliteeti. Eri tehnoloogiate, seadmete ja
  süsteemide
  lõimimine ning mitmesuguste energiakasutusviiside, hoonete ja nende elanike ning kasutajate omavaheline sidumine on energiatootmise,
  -salvestamise
  ja -tõhususe seisukohalt äärmiselt võimalusterohke. | Hooned on oluline tegur, mis mõjutab kodanike elukvaliteeti. Eri tehnoloogiate, seadmete
  , süsteemide
  ja
  standardite
  lõimimine ning mitmesuguste energiakasutusviiside, hoonete ja nende elanike ning kasutajate omavaheline sidumine on
  kliimamuutuste leevendamise,
  energiatootmise,
  energiasäästu, energiasalvestamise
  ja -tõhususe seisukohalt äärmiselt võimalusterohke. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Hooned on oluline tegur, mis mõjutab kodanike elukvaliteeti. Eri tehnoloogiate, seadmete ja
  süsteemide
  lõimimine ning mitmesuguste energiakasutusviiside, hoonete ja nende elanike ning kasutajate omavaheline sidumine on energiatootmise,
  -salvestamise
  ja -tõhususe seisukohalt äärmiselt võimalusterohke.

süsteemide

-salvestamise

Hooned on oluline tegur, mis mõjutab kodanike elukvaliteeti. Eri tehnoloogiate, seadmete
  , süsteemide
  ja
  standardite
  lõimimine ning mitmesuguste energiakasutusviiside, hoonete ja nende elanike ning kasutajate omavaheline sidumine on
  kliimamuutuste leevendamise,
  energiatootmise,
  energiasäästu, energiasalvestamise
  ja -tõhususe seisukohalt äärmiselt võimalusterohke.

, süsteemide

standardite

kliimamuutuste leevendamise,

energiasäästu, energiasalvestamise

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 3

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tööstused, eriti energiamahukad tööstused saaksid energiatõhusust veelgi parandada ja taastuvenergiaallikate lõimimist soodustada. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tööstused, eriti energiamahukad tööstused saaksid energiatõhusust veelgi parandada ja taastuvenergiaallikate lõimimist soodustada.

Tööstused, eriti energiamahukad tööstused saaksid energiatõhusust veelgi parandada ja taastuvenergiaallikate lõimimist soodustada.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 4 – taane 1

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 4 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | elekter
  ja
  küte
  tööstusrajatise ja energiasüsteemi käitaja vahel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

elekter
  ja
  küte
  tööstusrajatise ja energiasüsteemi käitaja vahel;

elekter

küte

| — | elektri
  ja
  kütte liikumine ehitiste,
  tööstusrajatise ja energiasüsteemi käitaja vahel; |
| --- | --- |

—

elektri
  ja
  kütte liikumine ehitiste,
  tööstusrajatise ja energiasüsteemi käitaja vahel;

elektri

kütte liikumine ehitiste,

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 4 – taane 3

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 4 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | asjakohased protsessid
  ,
  projekteerimine
  ja
  materjalid
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

asjakohased protsessid
  ,
  projekteerimine
  ja
  materjalid
  ;

asjakohased protsessid

projekteerimine

materjalid

| — | ehitusprotsesside
  ,
  projekteerimise
  ja
  materjalide optimeerimine ja jätkusuutlikkus
  ; |
| --- | --- |

—

ehitusprotsesside
  ,
  projekteerimise
  ja
  materjalide optimeerimine ja jätkusuutlikkus
  ;

ehitusprotsesside

projekteerimise

materjalide optimeerimine ja jätkusuutlikkus

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 4 – taane 4

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 4 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | arukad hooned ja suured transpordikeskused (sadamad, lennujaamad, logistikakeskused) kui laiemate energiavõrkude ja uuenduslike liikuvuslahenduste aktiivsed komponendid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

arukad hooned ja suured transpordikeskused (sadamad, lennujaamad, logistikakeskused) kui laiemate energiavõrkude ja uuenduslike liikuvuslahenduste aktiivsed komponendid;

| — | arukad hooned ja suured transpordikeskused (sadamad, lennujaamad,
  raudteejaamad ja
  logistikakeskused) kui laiemate energiavõrkude ja uuenduslike liikuvuslahenduste aktiivsed komponendid; |
| --- | --- |

—

arukad hooned ja suured transpordikeskused (sadamad, lennujaamad,
  raudteejaamad ja
  logistikakeskused) kui laiemate energiavõrkude ja uuenduslike liikuvuslahenduste aktiivsed komponendid;

raudteejaamad ja

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 4 – taane 5

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 4 – taane 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | hoonete
  olelusringi
  projekteerimine
  , nende
  ehitamine
  ,
  toimimine
  ja
  lammutamine
  , võttes
  energia-
  ja
  ressursitõhususe ning kliimatingimustele vastupidavuse saavutamiseks arvesse ringlust ja keskkonnatoimet
  ,
  ning
  nende hoonete lammutusjärgne ringlussevõtt; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

hoonete
  olelusringi
  projekteerimine
  , nende
  ehitamine
  ,
  toimimine
  ja
  lammutamine
  , võttes
  energia-
  ja
  ressursitõhususe ning kliimatingimustele vastupidavuse saavutamiseks arvesse ringlust ja keskkonnatoimet
  ,
  ning
  nende hoonete lammutusjärgne ringlussevõtt;

hoonete

projekteerimine

ehitamine

toimimine

lammutamine

energia-

ressursitõhususe ning kliimatingimustele vastupidavuse saavutamiseks arvesse ringlust ja keskkonnatoimet

ning

| — | uued meetodid, sealhulgas arukad vahendid ja seadmed hoonete
  olelusringi
  projekteerimiseks
  , nende
  ehitamiseks (sealhulgas kasutades kerg- ja taastuvmaterjale)
  ,
  toimimiseks
  ja
  lammutamiseks
  , võttes
  arvesse ringlust, keskkonnatoimet, jätkusuutlikkust
  ja
  majanduslikku tasuvust, et saavutada energia- ja ressursitõhusus, kliimatingimustele vastupidavus
  ,
  mõju kasvuhoonegaaside heitele ja
  nende hoonete lammutusjärgne ringlussevõtt; |
| --- | --- |

—

uued meetodid, sealhulgas arukad vahendid ja seadmed hoonete
  olelusringi
  projekteerimiseks
  , nende
  ehitamiseks (sealhulgas kasutades kerg- ja taastuvmaterjale)
  ,
  toimimiseks
  ja
  lammutamiseks
  , võttes
  arvesse ringlust, keskkonnatoimet, jätkusuutlikkust
  ja
  majanduslikku tasuvust, et saavutada energia- ja ressursitõhusus, kliimatingimustele vastupidavus
  ,
  mõju kasvuhoonegaaside heitele ja
  nende hoonete lammutusjärgne ringlussevõtt;

uued meetodid, sealhulgas arukad vahendid ja seadmed hoonete

projekteerimiseks

ehitamiseks (sealhulgas kasutades kerg- ja taastuvmaterjale)

toimimiseks

lammutamiseks

arvesse ringlust, keskkonnatoimet, jätkusuutlikkust

majanduslikku tasuvust, et saavutada energia- ja ressursitõhusus, kliimatingimustele vastupidavus

mõju kasvuhoonegaaside heitele ja

Muudatusettepanek 100

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 4 – taane 6

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 4 – taane 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | uued ärimudelid, lähenemised ja teenused renoveerimise finantseerimiseks, ehitusalaste oskuste parandamiseks, hoonete elanike ja muude turuosaliste kaasamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

uued ärimudelid, lähenemised ja teenused renoveerimise finantseerimiseks, ehitusalaste oskuste parandamiseks, hoonete elanike ja muude turuosaliste kaasamiseks;

| — | uued ärimudelid, lähenemised ja teenused renoveerimise finantseerimiseks
  (sh eelmakseskeemid arvetepõhiste tagasimaksetega)
  , ehitusalaste oskuste parandamiseks, hoonete elanike ja muude turuosaliste
  (sh kohalikud omavalitsused või taastuvenergia kogukonnad)
  kaasamiseks; |
| --- | --- |

—

uued ärimudelid, lähenemised ja teenused renoveerimise finantseerimiseks
  (sh eelmakseskeemid arvetepõhiste tagasimaksetega)
  , ehitusalaste oskuste parandamiseks, hoonete elanike ja muude turuosaliste
  (sh kohalikud omavalitsused või taastuvenergia kogukonnad)
  kaasamiseks;

(sh eelmakseskeemid arvetepõhiste tagasimaksetega)

(sh kohalikud omavalitsused või taastuvenergia kogukonnad)

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 4 – taane 7

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 4 – taane 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | hoonete energiatõhususe jälgimine ja optimeerimine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

hoonete energiatõhususe jälgimine ja optimeerimine;

| — | hoonete energiatõhususe jälgimine ja optimeerimine
  kooskõlas hoonete energiatõhususe direktiiviga (direktiiv (EL) 2018/844), sh hoonete täiustatud energiahaldussüsteeme kasutades
  ; |
| --- | --- |

—

hoonete energiatõhususe jälgimine ja optimeerimine
  kooskõlas hoonete energiatõhususe direktiiviga (direktiiv (EL) 2018/844), sh hoonete täiustatud energiahaldussüsteeme kasutades
  ;

kooskõlas hoonete energiatõhususe direktiiviga (direktiiv (EL) 2018/844), sh hoonete täiustatud energiahaldussüsteeme kasutades

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 4 – taane 8

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 4 – taane 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | vahendid ja arukad seadmed hoonete energiatõhususe suurendamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

vahendid ja arukad seadmed hoonete energiatõhususe suurendamiseks;

vahendid ja arukad seadmed hoonete energiatõhususe suurendamiseks;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 4 – taane 9

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 4 – taane 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | olemasolevate hoonete renoveerimine liginullenergiahooneteks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

olemasolevate hoonete renoveerimine liginullenergiahooneteks.

| — | olemasolevate hoonete renoveerimine liginullenergiahooneteks
  ja innovaatilised tehnoloogiad
  . |
| --- | --- |

—

olemasolevate hoonete renoveerimine liginullenergiahooneteks
  ja innovaatilised tehnoloogiad
  .

ja innovaatilised tehnoloogiad

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 4 – taane 9 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 – lõik 4 – taane 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | paindlik energiatootmine, tarbimiskaja, energia salvestamise optimeerimine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

paindlik energiatootmine, tarbimiskaja, energia salvestamise optimeerimine.

paindlik energiatootmine, tarbimiskaja, energia salvestamise optimeerimine.

Muudatusettepanek 105

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4.2.4a. | Tööstusrajatised ümberkujundatavas energiasüsteemis |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.2.4a.

4.2.4a.

Tööstusrajatised ümberkujundatavas energiasüsteemis

Tööstusel, eriti energiamahukatel tööstusharudel, tuleks energiatõhusust veelgi parandada
  , oma energiatarbimist vähendada
  ja taastuvate energiaallikate integreerimist soodustada.
  Tööstusrajatiste roll energiasüsteemis on muutumas vajaduse tõttu vähendada heitkoguseid otseste või kaudsete elektriliste lahenduste, samuti tootmisprotsesside allika (nt vesinik) alusel. Tööstuskompleksid, kus kõrvuti toimuvad paljud erinevad protsessid, võivad optimeerida energiavoogude ja teiste ressursside (toormaterjali) vahetamist üksteise vahel.

, oma energiatarbimist vähendada

Tööstusrajatiste roll energiasüsteemis on muutumas vajaduse tõttu vähendada heitkoguseid otseste või kaudsete elektriliste lahenduste, samuti tootmisprotsesside allika (nt vesinik) alusel. Tööstuskompleksid, kus kõrvuti toimuvad paljud erinevad protsessid, võivad optimeerida energiavoogude ja teiste ressursside (toormaterjali) vahetamist üksteise vahel.

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | ästvaks kasutamiseks, et suurendada ressursitõhusust ja vähendada heitkoguseid, sealhulgas tööstuse ja energiasektori hübriidsed energiasüsteemid, millel on CO2-heite vähendamise potentsiaal; |
| --- | --- |

—

ästvaks kasutamiseks, et suurendada ressursitõhusust ja vähendada heitkoguseid, sealhulgas tööstuse ja energiasektori hübriidsed energiasüsteemid, millel on CO2-heite vähendamise potentsiaal;

ästvaks kasutamiseks, et suurendada ressursitõhusust ja vähendada heitkoguseid, sealhulgas tööstuse ja energiasektori hübriidsed energiasüsteemid, millel on CO2

| — | energiamahukate tööstusprotsesside otsese ja kaudse elektrifitseerimise näide |
| --- | --- |

—

energiamahukate tööstusprotsesside otsese ja kaudse elektrifitseerimise näide

energiamahukate tööstusprotsesside otsese ja kaudse elektrifitseerimise näide

| — | vahendid ja taristu elektrijaamade protsessijuhtimiseks, et optimeerida energiavoogu ja materjale (nt vesinik, muud tooted) teiste elektrijaamade ja energiasüsteemiga vastastiktoimes; |
| --- | --- |

—

vahendid ja taristu elektrijaamade protsessijuhtimiseks, et optimeerida energiavoogu ja materjale (nt vesinik, muud tooted) teiste elektrijaamade ja energiasüsteemiga vastastiktoimes;

vahendid ja taristu elektrijaamade protsessijuhtimiseks, et optimeerida energiavoogu ja materjale (nt vesinik, muud tooted) teiste elektrijaamade ja energiasüsteemiga vastastiktoimes;

| — | elektri-, lähteainete- ja küttesüsteemi paindlikkus ja tõhusus tööstusettevõtetes ja energiasüsteemis; |
| --- | --- |

—

elektri-, lähteainete- ja küttesüsteemi paindlikkus ja tõhusus tööstusettevõtetes ja energiasüsteemis;

elektri-, lähteainete- ja küttesüsteemi paindlikkus ja tõhusus tööstusettevõtetes ja energiasüsteemis;

| — | täiustatud või uued protsessid, projekteerimine ja materjalid, mille abil tõhusalt sooja ja külma kasutada või toota ning energiat salvestada; |
| --- | --- |

—

täiustatud või uued protsessid, projekteerimine ja materjalid, mille abil tõhusalt sooja ja külma kasutada või toota ning energiat salvestada;

täiustatud või uued protsessid, projekteerimine ja materjalid, mille abil tõhusalt sooja ja külma kasutada või toota ning energiat salvestada;

| — | täiustatud materjalitõhusus, mis vähendab nõudlust suure energiakasutusega puistematerjalide järele. |
| --- | --- |

—

täiustatud materjalitõhusus, mis vähendab nõudlust suure energiakasutusega puistematerjalide järele.

täiustatud materjalitõhusus, mis vähendab nõudlust suure energiakasutusega puistematerjalide järele.

Muudatusettepanek 106

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 b (uus)

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4.2.4b. | Energiasüsteemi ümberkujundamine söepiirkondades |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.2.4b.

4.2.4b.

Energiasüsteemi ümberkujundamine söepiirkondades

Ligi pooltel liikmesriikidel on ülesanne koostada sidusad strateegiad, mis keskenduvad piirkondadele, kus valitsevad pruunsöest, kivisöest ja muudest fossiilkütustest energia tootmise järkjärgulise lõpetamisega seotud probleemid. Selle prioriteediga püütakse saavutada vastastikust täiendavust teiste ELi vahendite ja programmidega.

Ligi pooltel liikmesriikidel on ülesanne koostada sidusad strateegiad, mis keskenduvad piirkondadele, kus valitsevad pruunsöest, kivisöest ja muudest fossiilkütustest energia tootmise järkjärgulise lõpetamisega seotud probleemid. Selle prioriteediga püütakse saavutada vastastikust täiendavust teiste ELi vahendite ja programmidega.

Põhisuunad

Põhisuunad

| — | toetada kaasavate ja õiglase ülemineku strateegiate väljatöötamist, milles võetakse arvesse ühiskondlikku, sotsiaal-majanduslikku ja keskkonnamõju ning alade ümberkujundamist; |
| --- | --- |

—

toetada kaasavate ja õiglase ülemineku strateegiate väljatöötamist, milles võetakse arvesse ühiskondlikku, sotsiaal-majanduslikku ja keskkonnamõju ning alade ümberkujundamist;

toetada kaasavate ja õiglase ülemineku strateegiate väljatöötamist, milles võetakse arvesse ühiskondlikku, sotsiaal-majanduslikku ja keskkonnamõju ning alade ümberkujundamist;

| — | tehnoloogiad ja mudelid nende piirkondade potentsiaali ärakasutamiseks, sealhulgas see, kuidas kõige paremini meelitada ligi alternatiivseid innovaatilisi ettevõtteid; |
| --- | --- |

—

tehnoloogiad ja mudelid nende piirkondade potentsiaali ärakasutamiseks, sealhulgas see, kuidas kõige paremini meelitada ligi alternatiivseid innovaatilisi ettevõtteid;

tehnoloogiad ja mudelid nende piirkondade potentsiaali ärakasutamiseks, sealhulgas see, kuidas kõige paremini meelitada ligi alternatiivseid innovaatilisi ettevõtteid;

| — | teadusuuringud selle kohta, kuidas neid piirkondi taaselustada ning saavutada jätkusuutlik tööhõive ja majanduskasvu väljavaated, sealhulgas töötajate ümberõppega seotud teadusuuringud. |
| --- | --- |

—

teadusuuringud selle kohta, kuidas neid piirkondi taaselustada ning saavutada jätkusuutlik tööhõive ja majanduskasvu väljavaated, sealhulgas töötajate ümberõppega seotud teadusuuringud.

teadusuuringud selle kohta, kuidas neid piirkondi taaselustada ning saavutada jätkusuutlik tööhõive ja majanduskasvu väljavaated, sealhulgas töötajate ümberõppega seotud teadusuuringud.

Muudatusettepanek 107

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.5 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.5 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| aastaks elab hinnanguliselt üle 80 % ELi rahvastikust linnapiirkondades, kus tarbitakse lõviosa saadavatest ressurssidest, sealhulgas energiast. Need piirkonnad on eriti haavatavad ilmastikumuutuste kahjulike mõjude suhtes, mida juba praegu ja tulevikus veelgi rohkem halvendavad kliimamuutused ja loodusõnnetused. Peamine probleem on üldise energia- ja ressursitõhususe ning kliimamuutustele vastupidavuse märkimisväärne suurendamine Euroopa linnades tervikuna, keskendudes kõigile hoonetele, energiasüsteemidele, liikuvusele,
  kliimamuutustele
  , samuti vee, pinnase ja õhu kvaliteedile, jäätmetele ja mürale. Tuleb uurida koostoimet Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastatava linnapoliitika ja sellekohaste meetmetega ning seda koostoimet kasutada. | aastaks elab hinnanguliselt üle 80 % ELi rahvastikust linnapiirkondades, kus tarbitakse lõviosa saadavatest ressurssidest, sealhulgas energiast. Need piirkonnad on eriti haavatavad ilmastikumuutuste kahjulike mõjude suhtes, mida juba praegu ja tulevikus veelgi rohkem halvendavad kliimamuutused ja loodusõnnetused. Peamine probleem on üldise energia- ja ressursitõhususe ning kliimamuutustele vastupidavuse märkimisväärne suurendamine Euroopa
  kogukondades ja
  linnades tervikuna, keskendudes kõigile hoonetele, energiasüsteemidele,
  transpordile ja
  liikuvusele,
  kliimamuutuste leevendamisele
  , samuti vee, pinnase ja õhu kvaliteedile, jäätmetele ja mürale. Tuleb uurida koostoimet Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastatava linnapoliitika ja sellekohaste meetmetega ning seda koostoimet kasutada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aastaks elab hinnanguliselt üle 80 % ELi rahvastikust linnapiirkondades, kus tarbitakse lõviosa saadavatest ressurssidest, sealhulgas energiast. Need piirkonnad on eriti haavatavad ilmastikumuutuste kahjulike mõjude suhtes, mida juba praegu ja tulevikus veelgi rohkem halvendavad kliimamuutused ja loodusõnnetused. Peamine probleem on üldise energia- ja ressursitõhususe ning kliimamuutustele vastupidavuse märkimisväärne suurendamine Euroopa linnades tervikuna, keskendudes kõigile hoonetele, energiasüsteemidele, liikuvusele,
  kliimamuutustele
  , samuti vee, pinnase ja õhu kvaliteedile, jäätmetele ja mürale. Tuleb uurida koostoimet Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastatava linnapoliitika ja sellekohaste meetmetega ning seda koostoimet kasutada.

kliimamuutustele

aastaks elab hinnanguliselt üle 80 % ELi rahvastikust linnapiirkondades, kus tarbitakse lõviosa saadavatest ressurssidest, sealhulgas energiast. Need piirkonnad on eriti haavatavad ilmastikumuutuste kahjulike mõjude suhtes, mida juba praegu ja tulevikus veelgi rohkem halvendavad kliimamuutused ja loodusõnnetused. Peamine probleem on üldise energia- ja ressursitõhususe ning kliimamuutustele vastupidavuse märkimisväärne suurendamine Euroopa
  kogukondades ja
  linnades tervikuna, keskendudes kõigile hoonetele, energiasüsteemidele,
  transpordile ja
  liikuvusele,
  kliimamuutuste leevendamisele
  , samuti vee, pinnase ja õhu kvaliteedile, jäätmetele ja mürale. Tuleb uurida koostoimet Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastatava linnapoliitika ja sellekohaste meetmetega ning seda koostoimet kasutada.

kogukondades ja

transpordile ja

kliimamuutuste leevendamisele

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.5 – lõik 2 – taane 1

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.5 – lõik 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | vähese CO2-heitega tehnoloogiate kasutuselevõtmine kogu
  ELi
  linnade/piirkondade energia-/liikuvussüsteemides, plussenergiapiirkonnad ning heitevaba liikuvus ja logistika aastaks 2050, mis suurendab ELi integreeritud lahenduste konkurentsivõimet maailmas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

vähese CO2-heitega tehnoloogiate kasutuselevõtmine kogu
  ELi
  linnade/piirkondade energia-/liikuvussüsteemides, plussenergiapiirkonnad ning heitevaba liikuvus ja logistika aastaks 2050, mis suurendab ELi integreeritud lahenduste konkurentsivõimet maailmas;

2

ELi

| — | vähese CO2-heitega tehnoloogiate kasutuselevõtmine kogu
  liidu
  linnade/piirkondade
  /maapiirkondade
  energia-/liikuvussüsteemides, plussenergiapiirkonnad ning heitevaba liikuvus ja logistika aastaks 2050, mis suurendab ELi integreeritud lahenduste konkurentsivõimet maailmas; |
| --- | --- |

—

vähese CO2-heitega tehnoloogiate kasutuselevõtmine kogu
  liidu
  linnade/piirkondade
  /maapiirkondade
  energia-/liikuvussüsteemides, plussenergiapiirkonnad ning heitevaba liikuvus ja logistika aastaks 2050, mis suurendab ELi integreeritud lahenduste konkurentsivõimet maailmas;

2

liidu

/maapiirkondade

Muudatusettepanek 109

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.5 – lõik 2 – taane 2

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.5 – lõik 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | linnaplaneerimine
  , taristud ja süsteemid, sh nendevahelised ühendused ja koostalitlusvõime, looduspõhised lahendused ning digitehnoloogial ja -ruumil põhinevate teenuste ja andmete kasutamine, võttes arvesse prognoositud kliimamuutuste mõju ning
  vastupanuvõimet kliimamuutustele
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

linnaplaneerimine
  , taristud ja süsteemid, sh nendevahelised ühendused ja koostalitlusvõime, looduspõhised lahendused ning digitehnoloogial ja -ruumil põhinevate teenuste ja andmete kasutamine, võttes arvesse prognoositud kliimamuutuste mõju ning
  vastupanuvõimet kliimamuutustele
  ;

linnaplaneerimine

vastupanuvõimet kliimamuutustele

| — | linna -ja maaplaneerimine
  , taristud ja süsteemid, sh nendevahelised ühendused ja koostalitlusvõime,
  standardimine,
  looduspõhised lahendused ning
  turvalisel
  digitehnoloogial ja -ruumil põhinevate teenuste ja andmete kasutamine, võttes arvesse prognoositud kliimamuutuste mõju ning
  lõimitud kliimamuutuste leevendamist
  ; |
| --- | --- |

—

linna -ja maaplaneerimine
  , taristud ja süsteemid, sh nendevahelised ühendused ja koostalitlusvõime,
  standardimine,
  looduspõhised lahendused ning
  turvalisel
  digitehnoloogial ja -ruumil põhinevate teenuste ja andmete kasutamine, võttes arvesse prognoositud kliimamuutuste mõju ning
  lõimitud kliimamuutuste leevendamist
  ;

linna -ja maaplaneerimine

standardimine,

turvalisel

lõimitud kliimamuutuste leevendamist

Muudatusettepanek 110

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.5 – lõik 2 – taane 3

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.5 – lõik 2 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kodanike elukvaliteet, ohutu liikuvus, linnade sotsiaalne innovatsioon, linnade ringmajanduse rakendamise ja taastumisvõime, väiksem
  ökoloogiline jalajälg
  ja reostus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kodanike elukvaliteet, ohutu liikuvus, linnade sotsiaalne innovatsioon, linnade ringmajanduse rakendamise ja taastumisvõime, väiksem
  ökoloogiline jalajälg
  ja reostus;

ökoloogiline jalajälg

| — | kodanike elukvaliteet, ohutu
  ja mitmeliigiline
  liikuvus
  (sh jalgsi ja jalgrattaga)
  , linnade
  ja maapiirkondade
  sotsiaalne innovatsioon, linnade ringmajanduse rakendamise ja taastumisvõime, väiksem
  keskkonnamõju
  ja reostus; |
| --- | --- |

—

kodanike elukvaliteet, ohutu
  ja mitmeliigiline
  liikuvus
  (sh jalgsi ja jalgrattaga)
  , linnade
  ja maapiirkondade
  sotsiaalne innovatsioon, linnade ringmajanduse rakendamise ja taastumisvõime, väiksem
  keskkonnamõju
  ja reostus;

ja mitmeliigiline

(sh jalgsi ja jalgrattaga)

ja maapiirkondade

keskkonnamõju

Muudatusettepanek 111

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.6 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.6 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Üleminek puhtamatele tehnoloogiatele, ühendatusele ja automatiseerimisele sõltub õhusõidukite, sõidukite ja laevade õigeaegsest projekteerimisest ja tootmisest, lõimides eri tehnoloogiaid ja kiirendades nende kasutussevõtmist. Kõige olulisemateks eesmärkideks jäävad endiselt mugavuse, tõhususe ja taskukohasuse suurendamine, minimeerides samas olelusringi mõju keskkonnale, inimeste tervisele ja energiakasutusele. Võttes arvesse liikuvuse suurenenud nõudlust ja kiiresti muutuvaid tehnoloogia kontrollirežiime, on kõigi transpordiliikide nõuetekohaseks toimimiseks hädavajalik tõhusalt toimiv uuenduslik transporditaristu. Energiakulu ja keskkonnamõju vähendamise seisukohast väärib erilist tähelepanu lõimitud lähenemine taristu ja sõidukite/laevade/õhusõidukite arendamisele. | Üleminek puhtamatele tehnoloogiatele, ühendatusele ja automatiseerimisele sõltub õhusõidukite, sõidukite ja laevade õigeaegsest projekteerimisest ja tootmisest, lõimides eri tehnoloogiaid ja kiirendades nende kasutussevõtmist. Kõige olulisemateks eesmärkideks jäävad endiselt mugavuse, tõhususe ja taskukohasuse suurendamine, minimeerides samas olelusringi mõju
  kliimale,
  keskkonnale, inimeste tervisele ja energiakasutusele. Võttes arvesse liikuvuse suurenenud nõudlust ja kiiresti muutuvaid tehnoloogia kontrollirežiime, on kõigi transpordiliikide nõuetekohaseks toimimiseks hädavajalik tõhusalt toimiv uuenduslik transporditaristu. Energiakulu ja keskkonnamõju vähendamise seisukohast väärib erilist tähelepanu lõimitud lähenemine taristu ja sõidukite/laevade/õhusõidukite arendamisele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Üleminek puhtamatele tehnoloogiatele, ühendatusele ja automatiseerimisele sõltub õhusõidukite, sõidukite ja laevade õigeaegsest projekteerimisest ja tootmisest, lõimides eri tehnoloogiaid ja kiirendades nende kasutussevõtmist. Kõige olulisemateks eesmärkideks jäävad endiselt mugavuse, tõhususe ja taskukohasuse suurendamine, minimeerides samas olelusringi mõju keskkonnale, inimeste tervisele ja energiakasutusele. Võttes arvesse liikuvuse suurenenud nõudlust ja kiiresti muutuvaid tehnoloogia kontrollirežiime, on kõigi transpordiliikide nõuetekohaseks toimimiseks hädavajalik tõhusalt toimiv uuenduslik transporditaristu. Energiakulu ja keskkonnamõju vähendamise seisukohast väärib erilist tähelepanu lõimitud lähenemine taristu ja sõidukite/laevade/õhusõidukite arendamisele.

Üleminek puhtamatele tehnoloogiatele, ühendatusele ja automatiseerimisele sõltub õhusõidukite, sõidukite ja laevade õigeaegsest projekteerimisest ja tootmisest, lõimides eri tehnoloogiaid ja kiirendades nende kasutussevõtmist. Kõige olulisemateks eesmärkideks jäävad endiselt mugavuse, tõhususe ja taskukohasuse suurendamine, minimeerides samas olelusringi mõju
  kliimale,
  keskkonnale, inimeste tervisele ja energiakasutusele. Võttes arvesse liikuvuse suurenenud nõudlust ja kiiresti muutuvaid tehnoloogia kontrollirežiime, on kõigi transpordiliikide nõuetekohaseks toimimiseks hädavajalik tõhusalt toimiv uuenduslik transporditaristu. Energiakulu ja keskkonnamõju vähendamise seisukohast väärib erilist tähelepanu lõimitud lähenemine taristu ja sõidukite/laevade/õhusõidukite arendamisele.

kliimale,

Muudatusettepanek 112

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.6 – lõik 2 – taane 2

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.6 – lõik 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | sõidukite/laevade/õhusõidukite, k.a nende varuosade kontseptsioonid ja projektid, milles on kasutatud parendatud materjale ja konstruktsioone, tõhusust, energia salvestus- ja tagastustehnoloogiat, ohutussüsteeme ja turvaelemente, et keskkonna- ja tervisemõju oleks
  väiksem
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

sõidukite/laevade/õhusõidukite, k.a nende varuosade kontseptsioonid ja projektid, milles on kasutatud parendatud materjale ja konstruktsioone, tõhusust, energia salvestus- ja tagastustehnoloogiat, ohutussüsteeme ja turvaelemente, et keskkonna- ja tervisemõju oleks
  väiksem
  ;

väiksem

| — | sõidukite/laevade/õhusõidukite k.a nende varuosade
  ja moodulelementide
  kontseptsioonid ja projektid, milles on kasutatud parendatud materjale ja konstruktsioone,
  tarkvaralahendusi ja -uuendusi, piraatlusevastaseid täiustatud turvasüsteeme,
  tõhusust, energia salvestus- ja tagastustehnoloogiat, ohutussüsteeme ja turvaelemente, et keskkonna- ja tervisemõju oleks
  viidud miinimumini
  ; |
| --- | --- |

—

sõidukite/laevade/õhusõidukite k.a nende varuosade
  ja moodulelementide
  kontseptsioonid ja projektid, milles on kasutatud parendatud materjale ja konstruktsioone,
  tarkvaralahendusi ja -uuendusi, piraatlusevastaseid täiustatud turvasüsteeme,
  tõhusust, energia salvestus- ja tagastustehnoloogiat, ohutussüsteeme ja turvaelemente, et keskkonna- ja tervisemõju oleks
  viidud miinimumini
  ;

ja moodulelementide

tarkvaralahendusi ja -uuendusi, piraatlusevastaseid täiustatud turvasüsteeme,

viidud miinimumini

Muudatusettepanek 113

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.7 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.7 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks et EL saavutaks õhukvaliteedi
  ,
  kliima-
  ja
  energiaeesmärgid, sealhulgas kasvuhoonegaaside heite 60 % vähenemise 2050. aastaks ja müra vähenemise
  ,
  tuleb põhjalikult muuta
  kogu liikuvussüsteemi, sealhulgas
  kasutajaid
  ,
  sõidukeid
  ,
  kütuseid
  ja
  taristuid
  . Samuti on vaja kasutada vähese heitega alternatiivenergiat ja lasta turule heitevabad sõidukid/laevad/õhusõidukid.
  Peale kasvuhoonegaaside heite kahjuliku mõju on Euroopas transpordil märkimisväärne osa õhu halva kvaliteedi põhjustamises ja müra tekitamises, millel on kodanike tervisele halvad tagajärjed

   (18)

  . Tuginedes edusammudele
  elektriliste lahenduste
  kasutussevõtmises ning
  kütuseelementide kasutamises autode, busside ja kergsõidukite puhul, on oluline kiirendada teadusuuringuid ja uudsete lahenduste leidmist teistes sektorites, näiteks lennunduses, mere- ja siseveelaevanduses
  ning veoautode puhul
  . | Õhukvaliteedi
  ,
  kliima
  ja
  energiaga seotud eesmärkide saavutamiseks ning müra vähendamiseks on vaja
  ,
  et liit mõtleks läbi
  kogu liikuvussüsteemi, sealhulgas
  kasutajad
  ,
  sõidukid
  ,
  kütused, CO2 mõõtesüsteemid, taristud, ruumikasutus
  ja
  uued transpordilahendused
  . Samuti on
  liidul
  vaja kasutada vähese heitega alternatiivenergiat ja lasta turule heitevabad sõidukid/laevad/õhusõidukid.
  Ligikaudu kolmandik ELi kodanikest elab linnapiirkondades, kus saasteainete sisaldused ületavad seadusega ette nähtud piirnorme

   (18)

  . Tuginedes olemasolevatele edusammudele alternatiivsete kütuste tootmises ja kasutamises,
  elektriliste lahenduste
  , vesinikutehnoloogiate, biokütuste ja biogaasi kasutussevõtmises,
  kütuseelementide kasutamises
  ning sisepõlemismootorite täiustamises ja nende kohandamises taastuvkütustele ja teistele säästvatele tehnoloogiatele
  autode, busside
  , veokite
  ja kergsõidukite puhul, on oluline kiirendada teadusuuringuid ja uudsete lahenduste leidmist teistes sektorites, näiteks lennunduses,
  raudteesektoris,
  mere- ja siseveelaevanduses. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Selleks et EL saavutaks õhukvaliteedi
  ,
  kliima-
  ja
  energiaeesmärgid, sealhulgas kasvuhoonegaaside heite 60 % vähenemise 2050. aastaks ja müra vähenemise
  ,
  tuleb põhjalikult muuta
  kogu liikuvussüsteemi, sealhulgas
  kasutajaid
  ,
  sõidukeid
  ,
  kütuseid
  ja
  taristuid
  . Samuti on vaja kasutada vähese heitega alternatiivenergiat ja lasta turule heitevabad sõidukid/laevad/õhusõidukid.
  Peale kasvuhoonegaaside heite kahjuliku mõju on Euroopas transpordil märkimisväärne osa õhu halva kvaliteedi põhjustamises ja müra tekitamises, millel on kodanike tervisele halvad tagajärjed

   (18)

  . Tuginedes edusammudele
  elektriliste lahenduste
  kasutussevõtmises ning
  kütuseelementide kasutamises autode, busside ja kergsõidukite puhul, on oluline kiirendada teadusuuringuid ja uudsete lahenduste leidmist teistes sektorites, näiteks lennunduses, mere- ja siseveelaevanduses
  ning veoautode puhul
  .

Selleks et EL saavutaks õhukvaliteedi

kliima-

energiaeesmärgid, sealhulgas kasvuhoonegaaside heite 60 % vähenemise 2050. aastaks ja müra vähenemise

tuleb põhjalikult muuta

kasutajaid

sõidukeid

kütuseid

taristuid

Peale kasvuhoonegaaside heite kahjuliku mõju on Euroopas transpordil märkimisväärne osa õhu halva kvaliteedi põhjustamises ja müra tekitamises, millel on kodanike tervisele halvad tagajärjed

18

. Tuginedes edusammudele

kasutussevõtmises ning

ning veoautode puhul

Õhukvaliteedi
  ,
  kliima
  ja
  energiaga seotud eesmärkide saavutamiseks ning müra vähendamiseks on vaja
  ,
  et liit mõtleks läbi
  kogu liikuvussüsteemi, sealhulgas
  kasutajad
  ,
  sõidukid
  ,
  kütused, CO2 mõõtesüsteemid, taristud, ruumikasutus
  ja
  uued transpordilahendused
  . Samuti on
  liidul
  vaja kasutada vähese heitega alternatiivenergiat ja lasta turule heitevabad sõidukid/laevad/õhusõidukid.
  Ligikaudu kolmandik ELi kodanikest elab linnapiirkondades, kus saasteainete sisaldused ületavad seadusega ette nähtud piirnorme

   (18)

  . Tuginedes olemasolevatele edusammudele alternatiivsete kütuste tootmises ja kasutamises,
  elektriliste lahenduste
  , vesinikutehnoloogiate, biokütuste ja biogaasi kasutussevõtmises,
  kütuseelementide kasutamises
  ning sisepõlemismootorite täiustamises ja nende kohandamises taastuvkütustele ja teistele säästvatele tehnoloogiatele
  autode, busside
  , veokite
  ja kergsõidukite puhul, on oluline kiirendada teadusuuringuid ja uudsete lahenduste leidmist teistes sektorites, näiteks lennunduses,
  raudteesektoris,
  mere- ja siseveelaevanduses.

Õhukvaliteedi

kliima

energiaga seotud eesmärkide saavutamiseks ning müra vähendamiseks on vaja

et liit mõtleks läbi

kasutajad

sõidukid

kütused, CO2

uued transpordilahendused

liidul

Ligikaudu kolmandik ELi kodanikest elab linnapiirkondades, kus saasteainete sisaldused ületavad seadusega ette nähtud piirnorme

18

. Tuginedes olemasolevatele edusammudele alternatiivsete kütuste tootmises ja kasutamises,

, vesinikutehnoloogiate, biokütuste ja biogaasi kasutussevõtmises,

ning sisepõlemismootorite täiustamises ja nende kohandamises taastuvkütustele ja teistele säästvatele tehnoloogiatele

, veokite

raudteesektoris,

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.7 – lõik 2 – taane 1

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.7 – lõik 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | elektriliste lahenduste kasutussevõtt
  kõigi transpordiliikide puhul (nt akud, kütuseelemendid, hübridiseerimine jm)
  , sealhulgas
  sõidukite/laevade/õhusõidukite jõuseadmete uued tehnoloogiad, kiire laadimine/tankimine, energiakogumine ning kasutajasõbralikud ja juurdepääsetavad liidesed
  laadimistaristuga
  , millega tagatakse koostalitlusvõime ja teenuste sujuv pakkumine; vähese heitega ja heitevabadele sõidukitele ettenähtud konkurentsivõimeliste, ohutute, hästitoimivate ja säästlike akude väljatöötamine ja turuletoomine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

elektriliste lahenduste kasutussevõtt
  kõigi transpordiliikide puhul (nt akud, kütuseelemendid, hübridiseerimine jm)
  , sealhulgas
  sõidukite/laevade/õhusõidukite jõuseadmete uued tehnoloogiad, kiire laadimine/tankimine, energiakogumine ning kasutajasõbralikud ja juurdepääsetavad liidesed
  laadimistaristuga
  , millega tagatakse koostalitlusvõime ja teenuste sujuv pakkumine; vähese heitega ja heitevabadele sõidukitele ettenähtud konkurentsivõimeliste, ohutute, hästitoimivate ja säästlike akude väljatöötamine ja turuletoomine;

elektriliste lahenduste kasutussevõtt

, sealhulgas

laadimistaristuga

| — | CO2-heite vähendamine
  kõigi transpordiliikide puhul
  , sh elektromobiilsuse abil
  (nt
  ringlussevõetavad
  akud, kütuseelemendid,
  igat liiki
  hübridiseerimine jm)
  ja
  sõidukite/laevade/õhusõidukite jõuseadmete uued tehnoloogiad, kiire laadimine/tankimine, energiakogumine ning kasutajasõbralikud ja juurdepääsetavad liidesed
  laadimis- ja tankimistaristuga
  , millega tagatakse koostalitlusvõime ja teenuste sujuv pakkumine; vähese heitega ja heitevabadele sõidukitele ettenähtud konkurentsivõimeliste, ohutute, hästitoimivate
  , ringlussevõetavate
  ja säästlike akude väljatöötamine ja turuletoomine; |
| --- | --- |

—

CO2-heite vähendamine
  kõigi transpordiliikide puhul
  , sh elektromobiilsuse abil
  (nt
  ringlussevõetavad
  akud, kütuseelemendid,
  igat liiki
  hübridiseerimine jm)
  ja
  sõidukite/laevade/õhusõidukite jõuseadmete uued tehnoloogiad, kiire laadimine/tankimine, energiakogumine ning kasutajasõbralikud ja juurdepääsetavad liidesed
  laadimis- ja tankimistaristuga
  , millega tagatakse koostalitlusvõime ja teenuste sujuv pakkumine; vähese heitega ja heitevabadele sõidukitele ettenähtud konkurentsivõimeliste, ohutute, hästitoimivate
  , ringlussevõetavate
  ja säästlike akude väljatöötamine ja turuletoomine;

CO2

, sh elektromobiilsuse abil

ringlussevõetavad

igat liiki

ja

laadimis- ja tankimistaristuga

, ringlussevõetavate

Muudatusettepanek 115

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.7 – lõik 2 – taane 2

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.7 – lõik 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | säästvad uued kütused ja uued arukad sõidukid/laevad/õhusõidukid olemasolevates ja tulevikus kasutatavates liikuvusmudelites ning tugitaristud; koostalitlusvõimet ja teenuste sujuvat pakkumist soodustavad tehnoloogiad ja kasutajapõhised lahendused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

säästvad uued kütused ja uued arukad sõidukid/laevad/õhusõidukid olemasolevates ja tulevikus kasutatavates liikuvusmudelites ning tugitaristud; koostalitlusvõimet ja teenuste sujuvat pakkumist soodustavad tehnoloogiad ja kasutajapõhised lahendused;

| — | säästvad uued kütused ja uued arukad sõidukid/laevad/õhusõidukid olemasolevates ja tulevikus kasutatavates liikuvusmudelites ning tugitaristud; koostalitlusvõimet ja teenuste sujuvat pakkumist soodustavad tehnoloogiad ja kasutajapõhised lahendused;
  vaiksemad ja keskkonnasäästlikumad õhusõidukid; |
| --- | --- |

—

säästvad uued kütused ja uued arukad sõidukid/laevad/õhusõidukid olemasolevates ja tulevikus kasutatavates liikuvusmudelites ning tugitaristud; koostalitlusvõimet ja teenuste sujuvat pakkumist soodustavad tehnoloogiad ja kasutajapõhised lahendused;
  vaiksemad ja keskkonnasäästlikumad õhusõidukid;

vaiksemad ja keskkonnasäästlikumad õhusõidukid;

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.7 – lõik 2 – taane 3

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.7 – lõik 2 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | liikuvuse keskkonna- ja tervisemõju vähendamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

liikuvuse keskkonna- ja tervisemõju vähendamine.

| — | liikuvuse keskkonna- ja tervisemõju vähendamine
  miinimumini, sealhulgas uurides võimalusi mõõta saastet liikuvussektoris uue põlvkonna kaugandurite abil
  . |
| --- | --- |

—

liikuvuse keskkonna- ja tervisemõju vähendamine
  miinimumini, sealhulgas uurides võimalusi mõõta saastet liikuvussektoris uue põlvkonna kaugandurite abil
  .

miinimumini, sealhulgas uurides võimalusi mõõta saastet liikuvussektoris uue põlvkonna kaugandurite abil

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.8 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.8 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Arukas liikuvus aitab eelkõige digitehnoloogiat, kaasaegseid satelliitnavigatsioonisüsteeme (EGNOS/Galileo) ja tehisintellekti kasutades tagada uksest ukseni liikuvuse tõhusust, ohutust ja vastupidavust. Uued tehnoloogiad aitavad optimeerida transporditaristu ja -võrkude kasutamist ja tõhusust, parandades mitmeliigilist transporti ja ühenduvust ning optimeerides liikluskorraldust, samuti võimaldavad need kasutada uuenduslikke transpordilahendusi ja -teenuseid, vähendades ummikuid ja negatiivset keskkonnamõju ning pakkudes kodanikele ja ettevõtjatele paremat liikuvus- ja logistikateenust. Ühendatud ja automatiseeritud liikuvus koos seda võimaldava taristuga parandab kõigi transpordiliikide tõhusust ja ohutust. | Arukas liikuvus aitab eelkõige
  uut
  digitehnoloogiat, kaasaegseid satelliitnavigatsioonisüsteeme (EGNOS/Galileo) ja tehisintellekti kasutades tagada uksest ukseni liikuvuse tõhusust, ohutust ja vastupidavust. Uued tehnoloogiad
  , sh süsteemide süsteemid,
  aitavad optimeerida transporditaristu ja -võrkude kasutamist ja tõhusust, parandades mitmeliigilist transporti ja ühenduvust ning optimeerides liikluskorraldust, samuti võimaldavad need kasutada uuenduslikke transpordilahendusi
  , standardeid
  ja -teenuseid, vähendades ummikuid ja negatiivset keskkonnamõju ning pakkudes kodanikele ja ettevõtjatele paremat liikuvus- ja logistikateenust. Ühendatud ja automatiseeritud liikuvus koos seda võimaldava taristuga parandab kõigi transpordiliikide tõhusust ja ohutust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Arukas liikuvus aitab eelkõige digitehnoloogiat, kaasaegseid satelliitnavigatsioonisüsteeme (EGNOS/Galileo) ja tehisintellekti kasutades tagada uksest ukseni liikuvuse tõhusust, ohutust ja vastupidavust. Uued tehnoloogiad aitavad optimeerida transporditaristu ja -võrkude kasutamist ja tõhusust, parandades mitmeliigilist transporti ja ühenduvust ning optimeerides liikluskorraldust, samuti võimaldavad need kasutada uuenduslikke transpordilahendusi ja -teenuseid, vähendades ummikuid ja negatiivset keskkonnamõju ning pakkudes kodanikele ja ettevõtjatele paremat liikuvus- ja logistikateenust. Ühendatud ja automatiseeritud liikuvus koos seda võimaldava taristuga parandab kõigi transpordiliikide tõhusust ja ohutust.

Arukas liikuvus aitab eelkõige
  uut
  digitehnoloogiat, kaasaegseid satelliitnavigatsioonisüsteeme (EGNOS/Galileo) ja tehisintellekti kasutades tagada uksest ukseni liikuvuse tõhusust, ohutust ja vastupidavust. Uued tehnoloogiad
  , sh süsteemide süsteemid,
  aitavad optimeerida transporditaristu ja -võrkude kasutamist ja tõhusust, parandades mitmeliigilist transporti ja ühenduvust ning optimeerides liikluskorraldust, samuti võimaldavad need kasutada uuenduslikke transpordilahendusi
  , standardeid
  ja -teenuseid, vähendades ummikuid ja negatiivset keskkonnamõju ning pakkudes kodanikele ja ettevõtjatele paremat liikuvus- ja logistikateenust. Ühendatud ja automatiseeritud liikuvus koos seda võimaldava taristuga parandab kõigi transpordiliikide tõhusust ja ohutust.

uut

, sh süsteemide süsteemid,

, standardeid

Muudatusettepanek 118

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.8 – lõik 2 – taane 1

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.8 – lõik 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | digitaalne võrguhaldus
  ja
  liikluskorraldus
  : kaasaegsed otsusetegemise tugisüsteemid; uue põlvkonna liikluskorraldus (sealhulgas mitmeliigiline võrk ja liikluskorraldus); reisijate ja kaupade sujuva, mitmeliigilise ja ühendatud liikuvuse toetamine; suurandmete kasutamine ja piirangud; uudsete satelliitnavigatsioonisüsteemide (EGNOS/Galileo) kasutamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

digitaalne võrguhaldus
  ja
  liikluskorraldus
  : kaasaegsed otsusetegemise tugisüsteemid; uue põlvkonna liikluskorraldus (sealhulgas mitmeliigiline võrk ja liikluskorraldus); reisijate ja kaupade sujuva, mitmeliigilise ja ühendatud liikuvuse toetamine; suurandmete kasutamine ja piirangud; uudsete satelliitnavigatsioonisüsteemide (EGNOS/Galileo) kasutamine;

digitaalne võrguhaldus

liikluskorraldus

| — | Digitaalvõrk, liiklus, ruumi kasutamine
  ja
  korraldus
  : kaasaegsed otsusetegemise tugisüsteemid; uue põlvkonna liikluskorraldus (sealhulgas mitmeliigiline võrk ja liikluskorraldus); reisijate ja kaupade sujuva, mitmeliigilise ja ühendatud liikuvuse toetamine; suurandmete kasutamine ja piirangud; uudsete satelliitnavigatsioonisüsteemide (EGNOS/Galileo) kasutamine
  , et mõista muutuva liikuvusega seotud uusi käitumisviise
  ; |
| --- | --- |

—

Digitaalvõrk, liiklus, ruumi kasutamine
  ja
  korraldus
  : kaasaegsed otsusetegemise tugisüsteemid; uue põlvkonna liikluskorraldus (sealhulgas mitmeliigiline võrk ja liikluskorraldus); reisijate ja kaupade sujuva, mitmeliigilise ja ühendatud liikuvuse toetamine; suurandmete kasutamine ja piirangud; uudsete satelliitnavigatsioonisüsteemide (EGNOS/Galileo) kasutamine
  , et mõista muutuva liikuvusega seotud uusi käitumisviise
  ;

Digitaalvõrk, liiklus, ruumi kasutamine

korraldus

, et mõista muutuva liikuvusega seotud uusi käitumisviise

Muudatusettepanek 119

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.8 – lõik 2 – taane 3

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.8 – lõik 2 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | suure läbilaskevõimega, vaikset, koostalitlusvõimelist ja automatiseeritud raudteesüsteemi võimaldavad raudteetehnoloogiad ja -toimingud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

suure läbilaskevõimega, vaikset, koostalitlusvõimelist ja automatiseeritud raudteesüsteemi võimaldavad raudteetehnoloogiad ja -toimingud;

| — | suure läbilaskevõimega,
  atraktiivset,
  vaikset,
  täielikult ühendatud,
  koostalitlusvõimelist
  , piiriülest
  ja automatiseeritud raudteesüsteemi võimaldavad raudteetehnoloogiad ja -toimingud
  nii reisijate kui ka kaupade veo vajadusteks
  ; |
| --- | --- |

—

suure läbilaskevõimega,
  atraktiivset,
  vaikset,
  täielikult ühendatud,
  koostalitlusvõimelist
  , piiriülest
  ja automatiseeritud raudteesüsteemi võimaldavad raudteetehnoloogiad ja -toimingud
  nii reisijate kui ka kaupade veo vajadusteks
  ;

atraktiivset,

täielikult ühendatud,

, piiriülest

nii reisijate kui ka kaupade veo vajadusteks

Muudatusettepanek 120

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.8 – lõik 2 – taane 4

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.8 – lõik 2 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | ühendatud, koostoimivad ja automatiseeritud liikuvussüsteemid ja -teenused, sealhulgas tehnoloogialahendused ja mittetehnoloogilised küsimused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

ühendatud, koostoimivad ja automatiseeritud liikuvussüsteemid ja -teenused, sealhulgas tehnoloogialahendused ja mittetehnoloogilised küsimused.

| — | ühendatud, koostoimivad
  , koostalitlevad
  ja automatiseeritud liikuvussüsteemid ja -teenused, sealhulgas tehnoloogialahendused ja mittetehnoloogilised küsimused
  , nagu muutused kasutajate käitumises ja liikuvusmustrites
  . |
| --- | --- |

—

ühendatud, koostoimivad
  , koostalitlevad
  ja automatiseeritud liikuvussüsteemid ja -teenused, sealhulgas tehnoloogialahendused ja mittetehnoloogilised küsimused
  , nagu muutused kasutajate käitumises ja liikuvusmustrites
  .

, koostalitlevad

, nagu muutused kasutajate käitumises ja liikuvusmustrites

Muudatusettepanek 121

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.8 – lõik 2 – taane 4 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.8 – lõik 2 – taane 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | uued või täiustatud teenused ja ärimudelid, mille kaudu kasutaja suhtleb erinevate arukate vahenditega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

uued või täiustatud teenused ja ärimudelid, mille kaudu kasutaja suhtleb erinevate arukate vahenditega;

uued või täiustatud teenused ja ärimudelid, mille kaudu kasutaja suhtleb erinevate arukate vahenditega;

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.8 – lõik 2 – taane 4 b (uus)

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.8 – lõik 2 – taane 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | segaliikluses turvaliselt osalevate automatiseeritud sõidukite kontseptsioon, arendamine, mõju, kujundus, teadusuuringud, heakskiitmine ja meetodid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

segaliikluses turvaliselt osalevate automatiseeritud sõidukite kontseptsioon, arendamine, mõju, kujundus, teadusuuringud, heakskiitmine ja meetodid;

segaliikluses turvaliselt osalevate automatiseeritud sõidukite kontseptsioon, arendamine, mõju, kujundus, teadusuuringud, heakskiitmine ja meetodid;

Muudatusettepanek 123

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.8 – lõik 2 – taane 4 c (uus)

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.8 – lõik 2 – taane 4 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | arukad laevanduslahendused ohutumateks ja tõhusamateks veetransporditoiminguteks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

arukad laevanduslahendused ohutumateks ja tõhusamateks veetransporditoiminguteks.

arukad laevanduslahendused ohutumateks ja tõhusamateks veetransporditoiminguteks.

Muudatusettepanek 124

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.8 – lõik 2 – taane 4 d (uus)

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.8 – lõik 2 – taane 4 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | uued süsteemid ja tehnoloogiad sadamate haldamiseks ja ühendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

uued süsteemid ja tehnoloogiad sadamate haldamiseks ja ühendamiseks.

uued süsteemid ja tehnoloogiad sadamate haldamiseks ja ühendamiseks.

Muudatusettepanek 125

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.9 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.9 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Massilise, kontsentreeritud ja detsentraliseeritud salvestamise lahendused (mis on keemilised, elektrokeemilised, elektrilised, mehaanilised ja soojuslikud) energiasüsteemi jaoks suurendavad süsteemi tõhusust, paindlikkust, tehnoloogilist iseseisvust ja ligipääsetavust, samuti varustuskindlust. Väikese CO2-heitega transport nõuab niisuguste elektrisõidukite ja/või muid alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite osakaalu suurendamist, millele on paremini toimivad, odavamad, ringlussevõetavad ja korduvkasutatavad akud, samuti on vaja pakkuda kohapeal
  sünteetilisi/taastuvkütuseid
  (nt vesinikku) ning leida uuenduslikud lahendused salvestamiseks kohapeal. | Massilise, kontsentreeritud ja detsentraliseeritud salvestamise lahendused (mis on keemilised, elektrokeemilised, elektrilised, mehaanilised ja soojuslikud) energiasüsteemi jaoks suurendavad süsteemi tõhusust, paindlikkust, tehnoloogilist iseseisvust ja ligipääsetavust, samuti varustuskindlust. Väikese CO2-heitega transport nõuab niisuguste elektrisõidukite ja/või muid alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite osakaalu suurendamist, millele on paremini toimivad, odavamad,
  ulatuslikult
  ringlussevõetavad ja korduvkasutatavad
  väikese keskkonnamõjuga
  akud, samuti on vaja pakkuda kohapeal
  vähese CO2-heitega kütuseid
  (nt
  vähese CO2-heitega või taastuvatel energiaallikatel põhinevat
  vesinikku) ning leida uuenduslikud lahendused salvestamiseks kohapeal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Massilise, kontsentreeritud ja detsentraliseeritud salvestamise lahendused (mis on keemilised, elektrokeemilised, elektrilised, mehaanilised ja soojuslikud) energiasüsteemi jaoks suurendavad süsteemi tõhusust, paindlikkust, tehnoloogilist iseseisvust ja ligipääsetavust, samuti varustuskindlust. Väikese CO2-heitega transport nõuab niisuguste elektrisõidukite ja/või muid alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite osakaalu suurendamist, millele on paremini toimivad, odavamad, ringlussevõetavad ja korduvkasutatavad akud, samuti on vaja pakkuda kohapeal
  sünteetilisi/taastuvkütuseid
  (nt vesinikku) ning leida uuenduslikud lahendused salvestamiseks kohapeal.

sünteetilisi/taastuvkütuseid

Massilise, kontsentreeritud ja detsentraliseeritud salvestamise lahendused (mis on keemilised, elektrokeemilised, elektrilised, mehaanilised ja soojuslikud) energiasüsteemi jaoks suurendavad süsteemi tõhusust, paindlikkust, tehnoloogilist iseseisvust ja ligipääsetavust, samuti varustuskindlust. Väikese CO2-heitega transport nõuab niisuguste elektrisõidukite ja/või muid alternatiivkütuseid kasutavate sõidukite osakaalu suurendamist, millele on paremini toimivad, odavamad,
  ulatuslikult
  ringlussevõetavad ja korduvkasutatavad
  väikese keskkonnamõjuga
  akud, samuti on vaja pakkuda kohapeal
  vähese CO2-heitega kütuseid
  (nt
  vähese CO2-heitega või taastuvatel energiaallikatel põhinevat
  vesinikku) ning leida uuenduslikud lahendused salvestamiseks kohapeal.

2

ulatuslikult

väikese keskkonnamõjuga

vähese CO2

vähese CO2

Muudatusettepanek 126

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.9 – lõik 2 – taane 1

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.9 – lõik 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | tehnoloogiad, sealhulgas
  taastuvad
  vedel- ja gaaskütused ning nendega seotud väärtusahelad, nii energia salvestamise igapäevase kui ka hooajalise vajaduse rahuldamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

tehnoloogiad, sealhulgas
  taastuvad
  vedel- ja gaaskütused ning nendega seotud väärtusahelad, nii energia salvestamise igapäevase kui ka hooajalise vajaduse rahuldamiseks;

taastuvad

| — | tehnoloogiad, sealhulgas
  vähese CO2-heitega
  vedel- ja gaaskütused ning nendega seotud väärtusahelad, nii energia salvestamise igapäevase kui ka hooajalise vajaduse rahuldamiseks
  , sealhulgas nende mõju keskkonnale ja kliimale
  ; |
| --- | --- |

—

tehnoloogiad, sealhulgas
  vähese CO2-heitega
  vedel- ja gaaskütused ning nendega seotud väärtusahelad, nii energia salvestamise igapäevase kui ka hooajalise vajaduse rahuldamiseks
  , sealhulgas nende mõju keskkonnale ja kliimale
  ;

vähese CO2

, sealhulgas nende mõju keskkonnale ja kliimale

Muudatusettepanek 127

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.9 – lõik 2 – taane 2

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.9 – lõik 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | akud ja ELi väärtusahel, sealhulgas tehnilised lahendused, akuelementide suuremahulise tootmise tehnoloogiad,
  taaskasutus-
  ja
  ringlussevõtumeetodid
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

akud ja ELi väärtusahel, sealhulgas tehnilised lahendused, akuelementide suuremahulise tootmise tehnoloogiad,
  taaskasutus-
  ja
  ringlussevõtumeetodid
  ;

taaskasutus-

ringlussevõtumeetodid

| — | akud ja ELi väärtusahel, sealhulgas tehnilised lahendused, akuelementide suuremahulise tootmise tehnoloogiad,
  suur võimsus
  ja
  energiatihedus, kiire laadimine, vähene keskkonnamõju, korduskasutus ja väga hea ringlussevõetavus, täiustatud materjalid energia salvestamise meetodite jaoks ning standardimisvajadused
  ; |
| --- | --- |

—

akud ja ELi väärtusahel, sealhulgas tehnilised lahendused, akuelementide suuremahulise tootmise tehnoloogiad,
  suur võimsus
  ja
  energiatihedus, kiire laadimine, vähene keskkonnamõju, korduskasutus ja väga hea ringlussevõetavus, täiustatud materjalid energia salvestamise meetodite jaoks ning standardimisvajadused
  ;

suur võimsus

energiatihedus, kiire laadimine, vähene keskkonnamõju, korduskasutus ja väga hea ringlussevõetavus, täiustatud materjalid energia salvestamise meetodite jaoks ning standardimisvajadused

Muudatusettepanek 128

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.9 – lõik 2 – taane 3

I lisa – II osa – punkt 4 – alapunkt 4.2 – alapunkt 4.2.9 – lõik 2 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | heitevabad vesinikul töötavad
  kütuseelemendid
  ning
  ELi
  väärtusahel
  tehnilisest lahendusest kuni lõppkasutuseni mitmesugusel otstarbel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

heitevabad vesinikul töötavad
  kütuseelemendid
  ning
  ELi
  väärtusahel
  tehnilisest lahendusest kuni lõppkasutuseni mitmesugusel otstarbel.

heitevabad vesinikul töötavad

ning

väärtusahel

| — | taastuvatel energiaallikatel põhinevad elektrolüüs ja
  kütuseelemendid
  kogu
  ELi
  väärtusahelas
  tehnilisest lahendusest kuni lõppkasutuseni mitmesugusel otstarbel. |
| --- | --- |

—

taastuvatel energiaallikatel põhinevad elektrolüüs ja
  kütuseelemendid
  kogu
  ELi
  väärtusahelas
  tehnilisest lahendusest kuni lõppkasutuseni mitmesugusel otstarbel.

taastuvatel energiaallikatel põhinevad elektrolüüs ja

kogu

väärtusahelas

Muudatusettepanek 129

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – sissejuhatav osa

I lisa – II osa – punkt 5 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5. | TEEMAVALDKOND „TOIT JA
  LOODUSVARAD“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.

TEEMAVALDKOND „TOIT JA
  LOODUSVARAD“

LOODUSVARAD“

| 5. | TEEMAVALDKOND „TOIT
  , LOODUSVARAD, MERED
  JA
  OOKEANID“ |
| --- | --- |

5.

TEEMAVALDKOND „TOIT
  , LOODUSVARAD, MERED
  JA
  OOKEANID“

, LOODUSVARAD, MERED

OOKEANID“

Muudatusettepanek 130

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.1 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Inimtegevus avaldab suurenevat mõju pinnasele, meredele ja ookeanidele, veele, õhule, elurikkusele ja teistele loodusvaradele. Planeedi kasvava elanikkonna toiduga varustamine sõltub otseselt loodussüsteemide ja loodusvarade seisundist. Üheskoos kliimamõjudega avaldab inimkonna kasvav nõudlus loodusvarade järele keskkonnale survet, mis tugevalt ületab jätkusuutlikku taset, mõjutab ökosüsteeme ja nende võimet osutada teenuseid inimeste
  hüvanguks
  .
  Ringmajanduse, biomajanduse
  ja
  sinise majanduse kontseptsioonid annavad võimaluse keskkonna-, sotsiaal- ja majanduseesmärke tasakaalustada ning korraldada inimtegevust kestliku arengu suunas
  . | Inimtegevus avaldab suurenevat mõju pinnasele, meredele ja ookeanidele, veele, õhule, elurikkusele ja teistele loodusvaradele. Planeedi kasvava elanikkonna toiduga varustamine sõltub otseselt loodussüsteemide ja loodusvarade seisundist. Üheskoos kliimamõjudega avaldab inimkonna kasvav nõudlus loodusvarade järele keskkonnale survet, mis tugevalt ületab jätkusuutlikku taset, mõjutab ökosüsteeme ja nende võimet osutada teenuseid
  , millega säilitatakse
  inimeste
  heaolu pikas perspektiivis
  .
  Toiduainete tootmise kasv ei vasta maailma rahvastiku kasvule ja seetõttu on vaja läbimurret jätkusuutliku toidutootmise tõhustamises. Samal ajal peame tagama, et toidutootmissüsteemide keskmes on toitumine ja tervis. |
| | Ringmajanduse, agroökoloogia, säästva põllumajanduse, biomajanduse ja sinise majanduse kontseptsioonid annavad võimaluse keskkonna-, sotsiaal- ja majanduseesmärke tasakaalustada ning korraldada inimtegevust kestliku arengu suunas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Inimtegevus avaldab suurenevat mõju pinnasele, meredele ja ookeanidele, veele, õhule, elurikkusele ja teistele loodusvaradele. Planeedi kasvava elanikkonna toiduga varustamine sõltub otseselt loodussüsteemide ja loodusvarade seisundist. Üheskoos kliimamõjudega avaldab inimkonna kasvav nõudlus loodusvarade järele keskkonnale survet, mis tugevalt ületab jätkusuutlikku taset, mõjutab ökosüsteeme ja nende võimet osutada teenuseid inimeste
  hüvanguks
  .
  Ringmajanduse, biomajanduse
  ja
  sinise majanduse kontseptsioonid annavad võimaluse keskkonna-, sotsiaal- ja majanduseesmärke tasakaalustada ning korraldada inimtegevust kestliku arengu suunas
  .

hüvanguks

Ringmajanduse, biomajanduse

sinise majanduse kontseptsioonid annavad võimaluse keskkonna-, sotsiaal- ja majanduseesmärke tasakaalustada ning korraldada inimtegevust kestliku arengu suunas

Inimtegevus avaldab suurenevat mõju pinnasele, meredele ja ookeanidele, veele, õhule, elurikkusele ja teistele loodusvaradele. Planeedi kasvava elanikkonna toiduga varustamine sõltub otseselt loodussüsteemide ja loodusvarade seisundist. Üheskoos kliimamõjudega avaldab inimkonna kasvav nõudlus loodusvarade järele keskkonnale survet, mis tugevalt ületab jätkusuutlikku taset, mõjutab ökosüsteeme ja nende võimet osutada teenuseid
  , millega säilitatakse
  inimeste
  heaolu pikas perspektiivis
  .
  Toiduainete tootmise kasv ei vasta maailma rahvastiku kasvule ja seetõttu on vaja läbimurret jätkusuutliku toidutootmise tõhustamises. Samal ajal peame tagama, et toidutootmissüsteemide keskmes on toitumine ja tervis.

, millega säilitatakse

heaolu pikas perspektiivis

Toiduainete tootmise kasv ei vasta maailma rahvastiku kasvule ja seetõttu on vaja läbimurret jätkusuutliku toidutootmise tõhustamises. Samal ajal peame tagama, et toidutootmissüsteemide keskmes on toitumine ja tervis.

Ringmajanduse, agroökoloogia, säästva põllumajanduse, biomajanduse ja sinise majanduse kontseptsioonid annavad võimaluse keskkonna-, sotsiaal- ja majanduseesmärke tasakaalustada ning korraldada inimtegevust kestliku arengu suunas.

Ringmajanduse, agroökoloogia, säästva põllumajanduse, biomajanduse ja sinise majanduse kontseptsioonid annavad võimaluse keskkonna-, sotsiaal- ja majanduseesmärke tasakaalustada ning korraldada inimtegevust kestliku arengu suunas.

Muudatusettepanek 131

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.1 – lõik 2

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks et saavutada kestliku arengu eesmärgid, tagada ohutu ja tervisliku toidu tootmine ja tarbimine, edendada säästvaid tavasid põllumajanduses, vesiviljeluses, kalanduses ja metsanduses, tagada kõigile puhta vee, pinnase ja õhu kättesaadavus, puhastada meresid ja ookeane ning säilitada ja taastada planeedi elujõulisi loodussüsteeme ja keskkonda, on vaja ära kasutada teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaal. Kuid jätkusuutlikkusele ülemineku teid ja
  vastupidavate
  takistuste ületamise võimalusi on vähe teada. Üleminek säästvale tarbimisele ja
  tootmisele
  ning
  planeedi heaolu taastamine nõuavad investeerimist tehnoloogiatesse
  , uutesse ärimudelitesse
  ning sotsiaalsesse
  ja
  keskkonnaalasesse
  innovatsiooni. See annab uusi võimalusi muuta Euroopa majandus
  jätkusuutlikumaks,
  vastupidavamaks, uuenduslikumaks ja
  vastustustundlikumaks
  , edendada ressursitõhusust, tootlikkust ja konkurentsivõimet
  ning luua
  töökohti ja
  majanduskasvu
  . | Selleks et saavutada kestliku arengu
  ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise
  eesmärgid, tagada ohutu ja tervisliku toidu tootmine ja tarbimine, edendada säästvaid tavasid põllumajanduses,
  loomakasvatuses,
  vesiviljeluses, kalanduses ja metsanduses, tagada kõigile puhta vee, pinnase ja õhu kättesaadavus, puhastada meresid ja ookeane
  ja maismaavett
  ning säilitada ja taastada planeedi elujõulisi loodussüsteeme ja keskkonda, on vaja ära kasutada teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaal. Kuid jätkusuutlikkusele ülemineku teid ja
  püsivate
  takistuste ületamise võimalusi on vähe teada. Üleminek säästvale
  tootmisele,
  tarbimisele ja
  taastamisele
  ning
  ökosüsteemide ja loodusvarade taastamisele ja taastamisele
  ,
  samuti ressursibaasi tugevdamine ja täiendamine, millest sõltub põllumajandus, nõuab investeeringuid teadus- ja tehnoloogiauuringutesse, standardimisse ja
  uutesse ärimudelitesse
  , mis toetavad sotsiaalset
  ja
  keskkonnaalast
  innovatsiooni
  , sealhulgas keskkonnakulude arvessevõttu meie majanduses, kogudes rohkem ja kvaliteetsemaid andmeid eri poliitikavaldkondade mõju kohta
  . See annab uusi võimalusi muuta Euroopa majandus vastupidavamaks, uuenduslikumaks ja
  vastutustundlikumaks
  , edendada ressursitõhusust,
  loodusvarade potentsiaali ja seisundit, pikaajalist
  tootlikkust ja konkurentsivõimet
  , maapiirkondade elujõulisust, kvaliteetseid
  töökohti ja
  kestlikku majanduslikku ja sotsiaalset heaolu
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Selleks et saavutada kestliku arengu eesmärgid, tagada ohutu ja tervisliku toidu tootmine ja tarbimine, edendada säästvaid tavasid põllumajanduses, vesiviljeluses, kalanduses ja metsanduses, tagada kõigile puhta vee, pinnase ja õhu kättesaadavus, puhastada meresid ja ookeane ning säilitada ja taastada planeedi elujõulisi loodussüsteeme ja keskkonda, on vaja ära kasutada teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaal. Kuid jätkusuutlikkusele ülemineku teid ja
  vastupidavate
  takistuste ületamise võimalusi on vähe teada. Üleminek säästvale tarbimisele ja
  tootmisele
  ning
  planeedi heaolu taastamine nõuavad investeerimist tehnoloogiatesse
  , uutesse ärimudelitesse
  ning sotsiaalsesse
  ja
  keskkonnaalasesse
  innovatsiooni. See annab uusi võimalusi muuta Euroopa majandus
  jätkusuutlikumaks,
  vastupidavamaks, uuenduslikumaks ja
  vastustustundlikumaks
  , edendada ressursitõhusust, tootlikkust ja konkurentsivõimet
  ning luua
  töökohti ja
  majanduskasvu
  .

vastupidavate

tootmisele

planeedi heaolu taastamine nõuavad investeerimist tehnoloogiatesse

ning sotsiaalsesse

keskkonnaalasesse

jätkusuutlikumaks,

vastustustundlikumaks

ning luua

majanduskasvu

Selleks et saavutada kestliku arengu
  ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise
  eesmärgid, tagada ohutu ja tervisliku toidu tootmine ja tarbimine, edendada säästvaid tavasid põllumajanduses,
  loomakasvatuses,
  vesiviljeluses, kalanduses ja metsanduses, tagada kõigile puhta vee, pinnase ja õhu kättesaadavus, puhastada meresid ja ookeane
  ja maismaavett
  ning säilitada ja taastada planeedi elujõulisi loodussüsteeme ja keskkonda, on vaja ära kasutada teadusuuringute ja innovatsiooni potentsiaal. Kuid jätkusuutlikkusele ülemineku teid ja
  püsivate
  takistuste ületamise võimalusi on vähe teada. Üleminek säästvale
  tootmisele,
  tarbimisele ja
  taastamisele
  ning
  ökosüsteemide ja loodusvarade taastamisele ja taastamisele
  ,
  samuti ressursibaasi tugevdamine ja täiendamine, millest sõltub põllumajandus, nõuab investeeringuid teadus- ja tehnoloogiauuringutesse, standardimisse ja
  uutesse ärimudelitesse
  , mis toetavad sotsiaalset
  ja
  keskkonnaalast
  innovatsiooni
  , sealhulgas keskkonnakulude arvessevõttu meie majanduses, kogudes rohkem ja kvaliteetsemaid andmeid eri poliitikavaldkondade mõju kohta
  . See annab uusi võimalusi muuta Euroopa majandus vastupidavamaks, uuenduslikumaks ja
  vastutustundlikumaks
  , edendada ressursitõhusust,
  loodusvarade potentsiaali ja seisundit, pikaajalist
  tootlikkust ja konkurentsivõimet
  , maapiirkondade elujõulisust, kvaliteetseid
  töökohti ja
  kestlikku majanduslikku ja sotsiaalset heaolu
  .

ja kasvuhoonegaaside heite vähendamise

loomakasvatuses,

ja maismaavett

püsivate

tootmisele,

taastamisele

ökosüsteemide ja loodusvarade taastamisele ja taastamisele

samuti ressursibaasi tugevdamine ja täiendamine, millest sõltub põllumajandus, nõuab investeeringuid teadus- ja tehnoloogiauuringutesse, standardimisse ja

, mis toetavad sotsiaalset

keskkonnaalast

, sealhulgas keskkonnakulude arvessevõttu meie majanduses, kogudes rohkem ja kvaliteetsemaid andmeid eri poliitikavaldkondade mõju kohta

vastutustundlikumaks

loodusvarade potentsiaali ja seisundit, pikaajalist

, maapiirkondade elujõulisust, kvaliteetseid

kestlikku majanduslikku ja sotsiaalset heaolu

Muudatusettepanek 132

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.1 – lõik 3

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.1 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tegevused loovad
  teadmusbaasi ja
  leiavad lahendused
  , mis võimaldavad:
  kestlikult
  majandada ja kasutada nii
  meres
  kui ka maismaal leiduvaid loodusvarasid
  ning soodustada maismaa
  ja
  vee ökosüsteemide osa
  CO2

  sidumisel
  ; tagada toidu ja toitainetega kindlustatus,
  varustades ohutu
  ,
  tervisliku
  ja
  täisväärtusliku toiduga
  ; kiirendada üleminekut fossiilsel toorainel põhinevalt lineaarmajanduselt ressursitõhusale, vastupidavale, vähese heite ja CO2-heitega ringmajandusele ning toetada kestliku biomajanduse ja sinise majanduse arengut; arendada maa-, ranniku- ja linnapiirkonnad vastupidavaks ja elujõuliseks. | Valdkondadevahelisted ja -ülesed lähenemisviisid, mille puhul kogu väärtusahela ulatuses kasutatakse osalejate oskusteavet ja kogemusi, et luua
  teadmusbaasi ja
  leida lahendusi
  , mis võimaldavad:
  kaitsta, säästvalt
  majandada ja kasutada nii
  vees
  kui ka maismaal leiduvaid loodusvarasid
  ; edendada maismaa-
  ja
  veesüsteemide kestlikku kasvu; suurendada
  CO2

  sidumist
  ; tagada
  piisav
  toidu ja toitainetega kindlustatus,
  vältida raiskamist ja ületootmist ja pakkuda ohutut
  ,
  tervislikku
  ja
  täisväärtuslikku toitu; kiirendada üleminekut säästvatele lähenemisviisidele kõikides põllumajandusvormides, sealhulgas tavapärases ja mahepõllumajanduses
  ; kiirendada üleminekut fossiilsel toorainel põhinevalt lineaarmajanduselt ressursitõhusale, vastupidavale, vähese heite ja CO2-heitega ringmajandusele ning toetada kestliku biomajanduse ja sinise majanduse arengut; arendada maa-, ranniku- ja linnapiirkonnad vastupidavaks ja elujõuliseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tegevused loovad
  teadmusbaasi ja
  leiavad lahendused
  , mis võimaldavad:
  kestlikult
  majandada ja kasutada nii
  meres
  kui ka maismaal leiduvaid loodusvarasid
  ning soodustada maismaa
  ja
  vee ökosüsteemide osa
  CO2

  sidumisel
  ; tagada toidu ja toitainetega kindlustatus,
  varustades ohutu
  ,
  tervisliku
  ja
  täisväärtusliku toiduga
  ; kiirendada üleminekut fossiilsel toorainel põhinevalt lineaarmajanduselt ressursitõhusale, vastupidavale, vähese heite ja CO2-heitega ringmajandusele ning toetada kestliku biomajanduse ja sinise majanduse arengut; arendada maa-, ranniku- ja linnapiirkonnad vastupidavaks ja elujõuliseks.

Tegevused loovad

leiavad lahendused

kestlikult

meres

ning soodustada maismaa

vee ökosüsteemide osa

2

sidumisel

varustades ohutu

tervisliku

täisväärtusliku toiduga

2

Valdkondadevahelisted ja -ülesed lähenemisviisid, mille puhul kogu väärtusahela ulatuses kasutatakse osalejate oskusteavet ja kogemusi, et luua
  teadmusbaasi ja
  leida lahendusi
  , mis võimaldavad:
  kaitsta, säästvalt
  majandada ja kasutada nii
  vees
  kui ka maismaal leiduvaid loodusvarasid
  ; edendada maismaa-
  ja
  veesüsteemide kestlikku kasvu; suurendada
  CO2

  sidumist
  ; tagada
  piisav
  toidu ja toitainetega kindlustatus,
  vältida raiskamist ja ületootmist ja pakkuda ohutut
  ,
  tervislikku
  ja
  täisväärtuslikku toitu; kiirendada üleminekut säästvatele lähenemisviisidele kõikides põllumajandusvormides, sealhulgas tavapärases ja mahepõllumajanduses
  ; kiirendada üleminekut fossiilsel toorainel põhinevalt lineaarmajanduselt ressursitõhusale, vastupidavale, vähese heite ja CO2-heitega ringmajandusele ning toetada kestliku biomajanduse ja sinise majanduse arengut; arendada maa-, ranniku- ja linnapiirkonnad vastupidavaks ja elujõuliseks.

Valdkondadevahelisted ja -ülesed lähenemisviisid, mille puhul kogu väärtusahela ulatuses kasutatakse osalejate oskusteavet ja kogemusi, et luua

leida lahendusi

kaitsta, säästvalt

vees

; edendada maismaa-

veesüsteemide kestlikku kasvu; suurendada

2

sidumist

piisav

vältida raiskamist ja ületootmist ja pakkuda ohutut

tervislikku

täisväärtuslikku toitu; kiirendada üleminekut säästvatele lähenemisviisidele kõikides põllumajandusvormides, sealhulgas tavapärases ja mahepõllumajanduses

2

Muudatusettepanek 133

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.1 – lõik 4

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.1 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Need aitavad
  säilitada ja soodustada elurikkust ning tagada ökosüsteemi teenuste pikaajalise osutamise,
  kliimamuutustega
  kohanemise
  ja
  CO2 sidumise (nii maismaal kui ka vees). Need aitavad vähendada kasvuhoonegaaside ja muid heiteid ning esmatootmisest (nii maismaal kui ka vees), töötlemisest, tarbimisest ja muust inimtegevusest pärit jäätmeid ja reostust. Need hoogustavad investeerimist, toetades muutust ringmajanduse, biomajanduse ja sinise majanduse suunas ning kaitstes ühtlasi keskkonna seisundit ja terviklikkust. | Lisaks aitab nende eesmärkide saavutamine
  säilitada ja soodustada
  nii looduslikku kui ka kultiveeritud
  elurikkust ning tagada ökosüsteemi teenuste pikaajalise osutamise,
  kliimamuutuste leevendamise ja nendega
  kohanemise
  ning
  CO2 sidumise (nii maismaal kui ka vees). Need aitavad
  säilitada elurikkust ja tagada ökosüsteemi teenuste pikaajalise osutamise, samuti
  vähendada kasvuhoonegaaside ja muid heiteid ning esmatootmisest (nii maismaal kui ka vees), töötlemisest, tarbimisest ja muust inimtegevusest pärit jäätmeid ja reostust. Need hoogustavad investeerimist, toetades muutust ringmajanduse,
  säästva põllumajanduse,
  biomajanduse ja sinise majanduse suunas ning kaitstes ühtlasi keskkonna seisundit
  , jätkusuutlikkust
  ja terviklikkust.
  Selle prioriteedi eesmärk on ka parandada teadmusbaasi elurikkuse olukorra kohta, arendades, valideerides ja ühtlustades võrreldavaid kogu liitu hõlmavaid meetodeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Need aitavad
  säilitada ja soodustada elurikkust ning tagada ökosüsteemi teenuste pikaajalise osutamise,
  kliimamuutustega
  kohanemise
  ja
  CO2 sidumise (nii maismaal kui ka vees). Need aitavad vähendada kasvuhoonegaaside ja muid heiteid ning esmatootmisest (nii maismaal kui ka vees), töötlemisest, tarbimisest ja muust inimtegevusest pärit jäätmeid ja reostust. Need hoogustavad investeerimist, toetades muutust ringmajanduse, biomajanduse ja sinise majanduse suunas ning kaitstes ühtlasi keskkonna seisundit ja terviklikkust.

Need aitavad

kliimamuutustega

ja

Lisaks aitab nende eesmärkide saavutamine
  säilitada ja soodustada
  nii looduslikku kui ka kultiveeritud
  elurikkust ning tagada ökosüsteemi teenuste pikaajalise osutamise,
  kliimamuutuste leevendamise ja nendega
  kohanemise
  ning
  CO2 sidumise (nii maismaal kui ka vees). Need aitavad
  säilitada elurikkust ja tagada ökosüsteemi teenuste pikaajalise osutamise, samuti
  vähendada kasvuhoonegaaside ja muid heiteid ning esmatootmisest (nii maismaal kui ka vees), töötlemisest, tarbimisest ja muust inimtegevusest pärit jäätmeid ja reostust. Need hoogustavad investeerimist, toetades muutust ringmajanduse,
  säästva põllumajanduse,
  biomajanduse ja sinise majanduse suunas ning kaitstes ühtlasi keskkonna seisundit
  , jätkusuutlikkust
  ja terviklikkust.
  Selle prioriteedi eesmärk on ka parandada teadmusbaasi elurikkuse olukorra kohta, arendades, valideerides ja ühtlustades võrreldavaid kogu liitu hõlmavaid meetodeid.

Lisaks aitab nende eesmärkide saavutamine

nii looduslikku kui ka kultiveeritud

kliimamuutuste leevendamise ja nendega

ning

2

säilitada elurikkust ja tagada ökosüsteemi teenuste pikaajalise osutamise, samuti

säästva põllumajanduse,

, jätkusuutlikkust

Selle prioriteedi eesmärk on ka parandada teadmusbaasi elurikkuse olukorra kohta, arendades, valideerides ja ühtlustades võrreldavaid kogu liitu hõlmavaid meetodeid.

Muudatusettepanek 134

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.1 – lõik 5

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.1 – lõik 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Samuti soodustavad need teadusuuringutes ja innovatsioonis osaluspõhist lähenemisviisi, sealhulgas mitme osalejaga lähenemisviisi, ning arendavad teadmisi ja innovatsioonisüsteeme kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. Kodanikke kaasav ja nende usaldust pälviv sotsiaalne innovatsioon on uute haldus-, tootmis- ja tarbimismustrite soodustamisel olulise tähtsusega. | Samuti soodustavad need teadusuuringutes ja innovatsioonis osaluspõhist lähenemisviisi, sealhulgas mitme osalejaga lähenemisviisi, ning arendavad teadmisi ja innovatsioonisüsteeme kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil.
  Põllumajandusliku toidutööstuse tarneahela kõigi osalejate kaasamine teadmiste ühisloomesse ja jagamisse toetaks jätkusuutlike põllumajanduslike uuenduste väljatöötamist ja rakendamist, et lahendada probleemid kogu toidutootmise süsteemi ulatuses, sh kliimamuutustega kohanemine ja nende leevendamine.
  Kodanikke kaasav ja nende usaldust pälviv sotsiaalne innovatsioon on uute haldus-, tootmis- ja tarbimismustrite soodustamisel olulise tähtsusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Samuti soodustavad need teadusuuringutes ja innovatsioonis osaluspõhist lähenemisviisi, sealhulgas mitme osalejaga lähenemisviisi, ning arendavad teadmisi ja innovatsioonisüsteeme kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. Kodanikke kaasav ja nende usaldust pälviv sotsiaalne innovatsioon on uute haldus-, tootmis- ja tarbimismustrite soodustamisel olulise tähtsusega.

Samuti soodustavad need teadusuuringutes ja innovatsioonis osaluspõhist lähenemisviisi, sealhulgas mitme osalejaga lähenemisviisi, ning arendavad teadmisi ja innovatsioonisüsteeme kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil.
  Põllumajandusliku toidutööstuse tarneahela kõigi osalejate kaasamine teadmiste ühisloomesse ja jagamisse toetaks jätkusuutlike põllumajanduslike uuenduste väljatöötamist ja rakendamist, et lahendada probleemid kogu toidutootmise süsteemi ulatuses, sh kliimamuutustega kohanemine ja nende leevendamine.
  Kodanikke kaasav ja nende usaldust pälviv sotsiaalne innovatsioon on uute haldus-, tootmis- ja tarbimismustrite soodustamisel olulise tähtsusega.

Põllumajandusliku toidutööstuse tarneahela kõigi osalejate kaasamine teadmiste ühisloomesse ja jagamisse toetaks jätkusuutlike põllumajanduslike uuenduste väljatöötamist ja rakendamist, et lahendada probleemid kogu toidutootmise süsteemi ulatuses, sh kliimamuutustega kohanemine ja nende leevendamine.

Muudatusettepanek 135

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.1 – lõik 6

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.1 – lõik 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kuna need probleemid on loomult keerukad, omavahel seotud ja globaalsed, rakendatakse tegevuste puhul süsteemset lähenemist, tehes koostööd liikmesriikidega ja rahvusvaheliste partneritega, muude rahastamisallikatega ning muude poliitikaalgatustega. See hõlmab selliste keskkonnaalaste suurandmete allikate kasutajakeskset kasutamist, nagu Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS, EMODnet. | Kuna need probleemid on loomult keerukad, omavahel seotud ja globaalsed, rakendatakse tegevuste puhul
  samuti
  süsteemset lähenemist, tehes koostööd liikmesriikidega ja rahvusvaheliste partneritega, muude rahastamisallikatega ning muude poliitikaalgatustega. See hõlmab selliste keskkonnaalaste suurandmete allikate kasutajakeskset kasutamist, nagu Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS, EMODnet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kuna need probleemid on loomult keerukad, omavahel seotud ja globaalsed, rakendatakse tegevuste puhul süsteemset lähenemist, tehes koostööd liikmesriikidega ja rahvusvaheliste partneritega, muude rahastamisallikatega ning muude poliitikaalgatustega. See hõlmab selliste keskkonnaalaste suurandmete allikate kasutajakeskset kasutamist, nagu Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS, EMODnet.

Kuna need probleemid on loomult keerukad, omavahel seotud ja globaalsed, rakendatakse tegevuste puhul
  samuti
  süsteemset lähenemist, tehes koostööd liikmesriikidega ja rahvusvaheliste partneritega, muude rahastamisallikatega ning muude poliitikaalgatustega. See hõlmab selliste keskkonnaalaste suurandmete allikate kasutajakeskset kasutamist, nagu Copernicus, EGNOS/Galileo, INSPIRE, EOSC, GEOSS, CEOS, EMODnet.

samuti

Muudatusettepanek 136

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.1 – lõik 7

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.1 – lõik 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selles teemavaldkonnas toimuva teadus- ja innovatsioonitegevusega aidatakse eelkõige kaasa järgmiste poliitikavaldkondade, kavade ja õigusnormide eesmärkide saavutamisele: keskkonnaalane tegevusprogramm, ühine põllumajanduspoliitika, ühine kalanduspoliitika, toidualased õigusnormid, merenduspoliitika, ringmajanduse tegevuskava, ELi biomajanduse strateegia, kliima- ja energiapoliitika raamistik
  2030
  ning ELi õigusnormid õhusaaste vähendamiseks. | Selles teemavaldkonnas toimuva teadus- ja innovatsioonitegevusega aidatakse eelkõige kaasa järgmiste poliitikavaldkondade, kavade ja õigusnormide eesmärkide saavutamisele: keskkonnaalane tegevusprogramm, ühine põllumajanduspoliitika, ühine kalanduspoliitika, toidualased õigusnormid, merenduspoliitika, ringmajanduse tegevuskava, ELi biomajanduse strateegia,
  ELi elurikkuse strateegia aastani 2020, ELi rohelise taristu strateegia, ELi metsastrateegia, Pariisi kokkuleppega kooskõlas olev ELi
  kliima- ja energiapoliitika raamistik ning ELi õigusnormid õhusaaste vähendamiseks.
  Meetmed seotakse tugevalt liidu olemasolevate partnerlustega, eelkõige PRIMAga ning ühtlasi soodustatakse nendega teadusdiplomaatiat. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Selles teemavaldkonnas toimuva teadus- ja innovatsioonitegevusega aidatakse eelkõige kaasa järgmiste poliitikavaldkondade, kavade ja õigusnormide eesmärkide saavutamisele: keskkonnaalane tegevusprogramm, ühine põllumajanduspoliitika, ühine kalanduspoliitika, toidualased õigusnormid, merenduspoliitika, ringmajanduse tegevuskava, ELi biomajanduse strateegia, kliima- ja energiapoliitika raamistik
  2030
  ning ELi õigusnormid õhusaaste vähendamiseks.

2030

Selles teemavaldkonnas toimuva teadus- ja innovatsioonitegevusega aidatakse eelkõige kaasa järgmiste poliitikavaldkondade, kavade ja õigusnormide eesmärkide saavutamisele: keskkonnaalane tegevusprogramm, ühine põllumajanduspoliitika, ühine kalanduspoliitika, toidualased õigusnormid, merenduspoliitika, ringmajanduse tegevuskava, ELi biomajanduse strateegia,
  ELi elurikkuse strateegia aastani 2020, ELi rohelise taristu strateegia, ELi metsastrateegia, Pariisi kokkuleppega kooskõlas olev ELi
  kliima- ja energiapoliitika raamistik ning ELi õigusnormid õhusaaste vähendamiseks.
  Meetmed seotakse tugevalt liidu olemasolevate partnerlustega, eelkõige PRIMAga ning ühtlasi soodustatakse nendega teadusdiplomaatiat.

ELi elurikkuse strateegia aastani 2020, ELi rohelise taristu strateegia, ELi metsastrateegia, Pariisi kokkuleppega kooskõlas olev ELi

Meetmed seotakse tugevalt liidu olemasolevate partnerlustega, eelkõige PRIMAga ning ühtlasi soodustatakse nendega teadusdiplomaatiat.

Muudatusettepanek 137

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.1 – lõik 8

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.1 – lõik 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõnealuse tegevusega aidatakse otseselt kaasa eelkõige järgmiste kestliku arengu eesmärkide saavutamisele: kestliku arengu eesmärk nr 2 – „Nälja kaotamine“; kestliku arengu eesmärk nr 6 – „Puhas vesi ja kanalisatsioon“; kestliku arengu eesmärk nr 11 – „Säästvad linnad ja kogukonnad“; kestliku arengu eesmärk nr 12 – „Vastutustundlik tarbimine ja tootmine“; kestliku arengu eesmärk nr 13 – „Kliimameetmed“; kestliku arengu eesmärk nr 14 – „Veealune elu“; kestliku arengu eesmärk nr 15 – „Elu maismaal“. | Kõnealuse tegevusega aidatakse otseselt kaasa eelkõige kestliku arengu eesmärkide saavutamisele: kestliku arengu eesmärk nr 2 – „Nälja kaotamine“;
  kestliku arengu eesmärk nr 3 – „Hea tervis ja heaolu“;
  kestliku arengu eesmärk nr 6 – „Puhas vesi ja kanalisatsioon“; kestliku arengu eesmärk nr 11 – „Säästvad linnad ja kogukonnad“; kestliku arengu eesmärk nr 12 – „Vastutustundlik tarbimine ja tootmine“; kestliku arengu eesmärk nr 13 – „Kliimameetmed“; kestliku arengu eesmärk nr 14 – „Veealune elu“; kestliku arengu eesmärk nr 15 – „Elu maismaal“. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kõnealuse tegevusega aidatakse otseselt kaasa eelkõige järgmiste kestliku arengu eesmärkide saavutamisele: kestliku arengu eesmärk nr 2 – „Nälja kaotamine“; kestliku arengu eesmärk nr 6 – „Puhas vesi ja kanalisatsioon“; kestliku arengu eesmärk nr 11 – „Säästvad linnad ja kogukonnad“; kestliku arengu eesmärk nr 12 – „Vastutustundlik tarbimine ja tootmine“; kestliku arengu eesmärk nr 13 – „Kliimameetmed“; kestliku arengu eesmärk nr 14 – „Veealune elu“; kestliku arengu eesmärk nr 15 – „Elu maismaal“.

Kõnealuse tegevusega aidatakse otseselt kaasa eelkõige kestliku arengu eesmärkide saavutamisele: kestliku arengu eesmärk nr 2 – „Nälja kaotamine“;
  kestliku arengu eesmärk nr 3 – „Hea tervis ja heaolu“;
  kestliku arengu eesmärk nr 6 – „Puhas vesi ja kanalisatsioon“; kestliku arengu eesmärk nr 11 – „Säästvad linnad ja kogukonnad“; kestliku arengu eesmärk nr 12 – „Vastutustundlik tarbimine ja tootmine“; kestliku arengu eesmärk nr 13 – „Kliimameetmed“; kestliku arengu eesmärk nr 14 – „Veealune elu“; kestliku arengu eesmärk nr 15 – „Elu maismaal“.

kestliku arengu eesmärk nr 3 – „Hea tervis ja heaolu“;

Muudatusettepanek 138

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.1 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Suutlikkus teha keskkonnaseiret on aluseks teadusuuringutele ja innovatsioonile (19) toidu ja loodusvarade säästlikuks kasutamiseks ja seireks. Laiaulatuslikum ja pikaajalisem seire ning lühemad proovivõtuintervallid väiksemate kuludega, samuti juurdepääs suurandmetele ja mitmest allikast pärit andmete ühendamine võimaldavad Maa süsteemi uutmoodi jälgida, mõista ja prognoosida. On olemas vajadus uute tehnoloogiate laiema kasutuselevõtmise, kasutamise ja uuendamise ning jätkuvate teadusuuringute ja innovatsiooni järele, et kaotada puudused Maa seires nii maismaal ja
  meres
  kui ka atmosfääris, tehes koostööd eelkõige Maa jälgimise süsteemide süsteemi (GEOSS) ja selle Euroopa haru (EuroGEOSS) kaudu. | Suutlikkus teha keskkonnaseiret on aluseks teadusuuringutele ja innovatsioonile (19) toidu ja loodusvarade säästlikuks kasutamiseks ja seireks. Laiaulatuslikum ja pikaajalisem seire ning lühemad proovivõtuintervallid väiksemate kuludega, samuti juurdepääs suurandmetele ja mitmest allikast pärit andmete ühendamine võimaldavad Maa süsteemi uutmoodi jälgida, mõista ja prognoosida. On olemas vajadus uute tehnoloogiate laiema kasutuselevõtmise, kasutamise ja uuendamise ning jätkuvate teadusuuringute ja innovatsiooni järele, et kaotada puudused Maa seires nii maismaal ja
  vees
  kui ka atmosfääris, tehes koostööd eelkõige Maa jälgimise süsteemide süsteemi (GEOSS) ja selle Euroopa haru (EuroGEOSS) kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Suutlikkus teha keskkonnaseiret on aluseks teadusuuringutele ja innovatsioonile (19) toidu ja loodusvarade säästlikuks kasutamiseks ja seireks. Laiaulatuslikum ja pikaajalisem seire ning lühemad proovivõtuintervallid väiksemate kuludega, samuti juurdepääs suurandmetele ja mitmest allikast pärit andmete ühendamine võimaldavad Maa süsteemi uutmoodi jälgida, mõista ja prognoosida. On olemas vajadus uute tehnoloogiate laiema kasutuselevõtmise, kasutamise ja uuendamise ning jätkuvate teadusuuringute ja innovatsiooni järele, et kaotada puudused Maa seires nii maismaal ja
  meres
  kui ka atmosfääris, tehes koostööd eelkõige Maa jälgimise süsteemide süsteemi (GEOSS) ja selle Euroopa haru (EuroGEOSS) kaudu.

19

meres

Suutlikkus teha keskkonnaseiret on aluseks teadusuuringutele ja innovatsioonile (19) toidu ja loodusvarade säästlikuks kasutamiseks ja seireks. Laiaulatuslikum ja pikaajalisem seire ning lühemad proovivõtuintervallid väiksemate kuludega, samuti juurdepääs suurandmetele ja mitmest allikast pärit andmete ühendamine võimaldavad Maa süsteemi uutmoodi jälgida, mõista ja prognoosida. On olemas vajadus uute tehnoloogiate laiema kasutuselevõtmise, kasutamise ja uuendamise ning jätkuvate teadusuuringute ja innovatsiooni järele, et kaotada puudused Maa seires nii maismaal ja
  vees
  kui ka atmosfääris, tehes koostööd eelkõige Maa jälgimise süsteemide süsteemi (GEOSS) ja selle Euroopa haru (EuroGEOSS) kaudu.

19

vees

Muudatusettepanek 139

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.1 – lõik 2 – taane 3

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.1 – lõik 2 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | elurikkuse olukord, ökosüsteemide kaitse, kliimamuutuste leevendamine ja
  nendega
  kohanemine, toiduga kindlustatus, põllumajandus ja metsandus, maakasutus ja maakasutuse muutused, linnade ja linnalähedaste piirkondade areng, loodusvarade majandamine, ookeanide
  kasutamine
  ja kaitse, meresõidu turvalisus ja muud asjakohased valdkonnad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

elurikkuse olukord, ökosüsteemide kaitse, kliimamuutuste leevendamine ja
  nendega
  kohanemine, toiduga kindlustatus, põllumajandus ja metsandus, maakasutus ja maakasutuse muutused, linnade ja linnalähedaste piirkondade areng, loodusvarade majandamine, ookeanide
  kasutamine
  ja kaitse, meresõidu turvalisus ja muud asjakohased valdkonnad;

nendega

kasutamine

| — | elurikkuse olukord,
  ökosüsteemiteenuste ja nende väärtuse hindamine,
  ökosüsteemide kaitse, kliimamuutuste leevendamine
  , liikide
  ja
  ökosüsteemide
  kohanemine, toiduga kindlustatus, põllumajandus
  , mullaviljakus
  ja metsandus, maakasutus ja maakasutuse muutused,
  maapiirkondade,
  linnade ja linnalähedaste piirkondade areng,
  loodusalade kaitse ja taastamine ning
  loodusvarade majandamine, ookeanide
  , merede
  ja
  maismaavee
  kaitse
  ja kasutamine
  , meresõidu turvalisus ja muud asjakohased valdkonnad; |
| --- | --- |

—

elurikkuse olukord,
  ökosüsteemiteenuste ja nende väärtuse hindamine,
  ökosüsteemide kaitse, kliimamuutuste leevendamine
  , liikide
  ja
  ökosüsteemide
  kohanemine, toiduga kindlustatus, põllumajandus
  , mullaviljakus
  ja metsandus, maakasutus ja maakasutuse muutused,
  maapiirkondade,
  linnade ja linnalähedaste piirkondade areng,
  loodusalade kaitse ja taastamine ning
  loodusvarade majandamine, ookeanide
  , merede
  ja
  maismaavee
  kaitse
  ja kasutamine
  , meresõidu turvalisus ja muud asjakohased valdkonnad;

ökosüsteemiteenuste ja nende väärtuse hindamine,

, liikide

ökosüsteemide

, mullaviljakus

maapiirkondade,

loodusalade kaitse ja taastamine ning

, merede

maismaavee

ja kasutamine

Muudatusettepanek 140

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.1 – lõik 2 – taane 4

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.1 – lõik 2 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kasutajale suunatud rakendused ja nende täiustamine, et toetada Euroopa loodusvarade ja ökosüsteemi teenuste majandamist ja nendega seotud väärtusahelat. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kasutajale suunatud rakendused ja nende täiustamine, et toetada Euroopa loodusvarade ja ökosüsteemi teenuste majandamist ja nendega seotud väärtusahelat.

| — | kasutajale suunatud rakendused ja nende täiustamine, et toetada Euroopa loodusvarade ja ökosüsteemi teenuste
  säilitamist, taastamist ja
  majandamist ja nendega seotud väärtusahelat. |
| --- | --- |

—

kasutajale suunatud rakendused ja nende täiustamine, et toetada Euroopa loodusvarade ja ökosüsteemi teenuste
  säilitamist, taastamist ja
  majandamist ja nendega seotud väärtusahelat.

säilitamist, taastamist ja

Muudatusettepanek 141

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.1 – lõik 2 – taane 4 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.1 – lõik 2 – taane 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | terviklik ja kestlik ülemaailmne keskkonnaseire- ja teabesüsteem, sealhulgas edendades kliima modelleerimise kogukondade ning keskkonnaseire ja -andmete haldamise kogukondade koostööd. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

terviklik ja kestlik ülemaailmne keskkonnaseire- ja teabesüsteem, sealhulgas edendades kliima modelleerimise kogukondade ning keskkonnaseire ja -andmete haldamise kogukondade koostööd.

terviklik ja kestlik ülemaailmne keskkonnaseire- ja teabesüsteem, sealhulgas edendades kliima modelleerimise kogukondade ning keskkonnaseire ja -andmete haldamise kogukondade koostööd.

Muudatusettepanek 142

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.1 – lõik 2 – taane 4 b (uus)

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.1 – lõik 2 – taane 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | invasiivsete võõrliikide mõju bioloogilisele mitmekesisusele, ökosüsteemi teenustele ja tootlikkusele, sealhulgas uued vahendid invasiivsete võõrliikide ennetamiseks ja tõkestamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

invasiivsete võõrliikide mõju bioloogilisele mitmekesisusele, ökosüsteemi teenustele ja tootlikkusele, sealhulgas uued vahendid invasiivsete võõrliikide ennetamiseks ja tõkestamiseks;

invasiivsete võõrliikide mõju bioloogilisele mitmekesisusele, ökosüsteemi teenustele ja tootlikkusele, sealhulgas uued vahendid invasiivsete võõrliikide ennetamiseks ja tõkestamiseks;

Muudatusettepanek 143

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.1 – lõik 2 – taane 4 c (uus)

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.1 – lõik 2 – taane 4 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | täiustatud lõimitud prognoosimine ning looduslikest ja inimtekkelistest häiretest tingitud õnnetuste ohu ja haavatavuse hindamine, sh varajase hoiatamise süsteemi väljatöötamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

täiustatud lõimitud prognoosimine ning looduslikest ja inimtekkelistest häiretest tingitud õnnetuste ohu ja haavatavuse hindamine, sh varajase hoiatamise süsteemi väljatöötamine;

täiustatud lõimitud prognoosimine ning looduslikest ja inimtekkelistest häiretest tingitud õnnetuste ohu ja haavatavuse hindamine, sh varajase hoiatamise süsteemi väljatöötamine;

Muudatusettepanek 144

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.1 – lõik 2 – taane 4 d (uus)

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.1 – lõik 2 – taane 4 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | territoriaalsete mudelite ökoloogiline ja sotsiaal-kultuuriline sidusus, pöörates eriti tähelepanu territoriaalpoliitikast ja -strateegiatest tulenevale looduse ja ühiskonna vastastikusele mõjule; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

territoriaalsete mudelite ökoloogiline ja sotsiaal-kultuuriline sidusus, pöörates eriti tähelepanu territoriaalpoliitikast ja -strateegiatest tulenevale looduse ja ühiskonna vastastikusele mõjule;

territoriaalsete mudelite ökoloogiline ja sotsiaal-kultuuriline sidusus, pöörates eriti tähelepanu territoriaalpoliitikast ja -strateegiatest tulenevale looduse ja ühiskonna vastastikusele mõjule;

Muudatusettepanek 145

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.2 – lõik 2 – taane 1

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.2 – lõik 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | elurikkuse
  seisund ja väärtus, maismaa ja
  mere
  ökosüsteemid, looduskapital ja ökosüsteemi teenused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

elurikkuse
  seisund ja väärtus, maismaa ja
  mere
  ökosüsteemid, looduskapital ja ökosüsteemi teenused;

elurikkuse

mere

| — | üleilmse ja kohaliku elurikkuse
  seisund ja väärtus, maismaa
  , mere
  ja
  vee
  ökosüsteemid, looduskapital ja ökosüsteemi teenused;
  elurikkuse vähenemise põhjuste ja võimalike lahenduste analüüs; |
| --- | --- |

—

üleilmse ja kohaliku elurikkuse
  seisund ja väärtus, maismaa
  , mere
  ja
  vee
  ökosüsteemid, looduskapital ja ökosüsteemi teenused;
  elurikkuse vähenemise põhjuste ja võimalike lahenduste analüüs;

üleilmse ja kohaliku elurikkuse

, mere

vee

elurikkuse vähenemise põhjuste ja võimalike lahenduste analüüs;

Muudatusettepanek 146

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.2 – lõik 2 – taane 4

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.2 – lõik 2 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | ühendite ja uute saasteainete ökotoksilisus,
  vastastiktoimed
  ja käitumine keskkonnas; kliimamuutuste tõttu muutunud biokeemilised rajad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

ühendite ja uute saasteainete ökotoksilisus,
  vastastiktoimed
  ja käitumine keskkonnas; kliimamuutuste tõttu muutunud biokeemilised rajad;

vastastiktoimed

| — | ühendite ja uute saasteainete ökotoksilisus,
  keemilised ained
  ja
  nende vastastiktoime ning
  käitumine keskkonnas; kliimamuutuste tõttu muutunud biokeemilised rajad; |
| --- | --- |

—

ühendite ja uute saasteainete ökotoksilisus,
  keemilised ained
  ja
  nende vastastiktoime ning
  käitumine keskkonnas; kliimamuutuste tõttu muutunud biokeemilised rajad;

keemilised ained

nende vastastiktoime ning

Muudatusettepanek 147

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Vastupidavad ja säästlikud põllumajandustootmis- ja metsandussüsteemid annavad esmatootmise muutuvas kontekstis majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset kasu. Lisaks toidu ja toitainetega kindlustatusele annavad need sisendi dünaamilistesse väärtusahelatesse, majandavad maad ja loodusvarasid ning pakuvad eluliselt tähtsaid avalikke hüvesid, nagu näiteks CO2 sidumine, elurikkuse säilitamine, tolmeldamine
  ja
  rahvatervis. Agro- ja metsa(öko)süsteemide arvukate funktsioonide soodustamiseks on vaja integreeritud lähenemisviise, milles võetakse arvesse esmatootmise muutuvat konteksti eeskätt seoses kliima ja keskkonna, ressursside kättesaadavuse, demograafiliste ja tarbimismustritega. Samuti on vaja pöörata tähelepanu põllumajandus- ja metsandustegevuse ruumilisele ja sotsiaal-majanduslikule mõõtmele ning kasutada ära maapiirkondade potentsiaali. | Vastupidavad ja säästlikud põllumajandustootmis- ja metsandussüsteemid annavad esmatootmise muutuvas kontekstis majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset kasu. Lisaks toidu ja toitainetega kindlustatusele annavad need sisendi dünaamilistesse väärtusahelatesse, majandavad maad ja loodusvarasid ning pakuvad eluliselt tähtsaid avalikke hüvesid, nagu näiteks CO2 sidumine, elurikkuse säilitamine, tolmeldamine
  ning
  rahvatervis
  ja heaolu
  . Agro- ja metsa(öko)süsteemide arvukate funktsioonide soodustamiseks on vaja integreeritud lähenemisviise, milles võetakse arvesse esmatootmise muutuvat konteksti eeskätt seoses kliima ja keskkonna, ressursside kättesaadavuse, demograafiliste ja tarbimismustritega. Samuti on vaja pöörata tähelepanu põllumajandus- ja metsandustegevuse ruumilisele ja sotsiaal-majanduslikule
  mõjule ja
  mõõtmele ning kasutada ära maapiirkondade potentsiaali. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Vastupidavad ja säästlikud põllumajandustootmis- ja metsandussüsteemid annavad esmatootmise muutuvas kontekstis majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset kasu. Lisaks toidu ja toitainetega kindlustatusele annavad need sisendi dünaamilistesse väärtusahelatesse, majandavad maad ja loodusvarasid ning pakuvad eluliselt tähtsaid avalikke hüvesid, nagu näiteks CO2 sidumine, elurikkuse säilitamine, tolmeldamine
  ja
  rahvatervis. Agro- ja metsa(öko)süsteemide arvukate funktsioonide soodustamiseks on vaja integreeritud lähenemisviise, milles võetakse arvesse esmatootmise muutuvat konteksti eeskätt seoses kliima ja keskkonna, ressursside kättesaadavuse, demograafiliste ja tarbimismustritega. Samuti on vaja pöörata tähelepanu põllumajandus- ja metsandustegevuse ruumilisele ja sotsiaal-majanduslikule mõõtmele ning kasutada ära maapiirkondade potentsiaali.

2

ja

Vastupidavad ja säästlikud põllumajandustootmis- ja metsandussüsteemid annavad esmatootmise muutuvas kontekstis majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset kasu. Lisaks toidu ja toitainetega kindlustatusele annavad need sisendi dünaamilistesse väärtusahelatesse, majandavad maad ja loodusvarasid ning pakuvad eluliselt tähtsaid avalikke hüvesid, nagu näiteks CO2 sidumine, elurikkuse säilitamine, tolmeldamine
  ning
  rahvatervis
  ja heaolu
  . Agro- ja metsa(öko)süsteemide arvukate funktsioonide soodustamiseks on vaja integreeritud lähenemisviise, milles võetakse arvesse esmatootmise muutuvat konteksti eeskätt seoses kliima ja keskkonna, ressursside kättesaadavuse, demograafiliste ja tarbimismustritega. Samuti on vaja pöörata tähelepanu põllumajandus- ja metsandustegevuse ruumilisele ja sotsiaal-majanduslikule
  mõjule ja
  mõõtmele ning kasutada ära maapiirkondade potentsiaali.

2

ning

ja heaolu

mõjule ja

Muudatusettepanek 148

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane - 1 (uus)

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | elurikkuse, ökosüsteemi funktsioonide ning teenuste kontrolli ja näitajate parandamine maapiirkondades ja agroökoloogilistes süsteemides ning avalikkuse osaluse toetamine koosõppimises ja põllumajandusökosüsteemide seisundi parandamises. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

elurikkuse, ökosüsteemi funktsioonide ning teenuste kontrolli ja näitajate parandamine maapiirkondades ja agroökoloogilistes süsteemides ning avalikkuse osaluse toetamine koosõppimises ja põllumajandusökosüsteemide seisundi parandamises.

elurikkuse, ökosüsteemi funktsioonide ning teenuste kontrolli ja näitajate parandamine maapiirkondades ja agroökoloogilistes süsteemides ning avalikkuse osaluse toetamine koosõppimises ja põllumajandusökosüsteemide seisundi parandamises.

Muudatusettepanek 149

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 1

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | säästva ja vastupidava tootmise meetodid, tehnoloogiad ja vahendid põllumajandustootmises ja metsanduses; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

säästva ja vastupidava tootmise meetodid, tehnoloogiad ja vahendid põllumajandustootmises ja metsanduses;

| — | säästva ja vastupidava tootmise
  ning veeressursside võimalikult tõhusa kasutamise
  meetodid, tehnoloogiad ja
  innovaatilised
  vahendid põllumajandustootmises
  (nii maismaal kui merealadel)
  ja metsanduses; |
| --- | --- |

—

säästva ja vastupidava tootmise
  ning veeressursside võimalikult tõhusa kasutamise
  meetodid, tehnoloogiad ja
  innovaatilised
  vahendid põllumajandustootmises
  (nii maismaal kui merealadel)
  ja metsanduses;

ning veeressursside võimalikult tõhusa kasutamise

innovaatilised

(nii maismaal kui merealadel)

Muudatusettepanek 150

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 3

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | primaarsektori tegevuse mõju kliimale ja keskkonnale; põllumajanduse ja metsanduse potentsiaal CO2

  sidumisel
  ning kasvuhoonegaaside heite vähendamisel, sealhulgas negatiivsetel heitkogustel põhinevad lähenemisviisid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

primaarsektori tegevuse mõju kliimale ja keskkonnale; põllumajanduse ja metsanduse potentsiaal CO2

  sidumisel
  ning kasvuhoonegaaside heite vähendamisel, sealhulgas negatiivsetel heitkogustel põhinevad lähenemisviisid;

2

sidumisel

| — | primaarsektori
  ja kogu väärtusahela
  tegevuse mõju kliimale ja keskkonnale; põllumajanduse ja metsanduse potentsiaal CO2

  asendamise ja talletamise suurendamisel, näiteks biomassi säästva tootmise abil,
  ning kasvuhoonegaaside heite vähendamisel, sealhulgas negatiivsetel heitkogustel põhinevad lähenemisviisid; |
| --- | --- |

—

primaarsektori
  ja kogu väärtusahela
  tegevuse mõju kliimale ja keskkonnale; põllumajanduse ja metsanduse potentsiaal CO2

  asendamise ja talletamise suurendamisel, näiteks biomassi säästva tootmise abil,
  ning kasvuhoonegaaside heite vähendamisel, sealhulgas negatiivsetel heitkogustel põhinevad lähenemisviisid;

ja kogu väärtusahela

2

asendamise ja talletamise suurendamisel, näiteks biomassi säästva tootmise abil,

Muudatusettepanek 151

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 4

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | taimekahjurid ja -haigused ning loomatervis ja loomade heaolu; vaidlusaluste pestitsiidide, antibiootikumide ja muude ainete kasutamise alternatiivid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

taimekahjurid ja -haigused ning loomatervis ja loomade heaolu; vaidlusaluste pestitsiidide, antibiootikumide ja muude ainete kasutamise alternatiivid;

| — | taimekahjurid ja -haigused ning loomatervis ja loomade heaolu; vaidlusaluste
  keemiliste
  pestitsiidide, antibiootikumide ja muude ainete kasutamise alternatiivid
  , võttes arvesse elurikkuse kaitset ja suure elurikkusega agroökosüsteemide lähenemisviise
  ; |
| --- | --- |

—

taimekahjurid ja -haigused ning loomatervis ja loomade heaolu; vaidlusaluste
  keemiliste
  pestitsiidide, antibiootikumide ja muude ainete kasutamise alternatiivid
  , võttes arvesse elurikkuse kaitset ja suure elurikkusega agroökosüsteemide lähenemisviise
  ;

keemiliste

, võttes arvesse elurikkuse kaitset ja suure elurikkusega agroökosüsteemide lähenemisviise

Muudatusettepanek 152

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 4 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | avatud andmesüsteemid, mis edendavad taime-, patogeeni- ning keskkonnaandmete ja -teadmiste jagamist, võimaldades edasisi teadusuuringuid, keskkonnaplaneerimist ja kaubanduslike toodete arendamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

avatud andmesüsteemid, mis edendavad taime-, patogeeni- ning keskkonnaandmete ja -teadmiste jagamist, võimaldades edasisi teadusuuringuid, keskkonnaplaneerimist ja kaubanduslike toodete arendamist;

avatud andmesüsteemid, mis edendavad taime-, patogeeni- ning keskkonnaandmete ja -teadmiste jagamist, võimaldades edasisi teadusuuringuid, keskkonnaplaneerimist ja kaubanduslike toodete arendamist;

Muudatusettepanek 153

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 6

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | ökosüsteemi teenuste kasutamine ja rakendamine põllumajandus- ja metsandussüsteemides, rakendades ökoloogilisi lähenemisviise ning katsetades looduspõhiseid lahendusi põllumajandusettevõtte tasandist kuni maastiku tasandini, et soodustada keskkonnahoidlikku põllumajandust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

ökosüsteemi teenuste kasutamine ja rakendamine põllumajandus- ja metsandussüsteemides, rakendades ökoloogilisi lähenemisviise ning katsetades looduspõhiseid lahendusi põllumajandusettevõtte tasandist kuni maastiku tasandini, et soodustada keskkonnahoidlikku põllumajandust;

| — | ökosüsteemi teenuste kasutamine ja rakendamine põllumajandus- ja metsandussüsteemides, rakendades ökoloogilisi lähenemisviise ning katsetades looduspõhiseid lahendusi põllumajandusettevõtte tasandist kuni maastiku tasandini, et soodustada keskkonnahoidlikku põllumajandust
  , lahendades kliimamuutuste, elurikkuse kadumise, ökosüsteemide degradeerumise, põllumajandusreostuse ning kodanike tervise ja heaoluga seotud probleeme
  ; |
| --- | --- |

—

ökosüsteemi teenuste kasutamine ja rakendamine põllumajandus- ja metsandussüsteemides, rakendades ökoloogilisi lähenemisviise ning katsetades looduspõhiseid lahendusi põllumajandusettevõtte tasandist kuni maastiku tasandini, et soodustada keskkonnahoidlikku põllumajandust
  , lahendades kliimamuutuste, elurikkuse kadumise, ökosüsteemide degradeerumise, põllumajandusreostuse ning kodanike tervise ja heaoluga seotud probleeme
  ;

, lahendades kliimamuutuste, elurikkuse kadumise, ökosüsteemide degradeerumise, põllumajandusreostuse ning kodanike tervise ja heaoluga seotud probleeme

Muudatusettepanek 154

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 7

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | põllumajandus-
  ja metsandussüsteemid põllumajandusettevõtte tasandist kuni maastiku tasandini; ökosüsteemi teenuste kasutamine ja rakendamine primaartootmises; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

põllumajandus-
  ja metsandussüsteemid põllumajandusettevõtte tasandist kuni maastiku tasandini; ökosüsteemi teenuste kasutamine ja rakendamine primaartootmises;

põllumajandus-

| — | uuenduslikud põllumajandus-
  ja metsandussüsteemid põllumajandusettevõtte tasandist kuni maastiku tasandini; ökosüsteemi teenuste kasutamine ja rakendamine primaartootmises; |
| --- | --- |

—

uuenduslikud põllumajandus-
  ja metsandussüsteemid põllumajandusettevõtte tasandist kuni maastiku tasandini; ökosüsteemi teenuste kasutamine ja rakendamine primaartootmises;

uuenduslikud põllumajandus-

Muudatusettepanek 155

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 8

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | põllumajandustootmise uuendused põllumajanduse, vesiviljeluse ja metsanduse kokkupuutepunktides ning
  linnapiirkondades
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

põllumajandustootmise uuendused põllumajanduse, vesiviljeluse ja metsanduse kokkupuutepunktides ning
  linnapiirkondades
  ;

linnapiirkondades

| — | põllumajandustootmise uuendused põllumajanduse, vesiviljeluse ja metsanduse kokkupuutepunktides ning
  linna- ja maapiirkondades
  ; |
| --- | --- |

—

põllumajandustootmise uuendused põllumajanduse, vesiviljeluse ja metsanduse kokkupuutepunktides ning
  linna- ja maapiirkondades
  ;

linna- ja maapiirkondades

Muudatusettepanek 156

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 10

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | digiuuendused põllumajanduses, metsanduses
  ning väärtusahelate
  ja
  maapiirkondade vahel
  andmekasutuse ning taristute,
  tehnoloogiate
  ja juhtimismudelite
  väljatöötamise tulemusena
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

digiuuendused põllumajanduses, metsanduses
  ning väärtusahelate
  ja
  maapiirkondade vahel
  andmekasutuse ning taristute,
  tehnoloogiate
  ja juhtimismudelite
  väljatöötamise tulemusena
  ;

ning väärtusahelate

maapiirkondade vahel

tehnoloogiate

väljatöötamise tulemusena

| — | digiuuendused põllumajanduses
  ja
  metsanduses
  (sh täppispõllumajandus-
  ja
  metsandustehnikad), väärtusahelates ja maapiirkondades,
  andmekasutuse ning taristute,
  tehisintellekti, masinõppe algoritmide, robootika
  ja juhtimismudelite
  arendamise teel, sh näidisfarmide arendamine
  ; |
| --- | --- |

—

digiuuendused põllumajanduses
  ja
  metsanduses
  (sh täppispõllumajandus-
  ja
  metsandustehnikad), väärtusahelates ja maapiirkondades,
  andmekasutuse ning taristute,
  tehisintellekti, masinõppe algoritmide, robootika
  ja juhtimismudelite
  arendamise teel, sh näidisfarmide arendamine
  ;

ja

(sh täppispõllumajandus-

metsandustehnikad), väärtusahelates ja maapiirkondades,

tehisintellekti, masinõppe algoritmide, robootika

arendamise teel, sh näidisfarmide arendamine

Muudatusettepanek 157

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 11 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | üleminek integreeritud ja mitmekesistele toidutootmis- ja põllumajandussüsteemidele ning põllumajandustavadele, sealhulgas täppistehnoloogia kasutamisele ning agroökoloogilistele ja ökoloogilistele intensiivistamismeetoditele, mis tulevad kasuks nii tavapärases kui ka mahepõllumajanduses; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

üleminek integreeritud ja mitmekesistele toidutootmis- ja põllumajandussüsteemidele ning põllumajandustavadele, sealhulgas täppistehnoloogia kasutamisele ning agroökoloogilistele ja ökoloogilistele intensiivistamismeetoditele, mis tulevad kasuks nii tavapärases kui ka mahepõllumajanduses;

üleminek integreeritud ja mitmekesistele toidutootmis- ja põllumajandussüsteemidele ning põllumajandustavadele, sealhulgas täppistehnoloogia kasutamisele ning agroökoloogilistele ja ökoloogilistele intensiivistamismeetoditele, mis tulevad kasuks nii tavapärases kui ka mahepõllumajanduses;

Muudatusettepanek 158

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 11 b (uus)

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 11 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | uued sordiaretusstrateegiad, mille sihiks on säästvalt suurenenud saagikus, parem kvaliteet ja suurem kasu nii majanduslikust kui keskkonnakaitse seisukohast; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

uued sordiaretusstrateegiad, mille sihiks on säästvalt suurenenud saagikus, parem kvaliteet ja suurem kasu nii majanduslikust kui keskkonnakaitse seisukohast;

uued sordiaretusstrateegiad, mille sihiks on säästvalt suurenenud saagikus, parem kvaliteet ja suurem kasu nii majanduslikust kui keskkonnakaitse seisukohast;

Muudatusettepanek 159

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 11 c (uus)

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.3 – lõik 2 – taane 11 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | säästvaid põllumajandustavasid toetavate toodete, vahendite ja tavade väljatöötamine, sh teadmiste parandamine erinevate põllumajandustavade mõjust mullastiku kvaliteedile ja taastamisele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

säästvaid põllumajandustavasid toetavate toodete, vahendite ja tavade väljatöötamine, sh teadmiste parandamine erinevate põllumajandustavade mõjust mullastiku kvaliteedile ja taastamisele.

säästvaid põllumajandustavasid toetavate toodete, vahendite ja tavade väljatöötamine, sh teadmiste parandamine erinevate põllumajandustavade mõjust mullastiku kvaliteedile ja taastamisele.

Muudatusettepanek 160

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.4 – sissejuhatav osa

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.4 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.2.4. | Mered ja
  ookeanid |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.2.4.

Mered ja
  ookeanid

ookeanid

| 5.2.4. | Mered
  , ookeanid, maismaavesi
  ja
  sinine majandus; |
| --- | --- |

5.2.4.

Mered
  , ookeanid, maismaavesi
  ja
  sinine majandus;

, ookeanid, maismaavesi

sinine majandus;

Muudatusettepanek 161

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.4 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Merede
  ja
  ookeanide
  looduskapital
  ja
  ökosüsteemi teenused annavad märkimisväärset sotsiaalmajanduslikku
  ja heaoluga seotud
  kasu
  . Seda potentsiaali ohustab tugev surve, mida avaldavad inimtekkelised
  ja looduslikud
  stressitegurid, näiteks reostus, kalavarude ülepüük, kliimamuutused, merevee taseme tõus ja äärmuslikud ilmastikutingimused. Selleks et vältida merede ja
  ookeanide
  jõudmist pöördumatu olukorrani, on vaja süvendada teadmisi, et jätkusuutlikult majandada, kaitsta ja taastada mere ja rannaalade ökosüsteeme ning vältida merereostust ookeanide parema ja vastutustundliku majandamise raamistikus. See hõlmab ka teadusuuringuid, et säästlikult ära kasutada merede ja
  ookeanide
  hiiglaslik ja läbi uurimata majanduslik potentsiaal eesmärgiga toota rohkem toitu ilma
  merele
  ja
  ookeanile
  suurenevat survet avaldamata, samuti
  leevendada
  survet
  maismaale, mageveele ja ookeaniressurssidele
  . Vaja on partnerlusel põhinevaid lähenemisviise, sealhulgas merepiirkonna ja makropiirkondlikke strateegiaid, mis ulatuvad EList kaugemale (nt Vahemerd, Läänemerd, Musta merd, Atlandi ookeani, Kariibi merd ja India ookeani käsitlevad strateegiad), samuti on vaja osaleda rahvusvahelise ookeanide majandamisega seotud kohustuste täitmisel, algatustes, nagu ÜRO algatus „Ookeaniteaduste dekaad kestliku arengu hüvanguks“, ning mere elurikkuse kaitsega seotud kohustuste täitmisel riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades. | Merede, ookeanide ja
  maismaavee suur elurikkus annab märkimisväärseid sotsiaalmajanduslikke
  ja heaoluga seotud
  hüvesid
  . Seda potentsiaali ohustab tugev surve, mida avaldavad inimtekkelised stressitegurid, näiteks reostus, kalavarude ülepüük, kliimamuutused, merevee taseme tõus
  , jätkusuutmatu veekasutus
  ja äärmuslikud ilmastikutingimused. Selleks et vältida merede
  , ookeanide
  ja
  maismaavee
  jõudmist pöördumatu olukorrani, on vaja süvendada teadmisi, et jätkusuutlikult majandada, kaitsta ja taastada mere ja rannaalade ökosüsteeme ning vältida merereostust ookeanide parema ja vastutustundliku majandamise raamistikus. See hõlmab ka teadusuuringuid, et säästlikult ära kasutada merede
  , ookeanide
  ja
  maismaavee
  hiiglaslik ja läbi uurimata majanduslik potentsiaal eesmärgiga toota rohkem toitu ilma
  maismaale
  ja
  veeressurssidele
  suurenevat survet avaldamata
  ja
  samuti
  seda
  survet
  leevendades
  . Vaja on partnerlusel põhinevaid lähenemisviise, sealhulgas merepiirkonna ja makropiirkondlikke strateegiaid, mis ulatuvad EList kaugemale (nt Vahemerd, Läänemerd, Musta merd, Atlandi ookeani, Kariibi merd ja India ookeani käsitlevad strateegiad), samuti on vaja osaleda rahvusvahelise ookeanide majandamisega seotud kohustuste
  ja kestliku arengu eesmärkide
  täitmisel, algatustes, nagu ÜRO algatus „Ookeaniteaduste dekaad kestliku arengu hüvanguks“, ning mere elurikkuse kaitsega seotud kohustuste täitmisel riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Merede
  ja
  ookeanide
  looduskapital
  ja
  ökosüsteemi teenused annavad märkimisväärset sotsiaalmajanduslikku
  ja heaoluga seotud
  kasu
  . Seda potentsiaali ohustab tugev surve, mida avaldavad inimtekkelised
  ja looduslikud
  stressitegurid, näiteks reostus, kalavarude ülepüük, kliimamuutused, merevee taseme tõus ja äärmuslikud ilmastikutingimused. Selleks et vältida merede ja
  ookeanide
  jõudmist pöördumatu olukorrani, on vaja süvendada teadmisi, et jätkusuutlikult majandada, kaitsta ja taastada mere ja rannaalade ökosüsteeme ning vältida merereostust ookeanide parema ja vastutustundliku majandamise raamistikus. See hõlmab ka teadusuuringuid, et säästlikult ära kasutada merede ja
  ookeanide
  hiiglaslik ja läbi uurimata majanduslik potentsiaal eesmärgiga toota rohkem toitu ilma
  merele
  ja
  ookeanile
  suurenevat survet avaldamata, samuti
  leevendada
  survet
  maismaale, mageveele ja ookeaniressurssidele
  . Vaja on partnerlusel põhinevaid lähenemisviise, sealhulgas merepiirkonna ja makropiirkondlikke strateegiaid, mis ulatuvad EList kaugemale (nt Vahemerd, Läänemerd, Musta merd, Atlandi ookeani, Kariibi merd ja India ookeani käsitlevad strateegiad), samuti on vaja osaleda rahvusvahelise ookeanide majandamisega seotud kohustuste täitmisel, algatustes, nagu ÜRO algatus „Ookeaniteaduste dekaad kestliku arengu hüvanguks“, ning mere elurikkuse kaitsega seotud kohustuste täitmisel riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades.

ja

looduskapital

ökosüsteemi teenused annavad märkimisväärset sotsiaalmajanduslikku

kasu

ja looduslikud

ookeanide

ookeanide

merele

ookeanile

leevendada

maismaale, mageveele ja ookeaniressurssidele

Merede, ookeanide ja
  maismaavee suur elurikkus annab märkimisväärseid sotsiaalmajanduslikke
  ja heaoluga seotud
  hüvesid
  . Seda potentsiaali ohustab tugev surve, mida avaldavad inimtekkelised stressitegurid, näiteks reostus, kalavarude ülepüük, kliimamuutused, merevee taseme tõus
  , jätkusuutmatu veekasutus
  ja äärmuslikud ilmastikutingimused. Selleks et vältida merede
  , ookeanide
  ja
  maismaavee
  jõudmist pöördumatu olukorrani, on vaja süvendada teadmisi, et jätkusuutlikult majandada, kaitsta ja taastada mere ja rannaalade ökosüsteeme ning vältida merereostust ookeanide parema ja vastutustundliku majandamise raamistikus. See hõlmab ka teadusuuringuid, et säästlikult ära kasutada merede
  , ookeanide
  ja
  maismaavee
  hiiglaslik ja läbi uurimata majanduslik potentsiaal eesmärgiga toota rohkem toitu ilma
  maismaale
  ja
  veeressurssidele
  suurenevat survet avaldamata
  ja
  samuti
  seda
  survet
  leevendades
  . Vaja on partnerlusel põhinevaid lähenemisviise, sealhulgas merepiirkonna ja makropiirkondlikke strateegiaid, mis ulatuvad EList kaugemale (nt Vahemerd, Läänemerd, Musta merd, Atlandi ookeani, Kariibi merd ja India ookeani käsitlevad strateegiad), samuti on vaja osaleda rahvusvahelise ookeanide majandamisega seotud kohustuste
  ja kestliku arengu eesmärkide
  täitmisel, algatustes, nagu ÜRO algatus „Ookeaniteaduste dekaad kestliku arengu hüvanguks“, ning mere elurikkuse kaitsega seotud kohustuste täitmisel riikliku jurisdiktsiooni alt välja jäävates piirkondades.

maismaavee suur elurikkus annab märkimisväärseid sotsiaalmajanduslikke

hüvesid

, jätkusuutmatu veekasutus

, ookeanide

maismaavee

, ookeanide

maismaavee

maismaale

veeressurssidele

ja

seda

leevendades

ja kestliku arengu eesmärkide

Muudatusettepanek 162

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.4 – lõik 2 – taane 1

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.4 – lõik 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | säästev
  meri-
  ja
  ookeaniviljelus, kalandus ja marikultuur
  toidu, sealhulgas alternatiivsete valguallikate hankimiseks, suurendades toiduga kindlustust, toiduainetega varustamise sõltumatust ja vastupidavust kliimamuutustele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

säästev
  meri-
  ja
  ookeaniviljelus, kalandus ja marikultuur
  toidu, sealhulgas alternatiivsete valguallikate hankimiseks, suurendades toiduga kindlustust, toiduainetega varustamise sõltumatust ja vastupidavust kliimamuutustele;

meri-

ookeaniviljelus, kalandus ja marikultuur

| — | säästev
  kalandus
  ja
  vastutustundlik vesiviljelus
  toidu, sealhulgas alternatiivsete valguallikate hankimiseks, suurendades toiduga kindlustust, toiduainetega varustamise sõltumatust ja vastupidavust kliimamuutustele; |
| --- | --- |

—

säästev
  kalandus
  ja
  vastutustundlik vesiviljelus
  toidu, sealhulgas alternatiivsete valguallikate hankimiseks, suurendades toiduga kindlustust, toiduainetega varustamise sõltumatust ja vastupidavust kliimamuutustele;

kalandus

vastutustundlik vesiviljelus

Muudatusettepanek 163

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.4 – lõik 2 – taane 1 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.4 – lõik 2 – taane 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | mereorganismidel põhinevate uute biotoodete arendamine mitmesugusel otstarbel, luues uute toodete ja teenustega seotud võimalusi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

mereorganismidel põhinevate uute biotoodete arendamine mitmesugusel otstarbel, luues uute toodete ja teenustega seotud võimalusi;

mereorganismidel põhinevate uute biotoodete arendamine mitmesugusel otstarbel, luues uute toodete ja teenustega seotud võimalusi;

Muudatusettepanek 164

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.4 – lõik 2 – taane 2

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.4 – lõik 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | mereökosüsteemide vastupanuvõime tugevdamine, tagades
  seega
  merede ja ookeanide hea seisundi ning võideldes niisuguste looduslike ja inimtekkeliste survetegurite vastu, nagu reostus ja plastid, eutrofeerumine, hapestumine, merede ja ookeanide soojenemine, merevee taseme tõus, ning neid leevendades, arvestades seejuures maismaa ja
  mere
  kokkupuutepunkti ja soodustades ringmajanduslikku lähenemisviisi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

mereökosüsteemide vastupanuvõime tugevdamine, tagades
  seega
  merede ja ookeanide hea seisundi ning võideldes niisuguste looduslike ja inimtekkeliste survetegurite vastu, nagu reostus ja plastid, eutrofeerumine, hapestumine, merede ja ookeanide soojenemine, merevee taseme tõus, ning neid leevendades, arvestades seejuures maismaa ja
  mere
  kokkupuutepunkti ja soodustades ringmajanduslikku lähenemisviisi;

seega

mere

| — | mereökosüsteemide vastupanuvõime tugevdamine, tagades
  sellega
  merede ja ookeanide
  ja maismaavee
  hea seisundi ning võideldes niisuguste looduslike ja inimtekkeliste survetegurite vastu, nagu reostus
  , kemikaalid
  ja plastid,
  sh mikroplast, kalavarude ülepüük,
  eutrofeerumine, hapestumine, merede ja ookeanide soojenemine,
  invasiivsed võõrliigid,
  merevee taseme tõus, ning neid
  ennetades ja
  leevendades, arvestades seejuures maismaa ja
  veekeskkonna
  kokkupuutepunkti ja soodustades ringmajanduslikku lähenemisviisi; |
| --- | --- |

—

mereökosüsteemide vastupanuvõime tugevdamine, tagades
  sellega
  merede ja ookeanide
  ja maismaavee
  hea seisundi ning võideldes niisuguste looduslike ja inimtekkeliste survetegurite vastu, nagu reostus
  , kemikaalid
  ja plastid,
  sh mikroplast, kalavarude ülepüük,
  eutrofeerumine, hapestumine, merede ja ookeanide soojenemine,
  invasiivsed võõrliigid,
  merevee taseme tõus, ning neid
  ennetades ja
  leevendades, arvestades seejuures maismaa ja
  veekeskkonna
  kokkupuutepunkti ja soodustades ringmajanduslikku lähenemisviisi;

sellega

ja maismaavee

, kemikaalid

sh mikroplast, kalavarude ülepüük,

invasiivsed võõrliigid,

ennetades ja

veekeskkonna

Muudatusettepanek 165

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.4 – lõik 2 – taane 3

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.4 – lõik 2 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | ookeanide majandamine globaalsel ja piirkondlikul tasandil, et tagada mere- ja
  ookeaniressursside
  kaitse ja säästlik kasutamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

ookeanide majandamine globaalsel ja piirkondlikul tasandil, et tagada mere- ja
  ookeaniressursside
  kaitse ja säästlik kasutamine;

ookeaniressursside

| — | ookeanide majandamine globaalsel ja piirkondlikul tasandil, et tagada mere-
  , ookeani-
  ja
  maismaaveeressursside ja nende looduskapitali
  kaitse ja säästlik kasutamine; |
| --- | --- |

—

ookeanide majandamine globaalsel ja piirkondlikul tasandil, et tagada mere-
  , ookeani-
  ja
  maismaaveeressursside ja nende looduskapitali
  kaitse ja säästlik kasutamine;

, ookeani-

maismaaveeressursside ja nende looduskapitali

Muudatusettepanek 166

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.4 – lõik 2 – taane 6

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.4 – lõik 2 – taane 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | sinised väärtusahelad,
  mereruumi
  mitmesugune kasutamine ning meredest ja
  ookeanidest
  saadava taastuvenergia (sealhulgas
  jätkusuutlikud
  mikro- ja
  makrovetikad
  ) sektori kasv; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

sinised väärtusahelad,
  mereruumi
  mitmesugune kasutamine ning meredest ja
  ookeanidest
  saadava taastuvenergia (sealhulgas
  jätkusuutlikud
  mikro- ja
  makrovetikad
  ) sektori kasv;

mereruumi

ookeanidest

jätkusuutlikud

makrovetikad

| — | sinised väärtusahelad,
  veeruumi
  mitmesugune kasutamine ning meredest
  , ookeanidest
  ja
  maismaaveest
  saadava taastuvenergia (sealhulgas mikro- ja
  makrovetikate jätkusuutlik tootmine
  ) sektori kasv;
  tänapäevased veepõhised tootmissüsteemid maismaal, mis toetavad keskkonna seisukohalt neutraalset biomassi tootmist; |
| --- | --- |

—

sinised väärtusahelad,
  veeruumi
  mitmesugune kasutamine ning meredest
  , ookeanidest
  ja
  maismaaveest
  saadava taastuvenergia (sealhulgas mikro- ja
  makrovetikate jätkusuutlik tootmine
  ) sektori kasv;
  tänapäevased veepõhised tootmissüsteemid maismaal, mis toetavad keskkonna seisukohalt neutraalset biomassi tootmist;

veeruumi

, ookeanidest

maismaaveest

makrovetikate jätkusuutlik tootmine

tänapäevased veepõhised tootmissüsteemid maismaal, mis toetavad keskkonna seisukohalt neutraalset biomassi tootmist;

Muudatusettepanek 167

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.4 – lõik 2 – taane 7

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.4 – lõik 2 – taane 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | mere
  ja ranniku ökosüsteemide dünaamikal, elurikkusel ja mitmetel ökosüsteemi teenustel põhinevad looduspõhised lahendused, mis võimaldavad läheneda mere- ja
  ookeaniressursside
  säästlikule kasutamisele süstemaatiliselt, aitavad kaitsta
  keskkonda
  ja hallata rannikualasid ning kohaneda kliimamuutustega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

mere
  ja ranniku ökosüsteemide dünaamikal, elurikkusel ja mitmetel ökosüsteemi teenustel põhinevad looduspõhised lahendused, mis võimaldavad läheneda mere- ja
  ookeaniressursside
  säästlikule kasutamisele süstemaatiliselt, aitavad kaitsta
  keskkonda
  ja hallata rannikualasid ning kohaneda kliimamuutustega;

mere

ookeaniressursside

keskkonda

| — | vee
  ja ranniku ökosüsteemide dünaamikal, elurikkusel ja mitmetel ökosüsteemi teenustel põhinevad looduspõhised lahendused, mis võimaldavad läheneda mere-
  , ookeani-
  ja
  maismaaveeressursside
  säästlikule kasutamisele süstemaatiliselt, aitavad kaitsta
  , taastada
  ja hallata
  keskkonda (sh
  rannikualasid) ning kohaneda kliimamuutustega; |
| --- | --- |

—

vee
  ja ranniku ökosüsteemide dünaamikal, elurikkusel ja mitmetel ökosüsteemi teenustel põhinevad looduspõhised lahendused, mis võimaldavad läheneda mere-
  , ookeani-
  ja
  maismaaveeressursside
  säästlikule kasutamisele süstemaatiliselt, aitavad kaitsta
  , taastada
  ja hallata
  keskkonda (sh
  rannikualasid) ning kohaneda kliimamuutustega;

vee

, ookeani-

maismaaveeressursside

, taastada

keskkonda (sh

Muudatusettepanek 168

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.4 – lõik 2 – taane 8

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.4 – lõik 2 – taane 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | meremajanduse innovatsioon, kaasa arvatud sinine ja digimajandus rannikualadel, rannikulinnades ja sadamates, et tugevdada rannikualade vastupanuvõimet ja suurendada kodanike hüvesid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

meremajanduse innovatsioon, kaasa arvatud sinine ja digimajandus rannikualadel, rannikulinnades ja sadamates, et tugevdada rannikualade vastupanuvõimet ja suurendada kodanike hüvesid;

| — | meremajanduse innovatsioon, kaasa arvatud sinine ja digimajandus rannikualadel, rannikulinnades ja sadamates, et tugevdada rannikualade vastupanuvõimet ja suurendada kodanike
  ja külastajate
  hüvesid; |
| --- | --- |

—

meremajanduse innovatsioon, kaasa arvatud sinine ja digimajandus rannikualadel, rannikulinnades ja sadamates, et tugevdada rannikualade vastupanuvõimet ja suurendada kodanike
  ja külastajate
  hüvesid;

ja külastajate

Muudatusettepanek 169

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.4 – lõik 2 – taane 9

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.4 – lõik 2 – taane 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | paremad teadmised ookeanide rolli kohta kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

paremad teadmised ookeanide rolli kohta kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel.

| — | paremad teadmised ookeanide ja muude veekeskkondade rolli kohta kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel. |
| --- | --- |

—

paremad teadmised ookeanide ja muude veekeskkondade rolli kohta kliimamuutuste leevendamisel ja nendega kohanemisel.

Muudatusettepanek 170

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.5 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.5 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Rahvastiku kasvu, ressursside nappuse ja liigkasutuse, keskkonnaseisundi halvenemise, kliimamuutuste ja rände ühine mõju tekitab enneolematuid probleeme, mis nõuavad toidusüsteemi ümberkujundamist (FOOD 2030) (20). Toidu tootmine ja tarbimine ei ole praegu peaaegu üldse säästvad, ühtlasi seisame silmitsi väärtoitumusest tingitud topeltkoormusega, mida iseloomustab alatoitluse ja rasvumise samaaegne esinemine. Tuleviku toidusüsteemid peavad kõiki piisavalt varustama ohutu, tervisliku ja kvaliteetse toiduga, mida toetab ressursitõhusus, säästlikkus (sealhulgas kasvuhoonegaaside heite, saaste ja jäätmetekke vähendamine), maismaa ja
  mere
  ühendamine, toidu raiskamise vähendamine,
  meredes ja ookeanides
  toidu tootmise soodustamine ning kogu toidu väärtusahela kaasamine tootjatest tarbijateni. See peab toimuma käsikäes tuleviku toiduohutussüsteemi arendamisega ning niisuguste vahendite, tehnoloogiate ja digilahenduste väljatöötamisega, mis annavad tarbijale märkimisväärset kasu ning parandavad toidu väärtusahela konkurentsivõimet ja säästlikkust. Lisaks on vaja soodustada toidu tarbimis- ja tootmiskäitumise muutusi ning kaasata esmatootjad, tööstus (sealhulgas VKEd), jaemüüjad, toiduteenuste sektor
  , tarbijad
  ja avalike teenuste osutajad. | Rahvastiku kasvu, ressursside nappuse ja liigkasutuse, keskkonnaseisundi halvenemise, kliimamuutuste ja rände ühine mõju tekitab enneolematuid probleeme, mis nõuavad toidusüsteemi ümberkujundamist (FOOD 2030) (20). Toidu tootmine ja tarbimine ei ole praegu peaaegu üldse säästvad, ühtlasi seisame silmitsi väärtoitumusest tingitud topeltkoormusega, mida iseloomustab alatoitluse ja rasvumise samaaegne esinemine. Tuleviku toidusüsteemid peavad kõiki piisavalt varustama ohutu, tervisliku ja kvaliteetse toiduga, mida toetab ressursitõhusus, säästlikkus (sealhulgas kasvuhoonegaaside heite, saaste ja jäätmetekke vähendamine), maismaa ja
  veekeskkondade
  ühendamine, toidu raiskamise vähendamine, toidu tootmise soodustamine ning kogu toidu väärtusahela kaasamine tootjatest tarbijateni. See peab toimuma käsikäes tuleviku toiduohutussüsteemi arendamisega ning niisuguste vahendite, tehnoloogiate ja digilahenduste väljatöötamisega, mis annavad tarbijale märkimisväärset kasu ning parandavad toidu väärtusahela konkurentsivõimet
  , tõhusust
  ja säästlikkust. Lisaks on vaja soodustada toidu tarbimis- ja tootmiskäitumise muutusi
  , näiteks toiduainete märgistamise abil,
  ning
  paremini
  kaasata
  kõik osalejad, sh tarbijad,
  esmatootjad, tööstus (sealhulgas VKEd), jaemüüjad, toiduteenuste sektor ja avalike teenuste osutajad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Rahvastiku kasvu, ressursside nappuse ja liigkasutuse, keskkonnaseisundi halvenemise, kliimamuutuste ja rände ühine mõju tekitab enneolematuid probleeme, mis nõuavad toidusüsteemi ümberkujundamist (FOOD 2030) (20). Toidu tootmine ja tarbimine ei ole praegu peaaegu üldse säästvad, ühtlasi seisame silmitsi väärtoitumusest tingitud topeltkoormusega, mida iseloomustab alatoitluse ja rasvumise samaaegne esinemine. Tuleviku toidusüsteemid peavad kõiki piisavalt varustama ohutu, tervisliku ja kvaliteetse toiduga, mida toetab ressursitõhusus, säästlikkus (sealhulgas kasvuhoonegaaside heite, saaste ja jäätmetekke vähendamine), maismaa ja
  mere
  ühendamine, toidu raiskamise vähendamine,
  meredes ja ookeanides
  toidu tootmise soodustamine ning kogu toidu väärtusahela kaasamine tootjatest tarbijateni. See peab toimuma käsikäes tuleviku toiduohutussüsteemi arendamisega ning niisuguste vahendite, tehnoloogiate ja digilahenduste väljatöötamisega, mis annavad tarbijale märkimisväärset kasu ning parandavad toidu väärtusahela konkurentsivõimet ja säästlikkust. Lisaks on vaja soodustada toidu tarbimis- ja tootmiskäitumise muutusi ning kaasata esmatootjad, tööstus (sealhulgas VKEd), jaemüüjad, toiduteenuste sektor
  , tarbijad
  ja avalike teenuste osutajad.

20

mere

meredes ja ookeanides

, tarbijad

Rahvastiku kasvu, ressursside nappuse ja liigkasutuse, keskkonnaseisundi halvenemise, kliimamuutuste ja rände ühine mõju tekitab enneolematuid probleeme, mis nõuavad toidusüsteemi ümberkujundamist (FOOD 2030) (20). Toidu tootmine ja tarbimine ei ole praegu peaaegu üldse säästvad, ühtlasi seisame silmitsi väärtoitumusest tingitud topeltkoormusega, mida iseloomustab alatoitluse ja rasvumise samaaegne esinemine. Tuleviku toidusüsteemid peavad kõiki piisavalt varustama ohutu, tervisliku ja kvaliteetse toiduga, mida toetab ressursitõhusus, säästlikkus (sealhulgas kasvuhoonegaaside heite, saaste ja jäätmetekke vähendamine), maismaa ja
  veekeskkondade
  ühendamine, toidu raiskamise vähendamine, toidu tootmise soodustamine ning kogu toidu väärtusahela kaasamine tootjatest tarbijateni. See peab toimuma käsikäes tuleviku toiduohutussüsteemi arendamisega ning niisuguste vahendite, tehnoloogiate ja digilahenduste väljatöötamisega, mis annavad tarbijale märkimisväärset kasu ning parandavad toidu väärtusahela konkurentsivõimet
  , tõhusust
  ja säästlikkust. Lisaks on vaja soodustada toidu tarbimis- ja tootmiskäitumise muutusi
  , näiteks toiduainete märgistamise abil,
  ning
  paremini
  kaasata
  kõik osalejad, sh tarbijad,
  esmatootjad, tööstus (sealhulgas VKEd), jaemüüjad, toiduteenuste sektor ja avalike teenuste osutajad.

20

veekeskkondade

, tõhusust

, näiteks toiduainete märgistamise abil,

paremini

kõik osalejad, sh tarbijad,

Muudatusettepanek 171

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.5 – lõik 2 – taane 1

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.5 – lõik 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | säästlik ja tervislik toitumine, et tagada inimeste heaolu kogu eluea jooksul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

säästlik ja tervislik toitumine, et tagada inimeste heaolu kogu eluea jooksul;

| — | säästlik ja tervislik toitumine, et tagada inimeste heaolu kogu eluea jooksul;
  kindlustades, et toiduainete tootmise ja töötlemise süsteemid on juba kõige madalamast tasandist alates kavandatud toitumisvajadusi silmas pidades; |
| --- | --- |

—

säästlik ja tervislik toitumine, et tagada inimeste heaolu kogu eluea jooksul;
  kindlustades, et toiduainete tootmise ja töötlemise süsteemid on juba kõige madalamast tasandist alates kavandatud toitumisvajadusi silmas pidades;

kindlustades, et toiduainete tootmise ja töötlemise süsteemid on juba kõige madalamast tasandist alates kavandatud toitumisvajadusi silmas pidades;

Muudatusettepanek 172

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.5 – lõik 2 – taane 1 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.5 – lõik 2 – taane 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | uute genoomi- ja metaboloomikatehnoloogiate kasutamine, et ära tunda ja arvestada maailma elanikkonna erinevaid toitumisvajadusi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

uute genoomi- ja metaboloomikatehnoloogiate kasutamine, et ära tunda ja arvestada maailma elanikkonna erinevaid toitumisvajadusi;

uute genoomi- ja metaboloomikatehnoloogiate kasutamine, et ära tunda ja arvestada maailma elanikkonna erinevaid toitumisvajadusi;

Muudatusettepanek 173

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.5 – lõik 2 – taane 2

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.5 – lõik 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | individuaalsed toitumisskeemid
  , eriti haavatavate rühmade jaoks, et leevendada toitumisega seotud ja mittenakkushaiguste riskitegureid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

individuaalsed toitumisskeemid
  , eriti haavatavate rühmade jaoks, et leevendada toitumisega seotud ja mittenakkushaiguste riskitegureid;

individuaalsed toitumisskeemid

| — | uued toitumiskäsitused
  , eriti haavatavate rühmade jaoks, et leevendada toitumisega seotud ja mittenakkushaiguste
  , sh toidutalumatuse
  riskitegureid; |
| --- | --- |

—

uued toitumiskäsitused
  , eriti haavatavate rühmade jaoks, et leevendada toitumisega seotud ja mittenakkushaiguste
  , sh toidutalumatuse
  riskitegureid;

uued toitumiskäsitused

, sh toidutalumatuse

Muudatusettepanek 174

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.5 – lõik 2 – taane 3

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.5 – lõik 2 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | tarbijate käitumine, elustiil ja motivatsioon, mis kogu toidu väärtusahela ulatuses soodustab sotsiaalset innovatsiooni ja ühiskonna kaasamist parema tervise ja keskkonna jätkusuutlikkuse saavutamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

tarbijate käitumine, elustiil ja motivatsioon, mis kogu toidu väärtusahela ulatuses soodustab sotsiaalset innovatsiooni ja ühiskonna kaasamist parema tervise ja keskkonna jätkusuutlikkuse saavutamiseks;

| — | tarbijate käitumine, elustiil ja motivatsioon,
  valdkondadevaheliselt analüüsituna (psühholoogia ja kultuur),
  mis kogu toidu väärtusahela ulatuses soodustab sotsiaalset innovatsiooni ja ühiskonna kaasamist parema tervise ja keskkonna jätkusuutlikkuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

tarbijate käitumine, elustiil ja motivatsioon,
  valdkondadevaheliselt analüüsituna (psühholoogia ja kultuur),
  mis kogu toidu väärtusahela ulatuses soodustab sotsiaalset innovatsiooni ja ühiskonna kaasamist parema tervise ja keskkonna jätkusuutlikkuse saavutamiseks;

valdkondadevaheliselt analüüsituna (psühholoogia ja kultuur),

Muudatusettepanek 175

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.5 – lõik 2 – taane 4

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.5 – lõik 2 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kaasaegsed
  toiduohutus-
  ja
  -autentsussüsteemid
  , mis suurendavad tarbija usaldust toidusüsteemi vastu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kaasaegsed
  toiduohutus-
  ja
  -autentsussüsteemid
  , mis suurendavad tarbija usaldust toidusüsteemi vastu;

toiduohutus-

-autentsussüsteemid

| — | kaasaegsed
  toidu ohutuse, jälgitavuse
  ja
  autentsusega seotud süsteemid
  , mis suurendavad tarbija usaldust toidusüsteemi vastu; |
| --- | --- |

—

kaasaegsed
  toidu ohutuse, jälgitavuse
  ja
  autentsusega seotud süsteemid
  , mis suurendavad tarbija usaldust toidusüsteemi vastu;

toidu ohutuse, jälgitavuse

autentsusega seotud süsteemid

Muudatusettepanek 176

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.5 – lõik 2 – taane 4 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.5 – lõik 2 – taane 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | valguallikate tuvastamine ning valgurikaste taimede töötlemise edasiarendamine nende toiduks ja söödaks kasutamise jaoks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

valguallikate tuvastamine ning valgurikaste taimede töötlemise edasiarendamine nende toiduks ja söödaks kasutamise jaoks;

valguallikate tuvastamine ning valgurikaste taimede töötlemise edasiarendamine nende toiduks ja söödaks kasutamise jaoks;

Muudatusettepanek 177

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.5 – lõik 2 – taane 6

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.5 – lõik 2 – taane 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | keskkonnasäästlikud,
  ringmajandusel
  põhimõtteid järgivad ja ressursitõhusad toidusüsteemid nii maismaal kui ka
  vees
  , suunaga toidujäätmete kadumise poole kogu toidusüsteemis, mis saavutatakse toidu ja biomassi taaskasutusega, toidujäätmete ringlussevõtt, uued toiduainepakendid, nõudlus individuaalselt kohandatud ja kohaliku toidu järele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

keskkonnasäästlikud,
  ringmajandusel
  põhimõtteid järgivad ja ressursitõhusad toidusüsteemid nii maismaal kui ka
  vees
  , suunaga toidujäätmete kadumise poole kogu toidusüsteemis, mis saavutatakse toidu ja biomassi taaskasutusega, toidujäätmete ringlussevõtt, uued toiduainepakendid, nõudlus individuaalselt kohandatud ja kohaliku toidu järele;

ringmajandusel

vees

| — | keskkonnasäästlikud,
  ringmajanduse
  põhimõtteid järgivad ja ressursitõhusad toidusüsteemid nii maismaal kui ka
  veekeskkonnas
  , suunaga toidujäätmete kadumise poole kogu toidusüsteemis, mis saavutatakse toidu ja biomassi taaskasutusega, toidujäätmete ringlussevõtt, uued toiduainepakendid, nõudlus individuaalselt kohandatud ja kohaliku toidu järele; |
| --- | --- |

—

keskkonnasäästlikud,
  ringmajanduse
  põhimõtteid järgivad ja ressursitõhusad toidusüsteemid nii maismaal kui ka
  veekeskkonnas
  , suunaga toidujäätmete kadumise poole kogu toidusüsteemis, mis saavutatakse toidu ja biomassi taaskasutusega, toidujäätmete ringlussevõtt, uued toiduainepakendid, nõudlus individuaalselt kohandatud ja kohaliku toidu järele;

ringmajanduse

veekeskkonnas

Muudatusettepanek 178

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.5 – lõik 2 – taane 7

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.5 – lõik 2 – taane 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | innovatsioon ja toidusüsteemid asukohapõhise innovatsiooni ja kogukondade võimestamise toetamiseks, õiglase kaubanduse ja hinnakujunduse, kaasavuse ja säästlikkuse soodustamine
  tööstuse
  , kohalike omavalitsuste, teadlaste ja ühiskonna partnerluse kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

innovatsioon ja toidusüsteemid asukohapõhise innovatsiooni ja kogukondade võimestamise toetamiseks, õiglase kaubanduse ja hinnakujunduse, kaasavuse ja säästlikkuse soodustamine
  tööstuse
  , kohalike omavalitsuste, teadlaste ja ühiskonna partnerluse kaudu.

tööstuse

| — | innovatsioon ja toidusüsteemid asukohapõhise innovatsiooni ja kogukondade võimestamise toetamiseks, õiglase kaubanduse ja hinnakujunduse, kaasavuse ja säästlikkuse soodustamine
  tööstuste
  , kohalike omavalitsuste, teadlaste ja ühiskonna partnerluse kaudu; |
| --- | --- |

—

innovatsioon ja toidusüsteemid asukohapõhise innovatsiooni ja kogukondade võimestamise toetamiseks, õiglase kaubanduse ja hinnakujunduse, kaasavuse ja säästlikkuse soodustamine
  tööstuste
  , kohalike omavalitsuste, teadlaste ja ühiskonna partnerluse kaudu;

tööstuste

Muudatusettepanek 179

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.5 – lõik 2 – taane 7 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.5 – lõik 2 – taane 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | ringbiomajanduse arendamine, maksimeerides toiduainete tootmise ja töötlemise tsükleid, et optimeerida meie ressursside väärtust ja minimeerida keskkonnamõju. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

ringbiomajanduse arendamine, maksimeerides toiduainete tootmise ja töötlemise tsükleid, et optimeerida meie ressursside väärtust ja minimeerida keskkonnamõju.

ringbiomajanduse arendamine, maksimeerides toiduainete tootmise ja töötlemise tsükleid, et optimeerida meie ressursside väärtust ja minimeerida keskkonnamõju.

Muudatusettepanek 180

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.6 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.6 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Biotoorainepõhine innovatsioon paneb aluse fossiilse tooraine põhisest majandusest eemaldumisele, hõlmates biomassi säästvat hankimist maismaalt ja
  merest
  ning selle tööstuslikku töötlemist ja muutmist biotoorainepõhisteks materjalideks ja toodeteks. Samuti kasutab see elusressursside, bioteaduste ja tööstusliku biotehnoloogia potentsiaali uute avastuste tegemiseks ning uute toodete ja protsesside väljatöötamiseks. Biotoorainepõhine innovatsioon, sealhulgas asjaomased tehnoloogiad, võivad piirkondades ja linnades kaasa tuua uusi majandustegevusalasid ja suurendada tööhõivet, aidata elavdada maa- ja rannikupiirkondade majandust ning suurendada ringluse osakaalu biomajanduses. | Biotoorainepõhine innovatsioon paneb aluse fossiilse tooraine põhisest majandusest eemaldumisele, hõlmates biomassi säästvat hankimist maismaalt ja
  veest
  ning selle tööstuslikku töötlemist ja muutmist biotoorainepõhisteks materjalideks ja toodeteks. Samuti kasutab see elusressursside, bioteaduste ja tööstusliku biotehnoloogia
  ning käimasoleva standardimistöö
  potentsiaali uute avastuste tegemiseks ning uute toodete ja protsesside väljatöötamiseks. Biotoorainepõhine innovatsioon, sealhulgas asjaomased tehnoloogiad, võivad piirkondades ja linnades kaasa tuua uusi majandustegevusalasid ja suurendada tööhõivet, aidata elavdada maa- ja rannikupiirkondade majandust ning suurendada ringluse osakaalu biomajanduses
  , toetades seeläbi üleminekut vähese CO2-heitega ressursitõhusale ühiskonnale
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Biotoorainepõhine innovatsioon paneb aluse fossiilse tooraine põhisest majandusest eemaldumisele, hõlmates biomassi säästvat hankimist maismaalt ja
  merest
  ning selle tööstuslikku töötlemist ja muutmist biotoorainepõhisteks materjalideks ja toodeteks. Samuti kasutab see elusressursside, bioteaduste ja tööstusliku biotehnoloogia potentsiaali uute avastuste tegemiseks ning uute toodete ja protsesside väljatöötamiseks. Biotoorainepõhine innovatsioon, sealhulgas asjaomased tehnoloogiad, võivad piirkondades ja linnades kaasa tuua uusi majandustegevusalasid ja suurendada tööhõivet, aidata elavdada maa- ja rannikupiirkondade majandust ning suurendada ringluse osakaalu biomajanduses.

merest

Biotoorainepõhine innovatsioon paneb aluse fossiilse tooraine põhisest majandusest eemaldumisele, hõlmates biomassi säästvat hankimist maismaalt ja
  veest
  ning selle tööstuslikku töötlemist ja muutmist biotoorainepõhisteks materjalideks ja toodeteks. Samuti kasutab see elusressursside, bioteaduste ja tööstusliku biotehnoloogia
  ning käimasoleva standardimistöö
  potentsiaali uute avastuste tegemiseks ning uute toodete ja protsesside väljatöötamiseks. Biotoorainepõhine innovatsioon, sealhulgas asjaomased tehnoloogiad, võivad piirkondades ja linnades kaasa tuua uusi majandustegevusalasid ja suurendada tööhõivet, aidata elavdada maa- ja rannikupiirkondade majandust ning suurendada ringluse osakaalu biomajanduses
  , toetades seeläbi üleminekut vähese CO2-heitega ressursitõhusale ühiskonnale
  .

veest

ning käimasoleva standardimistöö

, toetades seeläbi üleminekut vähese CO2

Muudatusettepanek 181

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.6 – lõik 1 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.6 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Biotoorainepõhised innovatsioonisüsteemid eeldavad sektoriülest koostööd kogu väärtusahelas. Biomassi eri allikate potentsiaali ja mõju tuleks hoolikalt hinnata. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Biotoorainepõhised innovatsioonisüsteemid eeldavad sektoriülest koostööd kogu väärtusahelas. Biomassi eri allikate potentsiaali ja mõju tuleks hoolikalt hinnata.

Biotoorainepõhised innovatsioonisüsteemid eeldavad sektoriülest koostööd kogu väärtusahelas. Biomassi eri allikate potentsiaali ja mõju tuleks hoolikalt hinnata.

Muudatusettepanek 182

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.6 – lõik 2 – taane 1

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.6 – lõik 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | säästlikud biomassi hankimise ja tootmissüsteemid, mis keskenduvad väärtuslikumatele rakendustele ja kasutusviisidele, sotsiaalsele ja keskkonnaalasele jätkusuutlikkusele, kliimamuutuste vähendamise eesmärkidele ja elurikkusele avalduvatele mõjudele ning üldisele ressursitõhususele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

säästlikud biomassi hankimise ja tootmissüsteemid, mis keskenduvad väärtuslikumatele rakendustele ja kasutusviisidele, sotsiaalsele ja keskkonnaalasele jätkusuutlikkusele, kliimamuutuste vähendamise eesmärkidele ja elurikkusele avalduvatele mõjudele ning üldisele ressursitõhususele;

| — | säästlikud
  ja õiglased
  biomassi hankimise ja tootmissüsteemid, mis keskenduvad väärtuslikumatele rakendustele ja kasutusviisidele, sotsiaalsele
  , majanduslikule
  ja keskkonnaalasele jätkusuutlikkusele, kliimamuutuste vähendamise eesmärkidele ja elurikkusele avalduvatele mõjudele ning üldisele ressursitõhususele; |
| --- | --- |

—

säästlikud
  ja õiglased
  biomassi hankimise ja tootmissüsteemid, mis keskenduvad väärtuslikumatele rakendustele ja kasutusviisidele, sotsiaalsele
  , majanduslikule
  ja keskkonnaalasele jätkusuutlikkusele, kliimamuutuste vähendamise eesmärkidele ja elurikkusele avalduvatele mõjudele ning üldisele ressursitõhususele;

ja õiglased

, majanduslikule

Muudatusettepanek 183

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.6 – lõik 2 – taane 3

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.6 – lõik 2 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | biotoorainepõhised väärtusahelad ja materjalid (sealhulgas bioloogilise mudeli alusel loodud materjalid), tooted ja protsessid, millel on uudne kvaliteet, uudsed funktsioonid ja mis on säästlikumad (sealhulgas vähendavad kasvuhoonegaaside heidet); see kõik soodustab rohkem erinevat biomassi kasutavate täiustatud biorafineerimistehaste arengut; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

biotoorainepõhised väärtusahelad ja materjalid (sealhulgas bioloogilise mudeli alusel loodud materjalid), tooted ja protsessid, millel on uudne kvaliteet, uudsed funktsioonid ja mis on säästlikumad (sealhulgas vähendavad kasvuhoonegaaside heidet); see kõik soodustab rohkem erinevat biomassi kasutavate täiustatud biorafineerimistehaste arengut;

| — | biotoorainepõhised väärtusahelad ja materjalid (sealhulgas bioloogilise mudeli alusel loodud materjalid), tooted ja protsessid, millel on uudne kvaliteet, uudsed funktsioonid ja mis on säästlikumad (sealhulgas vähendavad kasvuhoonegaaside heidet); see kõik soodustab rohkem erinevat biomassi kasutavate täiustatud biorafineerimistehaste arengut
  ning olemasolevate ja uute biogeensete kütuste edasiarendamist; biotoorainepõhiste jäätmete ja kõrvalvoogude parem kasutamine; |
| --- | --- |

—

biotoorainepõhised väärtusahelad ja materjalid (sealhulgas bioloogilise mudeli alusel loodud materjalid), tooted ja protsessid, millel on uudne kvaliteet, uudsed funktsioonid ja mis on säästlikumad (sealhulgas vähendavad kasvuhoonegaaside heidet); see kõik soodustab rohkem erinevat biomassi kasutavate täiustatud biorafineerimistehaste arengut
  ning olemasolevate ja uute biogeensete kütuste edasiarendamist; biotoorainepõhiste jäätmete ja kõrvalvoogude parem kasutamine;

ning olemasolevate ja uute biogeensete kütuste edasiarendamist; biotoorainepõhiste jäätmete ja kõrvalvoogude parem kasutamine;

Muudatusettepanek 184

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.6 – lõik 2 – taane 4

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.6 – lõik 2 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | biotehnoloogia, sealhulgas sektoriülene tipptasemel biotehnoloogia, mida rakendatakse konkurentsivõimelistes, säästvates ja uudsetes tööstusprotsessides, keskkonnateenustes ja tarbekaupades (10); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

biotehnoloogia, sealhulgas sektoriülene tipptasemel biotehnoloogia, mida rakendatakse konkurentsivõimelistes, säästvates ja uudsetes tööstusprotsessides, keskkonnateenustes ja tarbekaupades (10);

10

| — | biotehnoloogia, sealhulgas sektoriülene tipptasemel biotehnoloogia, mida rakendatakse konkurentsivõimelistes, säästvates ja uudsetes
  põllumajanduslikes ja
  tööstusprotsessides, keskkonnateenustes ja tarbekaupades (10); |
| --- | --- |

—

biotehnoloogia, sealhulgas sektoriülene tipptasemel biotehnoloogia, mida rakendatakse konkurentsivõimelistes, säästvates ja uudsetes
  põllumajanduslikes ja
  tööstusprotsessides, keskkonnateenustes ja tarbekaupades (10);

põllumajanduslikes ja

10

Muudatusettepanek 185

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.6 – lõik 2 – taane 5

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.6 – lõik 2 – taane 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | bioressursipõhise majanduse ringluspõhimõtte edendamine tehnoloogilise, süsteemse, sotsiaalse ja ärimudeli innovatsiooni kaudu, et teadusuuringute ja innovatsiooni abil
  oluliselt
  suurendada bioressursiühiku kohta loodud väärtust, hoida asjaomaste ressursside väärtust majandusringluses kauem
  ja
  toetada jätkusuutliku biomassi astmelise kasutamise põhimõtet; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

bioressursipõhise majanduse ringluspõhimõtte edendamine tehnoloogilise, süsteemse, sotsiaalse ja ärimudeli innovatsiooni kaudu, et teadusuuringute ja innovatsiooni abil
  oluliselt
  suurendada bioressursiühiku kohta loodud väärtust, hoida asjaomaste ressursside väärtust majandusringluses kauem
  ja
  toetada jätkusuutliku biomassi astmelise kasutamise põhimõtet;

oluliselt

ja

| — | bioressursipõhise majanduse ringluspõhimõtte edendamine tehnoloogilise, süsteemse, sotsiaalse ja ärimudeli innovatsiooni kaudu, et teadusuuringute ja innovatsiooni abil suurendada bioressursiühiku kohta loodud väärtust, hoida asjaomaste ressursside väärtust majandusringluses kauem
  ning
  toetada
  üleminekut säästvate materjalide kasutamisele ja
  jätkusuutliku biomassi astmelise kasutamise põhimõtet; |
| --- | --- |

—

bioressursipõhise majanduse ringluspõhimõtte edendamine tehnoloogilise, süsteemse, sotsiaalse ja ärimudeli innovatsiooni kaudu, et teadusuuringute ja innovatsiooni abil suurendada bioressursiühiku kohta loodud väärtust, hoida asjaomaste ressursside väärtust majandusringluses kauem
  ning
  toetada
  üleminekut säästvate materjalide kasutamisele ja
  jätkusuutliku biomassi astmelise kasutamise põhimõtet;

ning

üleminekut säästvate materjalide kasutamisele ja

Muudatusettepanek 186

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.6 – lõik 2 – taane 5 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.6 – lõik 2 – taane 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | bioressursipõhised väärtusahelad, sealhulgas uued innovatiivsed materjalid, materjalide kombinatsioonid ning muud uuenduslikud kontseptsioonid ja tooted; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

bioressursipõhised väärtusahelad, sealhulgas uued innovatiivsed materjalid, materjalide kombinatsioonid ning muud uuenduslikud kontseptsioonid ja tooted;

bioressursipõhised väärtusahelad, sealhulgas uued innovatiivsed materjalid, materjalide kombinatsioonid ning muud uuenduslikud kontseptsioonid ja tooted;

Muudatusettepanek 187

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.7 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.7 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tootmise ja tarbimise ringsüsteemid toovad kasu Euroopa majandusele, vähendades ressursisõltuvust ja suurendades ettevõtete konkurentsivõimet, ning Euroopa kodanikele, luues uusi töövõimalusi ja vähendades keskkonnale ja kliimale avalduvat survet. Lisaks tööstuse ümberkujundamisele vajab ka üleminek väikese CO2-heitega ressursitõhusale ringmajandusele suuremat süsteeminihet, milleks on vaja süstemaatilisi ökoinnovatiivseid lahendusi, uusi ärimudeleid, turgusid ja investeeringuid, kvaliteetset taristut, sotsiaalselt innovatiivseid muutusi tarbijate
  käitumiseks
  ning juhtimismudeleid, mis hoogustavad eri sidusrühmade koostööd, tagamaks et kavandatud süsteemi muutusega saavutatakse paremad majanduslikud, keskkonnaalased ja sotsiaalsed tulemused (11). Avatus rahvusvahelisele koostööle
  on
  oluline võrreldavuse, teadmiste kogumise ja jagamise ning võimaliku topelttöö vältimise seisukohast, rahvusvahelist koostööd võimaldavad näiteks rahvusvahelised algatused nagu rahvusvaheline ressursside töörühm. | Tootmise ja tarbimise ringsüsteemid toovad kasu Euroopa majandusele
  ja ühiskonnale
  , vähendades ressursisõltuvust ja suurendades ettevõtete konkurentsivõimet, ning Euroopa kodanikele, luues uusi töövõimalusi ja vähendades keskkonnale ja kliimale avalduvat survet. Lisaks tööstuse ümberkujundamisele vajab ka üleminek väikese CO2-heitega ressursitõhusale ringmajandusele suuremat süsteeminihet, milleks on vaja süstemaatilisi ökoinnovatiivseid lahendusi, uusi ärimudeleid, turgusid ja investeeringuid,
  standardite läbivaatamist või uute koostamist,
  kvaliteetset taristut, sotsiaalselt innovatiivseid muutusi tarbijate
  käitumises
  ning juhtimismudeleid, mis hoogustavad eri sidusrühmade koostööd, tagamaks et kavandatud süsteemi muutusega saavutatakse paremad majanduslikud, keskkonnaalased ja sotsiaalsed tulemused (11).
  Võimaluse korral võib
  avatus rahvusvahelisele koostööle
  olla
  oluline võrreldavuse, teadmiste kogumise ja jagamise ning võimaliku topelttöö vältimise seisukohast, rahvusvahelist koostööd võimaldavad näiteks rahvusvahelised algatused nagu rahvusvaheline ressursside töörühm. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tootmise ja tarbimise ringsüsteemid toovad kasu Euroopa majandusele, vähendades ressursisõltuvust ja suurendades ettevõtete konkurentsivõimet, ning Euroopa kodanikele, luues uusi töövõimalusi ja vähendades keskkonnale ja kliimale avalduvat survet. Lisaks tööstuse ümberkujundamisele vajab ka üleminek väikese CO2-heitega ressursitõhusale ringmajandusele suuremat süsteeminihet, milleks on vaja süstemaatilisi ökoinnovatiivseid lahendusi, uusi ärimudeleid, turgusid ja investeeringuid, kvaliteetset taristut, sotsiaalselt innovatiivseid muutusi tarbijate
  käitumiseks
  ning juhtimismudeleid, mis hoogustavad eri sidusrühmade koostööd, tagamaks et kavandatud süsteemi muutusega saavutatakse paremad majanduslikud, keskkonnaalased ja sotsiaalsed tulemused (11). Avatus rahvusvahelisele koostööle
  on
  oluline võrreldavuse, teadmiste kogumise ja jagamise ning võimaliku topelttöö vältimise seisukohast, rahvusvahelist koostööd võimaldavad näiteks rahvusvahelised algatused nagu rahvusvaheline ressursside töörühm.

2

käitumiseks

11

on

Tootmise ja tarbimise ringsüsteemid toovad kasu Euroopa majandusele
  ja ühiskonnale
  , vähendades ressursisõltuvust ja suurendades ettevõtete konkurentsivõimet, ning Euroopa kodanikele, luues uusi töövõimalusi ja vähendades keskkonnale ja kliimale avalduvat survet. Lisaks tööstuse ümberkujundamisele vajab ka üleminek väikese CO2-heitega ressursitõhusale ringmajandusele suuremat süsteeminihet, milleks on vaja süstemaatilisi ökoinnovatiivseid lahendusi, uusi ärimudeleid, turgusid ja investeeringuid,
  standardite läbivaatamist või uute koostamist,
  kvaliteetset taristut, sotsiaalselt innovatiivseid muutusi tarbijate
  käitumises
  ning juhtimismudeleid, mis hoogustavad eri sidusrühmade koostööd, tagamaks et kavandatud süsteemi muutusega saavutatakse paremad majanduslikud, keskkonnaalased ja sotsiaalsed tulemused (11).
  Võimaluse korral võib
  avatus rahvusvahelisele koostööle
  olla
  oluline võrreldavuse, teadmiste kogumise ja jagamise ning võimaliku topelttöö vältimise seisukohast, rahvusvahelist koostööd võimaldavad näiteks rahvusvahelised algatused nagu rahvusvaheline ressursside töörühm.

ja ühiskonnale

2

standardite läbivaatamist või uute koostamist,

käitumises

11

Võimaluse korral võib

olla

Muudatusettepanek 188

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.7 – lõik 2 – taane 1

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.7 – lõik 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | süsteemi üleminek ressursitõhusale ringmajandusele koos tarbijasuhete uute paradigmadega, uute
  ressursitõhusate
  ja parema keskkonnatoimega ärimudelitega; tooted ja teenused, mis soodustavad ressursitõhusust kogu olelusringi jooksul; jagamis-, taaskasutus-, parandus-, ümbertöötlemis-, ringlussevõtu- ja kompostimissüsteemid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

süsteemi üleminek ressursitõhusale ringmajandusele koos tarbijasuhete uute paradigmadega, uute
  ressursitõhusate
  ja parema keskkonnatoimega ärimudelitega; tooted ja teenused, mis soodustavad ressursitõhusust kogu olelusringi jooksul; jagamis-, taaskasutus-, parandus-, ümbertöötlemis-, ringlussevõtu- ja kompostimissüsteemid;

ressursitõhusate

| — | süsteemi üleminek ressursitõhusale ringmajandusele koos tarbijasuhete uute paradigmadega, uute
  ressursi- ja energiatõhusate
  ja parema keskkonnatoimega ärimudelitega; tooted ja teenused, mis soodustavad ressursitõhusust kogu olelusringi jooksul; jagamis-, taaskasutus-, parandus-, ümbertöötlemis-, ringlussevõtu- ja kompostimissüsteemid; |
| --- | --- |

—

süsteemi üleminek ressursitõhusale ringmajandusele koos tarbijasuhete uute paradigmadega, uute
  ressursi- ja energiatõhusate
  ja parema keskkonnatoimega ärimudelitega; tooted ja teenused, mis soodustavad ressursitõhusust kogu olelusringi jooksul; jagamis-, taaskasutus-, parandus-, ümbertöötlemis-, ringlussevõtu- ja kompostimissüsteemid;

ressursi- ja energiatõhusate

Muudatusettepanek 189

Muudatusettepanek 189

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.7 – lõik 2 – taane 3

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.7 – lõik 2 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | linnade ja linnalähedaste
  piirkondade
  jätkusuutliku ja taastava arengu lahendused, mis ühendavad ringmajandusele ülemineku looduspõhiste lahenduste ja tehnoloogiliste, digitaalsete, sotsiaalsete, kultuuriliste ja piirkondlike juhtimistavade uuendustega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

linnade ja linnalähedaste
  piirkondade
  jätkusuutliku ja taastava arengu lahendused, mis ühendavad ringmajandusele ülemineku looduspõhiste lahenduste ja tehnoloogiliste, digitaalsete, sotsiaalsete, kultuuriliste ja piirkondlike juhtimistavade uuendustega;

piirkondade

| — | linnade ja linnalähedaste
  ning maapiirkondade
  jätkusuutliku ja taastava arengu lahendused, mis ühendavad ringmajandusele ülemineku looduspõhiste lahenduste ja tehnoloogiliste, digitaalsete, sotsiaalsete, kultuuriliste ja piirkondlike juhtimistavade uuendustega; |
| --- | --- |

—

linnade ja linnalähedaste
  ning maapiirkondade
  jätkusuutliku ja taastava arengu lahendused, mis ühendavad ringmajandusele ülemineku looduspõhiste lahenduste ja tehnoloogiliste, digitaalsete, sotsiaalsete, kultuuriliste ja piirkondlike juhtimistavade uuendustega;

ning maapiirkondade

Muudatusettepanek 190

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.7 – lõik 2 – taane 3 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.7 – lõik 2 – taane 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | kohanemine täieliku ringmajanduse käsitusega, mis hõlmab uuenduslikke jäätmekäitlus ja -töötluslahendusi, mis võimaldavad taaskasutada nii ressursse kui ka toitaineid, ning toidujäätmete käitlust linnapiirkondades; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kohanemine täieliku ringmajanduse käsitusega, mis hõlmab uuenduslikke jäätmekäitlus ja -töötluslahendusi, mis võimaldavad taaskasutada nii ressursse kui ka toitaineid, ning toidujäätmete käitlust linnapiirkondades;

kohanemine täieliku ringmajanduse käsitusega, mis hõlmab uuenduslikke jäätmekäitlus ja -töötluslahendusi, mis võimaldavad taaskasutada nii ressursse kui ka toitaineid, ning toidujäätmete käitlust linnapiirkondades;

Muudatusettepanek 191

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.7 – lõik 2 – taane 4

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.7 – lõik 2 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | ökoinnovatsioon ohtlikest ainetest ja üha probleemsematest kemikaalidest tuleneva reostuse ennetamiseks ja kõrvaldamiseks, arvestades ka kemikaalide, toodete ja jäätmete vahelist seost; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

ökoinnovatsioon ohtlikest ainetest ja üha probleemsematest kemikaalidest tuleneva reostuse ennetamiseks ja kõrvaldamiseks, arvestades ka kemikaalide, toodete ja jäätmete vahelist seost;

| — | ökoinnovatsioon ohtlikest ainetest ja üha probleemsematest kemikaalidest tuleneva reostuse ennetamiseks ja kõrvaldamiseks, arvestades ka
  ökosüsteemide,
  kemikaalide, toodete ja jäätmete vahelist seost; |
| --- | --- |

—

ökoinnovatsioon ohtlikest ainetest ja üha probleemsematest kemikaalidest tuleneva reostuse ennetamiseks ja kõrvaldamiseks, arvestades ka
  ökosüsteemide,
  kemikaalide, toodete ja jäätmete vahelist seost;

ökosüsteemide,

Muudatusettepanek 192

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.7 – lõik 2 – taane 5 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 5 – alapunkt 5.2 – alapunkt 5.2.7 – lõik 2 – taane 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | parem arusaamine bioressursipõhiste toodete kasutuselevõttu soodustavatest ja takistavatest teguritest, uurides ringmajanduse märgise, märgistamise, standardite kohaldamise, sertifitseerimiskavade, avalike hangete ja regulatiivse tegevuse teemasid, muu hulgas üleilmse konkurentsi seisukohast. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

parem arusaamine bioressursipõhiste toodete kasutuselevõttu soodustavatest ja takistavatest teguritest, uurides ringmajanduse märgise, märgistamise, standardite kohaldamise, sertifitseerimiskavade, avalike hangete ja regulatiivse tegevuse teemasid, muu hulgas üleilmse konkurentsi seisukohast.

parem arusaamine bioressursipõhiste toodete kasutuselevõttu soodustavatest ja takistavatest teguritest, uurides ringmajanduse märgise, märgistamise, standardite kohaldamise, sertifitseerimiskavade, avalike hangete ja regulatiivse tegevuse teemasid, muu hulgas üleilmse konkurentsi seisukohast.

Muudatusettepanek 193

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.1 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hea avaliku poliitika jaoks on äärmiselt oluline kvaliteetne ja usaldusväärne teaduslik tõendusmaterjal. Uute algatuste ja ettepanekute jaoks EL õigusaktide kohta on vaja läbipaistvat, terviklikku ja tasakaalustatud tõendusmaterjali, samas poliitika rakendamiseks vajatakse tõendeid selle mõju ja tehtud edusammude mõõtmiseks ja seireks. | Hea avaliku poliitika jaoks on äärmiselt oluline kvaliteetne ja usaldusväärne teaduslik tõendusmaterjal. Uute algatuste ja ettepanekute jaoks EL õigusaktide kohta on vaja läbipaistvat, terviklikku ja tasakaalustatud tõendusmaterjali, samas poliitika rakendamiseks vajatakse tõendeid
  ja läbipaistvust
  selle mõju ja tehtud edusammude mõõtmiseks ja seireks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Hea avaliku poliitika jaoks on äärmiselt oluline kvaliteetne ja usaldusväärne teaduslik tõendusmaterjal. Uute algatuste ja ettepanekute jaoks EL õigusaktide kohta on vaja läbipaistvat, terviklikku ja tasakaalustatud tõendusmaterjali, samas poliitika rakendamiseks vajatakse tõendeid selle mõju ja tehtud edusammude mõõtmiseks ja seireks.

Hea avaliku poliitika jaoks on äärmiselt oluline kvaliteetne ja usaldusväärne teaduslik tõendusmaterjal. Uute algatuste ja ettepanekute jaoks EL õigusaktide kohta on vaja läbipaistvat, terviklikku ja tasakaalustatud tõendusmaterjali, samas poliitika rakendamiseks vajatakse tõendeid
  ja läbipaistvust
  selle mõju ja tehtud edusammude mõõtmiseks ja seireks.

ja läbipaistvust

Muudatusettepanek 194

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.1 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teadmiste ja andmete hulk kasvab eksponentsiaalselt. Selleks, et poliitikakujundajad neid mõistaksid ja kasutada saaksid, tuleb need läbi vaadata ja filtrida. Samuti on vaja tipptasemel teaduslikke meetodeid ja analüüsivahendeid kasutamiseks kõigile komisjoni talitustele eelkõige ühiskonna tulevaste probleemidega ettearvestamiseks ja parema õigusloome toetamiseks. See hõlmab ka uudseid protsesse sidusrühmade ja kodanike kaasamiseks poliitika kujundamisse. | Teadmiste ja andmete hulk kasvab eksponentsiaalselt. Selleks, et poliitikakujundajad neid mõistaksid ja kasutada saaksid, tuleb need läbi vaadata ja filtrida. Samuti on vaja tipptasemel teaduslikke meetodeid ja analüüsivahendeid kasutamiseks kõigile komisjoni talitustele eelkõige ühiskonna tulevaste probleemidega ettearvestamiseks ja
  /või neile õigeaegselt reageerimiseks ja
  parema õigusloome toetamiseks. See hõlmab ka uudseid protsesse sidusrühmade ja kodanike kaasamiseks poliitika kujundamisse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Teadmiste ja andmete hulk kasvab eksponentsiaalselt. Selleks, et poliitikakujundajad neid mõistaksid ja kasutada saaksid, tuleb need läbi vaadata ja filtrida. Samuti on vaja tipptasemel teaduslikke meetodeid ja analüüsivahendeid kasutamiseks kõigile komisjoni talitustele eelkõige ühiskonna tulevaste probleemidega ettearvestamiseks ja parema õigusloome toetamiseks. See hõlmab ka uudseid protsesse sidusrühmade ja kodanike kaasamiseks poliitika kujundamisse.

Teadmiste ja andmete hulk kasvab eksponentsiaalselt. Selleks, et poliitikakujundajad neid mõistaksid ja kasutada saaksid, tuleb need läbi vaadata ja filtrida. Samuti on vaja tipptasemel teaduslikke meetodeid ja analüüsivahendeid kasutamiseks kõigile komisjoni talitustele eelkõige ühiskonna tulevaste probleemidega ettearvestamiseks ja
  /või neile õigeaegselt reageerimiseks ja
  parema õigusloome toetamiseks. See hõlmab ka uudseid protsesse sidusrühmade ja kodanike kaasamiseks poliitika kujundamisse.

/või neile õigeaegselt reageerimiseks ja

Muudatusettepanek 195

Muudatusettepanek 195

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.1 – lõik 2 – taane 4

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.1 – lõik 2 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | andmehaldus
  , andmete jagamine ja andmete sidusus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

andmehaldus
  , andmete jagamine ja andmete sidusus.

andmehaldus

| — | FAIR-andmete haldus
  , andmete jagamine ja andmete sidusus. |
| --- | --- |

—

FAIR-andmete haldus
  , andmete jagamine ja andmete sidusus.

FAIR-andmete haldus

Muudatusettepanek 196

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – sissejuhatav osa

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.2.2. | Üleilmsed probleemid |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.2.2.

Üleilmsed probleemid

| 6.2.2. | Üleilmsed probleemid
  ja Euroopa konkurentsivõime |
| --- | --- |

6.2.2.

Üleilmsed probleemid
  ja Euroopa konkurentsivõime

ja Euroopa konkurentsivõime

Muudatusettepanek 197

Muudatusettepanek 197

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teadusuuringute Ühiskeskus annab oma panuse konkreetsetes ELi poliitikavaldkondades ja
  viide
  üleilmsete probleemide teemavaldkonda koondatud valdkondadega seotud kohustuste täitmisel ning ELi pühendumisel kestliku arengu eesmärkide saavutamisele. | Teadusuuringute Ühiskeskus annab oma panuse konkreetsetes ELi poliitikavaldkondades ja
  kuude
  üleilmsete probleemide teemavaldkonda koondatud valdkondadega seotud kohustuste täitmisel ning ELi pühendumisel kestliku arengu eesmärkide saavutamisele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Teadusuuringute Ühiskeskus annab oma panuse konkreetsetes ELi poliitikavaldkondades ja
  viide
  üleilmsete probleemide teemavaldkonda koondatud valdkondadega seotud kohustuste täitmisel ning ELi pühendumisel kestliku arengu eesmärkide saavutamisele.

viide

Teadusuuringute Ühiskeskus annab oma panuse konkreetsetes ELi poliitikavaldkondades ja
  kuude
  üleilmsete probleemide teemavaldkonda koondatud valdkondadega seotud kohustuste täitmisel ning ELi pühendumisel kestliku arengu eesmärkide saavutamisele.

kuude

Muudatusettepanek 198

Muudatusettepanek 198

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 2 – sissejuhatav osa

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Kaasav ja
  turvaline
  ühiskond |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.

Kaasav ja
  turvaline
  ühiskond

turvaline

| 2. | Kaasav ja
  loominguline
  ühiskond |
| --- | --- |

2.

Kaasav ja
  loominguline
  ühiskond

loominguline

Muudatusettepanek 199

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 2 – taane 1

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Ebavõrdsuse, vaesuse ja tõrjutuse, sotsiaalse liikuvuse, kultuurilise mitmekesisuse ja oskuste uuringud; majanduses ja ühiskonnas toimivate sotsiaalsete, demograafiliste ja tehnoloogiliste muutuste hindamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Ebavõrdsuse, vaesuse ja tõrjutuse, sotsiaalse liikuvuse, kultuurilise mitmekesisuse ja oskuste uuringud; majanduses ja ühiskonnas toimivate sotsiaalsete, demograafiliste ja tehnoloogiliste muutuste hindamine;

| — | Ebavõrdsuse, vaesuse ja tõrjutuse, sotsiaalse liikuvuse, kultuurilise mitmekesisuse ja oskuste uuringud; majanduses ja ühiskonnas toimivate sotsiaalsete, demograafiliste
  , geograafiliste
  ja tehnoloogiliste muutuste hindamine; |
| --- | --- |

—

Ebavõrdsuse, vaesuse ja tõrjutuse, sotsiaalse liikuvuse, kultuurilise mitmekesisuse ja oskuste uuringud; majanduses ja ühiskonnas toimivate sotsiaalsete, demograafiliste
  , geograafiliste
  ja tehnoloogiliste muutuste hindamine;

, geograafiliste

Muudatusettepanek 200

Muudatusettepanek 200

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 2 – taane 2

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kultuuripärandi säilitamise toetamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kultuuripärandi säilitamise toetamine;

| — | kultuuri- ja loomesektori majandusliku ja sotsiaalse osatähtsuse alane uurimistegevus, muu hulgas statistika koostamine ning materiaalse ja immateriaalse
  kultuuripärandi säilitamise toetamine; |
| --- | --- |

—

kultuuri- ja loomesektori majandusliku ja sotsiaalse osatähtsuse alane uurimistegevus, muu hulgas statistika koostamine ning materiaalse ja immateriaalse
  kultuuripärandi säilitamise toetamine;

kultuuri- ja loomesektori majandusliku ja sotsiaalse osatähtsuse alane uurimistegevus, muu hulgas statistika koostamine ning materiaalse ja immateriaalse

Muudatusettepanek 201

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 2 – taane 3 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 2 – taane 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | uurimine, millist sotsiaalset mõju avaldavad teaduslikud ja tehnoloogilised muutused liikmesriikidele ja piirkondadele, sh kodanikele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

uurimine, millist sotsiaalset mõju avaldavad teaduslikud ja tehnoloogilised muutused liikmesriikidele ja piirkondadele, sh kodanikele;

uurimine, millist sotsiaalset mõju avaldavad teaduslikud ja tehnoloogilised muutused liikmesriikidele ja piirkondadele, sh kodanikele;

Muudatusettepanek 202

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 2 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a. | Turvaline ühiskond |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.

2a.

Turvaline ühiskond

Muudatusettepanek 203

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 3 – sissejuhatav osa

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | Digivaldkond
  ja
  tööstus |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.

Digivaldkond
  ja
  tööstus

ja

| 3. | Digivaldkond, tööstus
  ja kosmos |
| --- | --- |

3.

Digivaldkond, tööstus
  ja kosmos

ja kosmos

Muudatusettepanek 204

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 3 – taane 4

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 3 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | nanotehnoloogia ja teiste peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate uuringud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

nanotehnoloogia ja teiste peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate uuringud;

nanotehnoloogia ja teiste peamiste progressi võimaldavate tehnoloogiate uuringud;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 205

Muudatusettepanek 205

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 4 – taane 1

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 4 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | EL, kliima-, energia- ja transpordipoliitika rakendamise, vähese CO2-heitega
  majandusele ülemineku
  ning
  2050. aastaks
  CO2-heite vähendamise strateegiate toetamine; lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade analüüs; CO2-heite vähendamise hindamine kõigis sektorites, sealhulgas põllumajandus ja maakasutus, maakasutuse muutused ja metsandus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

EL, kliima-, energia- ja transpordipoliitika rakendamise, vähese CO2-heitega
  majandusele ülemineku
  ning
  2050. aastaks
  CO2-heite vähendamise strateegiate toetamine; lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade analüüs; CO2-heite vähendamise hindamine kõigis sektorites, sealhulgas põllumajandus ja maakasutus, maakasutuse muutused ja metsandus;

2

majandusele ülemineku

2050. aastaks

2

2

| — | EL, kliima-, energia- ja transpordipoliitika rakendamise,
  kasvuhoonegaasivabale majandusele ülemineku stsenaariumide, sealhulgas
  vähese CO2-heitega
  tehnoloogia väljatöötamise
  ning CO2-heite vähendamise strateegiate toetamine; lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade analüüs; CO2-heite vähendamise hindamine kõigis sektorites, sealhulgas põllumajandus ja maakasutus, maakasutuse muutused ja metsandus; |
| --- | --- |

—

EL, kliima-, energia- ja transpordipoliitika rakendamise,
  kasvuhoonegaasivabale majandusele ülemineku stsenaariumide, sealhulgas
  vähese CO2-heitega
  tehnoloogia väljatöötamise
  ning CO2-heite vähendamise strateegiate toetamine; lõimitud riiklike energia- ja kliimakavade analüüs; CO2-heite vähendamise hindamine kõigis sektorites, sealhulgas põllumajandus ja maakasutus, maakasutuse muutused ja metsandus;

kasvuhoonegaasivabale majandusele ülemineku stsenaariumide, sealhulgas

2

tehnoloogia väljatöötamise

2

2

Muudatusettepanek 206

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 4 – taane 2

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 4 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | haavatavatele ökosüsteemidele ning elutähtsatele majandussektoritele ja taristutele avalduvate riskide hindamine, keskendudes kohanemisstrateegiatele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

haavatavatele ökosüsteemidele ning elutähtsatele majandussektoritele ja taristutele avalduvate riskide hindamine, keskendudes kohanemisstrateegiatele;

| — | haavatavatele ökosüsteemidele ning elutähtsatele majandussektoritele ja taristutele avalduvate riskide
  ja võimalike lahenduste
  hindamine, keskendudes
  leevendamis- ja
  kohanemisstrateegiatele; |
| --- | --- |

—

haavatavatele ökosüsteemidele ning elutähtsatele majandussektoritele ja taristutele avalduvate riskide
  ja võimalike lahenduste
  hindamine, keskendudes
  leevendamis- ja
  kohanemisstrateegiatele;

ja võimalike lahenduste

leevendamis- ja

Muudatusettepanek 207

Muudatusettepanek 207

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 4 – taane 3

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 4 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | energialiidu teadusuuringute ja innovatsiooni mõõtme analüüs; ELi konkurentsivõime hindamine ülemaailmsel puhta
  energia
  turul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

energialiidu teadusuuringute ja innovatsiooni mõõtme analüüs; ELi konkurentsivõime hindamine ülemaailmsel puhta
  energia
  turul;

energia

| — | energialiidu teadusuuringute ja innovatsiooni mõõtme analüüs; ELi konkurentsivõime hindamine ülemaailmsel puhta
  , eelkõige taastuvenergia
  turul; |
| --- | --- |

—

energialiidu teadusuuringute ja innovatsiooni mõõtme analüüs; ELi konkurentsivõime hindamine ülemaailmsel puhta
  , eelkõige taastuvenergia
  turul;

, eelkõige taastuvenergia

Muudatusettepanek 208

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 4 – taane 5

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 4 – taane 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | hoonete, nutikate ja säästlike linnade ning tööstuste energiakasutuse analüüs; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

hoonete, nutikate ja säästlike linnade ning tööstuste energiakasutuse analüüs;

| — | hoonete, nutikate ja säästlike linnade ning tööstuste energiakasutuse
  ja kliimamuutuste leevendamise alase potentsiaali
  analüüs; |
| --- | --- |

—

hoonete, nutikate ja säästlike linnade ning tööstuste energiakasutuse
  ja kliimamuutuste leevendamise alase potentsiaali
  analüüs;

ja kliimamuutuste leevendamise alase potentsiaali

Muudatusettepanek 209

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 4 – taane 8

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 4 – taane 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | tugi
  energiasüsteemi ümberkujundamiseks, sh linnapeade pakt
  ,
  ELi saarte puhas energia, tundlikud piirkonnad ja Aafrika
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

tugi
  energiasüsteemi ümberkujundamiseks, sh linnapeade pakt
  ,
  ELi saarte puhas energia, tundlikud piirkonnad ja Aafrika
  ;

energiasüsteemi ümberkujundamiseks, sh linnapeade pakt

ELi saarte puhas energia, tundlikud piirkonnad ja Aafrika

| — | tugi
  üleminekuks vähese CO2-heitega energiasüsteemidele
  ,
  sh äärmiselt tõhusatele ja taastuvenergial põhinevatele süsteemidele
  ; |
| --- | --- |

—

tugi
  üleminekuks vähese CO2-heitega energiasüsteemidele
  ,
  sh äärmiselt tõhusatele ja taastuvenergial põhinevatele süsteemidele
  ;

üleminekuks vähese CO2

sh äärmiselt tõhusatele ja taastuvenergial põhinevatele süsteemidele

Muudatusettepanek 210

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 5 – sissejuhatav osa

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 5 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5. | Toit
  ja
  loodusvarad |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.

Toit
  ja
  loodusvarad

ja

| 5. | Toit, loodusvarad
  ja põllumajandus |
| --- | --- |

5.

Toit, loodusvarad
  ja põllumajandus

ja põllumajandus

Muudatusettepanek 211

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 5 – taane 1

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 5 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Maa, pinnase, metsade, õhu, vee, mereressursside, tooraine ja elurikkuse uurimine, et toetada looduskapitali tõhusat säilitamist, taastamist ja säästvat kasutamist, sealhulgas ressursside säästev kasutamine Aafrikas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Maa, pinnase, metsade, õhu, vee, mereressursside, tooraine ja elurikkuse uurimine, et toetada looduskapitali tõhusat säilitamist, taastamist ja säästvat kasutamist, sealhulgas ressursside säästev kasutamine Aafrikas;

| — | Maa, pinnase, metsade, õhu, vee, mereressursside, tooraine ja elurikkuse uurimine, et toetada looduskapitali tõhusat säilitamist, taastamist ja säästvat kasutamist, sealhulgas ressursside
  õiglane ja
  säästev kasutamine Aafrikas; |
| --- | --- |

—

Maa, pinnase, metsade, õhu, vee, mereressursside, tooraine ja elurikkuse uurimine, et toetada looduskapitali tõhusat säilitamist, taastamist ja säästvat kasutamist, sealhulgas ressursside
  õiglane ja
  säästev kasutamine Aafrikas;

õiglane ja

Muudatusettepanek 212

Muudatusettepanek 212

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 5 – taane 3

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 5 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kliimamuutuste ning põllumajandus- ja
  kalanduspoliitika
  (sh toiduga
  kindlustatud
  ) võimalike leevendus- ja kohanemismeetmete hindamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kliimamuutuste ning põllumajandus- ja
  kalanduspoliitika
  (sh toiduga
  kindlustatud
  ) võimalike leevendus- ja kohanemismeetmete hindamine;

kalanduspoliitika

kindlustatud

| — | kliimamuutuste ning põllumajandus-
  , kalandus-,
  ja
  metsanduspoliitika
  (sh toiduga
  kindlustatuse
  ) võimalike leevendus- ja kohanemismeetmete hindamine; |
| --- | --- |

—

kliimamuutuste ning põllumajandus-
  , kalandus-,
  ja
  metsanduspoliitika
  (sh toiduga
  kindlustatuse
  ) võimalike leevendus- ja kohanemismeetmete hindamine;

, kalandus-,

metsanduspoliitika

kindlustatuse

Muudatusettepanek 213

Muudatusettepanek 213

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 5 – taane 4

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.2 – lõik 2 – punkt 5 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | põllumajandusressursside
  seire ja prognoosimine ELis ja naaberriikides; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

põllumajandusressursside
  seire ja prognoosimine ELis ja naaberriikides;

põllumajandusressursside

| — | põllumajandus- ja metsandusressursside
  seire ja prognoosimine ELis ja naaberriikides; |
| --- | --- |

—

põllumajandus- ja metsandusressursside
  seire ja prognoosimine ELis ja naaberriikides;

põllumajandus- ja metsandusressursside

Muudatusettepanek 214

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.3 – lõik 1

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teadusuuringute Ühiskeskus aitab kaasa innovatsioonile ja tehnosiirdele. Ta toetab siseturu toimimist ja liidu majandusjuhtimist. Keskus aitab kaasa niisuguse poliitika väljatöötamisele ja rakendamise jälgimisele, mille eesmärgiks on sotsiaalsem ja jätkusuutlikum Euroopa. Ta toetab ELi välispoliitilist tegevust ja rahvusvaheliste eesmärkide saavutamist ning aitab edendada head valitsemistava. Hästi toimiv siseturg koos tugeva majandusjuhtimise ja õiglase ühiskondliku süsteemiga edendavad innovatsiooni
  ja
  konkurentsivõimet. | Teadusuuringute Ühiskeskus aitab kaasa innovatsioonile ja tehnosiirdele. Ta toetab siseturu toimimist ja liidu majandusjuhtimist. Keskus aitab kaasa niisuguse poliitika väljatöötamisele ja rakendamise jälgimisele, mille eesmärgiks on sotsiaalsem ja jätkusuutlikum Euroopa. Ta toetab ELi välispoliitilist tegevust ja rahvusvaheliste eesmärkide saavutamist ning aitab edendada head valitsemistava. Hästi toimiv siseturg koos tugeva majandusjuhtimise ja õiglase ühiskondliku süsteemiga edendavad innovatsiooni, konkurentsivõimet
  , töökohtade loomist, sotsiaalset kaasamist
  ja
  heaolu
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Teadusuuringute Ühiskeskus aitab kaasa innovatsioonile ja tehnosiirdele. Ta toetab siseturu toimimist ja liidu majandusjuhtimist. Keskus aitab kaasa niisuguse poliitika väljatöötamisele ja rakendamise jälgimisele, mille eesmärgiks on sotsiaalsem ja jätkusuutlikum Euroopa. Ta toetab ELi välispoliitilist tegevust ja rahvusvaheliste eesmärkide saavutamist ning aitab edendada head valitsemistava. Hästi toimiv siseturg koos tugeva majandusjuhtimise ja õiglase ühiskondliku süsteemiga edendavad innovatsiooni
  ja
  konkurentsivõimet.

ja

Teadusuuringute Ühiskeskus aitab kaasa innovatsioonile ja tehnosiirdele. Ta toetab siseturu toimimist ja liidu majandusjuhtimist. Keskus aitab kaasa niisuguse poliitika väljatöötamisele ja rakendamise jälgimisele, mille eesmärgiks on sotsiaalsem ja jätkusuutlikum Euroopa. Ta toetab ELi välispoliitilist tegevust ja rahvusvaheliste eesmärkide saavutamist ning aitab edendada head valitsemistava. Hästi toimiv siseturg koos tugeva majandusjuhtimise ja õiglase ühiskondliku süsteemiga edendavad innovatsiooni, konkurentsivõimet
  , töökohtade loomist, sotsiaalset kaasamist
  ja
  heaolu
  .

, töökohtade loomist, sotsiaalset kaasamist

heaolu

Muudatusettepanek 215

Muudatusettepanek 215

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.4 – lõik 2 – taane 5

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.4 – lõik 2 – taane 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | avatud teadus ja avatud
  andmed
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

avatud teadus ja avatud
  andmed
  .

andmed

| — | avatud teadus ja avatud
  FAIR-andmed
  . |
| --- | --- |

—

avatud teadus ja avatud
  FAIR-andmed
  .

FAIR-andmed

Muudatusettepanek 216

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.5 – lõik 2 – taane 1

I lisa – II osa – punkt 6 – alapunkt 6.2 – alapunkt 6.2.5 – lõik 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | piirkondliku ja linnapoliitika rakendamine, aruka spetsialiseerumise strateegiad, üleminekupiirkondade majanduse ümberkujundamise strateegiad,
  linnaarenduse
  lõimitud strateegiad ja andmed; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

piirkondliku ja linnapoliitika rakendamine, aruka spetsialiseerumise strateegiad, üleminekupiirkondade majanduse ümberkujundamise strateegiad,
  linnaarenduse
  lõimitud strateegiad ja andmed;

linnaarenduse

| — | piirkondliku ja linnapoliitika rakendamine, aruka spetsialiseerumise strateegiad, üleminekupiirkondade majanduse ümberkujundamise strateegiad,
  linna- ja maapiirkondade arenduse
  lõimitud strateegiad ja andmed; |
| --- | --- |

—

piirkondliku ja linnapoliitika rakendamine, aruka spetsialiseerumise strateegiad, üleminekupiirkondade majanduse ümberkujundamise strateegiad,
  linna- ja maapiirkondade arenduse
  lõimitud strateegiad ja andmed;

linna- ja maapiirkondade arenduse

Muudatusettepanek 217

Muudatusettepanek 217

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa

I lisa – III osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| III
  AVATUD INNOVATSIOON | III
  INNOVAATILINE EUROOPA |
| Avatud innovatsioon on oluline paradigma, mille alusel EL jätkab oma kodanike jõukuse tagamist ja tulevikuprobleemide lahendamist. Selle rakendamine nõuab süstemaatilist, valdkondadevahelist ja mitmetahulist lähenemist. Euroopa majandusarengu, sotsiaalhoolekande ja elukvaliteedi aluseks on Euroopa võime tootlikkust ja majanduskasvu edendada, mis omakorda sõltub suuresti innovatsioonivõimest. Innovatsioon on samuti peamiste ELil ees seisvate probleemide lahendamise võti. | Avatud innovatsioon on oluline paradigma, mille alusel EL jätkab oma kodanike jõukuse tagamist ja tulevikuprobleemide lahendamist. Selle rakendamine nõuab süstemaatilist, valdkondadevahelist ja mitmetahulist lähenemist. Euroopa majandusarengu, sotsiaalhoolekande ja elukvaliteedi aluseks on Euroopa võime tootlikkust ja majanduskasvu edendada, mis omakorda sõltub suuresti innovatsioonivõimest. Innovatsioon on samuti peamiste ELil ees seisvate probleemide lahendamise võti. |
| Nagu
  oma eelkäijad
  , on
  innovatsioon
  „Euroopa horisondi“ keskpunktis. Uute ideede, toodete ja protsesside otsing aitab kaasa „Euroopa horisondi“ eesmärkide saavutamisele ja rakendusviiside kasutamisele alates strateegilise programmi koostamisest kuni projektikonkurssideni ning toimub iga toetatava projekti algusest lõpuni alates nn sinise taeva uuringutest (blue-sky research) kuni tööstuse ja tehnoloogiliste tegevuskavade ja missioonideni. | Nagu selle eelkäijategi puhul, on „Euroopa horisondi“ keskpunktis innovatsioon. Uute ideede, toodete ja protsesside otsing aitab kaasa „Euroopa horisondi“ eesmärkide saavutamisele ja rakendusviiside kasutamisele alates strateegilise programmi koostamisest kuni projektikonkurssideni ning toimub iga toetatava projekti algusest lõpuni alates nn sinise taeva uuringutest (blue-sky research) kuni tööstuse ja tehnoloogiliste tegevuskavade ja missioonideni. |
| Innovatsioon väärib erimeetmeid, sest EL peab otsustavalt parandama Euroopa innovatsioonitingimusi ja -keskkonda, nii et innovatsiooni ökosüsteemis osalejad saaksid omavahel kiiresti ideid vahetada ning uued ideed ja tehnoloogiad muudetakse kiiresti toodeteks ja teenusteks, mida ELil on vaja pakkuda. | Innovatsioon väärib erimeetmeid, sest EL peab otsustavalt parandama Euroopa innovatsioonitingimusi ja -keskkonda, nii et innovatsiooni ökosüsteemis osalejad saaksid omavahel kiiresti ideid vahetada ning uued ideed ja tehnoloogiad muudetakse kiiresti toodeteks ja teenusteks, mida ELil on vaja pakkuda. |
| Viimastel aastakümnetel on tekkinud suuri globaalseid meelelahutus-, meedia-, tervishoiu-, majutus- ja jaemüügiturge, mis põhinevad läbimurdelistel uuendustel IKT, biotehnoloogia, interneti ja platvormimajanduse valdkonnas. Neid turge loovaid uuendusi, mis mõjutavad ELi majandust tervikuna, kasutavad kiiresti kasvavad ja sageli uued ettevõtted. Aga vaid vähesed on pärit
  EList
  . | Viimastel aastakümnetel on tekkinud suuri globaalseid meelelahutus-, meedia-,
  kommunikatsiooni-,
  tervishoiu-, majutus- ja jaemüügiturge, mis põhinevad läbimurdelistel uuendustel IKT, biotehnoloogia, interneti ja platvormimajanduse valdkonnas. Neid turge loovaid uuendusi, mis mõjutavad ELi majandust tervikuna, kasutavad kiiresti kasvavad ja sageli uued ettevõtted. Aga vaid vähesed on
  EList
  pärit
  ja siin edu saavutanud
  . |
| Saabumas on läbimurdelise innovatsiooni uus üleilmne laine, mis põhineb rohkem süvatehnoloogiatel, nagu näiteks plokiahel, tehisintellekt, genoomika ja robootika ning muud tehnoloogiad, mis
  võivad
  pärineda ka üksikisikutest novaatoritelt ja kodanike kogukondadelt. Nende ühiseks jooneks on kujunemine eri tehnoloogiate, tööstussektorite ja teadusvaldkondade kokkupuutepunktides, pöördeliselt uute toodete, protsesside, teenuste ja ärimudelite kombinatsioonide pakkumine ja potentsiaal avada uusi turge kogu maailmas. Mõju avaldub ka muudele valdkondadele, näiteks tootmisele, finantsteenustele, transpordile ja energeetikale. | Saabumas on läbimurdelise
  ja murrangulise (muu hulgas sotsiaalse ja tehnoloogilise)
  innovatsiooni uus üleilmne laine, mis põhineb rohkem süvatehnoloogiatel, nagu näiteks plokiahel, tehisintellekt, genoomika ja robootika ning muud tehnoloogiad, mis
  ei pruugi
  pärineda
  üksnes ettevõtetest või teadusuuringutega tegelevatest organisatsioonidest, vaid
  ka üksikisikutest novaatoritelt ja kodanike kogukondadelt. Nende ühiseks jooneks on kujunemine eri tehnoloogiate, tööstussektorite ja teadusvaldkondade kokkupuutepunktides, pöördeliselt uute toodete, protsesside, teenuste
  , standardite
  ja ärimudelite kombinatsioonide pakkumine ja potentsiaal avada uusi turge kogu maailmas. Mõju avaldub ka muudele valdkondadele, näiteks tootmisele, finantsteenustele, transpordile ja energeetikale. |
| Euroopa peab laineharjal püsima. Tal on hea positsioon, kuna uus laine tuleb süvatehnoloogia valdkondades, nagu näiteks tehisintellekt, kvanttehnoloogia, puhta energia allikad, kus Euroopal on teaduse ja teadmiste osas mõned konkurentsieelised ja võime toetuda avaliku ja erasektori tihedale koostööle (nt tervishoiu ja energia valdkonnas). | Euroopa peab laineharjal püsima. Tal on hea positsioon, kuna uus laine tuleb süvatehnoloogia valdkondades, nagu näiteks tehisintellekt, kvanttehnoloogia, puhta energia allikad, kus Euroopal on teaduse ja teadmiste osas mõned konkurentsieelised ja võime toetuda avaliku ja erasektori tihedale koostööle (nt tervishoiu ja energia valdkonnas). |
| Selleks et Euroopa saaks seda uut läbimurdelise innovatsiooni lainet juhtida, tuleb lahendada järgmised alusprobleemid: | Selleks et Euroopa saaks seda uut läbimurdelise innovatsiooni lainet juhtida, tuleb lahendada järgmised alusprobleemid: |
| — | parandada teadustulemuste üleminekut innovatsiooniks, et kiirendada ideede, tehnoloogiate ja annete siiret teadusbaasist idufirmadesse ja tööstusesse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

III
  AVATUD INNOVATSIOON

AVATUD INNOVATSIOON

III
  INNOVAATILINE EUROOPA

INNOVAATILINE EUROOPA

Avatud innovatsioon on oluline paradigma, mille alusel EL jätkab oma kodanike jõukuse tagamist ja tulevikuprobleemide lahendamist. Selle rakendamine nõuab süstemaatilist, valdkondadevahelist ja mitmetahulist lähenemist. Euroopa majandusarengu, sotsiaalhoolekande ja elukvaliteedi aluseks on Euroopa võime tootlikkust ja majanduskasvu edendada, mis omakorda sõltub suuresti innovatsioonivõimest. Innovatsioon on samuti peamiste ELil ees seisvate probleemide lahendamise võti.

Avatud innovatsioon on oluline paradigma, mille alusel EL jätkab oma kodanike jõukuse tagamist ja tulevikuprobleemide lahendamist. Selle rakendamine nõuab süstemaatilist, valdkondadevahelist ja mitmetahulist lähenemist. Euroopa majandusarengu, sotsiaalhoolekande ja elukvaliteedi aluseks on Euroopa võime tootlikkust ja majanduskasvu edendada, mis omakorda sõltub suuresti innovatsioonivõimest. Innovatsioon on samuti peamiste ELil ees seisvate probleemide lahendamise võti.

Nagu
  oma eelkäijad
  , on
  innovatsioon
  „Euroopa horisondi“ keskpunktis. Uute ideede, toodete ja protsesside otsing aitab kaasa „Euroopa horisondi“ eesmärkide saavutamisele ja rakendusviiside kasutamisele alates strateegilise programmi koostamisest kuni projektikonkurssideni ning toimub iga toetatava projekti algusest lõpuni alates nn sinise taeva uuringutest (blue-sky research) kuni tööstuse ja tehnoloogiliste tegevuskavade ja missioonideni.

oma eelkäijad

innovatsioon

Nagu selle eelkäijategi puhul, on „Euroopa horisondi“ keskpunktis innovatsioon. Uute ideede, toodete ja protsesside otsing aitab kaasa „Euroopa horisondi“ eesmärkide saavutamisele ja rakendusviiside kasutamisele alates strateegilise programmi koostamisest kuni projektikonkurssideni ning toimub iga toetatava projekti algusest lõpuni alates nn sinise taeva uuringutest (blue-sky research) kuni tööstuse ja tehnoloogiliste tegevuskavade ja missioonideni.

selle eelkäijategi puhul

innovatsioon

Innovatsioon väärib erimeetmeid, sest EL peab otsustavalt parandama Euroopa innovatsioonitingimusi ja -keskkonda, nii et innovatsiooni ökosüsteemis osalejad saaksid omavahel kiiresti ideid vahetada ning uued ideed ja tehnoloogiad muudetakse kiiresti toodeteks ja teenusteks, mida ELil on vaja pakkuda.

Innovatsioon väärib erimeetmeid, sest EL peab otsustavalt parandama Euroopa innovatsioonitingimusi ja -keskkonda, nii et innovatsiooni ökosüsteemis osalejad saaksid omavahel kiiresti ideid vahetada ning uued ideed ja tehnoloogiad muudetakse kiiresti toodeteks ja teenusteks, mida ELil on vaja pakkuda.

Viimastel aastakümnetel on tekkinud suuri globaalseid meelelahutus-, meedia-, tervishoiu-, majutus- ja jaemüügiturge, mis põhinevad läbimurdelistel uuendustel IKT, biotehnoloogia, interneti ja platvormimajanduse valdkonnas. Neid turge loovaid uuendusi, mis mõjutavad ELi majandust tervikuna, kasutavad kiiresti kasvavad ja sageli uued ettevõtted. Aga vaid vähesed on pärit
  EList
  .

EList

Viimastel aastakümnetel on tekkinud suuri globaalseid meelelahutus-, meedia-,
  kommunikatsiooni-,
  tervishoiu-, majutus- ja jaemüügiturge, mis põhinevad läbimurdelistel uuendustel IKT, biotehnoloogia, interneti ja platvormimajanduse valdkonnas. Neid turge loovaid uuendusi, mis mõjutavad ELi majandust tervikuna, kasutavad kiiresti kasvavad ja sageli uued ettevõtted. Aga vaid vähesed on
  EList
  pärit
  ja siin edu saavutanud
  .

kommunikatsiooni-,

EList

ja siin edu saavutanud

Saabumas on läbimurdelise innovatsiooni uus üleilmne laine, mis põhineb rohkem süvatehnoloogiatel, nagu näiteks plokiahel, tehisintellekt, genoomika ja robootika ning muud tehnoloogiad, mis
  võivad
  pärineda ka üksikisikutest novaatoritelt ja kodanike kogukondadelt. Nende ühiseks jooneks on kujunemine eri tehnoloogiate, tööstussektorite ja teadusvaldkondade kokkupuutepunktides, pöördeliselt uute toodete, protsesside, teenuste ja ärimudelite kombinatsioonide pakkumine ja potentsiaal avada uusi turge kogu maailmas. Mõju avaldub ka muudele valdkondadele, näiteks tootmisele, finantsteenustele, transpordile ja energeetikale.

võivad

Saabumas on läbimurdelise
  ja murrangulise (muu hulgas sotsiaalse ja tehnoloogilise)
  innovatsiooni uus üleilmne laine, mis põhineb rohkem süvatehnoloogiatel, nagu näiteks plokiahel, tehisintellekt, genoomika ja robootika ning muud tehnoloogiad, mis
  ei pruugi
  pärineda
  üksnes ettevõtetest või teadusuuringutega tegelevatest organisatsioonidest, vaid
  ka üksikisikutest novaatoritelt ja kodanike kogukondadelt. Nende ühiseks jooneks on kujunemine eri tehnoloogiate, tööstussektorite ja teadusvaldkondade kokkupuutepunktides, pöördeliselt uute toodete, protsesside, teenuste
  , standardite
  ja ärimudelite kombinatsioonide pakkumine ja potentsiaal avada uusi turge kogu maailmas. Mõju avaldub ka muudele valdkondadele, näiteks tootmisele, finantsteenustele, transpordile ja energeetikale.

ja murrangulise (muu hulgas sotsiaalse ja tehnoloogilise)

ei pruugi

üksnes ettevõtetest või teadusuuringutega tegelevatest organisatsioonidest, vaid

, standardite

Euroopa peab laineharjal püsima. Tal on hea positsioon, kuna uus laine tuleb süvatehnoloogia valdkondades, nagu näiteks tehisintellekt, kvanttehnoloogia, puhta energia allikad, kus Euroopal on teaduse ja teadmiste osas mõned konkurentsieelised ja võime toetuda avaliku ja erasektori tihedale koostööle (nt tervishoiu ja energia valdkonnas).

Euroopa peab laineharjal püsima. Tal on hea positsioon, kuna uus laine tuleb süvatehnoloogia valdkondades, nagu näiteks tehisintellekt, kvanttehnoloogia, puhta energia allikad, kus Euroopal on teaduse ja teadmiste osas mõned konkurentsieelised ja võime toetuda avaliku ja erasektori tihedale koostööle (nt tervishoiu ja energia valdkonnas).

Selleks et Euroopa saaks seda uut läbimurdelise innovatsiooni lainet juhtida, tuleb lahendada järgmised alusprobleemid:

Selleks et Euroopa saaks seda uut läbimurdelise innovatsiooni lainet juhtida, tuleb lahendada järgmised alusprobleemid:

—

parandada teadustulemuste üleminekut innovatsiooniks, et kiirendada ideede, tehnoloogiate ja annete siiret teadusbaasist idufirmadesse ja tööstusesse;

| — | parandada teadustulemuste üleminekut innovatsiooniks, et kiirendada ideede, tehnoloogiate ja annete siiret teadusbaasist idufirmadesse ja tööstusesse; |
| --- | --- |

—

parandada teadustulemuste üleminekut innovatsiooniks, et kiirendada ideede, tehnoloogiate ja annete siiret teadusbaasist idufirmadesse ja tööstusesse;

| — | suurendada igat liiki novaatorite, eelkõige idufirmade, VKEde ja suuremate ettevõtjate koostööd, anda neile hoogu ja luua uusi ökosüsteeme; |
| --- | --- |

—

suurendada igat liiki novaatorite, eelkõige idufirmade, VKEde ja suuremate ettevõtjate koostööd, anda neile hoogu ja luua uusi ökosüsteeme;

suurendada igat liiki novaatorite, eelkõige idufirmade, VKEde ja suuremate ettevõtjate koostööd, anda neile hoogu ja luua uusi ökosüsteeme;

| — | kiirendada tööstuse ümberkujundamist: Euroopa tööstus on uute tehnoloogiate kasutussevõtmisel ja täiustamisel maha jäänud, 77 % uutest ja suurtest teadus- ja arendusettevõtetest asuvad USAs või Aasias ning ainult 16 % Euroopas; |
| --- | --- |

—

kiirendada tööstuse ümberkujundamist: Euroopa tööstus on uute tehnoloogiate kasutussevõtmisel ja täiustamisel maha jäänud, 77 % uutest ja suurtest teadus- ja arendusettevõtetest asuvad USAs või Aasias ning ainult 16 % Euroopas;

| — | kiirendada tööstuse ümberkujundamist: Euroopa tööstus on uute tehnoloogiate kasutussevõtmisel ja täiustamisel maha jäänud, 77 % uutest ja suurtest teadus- ja arendusettevõtetest asuvad USAs või Aasias ning ainult 16 % Euroopas; |
| --- | --- |

—

kiirendada tööstuse ümberkujundamist: Euroopa tööstus on uute tehnoloogiate kasutussevõtmisel ja täiustamisel maha jäänud, 77 % uutest ja suurtest teadus- ja arendusettevõtetest asuvad USAs või Aasias ning ainult 16 % Euroopas;

| — | suurendada riskirahastamist, et kõrvaldada rahastamispuudujäägid: Euroopa novaatorid kannatavad vähese riskirahastamise all. Läbimurdeliste uuenduste maailmas juhtpositsioonil olevateks ettevõteteks muutmise võti on riskikapital, kuid Euroopas on see umbes veerand USAs ja Aasias kogutud summadest. Euroopa peab üle saama madalseisust, kus ideedel ja uuendustel ei õnnestu turule jõuda lõhe tõttu avaliku sektori toetuse ja erainvesteeringute vahel, seda eelkõige kõrge riskiga läbimurdeliste uuenduste ja pikaajaliste investeeringute puhul; |
| --- | --- |

—

suurendada riskirahastamist, et kõrvaldada rahastamispuudujäägid: Euroopa novaatorid kannatavad vähese riskirahastamise all. Läbimurdeliste uuenduste maailmas juhtpositsioonil olevateks ettevõteteks muutmise võti on riskikapital, kuid Euroopas on see umbes veerand USAs ja Aasias kogutud summadest. Euroopa peab üle saama madalseisust, kus ideedel ja uuendustel ei õnnestu turule jõuda lõhe tõttu avaliku sektori toetuse ja erainvesteeringute vahel, seda eelkõige kõrge riskiga läbimurdeliste uuenduste ja pikaajaliste investeeringute puhul;

| — | suurendada riskirahastamist, et kõrvaldada rahastamispuudujäägid: Euroopa novaatorid kannatavad vähese riskirahastamise all. Läbimurdeliste uuenduste maailmas juhtpositsioonil olevateks ettevõteteks muutmise võti on riskikapital, kuid Euroopas on see umbes veerand USAs ja Aasias kogutud summadest. Euroopa peab üle saama madalseisust, kus ideedel ja uuendustel ei õnnestu turule jõuda lõhe tõttu avaliku sektori toetuse ja erainvesteeringute vahel, seda eelkõige kõrge riskiga läbimurdeliste uuenduste ja pikaajaliste investeeringute puhul; |
| --- | --- |

—

suurendada riskirahastamist, et kõrvaldada rahastamispuudujäägid: Euroopa novaatorid kannatavad vähese riskirahastamise all. Läbimurdeliste uuenduste maailmas juhtpositsioonil olevateks ettevõteteks muutmise võti on riskikapital, kuid Euroopas on see umbes veerand USAs ja Aasias kogutud summadest. Euroopa peab üle saama madalseisust, kus ideedel ja uuendustel ei õnnestu turule jõuda lõhe tõttu avaliku sektori toetuse ja erainvesteeringute vahel, seda eelkõige kõrge riskiga läbimurdeliste uuenduste ja pikaajaliste investeeringute puhul;

| — | parandada ja lihtsustada teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamis- ja toetamistingimusi Euroopas: rahastamisallikate rohkus muudab olukorra novaatorite jaoks keeruliseks. EL peab sekkuma koostöös ja kooskõlas teiste Euroopa, riiklike ja piirkondlike tasemete algatustega (nii avaliku sektori kui ka eraalgatustega), et parandada ja ühtlustada toetusvõimet ning pakkuda kõigile Euroopa novaatoritele lihtsalt arusaadavaid tingimusi; |
| --- | --- |

—

parandada ja lihtsustada teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamis- ja toetamistingimusi Euroopas: rahastamisallikate rohkus muudab olukorra novaatorite jaoks keeruliseks. EL peab sekkuma koostöös ja kooskõlas teiste Euroopa, riiklike ja piirkondlike tasemete algatustega (nii avaliku sektori kui ka eraalgatustega), et parandada ja ühtlustada toetusvõimet ning pakkuda kõigile Euroopa novaatoritele lihtsalt arusaadavaid tingimusi;

| — | parandada ja lihtsustada teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamis- ja toetamistingimusi Euroopas: rahastamisallikate rohkus muudab olukorra novaatorite jaoks keeruliseks. EL peab sekkuma koostöös ja kooskõlas teiste Euroopa, riiklike ja piirkondlike tasemete algatustega (nii avaliku sektori kui ka eraalgatustega), et parandada ja ühtlustada toetusvõimet ning pakkuda kõigile Euroopa novaatoritele lihtsalt arusaadavaid tingimusi; |
| --- | --- |

—

parandada ja lihtsustada teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamis- ja toetamistingimusi Euroopas: rahastamisallikate rohkus muudab olukorra novaatorite jaoks keeruliseks. EL peab sekkuma koostöös ja kooskõlas teiste Euroopa, riiklike ja piirkondlike tasemete algatustega (nii avaliku sektori kui ka eraalgatustega), et parandada ja ühtlustada toetusvõimet ning pakkuda kõigile Euroopa novaatoritele lihtsalt arusaadavaid tingimusi;

| — | kõrvaldada innovatsiooni ökosüsteemi killustatus. Kuigi innovatsiooni toimumispunktide hulk Euroopas kasvab, ei ole need omavahel hästi ühendatud. Rahvusvahelise kasvupotentsiaaliga ettevõtted peavad tulema toime riiklike turgude killustatusega ja nende eri keelte, ärikultuuride ja regulatsioonidega. |
| --- | --- |

—

kõrvaldada innovatsiooni ökosüsteemi killustatus. Kuigi innovatsiooni toimumispunktide hulk Euroopas kasvab, ei ole need omavahel hästi ühendatud. Rahvusvahelise kasvupotentsiaaliga ettevõtted peavad tulema toime riiklike turgude killustatusega ja nende eri keelte, ärikultuuride ja regulatsioonidega.

| — | kõrvaldada innovatsiooni ökosüsteemi killustatus. Kuigi innovatsiooni toimumispunktide hulk Euroopas kasvab, ei ole need omavahel hästi ühendatud. Rahvusvahelise kasvupotentsiaaliga ettevõtted peavad tulema toime riiklike turgude killustatusega ja nende eri keelte, ärikultuuride ja regulatsioonidega. |
| --- | --- |

—

kõrvaldada innovatsiooni ökosüsteemi killustatus. Kuigi innovatsiooni toimumispunktide hulk Euroopas kasvab, ei ole need omavahel hästi ühendatud. Rahvusvahelise kasvupotentsiaaliga ettevõtted peavad tulema toime riiklike turgude killustatusega ja nende eri keelte, ärikultuuride ja regulatsioonidega.

Selleks, et selle läbimurdelise innovatsiooni uue globaalse lainega toime tulla, vajab ELi toetus läbimurdelistele novaatoritele elavat, lihtsat, sujuvat ja kohandatud lähenemist. Läbimurdeliste uuenduste ja kasvufirmade arendamise ja kasutamise poliitika peab julgema võtta riske, arvestama eespool loetletud probleemidega ning andma lisaväärtust innovatsiooniga seotud meetmetele, mida rakendavad liikmesriigid eraldi.

Selleks, et selle läbimurdelise innovatsiooni uue globaalse lainega toime tulla, vajab ELi toetus läbimurdelistele novaatoritele elavat, lihtsat, sujuvat ja kohandatud lähenemist. Läbimurdeliste uuenduste ja kasvufirmade arendamise ja kasutamise poliitika peab julgema võtta riske, arvestama eespool loetletud probleemidega ning andma lisaväärtust innovatsiooniga seotud meetmetele, mida rakendavad liikmesriigid eraldi.

„Euroopa horisondi“ sammas
  „Avatud innovatsioon“
  on kavandatud koostöös teiste ELi poliitikavaldkondadega ja eriti programmiga „InvestEU“ niisuguseid käegakatsutavaid tulemusi andma. See tugineb varasematest raamprogrammidest saadud õppetundidele ja kogemustele, eelkõige neile, mis on saadud tulevikutehnoloogiate ja innovatsiooni (nt tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad (FET), innovatsiooni kiirtee (FTI)) ning VKEde, kuid ka erasektori ja ettevõtete rahastamisega seotud tegevustest (nt seitsmenda raamprogrammi riskijagamisrahastu (RSFF), „Horisont 2020“ (InnovFin)), mis kõik on osa Euroopa innovatsiooninõukogu pilootprojekti tegevustest, mis käivituvad ajavahemikus 2018–2020.

„Avatud innovatsioon“

„Euroopa horisondi“ sammas
  „Innovaatiline Euroopa“
  on kavandatud koostöös teiste ELi poliitikavaldkondadega ja eriti programmiga „InvestEU“ niisuguseid käegakatsutavaid tulemusi andma. See tugineb varasematest raamprogrammidest saadud õppetundidele ja kogemustele, eelkõige neile, mis on saadud tulevikutehnoloogiate ja innovatsiooni (nt tulevased ja kujunemisjärgus tehnoloogiad (FET), innovatsiooni kiirtee (FTI)) ning VKEde, kuid ka erasektori ja ettevõtete rahastamisega seotud tegevustest (nt seitsmenda raamprogrammi riskijagamisrahastu (RSFF), „Horisont 2020“ (InnovFin)), mis kõik on osa Euroopa innovatsiooninõukogu pilootprojekti tegevustest, mis käivituvad ajavahemikus 2018–2020.

„Innovaatiline Euroopa“

Neile kogemustele tuginedes nähakse selles sambas ette Euroopa innovatsiooninõukogu asutamine, mis hakkab edendama läbimurdelist kiire kasvupotentsiaaliga innovatsiooni üleilmsel tasemel ning sihtotstarbeliste meetmete ja tegevustega:

Neile kogemustele tuginedes nähakse selles sambas ette Euroopa innovatsiooninõukogu asutamine, mis hakkab edendama läbimurdelist kiire kasvupotentsiaaliga
  teadustegevust ja
  innovatsiooni üleilmsel tasemel ning sihtotstarbeliste meetmete ja tegevustega:

teadustegevust ja

| — | tulevaste ja kujunemisjärgus läbimurdeliste uuenduste arengu toetamine; |
| --- | --- |

—

tulevaste ja kujunemisjärgus läbimurdeliste uuenduste arengu toetamine;

| — | tulevaste ja kujunemisjärgus läbimurdeliste uuenduste arengu toetamine
  , sealhulgas koostööl põhineva sihipärase teadustegevuse kaudu
  ; |
| --- | --- |

—

tulevaste ja kujunemisjärgus läbimurdeliste uuenduste arengu toetamine
  , sealhulgas koostööl põhineva sihipärase teadustegevuse kaudu
  ;

, sealhulgas koostööl põhineva sihipärase teadustegevuse kaudu

| — | innovatsiooni leviku ja kasutuselevõtu edendamine tööstuslikes ja muudes majanduslikes väärtusahelates; |
| --- | --- |

—

innovatsiooni leviku ja kasutuselevõtu edendamine tööstuslikes ja muudes majanduslikes väärtusahelates;

innovatsiooni leviku ja kasutuselevõtu edendamine tööstuslikes ja muudes majanduslikes väärtusahelates;

| — | rahastamispuudujääkide kõrvaldamine turgu loovate uuenduste arendamisel, kasutamisel ja täiustamisel; |
| --- | --- |

—

rahastamispuudujääkide kõrvaldamine turgu loovate uuenduste arendamisel, kasutamisel ja täiustamisel;

| — | rahastamispuudujääkide kõrvaldamine turgu loovate uuenduste arendamisel, kasutamisel ja täiustamisel; |
| --- | --- |

—

rahastamispuudujääkide kõrvaldamine turgu loovate uuenduste arendamisel, kasutamisel ja täiustamisel;

| — | ELi innovatsiooni toetamistegevuse mõju ja nähtavuse suurendamine. |
| --- | --- |

—

ELi innovatsiooni toetamistegevuse mõju ja nähtavuse suurendamine.

| — | ELi innovatsiooni toetamistegevuse mõju ja nähtavuse suurendamine; |
| --- | --- |

—

ELi innovatsiooni toetamistegevuse mõju ja nähtavuse suurendamine;

| — | sünergia loomine programmi teiste osadega. |
| --- | --- |

—

sünergia loomine programmi teiste osadega.

sünergia loomine programmi teiste osadega.

Sellal kui Euroopa innovatsiooninõukogu toetab otseselt läbimurdelisi uuendusi, tuleb edasi arendada ja parandada üldist keskkonda, milles Euroopa innovatsioon tärkab ja kujuneb: Euroopa ühiseks püüdluseks peab olema innovatsiooni toetamine kogu Euroopas, kõigis mõõtmetes ja vormides, sealhulgas võimaluse korral üksteist täiendavate ELi ja riikide poliitika ja ressurssidega. Seega nähakse selles sambas ette ka

Sellal kui Euroopa innovatsiooninõukogu toetab otseselt läbimurdelisi uuendusi, tuleb edasi arendada ja parandada üldist keskkonda, milles Euroopa innovatsioon tärkab ja kujuneb: Euroopa ühiseks püüdluseks peab olema innovatsiooni toetamine kogu Euroopas, kõigis mõõtmetes ja vormides, sealhulgas võimaluse korral üksteist täiendavate ELi ja riikide poliitika ja ressurssidega. Seega nähakse selles sambas ette ka

| — | uuendatud ja tõhustatud kooskõlastus- ja koostöömehhanismid liikmesriikide ja assotsieerunud riikidega, samuti eraalgatustega, et toetada igat liiki Euroopa innovatsiooni ökosüsteeme ja nendes osalejaid; |
| --- | --- |

—

uuendatud ja tõhustatud kooskõlastus- ja koostöömehhanismid liikmesriikide ja assotsieerunud riikidega, samuti eraalgatustega, et toetada igat liiki Euroopa innovatsiooni ökosüsteeme ja nendes osalejaid;

| — | uuendatud ja tõhustatud kooskõlastus- ja koostöömehhanismid liikmesriikide ja assotsieerunud riikidega, samuti eraalgatustega, et toetada igat liiki Euroopa innovatsiooni ökosüsteeme ja nendes osalejaid; |
| --- | --- |

—

uuendatud ja tõhustatud kooskõlastus- ja koostöömehhanismid liikmesriikide ja assotsieerunud riikidega, samuti eraalgatustega, et toetada igat liiki Euroopa innovatsiooni ökosüsteeme ja nendes osalejaid;

| — | toetus Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudile (EIT) ning teadmis- ja innovaatikakogukondadele. |
| --- | --- |

—

toetus Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudile (EIT) ning teadmis- ja innovaatikakogukondadele.

| — | suurem
  toetus Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudile (EIT) ning teadmis- ja innovaatikakogukondadele. |
| --- | --- |

—

suurem
  toetus Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudile (EIT) ning teadmis- ja innovaatikakogukondadele.

suurem

Peale selle on see sammas seotud programmiga „InvestEU“, jätkates jõupingutusi riskirahastamisvõime suurendamiseks teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas Euroopas ja mujal, kus see vajalikuks osutub. Programmi „Horisont 2020“ rahastamisalgatuse „InnovFin“ ja EFSI töö raames tehtud edusammudele ja sealt saadud kogemustele tuginedes parandab programm „InvestEU“ riskirahastamise kättesaadavust pankade nõudmistele vastavate teadusasutuste, novaatorite ja ettevõtjate, eelkõige VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtete, samuti investorite jaoks.

Peale selle on see sammas seotud programmiga „InvestEU“, jätkates jõupingutusi riskirahastamisvõime suurendamiseks teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas Euroopas ja mujal, kus see vajalikuks osutub. Programmi „Horisont 2020“ rahastamisalgatuse „InnovFin“ ja EFSI töö raames tehtud edusammudele ja sealt saadud kogemustele tuginedes parandab programm „InvestEU“ riskirahastamise kättesaadavust pankade nõudmistele vastavate teadusasutuste, novaatorite ja ettevõtjate, eelkõige VKEde ja väikeste keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtete, samuti investorite jaoks.

Muudatusettepanek 218

Muudatusettepanek 218

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – lõik 1

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euroopa innovatsiooninõukogu eesmärk on teha kindlaks läbimurdelised ja murrangulised uuendused (sealhulgas tehnoloogiad), neid arendada ja kasutada ning toetada innovatiivsete ettevõtete kiiret kasvu ELi ja rahvusvahelisel tasemel, teel ideedest kuni turustamiseni. | Euroopa innovatsiooninõukogu eesmärk on teha kindlaks läbimurdelised ja murrangulised uuendused (sealhulgas
  pöördeliselt uued
  tehnoloogiad), neid arendada ja kasutada ning toetada innovatiivsete ettevõtete kiiret kasvu ELi ja rahvusvahelisel tasemel, teel ideedest kuni turustamiseni. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Euroopa innovatsiooninõukogu eesmärk on teha kindlaks läbimurdelised ja murrangulised uuendused (sealhulgas tehnoloogiad), neid arendada ja kasutada ning toetada innovatiivsete ettevõtete kiiret kasvu ELi ja rahvusvahelisel tasemel, teel ideedest kuni turustamiseni.

Euroopa innovatsiooninõukogu eesmärk on teha kindlaks läbimurdelised ja murrangulised uuendused (sealhulgas
  pöördeliselt uued
  tehnoloogiad), neid arendada ja kasutada ning toetada innovatiivsete ettevõtete kiiret kasvu ELi ja rahvusvahelisel tasemel, teel ideedest kuni turustamiseni.

pöördeliselt uued

Muudatusettepanek 219

Muudatusettepanek 219

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – lõik 2

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| EIC tegevust viiakse ellu eelkõige kahe teineteist täiendava meetmega, nimelt Pathfinder for advanced research
  tehnoloogia
  arendamise algetappideks ja Accelerator innovatsiooni- ja turuletoomistegevuseks, sealhulgas massilisele turustamisele eelnevad etapid ja ettevõtte kasv. Vahendi Accelerator põhimõte on pakkuda üht kontaktpunkti ja üht toetusprotsessi, seega võimaldab see
  ka
  segarahastamist, kombineerides uurimistoetusi omakapitaliinvesteeringutega. Samuti pakub see juurdepääsu laenudele, mida antakse programmi „InvestEU“ raames. | EIC tegevust viiakse ellu eelkõige kahe teineteist täiendava meetmega, nimelt
  EIC
  Pathfinder for advanced research
  teadusliku ja tehnoloogilise teadustöö ja
  arendamise algetappideks ja
  EIC
  Accelerator innovatsiooni- ja turuletoomistegevuseks, sealhulgas massilisele turustamisele eelnevad etapid ja ettevõtte kasv. Vahendi Accelerator põhimõte on pakkuda üht kontaktpunkti ja üht toetusprotsessi, seega võimaldab see segarahastamist, kombineerides uurimistoetusi omakapitaliinvesteeringutega. Samuti pakub see juurdepääsu laenudele
  ja tagatistele
  , mida antakse programmi „InvestEU“ raames.
  Vähemalt 70 % EIC eelarvest eraldatakse idufirmadele ja VKEdele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

EIC tegevust viiakse ellu eelkõige kahe teineteist täiendava meetmega, nimelt Pathfinder for advanced research
  tehnoloogia
  arendamise algetappideks ja Accelerator innovatsiooni- ja turuletoomistegevuseks, sealhulgas massilisele turustamisele eelnevad etapid ja ettevõtte kasv. Vahendi Accelerator põhimõte on pakkuda üht kontaktpunkti ja üht toetusprotsessi, seega võimaldab see
  ka
  segarahastamist, kombineerides uurimistoetusi omakapitaliinvesteeringutega. Samuti pakub see juurdepääsu laenudele, mida antakse programmi „InvestEU“ raames.

tehnoloogia

ka

EIC tegevust viiakse ellu eelkõige kahe teineteist täiendava meetmega, nimelt
  EIC
  Pathfinder for advanced research
  teadusliku ja tehnoloogilise teadustöö ja
  arendamise algetappideks ja
  EIC
  Accelerator innovatsiooni- ja turuletoomistegevuseks, sealhulgas massilisele turustamisele eelnevad etapid ja ettevõtte kasv. Vahendi Accelerator põhimõte on pakkuda üht kontaktpunkti ja üht toetusprotsessi, seega võimaldab see segarahastamist, kombineerides uurimistoetusi omakapitaliinvesteeringutega. Samuti pakub see juurdepääsu laenudele
  ja tagatistele
  , mida antakse programmi „InvestEU“ raames.
  Vähemalt 70 % EIC eelarvest eraldatakse idufirmadele ja VKEdele.

EIC

teadusliku ja tehnoloogilise teadustöö ja

EIC

ja tagatistele

Vähemalt 70 % EIC eelarvest eraldatakse idufirmadele ja VKEdele.

Muudatusettepanek 220

Muudatusettepanek 220

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – lõik 3 – taane 1

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – lõik 3 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | keskenduvad läbimurdelistele ja murrangulistele, uuendustele (k.a sotsiaalsed), mis suudavad luua uusi turge
  vastandina neile
  ,
  mis olemasolevaid tooteid, teenuseid või ärimudeleid järkjärguliselt parandavad
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

keskenduvad läbimurdelistele ja murrangulistele, uuendustele (k.a sotsiaalsed), mis suudavad luua uusi turge
  vastandina neile
  ,
  mis olemasolevaid tooteid, teenuseid või ärimudeleid järkjärguliselt parandavad
  ;

vastandina neile

mis olemasolevaid tooteid, teenuseid või ärimudeleid järkjärguliselt parandavad

| — | keskenduvad läbimurdelistele ja murrangulistele uuendustele (k.a sotsiaalsed), mis suudavad luua uusi turge
  või pakkuda uusi lahendusi
  ,
  ning teadusuuringutele potentsiaalselt pöördeliste uute tehnoloogiate vallas
  ; |
| --- | --- |

—

keskenduvad läbimurdelistele ja murrangulistele uuendustele (k.a sotsiaalsed), mis suudavad luua uusi turge
  või pakkuda uusi lahendusi
  ,
  ning teadusuuringutele potentsiaalselt pöördeliste uute tehnoloogiate vallas
  ;

või pakkuda uusi lahendusi

ning teadusuuringutele potentsiaalselt pöördeliste uute tehnoloogiate vallas

Muudatusettepanek 221

Muudatusettepanek 221

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – lõik 3 – taane 2

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – lõik 3 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | on peamiselt alt-üles-põhimõttel
  toimiv
  , avatud uuendustele kõigis teadus- ja tehnoloogiavaldkondades ning rakendustele mis tahes sektorites, pakkudes ühtlasi sihipärast tuge kujunemisjärgus läbimurdelistele ja murrangulistele tehnoloogiatele, mis võivad olla strateegiliselt olulised; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

on peamiselt alt-üles-põhimõttel
  toimiv
  , avatud uuendustele kõigis teadus- ja tehnoloogiavaldkondades ning rakendustele mis tahes sektorites, pakkudes ühtlasi sihipärast tuge kujunemisjärgus läbimurdelistele ja murrangulistele tehnoloogiatele, mis võivad olla strateegiliselt olulised;

toimiv

| — | on peamiselt alt-üles-põhimõttel
  toimivad
  , avatud
  sihipärastele
  uuendustele
  ja teadusuuringutele
  kõigis teadus- ja tehnoloogiavaldkondades ning rakendustele mis tahes sektorites, pakkudes ühtlasi sihipärast tuge kujunemisjärgus läbimurdelistele ja murrangulistele tehnoloogiatele, mis võivad olla strateegiliselt olulised; |
| --- | --- |

—

on peamiselt alt-üles-põhimõttel
  toimivad
  , avatud
  sihipärastele
  uuendustele
  ja teadusuuringutele
  kõigis teadus- ja tehnoloogiavaldkondades ning rakendustele mis tahes sektorites, pakkudes ühtlasi sihipärast tuge kujunemisjärgus läbimurdelistele ja murrangulistele tehnoloogiatele, mis võivad olla strateegiliselt olulised;

toimivad

sihipärastele

ja teadusuuringutele

Muudatusettepanek 222

Muudatusettepanek 222

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – lõik 3 – taane 3

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – lõik 3 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | stimuleerivad uuendusi, mis puudutavad eri teadus- ja tehnoloogiavaldkondi (nt ühendades füüsilise ja digitaalse) ja sektoreid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

stimuleerivad uuendusi, mis puudutavad eri teadus- ja tehnoloogiavaldkondi (nt ühendades füüsilise ja digitaalse) ja sektoreid;

| — | stimuleerivad uuendusi
  ja teadustegevust
  , mis puudutavad eri teadus- ja tehnoloogiavaldkondi (nt ühendades füüsilise ja digitaalse) ja sektoreid; |
| --- | --- |

—

stimuleerivad uuendusi
  ja teadustegevust
  , mis puudutavad eri teadus- ja tehnoloogiavaldkondi (nt ühendades füüsilise ja digitaalse) ja sektoreid;

ja teadustegevust

Muudatusettepanek 223

Muudatusettepanek 223

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – lõik 3 – taane 4

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – lõik 3 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | keskenduvad novaatoritele, lihtsustades menetlusi ja haldusnõudeid, viivad läbi vestlusi, et aidata taotlusi hinnata, ning tagavad kiire otsustamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

keskenduvad novaatoritele, lihtsustades menetlusi ja haldusnõudeid, viivad läbi vestlusi, et aidata taotlusi hinnata, ning tagavad kiire otsustamine;

| — | keskenduvad novaatoritele
  ja teadlastele
  , lihtsustades menetlusi ja haldusnõudeid, viivad läbi vestlusi, et aidata taotlusi hinnata, ning tagavad kiire otsustamine; |
| --- | --- |

—

keskenduvad novaatoritele
  ja teadlastele
  , lihtsustades menetlusi ja haldusnõudeid, viivad läbi vestlusi, et aidata taotlusi hinnata, ning tagavad kiire otsustamine;

ja teadlastele

Muudatusettepanek 224

Muudatusettepanek 224

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – lõik 4

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lisaks rahalisele toetusele on novaatoritel juurdepääs ka EIC ärinõustamisteenustele, mis pakuvad projektitöö juhendamist, nõustamist ja tehnilist abi ning viivad novaatorid kokku teiste novaatorite, tööstuspartnerite ja investoritega. Samuti on novaatoritel hõlbustatud juurdepääs eksperditeadmistele, vahenditele (sealhulgas innovatsioonikeskustele (12)) ja ELi poolt toetatavatele tegevustele (sealhulgas EIT omadele, eelkõige teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu toimuvatele). | Lisaks rahalisele toetusele on novaatoritel juurdepääs ka EIC ärinõustamisteenustele, mis pakuvad projektitöö juhendamist, nõustamist ja tehnilist abi ning viivad novaatorid kokku teiste novaatorite, tööstuspartnerite ja investoritega. Samuti on novaatoritel hõlbustatud juurdepääs eksperditeadmistele, vahenditele (sealhulgas
  teadustaristule ja
  innovatsioonikeskustele (12)) ja ELi poolt toetatavatele tegevustele (sealhulgas EIT omadele, eelkõige teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu toimuvatele). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lisaks rahalisele toetusele on novaatoritel juurdepääs ka EIC ärinõustamisteenustele, mis pakuvad projektitöö juhendamist, nõustamist ja tehnilist abi ning viivad novaatorid kokku teiste novaatorite, tööstuspartnerite ja investoritega. Samuti on novaatoritel hõlbustatud juurdepääs eksperditeadmistele, vahenditele (sealhulgas innovatsioonikeskustele (12)) ja ELi poolt toetatavatele tegevustele (sealhulgas EIT omadele, eelkõige teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu toimuvatele).

12

Lisaks rahalisele toetusele on novaatoritel juurdepääs ka EIC ärinõustamisteenustele, mis pakuvad projektitöö juhendamist, nõustamist ja tehnilist abi ning viivad novaatorid kokku teiste novaatorite, tööstuspartnerite ja investoritega. Samuti on novaatoritel hõlbustatud juurdepääs eksperditeadmistele, vahenditele (sealhulgas
  teadustaristule ja
  innovatsioonikeskustele (12)) ja ELi poolt toetatavatele tegevustele (sealhulgas EIT omadele, eelkõige teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu toimuvatele).

teadustaristule ja

12

Muudatusettepanek 225

Muudatusettepanek 225

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – lõik 5

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – lõik 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Erilist tähelepanu
  pööratakse
  nõuetekohasele ja tõhusale vastastikusele täiendavusele liikmesriikide üksikute või võrku koondunud algatustega, ka Euroopa
  partnerluse
  vormis. | Lisaks pööratakse
  erilist tähelepanu nõuetekohasele ja tõhusale vastastikusele täiendavusele liikmesriikide üksikute või võrku koondunud algatustega, ka Euroopa
  partnerluste
  vormis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Erilist tähelepanu
  pööratakse
  nõuetekohasele ja tõhusale vastastikusele täiendavusele liikmesriikide üksikute või võrku koondunud algatustega, ka Euroopa
  partnerluse
  vormis.

pööratakse

partnerluse

Lisaks pööratakse
  erilist tähelepanu nõuetekohasele ja tõhusale vastastikusele täiendavusele liikmesriikide üksikute või võrku koondunud algatustega, ka Euroopa
  partnerluste
  vormis.

Lisaks pööratakse

partnerluste

Muudatusettepanek 226

Muudatusettepanek 226

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.1 – sissejuhatav osa

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.1.1. | Pathfinder for Advanced Research |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.1.1.

Pathfinder for Advanced Research

| 1.1.1. | EIC
  Pathfinder for Advanced Research |
| --- | --- |

1.1.1.

EIC
  Pathfinder for Advanced Research

EIC

Muudatusettepanek 227

Muudatusettepanek 227

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.1 – lõik 2

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Pathfinder’i üldeesmärk on toetada võimalikke turgu loovaid uuendusi, mis põhinevad läbimurdelistel tehnoloogilistel ideedel, ja viia need tutvustusetappi või arendada ärimudeleid või strateegiaid, et jätkata meetmega Accelerator või muude turuletoomislahendustega. Selleks toetatakse Pathfinder’iga esialgu teadus-tehnoloogilise uurimis- ja arendustöö varaseimaid etappe, sealhulgas kontseptsiooni tõendamist ja prototüübi valmistamist tehnoloogia kontrollimiseks. | Pathfinder’i üldeesmärk on toetada võimalikke turgu loovaid uuendusi, mis põhinevad läbimurdelistel
  teaduslikel ja
  tehnoloogilistel ideedel, ja viia need tutvustusetappi või arendada ärimudeleid või strateegiaid, et jätkata meetmega Accelerator või muude turuletoomislahendustega. Selleks toetatakse Pathfinder’iga esialgu teadus-tehnoloogilise uurimis- ja arendustöö varaseimaid etappe, sealhulgas
  tipptasemel teadusuuringuid,
  kontseptsiooni tõendamist ja prototüübi valmistamist tehnoloogia kontrollimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Pathfinder’i üldeesmärk on toetada võimalikke turgu loovaid uuendusi, mis põhinevad läbimurdelistel tehnoloogilistel ideedel, ja viia need tutvustusetappi või arendada ärimudeleid või strateegiaid, et jätkata meetmega Accelerator või muude turuletoomislahendustega. Selleks toetatakse Pathfinder’iga esialgu teadus-tehnoloogilise uurimis- ja arendustöö varaseimaid etappe, sealhulgas kontseptsiooni tõendamist ja prototüübi valmistamist tehnoloogia kontrollimiseks.

Pathfinder’i üldeesmärk on toetada võimalikke turgu loovaid uuendusi, mis põhinevad läbimurdelistel
  teaduslikel ja
  tehnoloogilistel ideedel, ja viia need tutvustusetappi või arendada ärimudeleid või strateegiaid, et jätkata meetmega Accelerator või muude turuletoomislahendustega. Selleks toetatakse Pathfinder’iga esialgu teadus-tehnoloogilise uurimis- ja arendustöö varaseimaid etappe, sealhulgas
  tipptasemel teadusuuringuid,
  kontseptsiooni tõendamist ja prototüübi valmistamist tehnoloogia kontrollimiseks.

teaduslikel ja

tipptasemel teadusuuringuid,

Muudatusettepanek 228

Muudatusettepanek 228

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.1 – lõik 3

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.1 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Et olla ulatuslikule uurimisele, juhuslikele võimalustele ja ootamatutele ideedele, kontseptsioonidele ja avastustele täielikult avatud, rakendatakse Pathfinder’it peamiselt alt-üles-põhimõttel
  toimiva pideva avaliku projektikonkursi
  kaudu. Samuti aitab Pathfinder toime tulla konkurentsiprobleemidega, et arendada välja peamisi strateegilisi eesmärke (13), milleks on vaja süvatehnoloogiat ja radikaalset mõtlemist. Väljavalitud projektide ümberrühmitamine temaatilistesse või eesmärgikohastesse pakettidesse võimaldab saavutada tegevuste kriitilise massi ja struktureerida uusi valdkondadevaheliste uuringutega tegelevaid teadusringkondi. | Et olla ulatuslikule uurimisele, juhuslikele võimalustele ja ootamatutele ideedele, kontseptsioonidele ja avastustele täielikult avatud, rakendatakse Pathfinder’it peamiselt alt-üles-põhimõttel
  toimivate pidevate, konkurentsitihedate ja avatud avalike tähtajaliste projektikonkursside
  kaudu. Samuti aitab Pathfinder toime tulla konkurentsiprobleemidega, et arendada välja peamisi strateegilisi eesmärke (13), milleks on vaja süvatehnoloogiat ja radikaalset mõtlemist. Väljavalitud projektide ümberrühmitamine temaatilistesse või eesmärgikohastesse pakettidesse võimaldab saavutada tegevuste kriitilise massi ja struktureerida uusi valdkondadevaheliste uuringutega tegelevaid teadusringkondi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Et olla ulatuslikule uurimisele, juhuslikele võimalustele ja ootamatutele ideedele, kontseptsioonidele ja avastustele täielikult avatud, rakendatakse Pathfinder’it peamiselt alt-üles-põhimõttel
  toimiva pideva avaliku projektikonkursi
  kaudu. Samuti aitab Pathfinder toime tulla konkurentsiprobleemidega, et arendada välja peamisi strateegilisi eesmärke (13), milleks on vaja süvatehnoloogiat ja radikaalset mõtlemist. Väljavalitud projektide ümberrühmitamine temaatilistesse või eesmärgikohastesse pakettidesse võimaldab saavutada tegevuste kriitilise massi ja struktureerida uusi valdkondadevaheliste uuringutega tegelevaid teadusringkondi.

toimiva pideva avaliku projektikonkursi

13

Et olla ulatuslikule uurimisele, juhuslikele võimalustele ja ootamatutele ideedele, kontseptsioonidele ja avastustele täielikult avatud, rakendatakse Pathfinder’it peamiselt alt-üles-põhimõttel
  toimivate pidevate, konkurentsitihedate ja avatud avalike tähtajaliste projektikonkursside
  kaudu. Samuti aitab Pathfinder toime tulla konkurentsiprobleemidega, et arendada välja peamisi strateegilisi eesmärke (13), milleks on vaja süvatehnoloogiat ja radikaalset mõtlemist. Väljavalitud projektide ümberrühmitamine temaatilistesse või eesmärgikohastesse pakettidesse võimaldab saavutada tegevuste kriitilise massi ja struktureerida uusi valdkondadevaheliste uuringutega tegelevaid teadusringkondi.

toimivate pidevate, konkurentsitihedate ja avatud avalike tähtajaliste projektikonkursside

13

Muudatusettepanek 229

Muudatusettepanek 229

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.1 – lõik 5

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.1 – lõik 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Pathfinder on avatud igat liiki novaatoritele eraisikutest ülikoolide,
  teadusasutuste
  ja ettevõteteni, milleks on eelkõige idufirmad ja VKEd, ning üksiktoetusesaajatest valdkondadevaheliste konsortsiumiteni. Üksiktoetusesaaja projektide korral ei lubata suurematel ettevõtetel osaleda.
  Pathfinder’it
  rakendatakse tugevas kooskõlas teiste „Euroopa horisondi“ osadega, eelkõige Euroopa Teadusnõukogu tegevusega, Marie Skłodowska-Curie meetmetega (MSC-meetmed) ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT)
  teadmis- ja innovaatikakogukondade
  tegevusega. Samuti rakendatakse seda tugevas kooskõlas liikmesriikide programmide ja meetmetega. | Pathfinder on avatud igat liiki novaatoritele eraisikutest ülikoolide,
  teadus- ja tehnoloogiaasutuste
  ja ettevõteteni, milleks on eelkõige idufirmad ja VKEd, ning üksiktoetusesaajatest valdkondadevaheliste konsortsiumiteni. Üksiktoetusesaaja projektide korral ei lubata suurematel ettevõtetel osaleda.
  Sünergia tagamiseks ja dubleerimise vältimiseks
  rakendatakse
  Pathfinder’it
  tugevas kooskõlas teiste „Euroopa horisondi“ osadega, eelkõige Euroopa Teadusnõukogu tegevusega, Marie Skłodowska-Curie meetmetega (MSC-meetmed) ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) tegevusega. Samuti rakendatakse seda tugevas kooskõlas liikmesriikide programmide ja meetmetega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Pathfinder on avatud igat liiki novaatoritele eraisikutest ülikoolide,
  teadusasutuste
  ja ettevõteteni, milleks on eelkõige idufirmad ja VKEd, ning üksiktoetusesaajatest valdkondadevaheliste konsortsiumiteni. Üksiktoetusesaaja projektide korral ei lubata suurematel ettevõtetel osaleda.
  Pathfinder’it
  rakendatakse tugevas kooskõlas teiste „Euroopa horisondi“ osadega, eelkõige Euroopa Teadusnõukogu tegevusega, Marie Skłodowska-Curie meetmetega (MSC-meetmed) ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT)
  teadmis- ja innovaatikakogukondade
  tegevusega. Samuti rakendatakse seda tugevas kooskõlas liikmesriikide programmide ja meetmetega.

teadusasutuste

Pathfinder’it

teadmis- ja innovaatikakogukondade

Pathfinder on avatud igat liiki novaatoritele eraisikutest ülikoolide,
  teadus- ja tehnoloogiaasutuste
  ja ettevõteteni, milleks on eelkõige idufirmad ja VKEd, ning üksiktoetusesaajatest valdkondadevaheliste konsortsiumiteni. Üksiktoetusesaaja projektide korral ei lubata suurematel ettevõtetel osaleda.
  Sünergia tagamiseks ja dubleerimise vältimiseks
  rakendatakse
  Pathfinder’it
  tugevas kooskõlas teiste „Euroopa horisondi“ osadega, eelkõige Euroopa Teadusnõukogu tegevusega, Marie Skłodowska-Curie meetmetega (MSC-meetmed) ning Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) tegevusega. Samuti rakendatakse seda tugevas kooskõlas liikmesriikide programmide ja meetmetega.

teadus- ja tehnoloogiaasutuste

Sünergia tagamiseks ja dubleerimise vältimiseks

Pathfinder’it

Muudatusettepanek 230

Muudatusettepanek 230

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.2 – lõik 2

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Seega annab Accelerator rahalist tuge novaatoritele, kes ei vasta veel pankade nõuetele ega tõmba ligi investoreid, ning ettevõtetele, kellel on soov arendada oma läbimurdelisi uuendusi, viia need ELi ja rahvusvahelistele turgudele ning kiiresti kasvada. Selleks tugineb see „Horisont 2020“ VKEdele ettenähtud vahendi 2. ja 3. etapist ning algatusest „InnovFin“ saadud kogemustele, eelkõige uurimistoetusi mittehõlmavaid vahendeid lisades ja võimega toetada suuremaid ja pikaajalisemaid investeeringuid. | Seega annab Accelerator rahalist tuge novaatoritele, kes ei vasta veel pankade nõuetele ega tõmba ligi investoreid, ning ettevõtetele, kellel on soov arendada oma läbimurdelisi uuendusi, viia need ELi ja rahvusvahelistele turgudele ning kiiresti kasvada. Selleks tugineb see „Horisont 2020“ VKEdele ettenähtud vahendi 2. ja 3. etapist ning algatusest „InnovFin“ saadud kogemustele, eelkõige uurimistoetusi mittehõlmavaid vahendeid lisades ja võimega toetada suuremaid ja pikaajalisemaid investeeringuid.
  Tagatakse koostöö EIT ja selle teadmis- ja innovaatikakogukondadega ning koostoime nende meetmetega, mis on seotud vahendiga Accelerator. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Seega annab Accelerator rahalist tuge novaatoritele, kes ei vasta veel pankade nõuetele ega tõmba ligi investoreid, ning ettevõtetele, kellel on soov arendada oma läbimurdelisi uuendusi, viia need ELi ja rahvusvahelistele turgudele ning kiiresti kasvada. Selleks tugineb see „Horisont 2020“ VKEdele ettenähtud vahendi 2. ja 3. etapist ning algatusest „InnovFin“ saadud kogemustele, eelkõige uurimistoetusi mittehõlmavaid vahendeid lisades ja võimega toetada suuremaid ja pikaajalisemaid investeeringuid.

Seega annab Accelerator rahalist tuge novaatoritele, kes ei vasta veel pankade nõuetele ega tõmba ligi investoreid, ning ettevõtetele, kellel on soov arendada oma läbimurdelisi uuendusi, viia need ELi ja rahvusvahelistele turgudele ning kiiresti kasvada. Selleks tugineb see „Horisont 2020“ VKEdele ettenähtud vahendi 2. ja 3. etapist ning algatusest „InnovFin“ saadud kogemustele, eelkõige uurimistoetusi mittehõlmavaid vahendeid lisades ja võimega toetada suuremaid ja pikaajalisemaid investeeringuid.
  Tagatakse koostöö EIT ja selle teadmis- ja innovaatikakogukondadega ning koostoime nende meetmetega, mis on seotud vahendiga Accelerator.

Tagatakse koostöö EIT ja selle teadmis- ja innovaatikakogukondadega ning koostoime nende meetmetega, mis on seotud vahendiga Accelerator.

Muudatusettepanek 231

Muudatusettepanek 231

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.2 – lõik 3 – taane 2

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.2 – lõik 3 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | toetus omakapitali investeerimiseks (16) või muu tagasimakstav vorm, et ühendada innovatsioonitegevus tõhusa turuletoomisega, samuti kasvamisega nii, et see ei tõrju välja erainvesteeringuid ega häiri konkurentsi siseturul. Vajaduse korral vahendab ta novaatorile juurdepääsu laenurahale, mida pakub programm „InvestEU“, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

toetus omakapitali investeerimiseks (16) või muu tagasimakstav vorm, et ühendada innovatsioonitegevus tõhusa turuletoomisega, samuti kasvamisega nii, et see ei tõrju välja erainvesteeringuid ega häiri konkurentsi siseturul. Vajaduse korral vahendab ta novaatorile juurdepääsu laenurahale, mida pakub programm „InvestEU“,

16

| — | toetus omakapitali investeerimiseks (16) või muu tagasimakstav vorm, et ühendada innovatsioonitegevus tõhusa turuletoomisega, samuti kasvamisega nii, et see ei tõrju välja erainvesteeringuid ega häiri konkurentsi siseturul. Vajaduse korral vahendab ta novaatorile juurdepääsu laenurahale
  või tagatistele
  , mida pakub programm „InvestEU“, |
| --- | --- |

—

toetus omakapitali investeerimiseks (16) või muu tagasimakstav vorm, et ühendada innovatsioonitegevus tõhusa turuletoomisega, samuti kasvamisega nii, et see ei tõrju välja erainvesteeringuid ega häiri konkurentsi siseturul. Vajaduse korral vahendab ta novaatorile juurdepääsu laenurahale
  või tagatistele
  , mida pakub programm „InvestEU“,

16

või tagatistele

Muudatusettepanek 232

Muudatusettepanek 232

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.2 – lõik 4

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.2 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Toetust antakse vaid ühe protsessi läbimisel ja ühe otsusega, mille tulemusena toetust saanud novaatorile tekib vaid üks üldine kohustus seoses rahaliste vahenditega, mis katavad mitmesugused innovatsioonietapid kuni turuletoomiseni, sealhulgas massilisele turustamisele eelnevad etapid. Saadud toetuse täielikule rakendamisele kehtestatakse vahe-eesmärgid ja see vaadatakse läbi. Rahastamise kombineerimist ja ulatust kohandatakse vastavalt
  ettevõtte
  vajadustele, suurusele ja tegevusetapile, tehnoloogia/uuenduse laadile ja innovatsioonitsükli pikkusele. See katab rahastamisvajadused, kuni tulevad asemele alternatiivsed investeerimisallikad. | Toetust antakse vaid ühe protsessi läbimisel ja ühe otsusega, mille tulemusena toetust saanud novaatorile tekib vaid üks üldine kohustus seoses rahaliste vahenditega, mis katavad mitmesugused innovatsioonietapid kuni turuletoomiseni, sealhulgas massilisele turustamisele eelnevad etapid. Saadud toetuse täielikule rakendamisele kehtestatakse vahe-eesmärgid ja see vaadatakse läbi. Rahastamise kombineerimist ja ulatust kohandatakse vastavalt
  toetusesaaja
  vajadustele, suurusele ja tegevusetapile, tehnoloogia/uuenduse laadile ja innovatsioonitsükli pikkusele. See katab rahastamisvajadused, kuni tulevad asemele alternatiivsed investeerimisallikad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Toetust antakse vaid ühe protsessi läbimisel ja ühe otsusega, mille tulemusena toetust saanud novaatorile tekib vaid üks üldine kohustus seoses rahaliste vahenditega, mis katavad mitmesugused innovatsioonietapid kuni turuletoomiseni, sealhulgas massilisele turustamisele eelnevad etapid. Saadud toetuse täielikule rakendamisele kehtestatakse vahe-eesmärgid ja see vaadatakse läbi. Rahastamise kombineerimist ja ulatust kohandatakse vastavalt
  ettevõtte
  vajadustele, suurusele ja tegevusetapile, tehnoloogia/uuenduse laadile ja innovatsioonitsükli pikkusele. See katab rahastamisvajadused, kuni tulevad asemele alternatiivsed investeerimisallikad.

ettevõtte

Toetust antakse vaid ühe protsessi läbimisel ja ühe otsusega, mille tulemusena toetust saanud novaatorile tekib vaid üks üldine kohustus seoses rahaliste vahenditega, mis katavad mitmesugused innovatsioonietapid kuni turuletoomiseni, sealhulgas massilisele turustamisele eelnevad etapid. Saadud toetuse täielikule rakendamisele kehtestatakse vahe-eesmärgid ja see vaadatakse läbi. Rahastamise kombineerimist ja ulatust kohandatakse vastavalt
  toetusesaaja
  vajadustele, suurusele ja tegevusetapile, tehnoloogia/uuenduse laadile ja innovatsioonitsükli pikkusele. See katab rahastamisvajadused, kuni tulevad asemele alternatiivsed investeerimisallikad.

toetusesaaja

Muudatusettepanek 233

Muudatusettepanek 233

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.2 – lõik 5

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.2 – lõik 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõrge
  tehnoloogilise
  riskiga (süvatehnoloogilistele) uuendustele antav toetus sisaldab alati innovatsioonitegevust
  katvat uurimistoetust
  . Kui mitmesugused riskid (tehnoloogilised, regulatiivsed, tururiskid jms) on vähenenud, suureneb tõenäoliselt tagasimakstava ettemakse komponendi olulisus. | Kõrge riskiga (
  näiteks
  süvatehnoloogilistele) uuendustele antav toetus sisaldab alati
  uurimistoetust, mis katab
  innovatsioonitegevust
  , mida võidakse teha koostöös (partneritena või allhanke korras) riiklike teadusasutustega
  . Kui mitmesugused riskid (tehnoloogilised, regulatiivsed, tururiskid jms) on vähenenud, suureneb tõenäoliselt tagasimakstava ettemakse komponendi olulisus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kõrge
  tehnoloogilise
  riskiga (süvatehnoloogilistele) uuendustele antav toetus sisaldab alati innovatsioonitegevust
  katvat uurimistoetust
  . Kui mitmesugused riskid (tehnoloogilised, regulatiivsed, tururiskid jms) on vähenenud, suureneb tõenäoliselt tagasimakstava ettemakse komponendi olulisus.

tehnoloogilise

katvat uurimistoetust

Kõrge riskiga (
  näiteks
  süvatehnoloogilistele) uuendustele antav toetus sisaldab alati
  uurimistoetust, mis katab
  innovatsioonitegevust
  , mida võidakse teha koostöös (partneritena või allhanke korras) riiklike teadusasutustega
  . Kui mitmesugused riskid (tehnoloogilised, regulatiivsed, tururiskid jms) on vähenenud, suureneb tõenäoliselt tagasimakstava ettemakse komponendi olulisus.

näiteks

uurimistoetust, mis katab

, mida võidakse teha koostöös (partneritena või allhanke korras) riiklike teadusasutustega

Muudatusettepanek 234

Muudatusettepanek 234

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.2 – lõik 7

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.2 – lõik 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Accelerator’it rakendatakse peamiselt alt-üles-põhimõttel
  toimiva pideva avaliku projektikonkursi
  kaudu, mis on suunatud üksikettevõtjatele (peamiselt idufirmad ja VKEd), pöörates erilist tähelepanu noortele ja naisnovaatoritele.
  Seda
  alt-üles-põhimõttel toimivat avalikku projektikonkurssi täiendatakse sihipärase toetusega kujunemisjärgus läbimurdelistele või murrangulistele tehnoloogiatele, millel võib olla strateegiline tähtsus. Ettepanekuid võivad esitada ka investorid, sealhulgas riiklikud innovatsiooniasutused, kuid toetust antakse ettevõttele. | Accelerator’it rakendatakse peamiselt alt-üles-põhimõttel
  toimiva pideva, konkurentsitiheda ja tähtajalise avaliku projektikonkursi
  kaudu, mis on suunatud üksikettevõtjatele (peamiselt idufirmad ja VKEd), pöörates erilist tähelepanu noortele ja naisnovaatoritele.
  Sellist
  alt-üles-põhimõttel toimivat avalikku projektikonkurssi täiendatakse sihipärase toetusega kujunemisjärgus läbimurdelistele või murrangulistele
  uuendustele ja
  tehnoloogiatele, millel võib olla strateegiline tähtsus. Ettepanekuid võivad esitada ka investorid, sealhulgas riiklikud innovatsiooniasutused, kuid toetust antakse ettevõttele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Accelerator’it rakendatakse peamiselt alt-üles-põhimõttel
  toimiva pideva avaliku projektikonkursi
  kaudu, mis on suunatud üksikettevõtjatele (peamiselt idufirmad ja VKEd), pöörates erilist tähelepanu noortele ja naisnovaatoritele.
  Seda
  alt-üles-põhimõttel toimivat avalikku projektikonkurssi täiendatakse sihipärase toetusega kujunemisjärgus läbimurdelistele või murrangulistele tehnoloogiatele, millel võib olla strateegiline tähtsus. Ettepanekuid võivad esitada ka investorid, sealhulgas riiklikud innovatsiooniasutused, kuid toetust antakse ettevõttele.

toimiva pideva avaliku projektikonkursi

Seda

Accelerator’it rakendatakse peamiselt alt-üles-põhimõttel
  toimiva pideva, konkurentsitiheda ja tähtajalise avaliku projektikonkursi
  kaudu, mis on suunatud üksikettevõtjatele (peamiselt idufirmad ja VKEd), pöörates erilist tähelepanu noortele ja naisnovaatoritele.
  Sellist
  alt-üles-põhimõttel toimivat avalikku projektikonkurssi täiendatakse sihipärase toetusega kujunemisjärgus läbimurdelistele või murrangulistele
  uuendustele ja
  tehnoloogiatele, millel võib olla strateegiline tähtsus. Ettepanekuid võivad esitada ka investorid, sealhulgas riiklikud innovatsiooniasutused, kuid toetust antakse ettevõttele.

toimiva pideva, konkurentsitiheda ja tähtajalise avaliku projektikonkursi

Sellist

uuendustele ja

Muudatusettepanek 235

Muudatusettepanek 235

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.2 – lõik 8

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.2 – lõik 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Accelerator võimaldab Pathfinder’ist, liikmesriikide samalaadsete kõrgetasemeliste teadusuuringute programmidest ja ELi
  raamprogrammide

   (17) muudest sammastest
  saadud toetusega
  projektidest pärit uuenduste kiirendatud kasutuselevõttu, et aidata neil turule jõuda. „Euroopa horisondi“ ja varasemate raamprogrammide muude sammaste raames toetust saanud projektide kindlakstegemine toimub asjakohaste metoodikate, näiteks innovatsiooniradari abil. | Accelerator võimaldab Pathfinder’ist, liikmesriikide samalaadsete kõrgetasemeliste teadusuuringute programmidest
  , EIT teadmis-
  ja
  innovaatikakogukondadest ning
  ELi
  raamprogrammi

   (17) muudest sammastest
  toetust saanud
  projektidest pärit uuenduste kiirendatud kasutuselevõttu, et aidata neil turule jõuda. „Euroopa horisondi“ ja varasemate raamprogrammide muude sammaste raames toetust saanud projektide kindlakstegemine toimub asjakohaste metoodikate, näiteks innovatsiooniradari abil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Accelerator võimaldab Pathfinder’ist, liikmesriikide samalaadsete kõrgetasemeliste teadusuuringute programmidest ja ELi
  raamprogrammide

   (17) muudest sammastest
  saadud toetusega
  projektidest pärit uuenduste kiirendatud kasutuselevõttu, et aidata neil turule jõuda. „Euroopa horisondi“ ja varasemate raamprogrammide muude sammaste raames toetust saanud projektide kindlakstegemine toimub asjakohaste metoodikate, näiteks innovatsiooniradari abil.

raamprogrammide

17

saadud toetusega

Accelerator võimaldab Pathfinder’ist, liikmesriikide samalaadsete kõrgetasemeliste teadusuuringute programmidest
  , EIT teadmis-
  ja
  innovaatikakogukondadest ning
  ELi
  raamprogrammi

   (17) muudest sammastest
  toetust saanud
  projektidest pärit uuenduste kiirendatud kasutuselevõttu, et aidata neil turule jõuda. „Euroopa horisondi“ ja varasemate raamprogrammide muude sammaste raames toetust saanud projektide kindlakstegemine toimub asjakohaste metoodikate, näiteks innovatsiooniradari abil.

, EIT teadmis-

innovaatikakogukondadest ning

raamprogrammi

17

toetust saanud

Muudatusettepanek 236

Muudatusettepanek 236

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.3 – lõik 1 – taane 1

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.3 – lõik 1 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | EIC ettevõtluse kiirendamisteenuseid, mis toetavad vahenditega Pathfinder ja Accelerator seotud tegevusi ja meetmeid. Eesmärk on viia EIC rahastatavad novaatorid (sealhulgas rahastatava kvaliteedimärgisega) kokku investorite, partnerite
  ja avaliku sektori
  hankijatega. EIC meetmetega seoses pakutakse mitmeid juhendamis- ja nõustamisteenuseid. Novaatoritele luuakse juurdepääs võimalike partnerite, sealhulgas tööstuspartnerite rahvusvahelisele võrgustikule, et täiendada väärtusahelat või luua turuvõimalusi ning leida investoreid ja muid erasektori või ettevõtete rahastamisallikaid. Tegevused hõlmavad ürituste (nt vahendusüritused, esitluskohtumised) korraldamist, kuid ka partnerite leidmise platvormide väljatöötamist või olemasolevat platvormide kasutamist tihedas seoses finantsvahendajatega, keda toetab InvestEU, ja EIP grupiga. Need tegevused soodustavad ka kogemuste vahetamist, mis on innovatsiooni ökosüsteemis õppeallikas, kasutades eriti hästi ära EIC kõrgema nõuandekogu liikmeid ja EIC stipendiaate; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

EIC ettevõtluse kiirendamisteenuseid, mis toetavad vahenditega Pathfinder ja Accelerator seotud tegevusi ja meetmeid. Eesmärk on viia EIC rahastatavad novaatorid (sealhulgas rahastatava kvaliteedimärgisega) kokku investorite, partnerite
  ja avaliku sektori
  hankijatega. EIC meetmetega seoses pakutakse mitmeid juhendamis- ja nõustamisteenuseid. Novaatoritele luuakse juurdepääs võimalike partnerite, sealhulgas tööstuspartnerite rahvusvahelisele võrgustikule, et täiendada väärtusahelat või luua turuvõimalusi ning leida investoreid ja muid erasektori või ettevõtete rahastamisallikaid. Tegevused hõlmavad ürituste (nt vahendusüritused, esitluskohtumised) korraldamist, kuid ka partnerite leidmise platvormide väljatöötamist või olemasolevat platvormide kasutamist tihedas seoses finantsvahendajatega, keda toetab InvestEU, ja EIP grupiga. Need tegevused soodustavad ka kogemuste vahetamist, mis on innovatsiooni ökosüsteemis õppeallikas, kasutades eriti hästi ära EIC kõrgema nõuandekogu liikmeid ja EIC stipendiaate;

ja avaliku sektori

| — | EIC ettevõtluse kiirendamisteenuseid, mis toetavad vahenditega Pathfinder ja Accelerator seotud tegevusi ja meetmeid. Eesmärk on viia EIC rahastatavad novaatorid (sealhulgas rahastatava kvaliteedimärgisega) kokku investorite, partnerite
  ning avaliku- ja erasektori
  hankijatega. EIC meetmetega seoses pakutakse mitmeid juhendamis- ja nõustamisteenuseid. Novaatoritele luuakse juurdepääs võimalike partnerite, sealhulgas tööstuspartnerite rahvusvahelisele võrgustikule, et täiendada väärtusahelat või luua turuvõimalusi ning leida investoreid ja muid erasektori või ettevõtete rahastamisallikaid. Tegevused hõlmavad ürituste (nt vahendusüritused, esitluskohtumised) korraldamist, kuid ka partnerite leidmise platvormide väljatöötamist või olemasolevat platvormide kasutamist tihedas seoses finantsvahendajatega, keda toetab InvestEU, ja EIP grupiga. Need tegevused soodustavad ka kogemuste vahetamist, mis on innovatsiooni ökosüsteemis õppeallikas, kasutades eriti hästi ära EIC kõrgema nõuandekogu liikmeid ja EIC stipendiaate
  . Need läbimurdelistele / kõrge riskiga uuendustele suunatud EIC lisategevused täiendavad EIT sarnaseid tegevusi, mille sihtrühmaks on ettevõtjad, novaatorid ja idufirmad. EICd julgustatakse kasutama novaatoritele toetust pakkudes ära teadmis- ja innovaatikakogukondade eksperditeadmisi ja kogemusi; |
| --- | --- |

—

EIC ettevõtluse kiirendamisteenuseid, mis toetavad vahenditega Pathfinder ja Accelerator seotud tegevusi ja meetmeid. Eesmärk on viia EIC rahastatavad novaatorid (sealhulgas rahastatava kvaliteedimärgisega) kokku investorite, partnerite
  ning avaliku- ja erasektori
  hankijatega. EIC meetmetega seoses pakutakse mitmeid juhendamis- ja nõustamisteenuseid. Novaatoritele luuakse juurdepääs võimalike partnerite, sealhulgas tööstuspartnerite rahvusvahelisele võrgustikule, et täiendada väärtusahelat või luua turuvõimalusi ning leida investoreid ja muid erasektori või ettevõtete rahastamisallikaid. Tegevused hõlmavad ürituste (nt vahendusüritused, esitluskohtumised) korraldamist, kuid ka partnerite leidmise platvormide väljatöötamist või olemasolevat platvormide kasutamist tihedas seoses finantsvahendajatega, keda toetab InvestEU, ja EIP grupiga. Need tegevused soodustavad ka kogemuste vahetamist, mis on innovatsiooni ökosüsteemis õppeallikas, kasutades eriti hästi ära EIC kõrgema nõuandekogu liikmeid ja EIC stipendiaate
  . Need läbimurdelistele / kõrge riskiga uuendustele suunatud EIC lisategevused täiendavad EIT sarnaseid tegevusi, mille sihtrühmaks on ettevõtjad, novaatorid ja idufirmad. EICd julgustatakse kasutama novaatoritele toetust pakkudes ära teadmis- ja innovaatikakogukondade eksperditeadmisi ja kogemusi;

ning avaliku- ja erasektori

. Need läbimurdelistele / kõrge riskiga uuendustele suunatud EIC lisategevused täiendavad EIT sarnaseid tegevusi, mille sihtrühmaks on ettevõtjad, novaatorid ja idufirmad. EICd julgustatakse kasutama novaatoritele toetust pakkudes ära teadmis- ja innovaatikakogukondade eksperditeadmisi ja kogemusi;

Muudatusettepanek 237

Muudatusettepanek 237

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.3 – lõik 1 – taane 3

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.1 – alapunkt 1.1.3 – lõik 1 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | EIC väljakutseid, st ergutusauhindu, mis aitavad kaasa
  uute lahenduste leidmiseks globaalprobleemidele
  , kaasata uusi osalejaid
  ja
  luua uusi kogukondi. EIC tunnustavate auhindade hulka kuuluvad iCapital, sotsiaalse innovatsiooni ergutusauhind ja naisnovaatorite auhind (18). Auhindade ülesehitus
  seob EIC teiste raamprogrammi
  osadega, sealhulgas missioonide ja
  muude rahastamisasutustega
  . Uuritakse koostöövõimalusi organisatsioonidega (nt ettevõtted, ülikoolid, teadusasutused, ettevõtluse edendajad, heategevusasutused ja sihtasutused); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

EIC väljakutseid, st ergutusauhindu, mis aitavad kaasa
  uute lahenduste leidmiseks globaalprobleemidele
  , kaasata uusi osalejaid
  ja
  luua uusi kogukondi. EIC tunnustavate auhindade hulka kuuluvad iCapital, sotsiaalse innovatsiooni ergutusauhind ja naisnovaatorite auhind (18). Auhindade ülesehitus
  seob EIC teiste raamprogrammi
  osadega, sealhulgas missioonide ja
  muude rahastamisasutustega
  . Uuritakse koostöövõimalusi organisatsioonidega (nt ettevõtted, ülikoolid, teadusasutused, ettevõtluse edendajad, heategevusasutused ja sihtasutused);

uute lahenduste leidmiseks globaalprobleemidele

ja

18

seob EIC teiste raamprogrammi

muude rahastamisasutustega

| — | EIC väljakutseid, st ergutusauhindu, mis aitavad kaasa
  uutele läbimurdelistele uuendustele ning
  kaasata uusi osalejaid, luua uusi
  teadusuuringute ja innovatsiooni
  kogukondi
  ja võrgustikke ning muuta ELi toetusel põhinevad saavutused nähtavamaks
  . EIC tunnustavate auhindade hulka kuuluvad iCapital,
  ELi väljakutseauhind,
  sotsiaalse innovatsiooni ergutusauhind ja naisnovaatorite auhind (18). Auhindade ülesehitus
  ja kasutamine on seotud programmi teiste
  osadega, sealhulgas missioonide ja
  EITga, et tagada vastastikune täiendavus ja vältida dubleerimist
  . Uuritakse koostöövõimalusi organisatsioonidega (nt ettevõtted, ülikoolid, teadusasutused, ettevõtluse edendajad, heategevusasutused ja sihtasutused); |
| --- | --- |

—

EIC väljakutseid, st ergutusauhindu, mis aitavad kaasa
  uutele läbimurdelistele uuendustele ning
  kaasata uusi osalejaid, luua uusi
  teadusuuringute ja innovatsiooni
  kogukondi
  ja võrgustikke ning muuta ELi toetusel põhinevad saavutused nähtavamaks
  . EIC tunnustavate auhindade hulka kuuluvad iCapital,
  ELi väljakutseauhind,
  sotsiaalse innovatsiooni ergutusauhind ja naisnovaatorite auhind (18). Auhindade ülesehitus
  ja kasutamine on seotud programmi teiste
  osadega, sealhulgas missioonide ja
  EITga, et tagada vastastikune täiendavus ja vältida dubleerimist
  . Uuritakse koostöövõimalusi organisatsioonidega (nt ettevõtted, ülikoolid, teadusasutused, ettevõtluse edendajad, heategevusasutused ja sihtasutused);

uutele läbimurdelistele uuendustele ning

teadusuuringute ja innovatsiooni

ja võrgustikke ning muuta ELi toetusel põhinevad saavutused nähtavamaks

ELi väljakutseauhind,

18

ja kasutamine on seotud programmi teiste

EITga, et tagada vastastikune täiendavus ja vältida dubleerimist

Muudatusettepanek 238

Muudatusettepanek 238

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.2 – alapunkt 1.2.1 – lõik 1

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.2 – alapunkt 1.2.1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| EIC kõrgem nõuandekogu (edaspidi „EIC nõuandekogu“) abistab komisjoni EIC ülesannete täitmisel.
  Lisaks EIC tööprogrammide kohta nõu andmisele
  on
  EIC nõuandekogul aktiivne nõuandev roll juhtimis- ja järelmeetmete alal.
  Sellel on teabevahetusfunktsioon ja selle liikmetel on saadiku roll innovatsiooni edendamisel ELis. Teabevahetuskanaliteks on muu hulgas peamistel innovatsioonisündmustel viibimine, sotsiaalmeedia, EIC novaatorite kogukonna loomine, peamiste meediakanalite kaasamine innovatsioonile keskendudes, ühisüritused ettevõtlusinkubaatorite ja kiirenduskeskustega. | EIC kõrgem nõuandekogu (edaspidi „EIC nõuandekogu“) abistab komisjoni EIC ülesannete täitmisel.
  Selle liikmete seas on vastavalt käesoleva otsuse artiklile 9 esindatud muu hulgas innovatsioonipoliitika teaduseksperdid, teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonid, ettevõtjad ja riskikapitaliandjad. |
| | EIC tegevuse elluviimiseks esitab komisjon EIC nõuandekogu abiga |
| | — | sihtrühmade ja nende erivajaduste selge eritelu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

EIC kõrgem nõuandekogu (edaspidi „EIC nõuandekogu“) abistab komisjoni EIC ülesannete täitmisel.
  Lisaks EIC tööprogrammide kohta nõu andmisele
  on
  EIC nõuandekogul aktiivne nõuandev roll juhtimis- ja järelmeetmete alal.
  Sellel on teabevahetusfunktsioon ja selle liikmetel on saadiku roll innovatsiooni edendamisel ELis. Teabevahetuskanaliteks on muu hulgas peamistel innovatsioonisündmustel viibimine, sotsiaalmeedia, EIC novaatorite kogukonna loomine, peamiste meediakanalite kaasamine innovatsioonile keskendudes, ühisüritused ettevõtlusinkubaatorite ja kiirenduskeskustega.

Lisaks EIC tööprogrammide kohta nõu andmisele

EIC nõuandekogul aktiivne nõuandev roll juhtimis- ja järelmeetmete alal.

EIC kõrgem nõuandekogu (edaspidi „EIC nõuandekogu“) abistab komisjoni EIC ülesannete täitmisel.
  Selle liikmete seas on vastavalt käesoleva otsuse artiklile 9 esindatud muu hulgas innovatsioonipoliitika teaduseksperdid, teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonid, ettevõtjad ja riskikapitaliandjad.

Selle liikmete seas on vastavalt käesoleva otsuse artiklile 9 esindatud muu hulgas innovatsioonipoliitika teaduseksperdid, teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonid, ettevõtjad ja riskikapitaliandjad.

EIC tegevuse elluviimiseks esitab komisjon EIC nõuandekogu abiga

EIC tegevuse elluviimiseks esitab komisjon EIC nõuandekogu abiga

—

sihtrühmade ja nende erivajaduste selge eritelu;

sihtrühmade ja nende erivajaduste selge eritelu;

| — | üksikasjad selle kohta, kuidas rakendatakse segatoetust (toetus, omakapital, laen ja tagatis); |
| --- | --- |

—

üksikasjad selle kohta, kuidas rakendatakse segatoetust (toetus, omakapital, laen ja tagatis);

üksikasjad selle kohta, kuidas rakendatakse segatoetust (toetus, omakapital, laen ja tagatis);

| — | vahendite süstemaatilise ja reaalajas hindamise usaldusväärse mehhanismi, et tagada kiire poliitiline õpiprotsess ja innovatsioonimustrite väljakujundamine, sealhulgas näitajate valimine ja rakendamine; |
| --- | --- |

—

vahendite süstemaatilise ja reaalajas hindamise usaldusväärse mehhanismi, et tagada kiire poliitiline õpiprotsess ja innovatsioonimustrite väljakujundamine, sealhulgas näitajate valimine ja rakendamine;

vahendite süstemaatilise ja reaalajas hindamise usaldusväärse mehhanismi, et tagada kiire poliitiline õpiprotsess ja innovatsioonimustrite väljakujundamine, sealhulgas näitajate valimine ja rakendamine;

| — | EIC ja EIT koostöö, et tagada vastastikune täiendavus ja vältida dubleerimist; |
| --- | --- |

—

EIC ja EIT koostöö, et tagada vastastikune täiendavus ja vältida dubleerimist;

EIC ja EIT koostöö, et tagada vastastikune täiendavus ja vältida dubleerimist;

| — | programmijuhtide ülesannete ja kohustuste üksikasjalikum määratluse; |
| --- | --- |

—

programmijuhtide ülesannete ja kohustuste üksikasjalikum määratluse;

programmijuhtide ülesannete ja kohustuste üksikasjalikum määratluse;

| — | kirjelduse vahendite kohta, mille abil meelitatakse väga riskantsete projektide juurde riskikapitaliinvestoreid; |
| --- | --- |

—

kirjelduse vahendite kohta, mille abil meelitatakse väga riskantsete projektide juurde riskikapitaliinvestoreid;

kirjelduse vahendite kohta, mille abil meelitatakse väga riskantsete projektide juurde riskikapitaliinvestoreid;

| — | innovatsioonieesmärkide määratluse toote, protsessi, turustamise ja teenuste osas; |
| --- | --- |

—

innovatsioonieesmärkide määratluse toote, protsessi, turustamise ja teenuste osas;

innovatsioonieesmärkide määratluse toote, protsessi, turustamise ja teenuste osas;

| — | andmed selle kohta, kui suur on toetusesaajate tõukejõud. |
| --- | --- |

—

andmed selle kohta, kui suur on toetusesaajate tõukejõud.

andmed selle kohta, kui suur on toetusesaajate tõukejõud.

Nõuandekogu annab nõu ka
  EIC tööprogrammide
  ning
  juhtimis- ja järelmeetmete
  kohta
  . Sellel on teabevahetusfunktsioon ja selle liikmetel on saadiku roll innovatsiooni edendamisel ELis. Teabevahetuskanaliteks on muu hulgas peamistel innovatsioonisündmustel viibimine, sotsiaalmeedia, EIC novaatorite kogukonna loomine, peamiste meediakanalite kaasamine innovatsioonile keskendudes, ühisüritused ettevõtlusinkubaatorite ja kiirenduskeskustega.
  EIT juhatus ja EIC nõuandekogu teevad koostööd, et kasutada ära koostoimet ja suurendada lisaväärtust ELi novaatorite ja ettevõtjate jaoks.

Nõuandekogu annab nõu ka

ning

kohta

EIT juhatus ja EIC nõuandekogu teevad koostööd, et kasutada ära koostoimet ja suurendada lisaväärtust ELi novaatorite ja ettevõtjate jaoks.

Muudatusettepanek 239

Muudatusettepanek 239

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.2 – alapunkt 1.2.1 – lõik 2

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.2 – alapunkt 1.2.1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| EIC nõuandekogu
  annab
  komisjonile soovitusi seoses innovatsioonitrendide või -algatustega, mis on vajalikud ELi innovatsiooni ökosüsteemi soodustamiseks ja edendamiseks, samuti seoses
  võimalik
  regulatiivsete tõketega. Nõuandekogu soovituste abil peab samuti olema võimalik kindlaks teha tärkavaid innovatsioonivaldkondi, mida tuleb arvesse võtta samba „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ ja missioonide raames toimuvas tegevuses. Sel viisil aitab nõuandekogu kaasa programmi „Euroopa Horisont“ üldise sidususe saavutamisele. | EIC nõuandekogu
  ning EIT juhatus annavad
  komisjonile soovitusi seoses innovatsioonitrendide või -algatustega, mis on vajalikud ELi innovatsiooni ökosüsteemi soodustamiseks ja edendamiseks, samuti seoses
  võimalike tehniliste ja
  regulatiivsete tõketega. Nõuandekogu soovituste abil peab samuti olema võimalik kindlaks teha tärkavaid innovatsioonivaldkondi, mida tuleb arvesse võtta samba „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“ ja missioonide raames toimuvas tegevuses. Sel viisil aitab nõuandekogu kaasa programmi „Euroopa Horisont“ üldise sidususe saavutamisele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

EIC nõuandekogu
  annab
  komisjonile soovitusi seoses innovatsioonitrendide või -algatustega, mis on vajalikud ELi innovatsiooni ökosüsteemi soodustamiseks ja edendamiseks, samuti seoses
  võimalik
  regulatiivsete tõketega. Nõuandekogu soovituste abil peab samuti olema võimalik kindlaks teha tärkavaid innovatsioonivaldkondi, mida tuleb arvesse võtta samba „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ ja missioonide raames toimuvas tegevuses. Sel viisil aitab nõuandekogu kaasa programmi „Euroopa Horisont“ üldise sidususe saavutamisele.

annab

võimalik

EIC nõuandekogu
  ning EIT juhatus annavad
  komisjonile soovitusi seoses innovatsioonitrendide või -algatustega, mis on vajalikud ELi innovatsiooni ökosüsteemi soodustamiseks ja edendamiseks, samuti seoses
  võimalike tehniliste ja
  regulatiivsete tõketega. Nõuandekogu soovituste abil peab samuti olema võimalik kindlaks teha tärkavaid innovatsioonivaldkondi, mida tuleb arvesse võtta samba „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“ ja missioonide raames toimuvas tegevuses. Sel viisil aitab nõuandekogu kaasa programmi „Euroopa Horisont“ üldise sidususe saavutamisele.

ning EIT juhatus annavad

võimalike tehniliste ja

Euroopa

Muudatusettepanek 240

Muudatusettepanek 240

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.2 – alapunkt 1.2.2 – lõik 5

I lisa – III osa – punkt 1 – alapunkt 1.2 – alapunkt 1.2.2 – lõik 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Eelkõige jälgivad programmijuhid Pathfinder’i projektikonkursi läbiviimist ja soovitavad hindamise pingerida,
  arvestades ühtlase
  strateegilise projektipaketi sisu, millelt oodatakse olulist panust võimalike
  ühiskondlikku
  või
  majandusturgu
  loovate uuenduste kujunemisel. | Eelkõige jälgivad programmijuhid Pathfinder’i projektikonkursi läbiviimist ja soovitavad hindamise pingerida,
  võttes aluseks määruses defineeritud selged ja läbipaistvad kriteeriumid, pidades silmas
  strateegilise projektipaketi sisu, millelt oodatakse olulist panust võimalike
  teaduslike, ühiskondlike või majanduslike murranguliselt uute tulevikutehnoloogiate
  või
  turgu
  loovate uuenduste kujunemisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Eelkõige jälgivad programmijuhid Pathfinder’i projektikonkursi läbiviimist ja soovitavad hindamise pingerida,
  arvestades ühtlase
  strateegilise projektipaketi sisu, millelt oodatakse olulist panust võimalike
  ühiskondlikku
  või
  majandusturgu
  loovate uuenduste kujunemisel.

arvestades ühtlase

ühiskondlikku

majandusturgu

Eelkõige jälgivad programmijuhid Pathfinder’i projektikonkursi läbiviimist ja soovitavad hindamise pingerida,
  võttes aluseks määruses defineeritud selged ja läbipaistvad kriteeriumid, pidades silmas
  strateegilise projektipaketi sisu, millelt oodatakse olulist panust võimalike
  teaduslike, ühiskondlike või majanduslike murranguliselt uute tulevikutehnoloogiate
  või
  turgu
  loovate uuenduste kujunemisel.

võttes aluseks määruses defineeritud selged ja läbipaistvad kriteeriumid, pidades silmas

teaduslike, ühiskondlike või majanduslike murranguliselt uute tulevikutehnoloogiate

turgu

Muudatusettepanek 241

Muudatusettepanek 241

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 2 – alapunkt 2.1 – lõik 1

I lisa – III osa – punkt 2 – alapunkt 2.1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks et teadlasi, ettevõtjaid, tööstust ja ühiskonda üldiselt kaasava innovatsiooni potentsiaali täielikult ära kasutada, peab EL parandama keskkonda nii, et innovatsioon oleks seal igal tasandil edukas. See tähendab kaasa aitamist tõhusa innovatsiooni ökosüsteemi väljakujundamisele ELi tasandil ning koostöö, võrgustumise ja ideede, rahastamise ja oskuste
  vahetamise soodustamine
  riiklikes ja kohalikes innovatsiooni ökosüsteemides. | Selleks et teadlasi, ettevõtjaid, tööstust ja ühiskonda üldiselt kaasava innovatsiooni potentsiaali täielikult ära kasutada, peab EL parandama keskkonda nii, et innovatsioon oleks seal igal tasandil edukas. See tähendab kaasa aitamist tõhusa innovatsiooni ökosüsteemi väljakujundamisele ELi tasandil ning koostöö, võrgustumise ja ideede
  vahetamise soodustamist ning avatud innovatsiooniprotsesside
  , rahastamise ja oskuste
  arendamist
  riiklikes ja kohalikes innovatsiooni ökosüsteemides. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Selleks et teadlasi, ettevõtjaid, tööstust ja ühiskonda üldiselt kaasava innovatsiooni potentsiaali täielikult ära kasutada, peab EL parandama keskkonda nii, et innovatsioon oleks seal igal tasandil edukas. See tähendab kaasa aitamist tõhusa innovatsiooni ökosüsteemi väljakujundamisele ELi tasandil ning koostöö, võrgustumise ja ideede, rahastamise ja oskuste
  vahetamise soodustamine
  riiklikes ja kohalikes innovatsiooni ökosüsteemides.

vahetamise soodustamine

Selleks et teadlasi, ettevõtjaid, tööstust ja ühiskonda üldiselt kaasava innovatsiooni potentsiaali täielikult ära kasutada, peab EL parandama keskkonda nii, et innovatsioon oleks seal igal tasandil edukas. See tähendab kaasa aitamist tõhusa innovatsiooni ökosüsteemi väljakujundamisele ELi tasandil ning koostöö, võrgustumise ja ideede
  vahetamise soodustamist ning avatud innovatsiooniprotsesside
  , rahastamise ja oskuste
  arendamist
  riiklikes ja kohalikes innovatsiooni ökosüsteemides.

vahetamise soodustamist ning avatud innovatsiooniprotsesside

arendamist

Muudatusettepanek 242

Muudatusettepanek 242

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 2 – alapunkt 2.1 – lõik 2

I lisa – III osa – punkt 2 – alapunkt 2.1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Samuti peab ELi eesmärgiks olema niisuguste ökosüsteemide kujundamine, mis toetavad lisaks eraettevõtetes toimuvale innovatsioonile
  sotsiaalset innovatsiooni
  ja avaliku sektori innovatsiooni. Muidugi peab valitsemissektor olema innovaatiline ja end uuendama, et suuta toetada reguleerimise ja valitsemise muutusi, mis on vajalikud uute tehnoloogiate ulatusliku levitamise ja avaliku sektori kasvava nõudluse toetamiseks, et võimaldada tulemuslikku ja tõhusat teenuste osutamist. Sotsiaalsetel uuendustel on oluline tähtsus ühiskonna heaolu suurendamisel. | Samuti peab ELi eesmärgiks olema niisuguste ökosüsteemide kujundamine, mis toetavad
  sotsiaalset innovatsiooni ning ergutavad
  lisaks eraettevõtetes toimuvale innovatsioonile
  ka teadmiste siiret
  ja avaliku sektori innovatsiooni. Muidugi peab valitsemissektor olema innovaatiline ja end uuendama, et suuta toetada reguleerimise ja valitsemise muutusi, mis on vajalikud
  uuenduste, sealhulgas
  uute tehnoloogiate ulatusliku levitamise ja avaliku sektori kasvava nõudluse toetamiseks, et võimaldada tulemuslikku ja tõhusat teenuste osutamist. Sotsiaalsetel uuendustel on oluline tähtsus ühiskonna heaolu suurendamisel.
  EIT teadmis- ja innovaatikakogukonnad kui Euroopa suurim innovatsioonivõrgustik täidab selliste ökosüsteemide väljaarendamisel ning selle prioriteedi elluviimisel tähtsat rolli. Need loovad piirkondadevahelise koostöö võimaluse, ühendades innovatsiooni ökosüsteemid üleeuroopalisel tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Samuti peab ELi eesmärgiks olema niisuguste ökosüsteemide kujundamine, mis toetavad lisaks eraettevõtetes toimuvale innovatsioonile
  sotsiaalset innovatsiooni
  ja avaliku sektori innovatsiooni. Muidugi peab valitsemissektor olema innovaatiline ja end uuendama, et suuta toetada reguleerimise ja valitsemise muutusi, mis on vajalikud uute tehnoloogiate ulatusliku levitamise ja avaliku sektori kasvava nõudluse toetamiseks, et võimaldada tulemuslikku ja tõhusat teenuste osutamist. Sotsiaalsetel uuendustel on oluline tähtsus ühiskonna heaolu suurendamisel.

sotsiaalset innovatsiooni

Samuti peab ELi eesmärgiks olema niisuguste ökosüsteemide kujundamine, mis toetavad
  sotsiaalset innovatsiooni ning ergutavad
  lisaks eraettevõtetes toimuvale innovatsioonile
  ka teadmiste siiret
  ja avaliku sektori innovatsiooni. Muidugi peab valitsemissektor olema innovaatiline ja end uuendama, et suuta toetada reguleerimise ja valitsemise muutusi, mis on vajalikud
  uuenduste, sealhulgas
  uute tehnoloogiate ulatusliku levitamise ja avaliku sektori kasvava nõudluse toetamiseks, et võimaldada tulemuslikku ja tõhusat teenuste osutamist. Sotsiaalsetel uuendustel on oluline tähtsus ühiskonna heaolu suurendamisel.
  EIT teadmis- ja innovaatikakogukonnad kui Euroopa suurim innovatsioonivõrgustik täidab selliste ökosüsteemide väljaarendamisel ning selle prioriteedi elluviimisel tähtsat rolli. Need loovad piirkondadevahelise koostöö võimaluse, ühendades innovatsiooni ökosüsteemid üleeuroopalisel tasandil.

sotsiaalset innovatsiooni ning ergutavad

ka teadmiste siiret

uuenduste, sealhulgas

EIT teadmis- ja innovaatikakogukonnad kui Euroopa suurim innovatsioonivõrgustik täidab selliste ökosüsteemide väljaarendamisel ning selle prioriteedi elluviimisel tähtsat rolli. Need loovad piirkondadevahelise koostöö võimaluse, ühendades innovatsiooni ökosüsteemid üleeuroopalisel tasandil.

Muudatusettepanek 243

Muudatusettepanek 243

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – lõik 1 – sissejuhatav osa

I lisa – III osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Esimese sammuna organiseerib komisjon
  EIC foorumi
  , kuhu kuuluvad liikmesriikide ja assotsieerunud riikide avaliku sektori asutused ja muud asutused, mis vastutavad riikliku innovatsioonipoliitika ja riiklike innovatsiooniprogrammide elluviimise eest; foorumi organiseerimise eesmärk on kooskõlastamise ja dialoogi edendamine ELi innovatsiooni ökosüsteemi kujundamisel. Selle
  EIC foorumi raames teeb
  komisjon järgmist: | Esimese sammuna organiseerib komisjon
  innovatsioonifoorumi
  , kuhu kuuluvad liikmesriikide ja assotsieerunud riikide avaliku sektori asutused ja muud asutused, mis vastutavad riikliku innovatsioonipoliitika ja riiklike innovatsiooniprogrammide elluviimise eest; foorumi organiseerimise eesmärk on kooskõlastamise ja dialoogi edendamine ELi innovatsiooni ökosüsteemi kujundamisel. Selle
  innovatsioonifoorumi raames teevad kaasatud sidusrühmad ja ELi organid, sealhulgas EIT, EIC nõuandekogu ja
  komisjon, järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Esimese sammuna organiseerib komisjon
  EIC foorumi
  , kuhu kuuluvad liikmesriikide ja assotsieerunud riikide avaliku sektori asutused ja muud asutused, mis vastutavad riikliku innovatsioonipoliitika ja riiklike innovatsiooniprogrammide elluviimise eest; foorumi organiseerimise eesmärk on kooskõlastamise ja dialoogi edendamine ELi innovatsiooni ökosüsteemi kujundamisel. Selle
  EIC foorumi raames teeb
  komisjon järgmist:

EIC foorumi

EIC foorumi raames teeb

Esimese sammuna organiseerib komisjon
  innovatsioonifoorumi
  , kuhu kuuluvad liikmesriikide ja assotsieerunud riikide avaliku sektori asutused ja muud asutused, mis vastutavad riikliku innovatsioonipoliitika ja riiklike innovatsiooniprogrammide elluviimise eest; foorumi organiseerimise eesmärk on kooskõlastamise ja dialoogi edendamine ELi innovatsiooni ökosüsteemi kujundamisel. Selle
  innovatsioonifoorumi raames teevad kaasatud sidusrühmad ja ELi organid, sealhulgas EIT, EIC nõuandekogu ja
  komisjon, järgmist:

innovatsioonifoorumi

innovatsioonifoorumi raames teevad kaasatud sidusrühmad ja ELi organid, sealhulgas EIT, EIC nõuandekogu ja

Muudatusettepanek 244

Muudatusettepanek 244

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – lõik 1 – taane 3

I lisa – III osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – lõik 1 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | suurendab kooskõla
  riiklike innovatsiooniprogrammide
  ja EIC vahel, et soodustada tegevuste sünergiat ja vältida
  nende kattumist
  , jagades andmeid programmide ja nende rakendamise kohta, samuti ressursside ja oskusteabe ning tehnoloogia- ja innovatsioonisuundumuste analüüsi ja jälgimise kohta, ning viies omavahel kokku vastavad novaatorite ringkonnad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

suurendab kooskõla
  riiklike innovatsiooniprogrammide
  ja EIC vahel, et soodustada tegevuste sünergiat ja vältida
  nende kattumist
  , jagades andmeid programmide ja nende rakendamise kohta, samuti ressursside ja oskusteabe ning tehnoloogia- ja innovatsioonisuundumuste analüüsi ja jälgimise kohta, ning viies omavahel kokku vastavad novaatorite ringkonnad;

riiklike innovatsiooniprogrammide

nende kattumist

| — | suurendab kooskõla
  riikide, EIT
  ja EIC vahel, et soodustada tegevuste sünergiat ja vältida
  kattumisi
  , jagades andmeid programmide ja nende rakendamise kohta, samuti ressursside ja oskusteabe ning tehnoloogia- ja innovatsioonisuundumuste analüüsi ja jälgimise kohta, ning viies omavahel kokku vastavad novaatorite ringkonnad; |
| --- | --- |

—

suurendab kooskõla
  riikide, EIT
  ja EIC vahel, et soodustada tegevuste sünergiat ja vältida
  kattumisi
  , jagades andmeid programmide ja nende rakendamise kohta, samuti ressursside ja oskusteabe ning tehnoloogia- ja innovatsioonisuundumuste analüüsi ja jälgimise kohta, ning viies omavahel kokku vastavad novaatorite ringkonnad;

riikide, EIT

kattumisi

Muudatusettepanek 245

Muudatusettepanek 245

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – lõik 2

I lisa – III osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tegevusi rakendatakse selleks, et tagada EIC meetmeliikide (mis keskenduvad eelkõige
  läbimurdelisele
  innovatsioonile) ning liikmesriikide ja assotsieerunud riikide, samuti eraalgatuste rakendatavate tegevuste tulemuslik vastastikune täiendavus, eesmärgiga toetada igat laadi innovatsiooni, ulatuda kõigi ELi novaatoriteni ja pakkuda neile tõhusamat ja piisavalt toetust. | Tegevusi rakendatakse selleks, et tagada
  EIT ja
  EIC meetmeliikide (mis keskenduvad eelkõige innovatsioonile) ning liikmesriikide ja assotsieerunud riikide, samuti eraalgatuste rakendatavate tegevuste tulemuslik vastastikune täiendavus
  ja koostöö
  , eesmärgiga toetada igat laadi innovatsiooni, ulatuda kõigi ELi novaatoriteni ja pakkuda neile tõhusamat ja piisavalt toetust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tegevusi rakendatakse selleks, et tagada EIC meetmeliikide (mis keskenduvad eelkõige
  läbimurdelisele
  innovatsioonile) ning liikmesriikide ja assotsieerunud riikide, samuti eraalgatuste rakendatavate tegevuste tulemuslik vastastikune täiendavus, eesmärgiga toetada igat laadi innovatsiooni, ulatuda kõigi ELi novaatoriteni ja pakkuda neile tõhusamat ja piisavalt toetust.

läbimurdelisele

Tegevusi rakendatakse selleks, et tagada
  EIT ja
  EIC meetmeliikide (mis keskenduvad eelkõige innovatsioonile) ning liikmesriikide ja assotsieerunud riikide, samuti eraalgatuste rakendatavate tegevuste tulemuslik vastastikune täiendavus
  ja koostöö
  , eesmärgiga toetada igat laadi innovatsiooni, ulatuda kõigi ELi novaatoriteni ja pakkuda neile tõhusamat ja piisavalt toetust.

EIT ja

ja koostöö

Muudatusettepanek 246

Muudatusettepanek 246

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – lõik 3 – sissejuhatav osa

I lisa – III osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – lõik 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks
  teeb EL
  järgmist: | Selleks
  teevad ELi asjakohased asutused
  järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Selleks
  teeb EL
  järgmist:

teeb EL

Selleks
  teevad ELi asjakohased asutused
  järgmist:

teevad ELi asjakohased asutused

Muudatusettepanek 247

Muudatusettepanek 247

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – lõik 3 – taane 1

I lisa – III osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – lõik 3 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | edendab ja kaasrahastab ühiseid innovatsiooniprogramme, mida juhivad riikliku, piirkondliku või kohaliku innovatsioonipoliitika ja sellekohaste innovatsiooniprogrammide eest vastutavad asutused, sellega
  võivad ühineda
  innovatsiooni ja novaatoreid toetavad eraettevõtjad. Niisugused nõudluspõhised ühisprogrammid võivad muu hulgas olla suunatud varasemate etappide ja teostatavusuuringute toetamisele,
  teadusringkondade koostööle ettevõtetega
  , kõrgtehnoloogiliste VKEde teaduskoostöö toetamisele, tehnoloogia ja teadmiste siirdele, VKEde rahvusvahelistumisele, turgude analüüsile ja arendamisele, madaltehnoloogiliste VKEde üleminekule digitehnoloogiale, rahastusvahenditele, mis on ette nähtud turulähedaseks innovatsioonitegevuseks või turuletoomiseks, ning sotsiaalsele innovatsioonile. Need võivad hõlmata ka avalike ühishangete algatusi, mis võimaldavad uuendusi avalikus sektoris turustada, eriti uue poliitika arendamise toel. See võib olla eriti tõhus innovatsiooni stimuleerimiseks avalike teenuste valdkonnas ja Euroopa novaatoritele turuvõimaluste pakkumiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

edendab ja kaasrahastab ühiseid innovatsiooniprogramme, mida juhivad riikliku, piirkondliku või kohaliku innovatsioonipoliitika ja sellekohaste innovatsiooniprogrammide eest vastutavad asutused, sellega
  võivad ühineda
  innovatsiooni ja novaatoreid toetavad eraettevõtjad. Niisugused nõudluspõhised ühisprogrammid võivad muu hulgas olla suunatud varasemate etappide ja teostatavusuuringute toetamisele,
  teadusringkondade koostööle ettevõtetega
  , kõrgtehnoloogiliste VKEde teaduskoostöö toetamisele, tehnoloogia ja teadmiste siirdele, VKEde rahvusvahelistumisele, turgude analüüsile ja arendamisele, madaltehnoloogiliste VKEde üleminekule digitehnoloogiale, rahastusvahenditele, mis on ette nähtud turulähedaseks innovatsioonitegevuseks või turuletoomiseks, ning sotsiaalsele innovatsioonile. Need võivad hõlmata ka avalike ühishangete algatusi, mis võimaldavad uuendusi avalikus sektoris turustada, eriti uue poliitika arendamise toel. See võib olla eriti tõhus innovatsiooni stimuleerimiseks avalike teenuste valdkonnas ja Euroopa novaatoritele turuvõimaluste pakkumiseks;

võivad ühineda

teadusringkondade koostööle ettevõtetega

| — | edendab ja kaasrahastab ühiseid innovatsiooniprogramme, mida juhivad riikliku, piirkondliku või kohaliku innovatsioonipoliitika ja sellekohaste innovatsiooniprogrammide eest vastutavad asutused, sellega
  peaksid ühinema
  innovatsiooni ja novaatoreid toetavad eraettevõtjad. Niisugused
  pakkumis- ja
  nõudluspõhised ühisprogrammid võivad muu hulgas olla suunatud varasemate etappide ja teostatavusuuringute toetamisele,
  koostööle akadeemikute, teadusorganisatsioonide ja ettevõtete vahel
  , kõrgtehnoloogiliste VKEde teaduskoostöö toetamisele, tehnoloogia ja teadmiste siirdele, VKEde rahvusvahelistumisele, turgude analüüsile ja arendamisele, madaltehnoloogiliste VKEde üleminekule digitehnoloogiale, rahastusvahenditele, mis on ette nähtud turulähedaseks innovatsioonitegevuseks või turuletoomiseks, ning sotsiaalsele innovatsioonile. Need võivad hõlmata ka avalike ühishangete algatusi, mis võimaldavad uuendusi avalikus sektoris turustada, eriti uue poliitika arendamise toel. See võib olla eriti tõhus innovatsiooni stimuleerimiseks avalike teenuste valdkonnas ja Euroopa novaatoritele turuvõimaluste pakkumiseks;
  Kohalikul tasandil juhtimise korral peaksid need programmid võimaldama riikidevahelisi partnerlusi ja need peaksid olema kooskõlas aruka spetsialiseerumise strateegiatega ning toetama asjaomastes piirkondades koostoimet Euroopa Regionaalarengu Fondiga. |
| --- | --- |

—

edendab ja kaasrahastab ühiseid innovatsiooniprogramme, mida juhivad riikliku, piirkondliku või kohaliku innovatsioonipoliitika ja sellekohaste innovatsiooniprogrammide eest vastutavad asutused, sellega
  peaksid ühinema
  innovatsiooni ja novaatoreid toetavad eraettevõtjad. Niisugused
  pakkumis- ja
  nõudluspõhised ühisprogrammid võivad muu hulgas olla suunatud varasemate etappide ja teostatavusuuringute toetamisele,
  koostööle akadeemikute, teadusorganisatsioonide ja ettevõtete vahel
  , kõrgtehnoloogiliste VKEde teaduskoostöö toetamisele, tehnoloogia ja teadmiste siirdele, VKEde rahvusvahelistumisele, turgude analüüsile ja arendamisele, madaltehnoloogiliste VKEde üleminekule digitehnoloogiale, rahastusvahenditele, mis on ette nähtud turulähedaseks innovatsioonitegevuseks või turuletoomiseks, ning sotsiaalsele innovatsioonile. Need võivad hõlmata ka avalike ühishangete algatusi, mis võimaldavad uuendusi avalikus sektoris turustada, eriti uue poliitika arendamise toel. See võib olla eriti tõhus innovatsiooni stimuleerimiseks avalike teenuste valdkonnas ja Euroopa novaatoritele turuvõimaluste pakkumiseks;
  Kohalikul tasandil juhtimise korral peaksid need programmid võimaldama riikidevahelisi partnerlusi ja need peaksid olema kooskõlas aruka spetsialiseerumise strateegiatega ning toetama asjaomastes piirkondades koostoimet Euroopa Regionaalarengu Fondiga.

peaksid ühinema

pakkumis- ja

koostööle akadeemikute, teadusorganisatsioonide ja ettevõtete vahel

Kohalikul tasandil juhtimise korral peaksid need programmid võimaldama riikidevahelisi partnerlusi ja need peaksid olema kooskõlas aruka spetsialiseerumise strateegiatega ning toetama asjaomastes piirkondades koostoimet Euroopa Regionaalarengu Fondiga.

Muudatusettepanek 248

Muudatusettepanek 248

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – lõik 3 – taane 2

I lisa – III osa – punkt 2 – alapunkt 2.2 – lõik 3 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | toetab ka ühiseid nõustamis-, juhendamis- ja tehnilise abi programme ning muid teenuseid, mis viiakse novaatoritele lähemale võrgustike (näiteks Euroopa ettevõtlusvõrgustik), klastrite, üleeuroopaliste platvormide (näiteks Startup Europe), innovatsioonis osalejate (nii avalikus kui ka erasektoris) ja eriti inkubaatorite ja innovatsioonikeskuste kaudu, mida saab peale selle omavahel ühendada, et soodustada novaatorite vahelist partnerlust. Samuti
  võidakse
  anda toetust pehmete oskuste edendamiseks innovatsiooni eesmärgil, sealhulgas kutseõppeasutuste võrgustikele
  , see toimub
  tihedas
  seoses Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudiga
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

toetab ka ühiseid nõustamis-, juhendamis- ja tehnilise abi programme ning muid teenuseid, mis viiakse novaatoritele lähemale võrgustike (näiteks Euroopa ettevõtlusvõrgustik), klastrite, üleeuroopaliste platvormide (näiteks Startup Europe), innovatsioonis osalejate (nii avalikus kui ka erasektoris) ja eriti inkubaatorite ja innovatsioonikeskuste kaudu, mida saab peale selle omavahel ühendada, et soodustada novaatorite vahelist partnerlust. Samuti
  võidakse
  anda toetust pehmete oskuste edendamiseks innovatsiooni eesmärgil, sealhulgas kutseõppeasutuste võrgustikele
  , see toimub
  tihedas
  seoses Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudiga
  ;

võidakse

, see toimub

seoses Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudiga

| — | toetab ka ühiseid nõustamis-, juhendamis- ja tehnilise abi programme ning muid teenuseid, mis viiakse novaatoritele lähemale võrgustike (näiteks Euroopa ettevõtlusvõrgustik), klastrite, üleeuroopaliste platvormide (näiteks Startup Europe), innovatsioonis osalejate (nii avalikus kui ka erasektoris) ja eriti inkubaatorite ja innovatsioonikeskuste kaudu, mida saab peale selle omavahel ühendada, et soodustada novaatorite vahelist partnerlust. Samuti
  tuleks
  anda toetust pehmete oskuste edendamiseks innovatsiooni eesmärgil, sealhulgas kutseõppeasutuste võrgustikele
  ja
  tihedas
  koostöös EITga
  ; |
| --- | --- |

—

toetab ka ühiseid nõustamis-, juhendamis- ja tehnilise abi programme ning muid teenuseid, mis viiakse novaatoritele lähemale võrgustike (näiteks Euroopa ettevõtlusvõrgustik), klastrite, üleeuroopaliste platvormide (näiteks Startup Europe), innovatsioonis osalejate (nii avalikus kui ka erasektoris) ja eriti inkubaatorite ja innovatsioonikeskuste kaudu, mida saab peale selle omavahel ühendada, et soodustada novaatorite vahelist partnerlust. Samuti
  tuleks
  anda toetust pehmete oskuste edendamiseks innovatsiooni eesmärgil, sealhulgas kutseõppeasutuste võrgustikele
  ja
  tihedas
  koostöös EITga
  ;

tuleks

ja

koostöös EITga

Muudatusettepanek 249

Muudatusettepanek 249

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.1 – lõik 1

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nagu ELi teadus- ja innovatsiooniprogrammide mõju maksimeerimise kõrgetasemelise töörühma (Lamy juhitav kõrgetasemeline töörühm) aruandes sõnaselgelt väljendatakse, on parimaks edasiliikumise viisiks anda haridus tulevikuks ja investeerida inimestesse, kes midagi muudavad. Eelkõige kutsutakse Euroopa ülikoole üles stimuleerima ettevõtlust, kaotama valdkondade vahelisi piire ja institutsionaliseerima valdkondadega mitteseotud tugevat koostööd teadusringkondade ja tööstuse vahel. Viimaste uuringute kohaselt on Euroopa idufirmade asutajate asukohavalikut ülekaalukalt olulisim mõjutav tegur andekate inimeste leidmine. Ettevõtlusharidusel ja koolitusvõimalustel on põhiroll tulevaste novaatorite kasvatamisel ja praeguste novaatorite võimete arendamisel, et nad saaksid oma ettevõtet edukamaks muuta. Ettevõtlusalase ande ja kutsealateenuste, kapitali ja turgude kättesaadavus ELi tasandil ning peamiste innovatsioonitegevuses osalejate koondamine ühise eesmärgi saavutamiseks on innovatsiooni ökosüsteemi
  soodustamise põhielemendid
  . Tehtavad jõupingutused on vaja kooskõlastada kogu ELis, et luua omavahel ühendatud ELi-üleste ettevõtlusklastrite ja ökosüsteemide kriitiline mass. | Nagu ELi teadus- ja innovatsiooniprogrammide mõju maksimeerimise kõrgetasemelise töörühma (Lamy juhitav kõrgetasemeline töörühm) aruandes sõnaselgelt väljendatakse, on parimaks edasiliikumise viisiks anda haridus tulevikuks ja investeerida inimestesse, kes midagi muudavad. Eelkõige kutsutakse Euroopa ülikoole üles stimuleerima ettevõtlust, kaotama valdkondade vahelisi piire ja institutsionaliseerima valdkondadega mitteseotud tugevat koostööd teadusringkondade ja tööstuse vahel. Viimaste uuringute kohaselt on Euroopa idufirmade asutajate asukohavalikut ülekaalukalt olulisim mõjutav tegur andekate inimeste leidmine. Ettevõtlusharidusel ja koolitusvõimalustel on põhiroll tulevaste novaatorite kasvatamisel ja praeguste novaatorite võimete arendamisel, et nad saaksid oma ettevõtet edukamaks muuta. Ettevõtlusalase ande ja kutsealateenuste, kapitali ja turgude kättesaadavus ELi tasandil ning peamiste innovatsioonitegevuses osalejate koondamine ühise eesmärgi saavutamiseks on
  põhielemendid, mis soodustavad
  innovatsiooni ökosüsteemi
  ning aitavad luua piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil edukaid innovatsioonimudeleid ja parimaid tavasid
  . Tehtavad jõupingutused on vaja kooskõlastada kogu ELis, et luua omavahel ühendatud ELi-üleste ettevõtlusklastrite ja ökosüsteemide kriitiline mass. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Nagu ELi teadus- ja innovatsiooniprogrammide mõju maksimeerimise kõrgetasemelise töörühma (Lamy juhitav kõrgetasemeline töörühm) aruandes sõnaselgelt väljendatakse, on parimaks edasiliikumise viisiks anda haridus tulevikuks ja investeerida inimestesse, kes midagi muudavad. Eelkõige kutsutakse Euroopa ülikoole üles stimuleerima ettevõtlust, kaotama valdkondade vahelisi piire ja institutsionaliseerima valdkondadega mitteseotud tugevat koostööd teadusringkondade ja tööstuse vahel. Viimaste uuringute kohaselt on Euroopa idufirmade asutajate asukohavalikut ülekaalukalt olulisim mõjutav tegur andekate inimeste leidmine. Ettevõtlusharidusel ja koolitusvõimalustel on põhiroll tulevaste novaatorite kasvatamisel ja praeguste novaatorite võimete arendamisel, et nad saaksid oma ettevõtet edukamaks muuta. Ettevõtlusalase ande ja kutsealateenuste, kapitali ja turgude kättesaadavus ELi tasandil ning peamiste innovatsioonitegevuses osalejate koondamine ühise eesmärgi saavutamiseks on innovatsiooni ökosüsteemi
  soodustamise põhielemendid
  . Tehtavad jõupingutused on vaja kooskõlastada kogu ELis, et luua omavahel ühendatud ELi-üleste ettevõtlusklastrite ja ökosüsteemide kriitiline mass.

soodustamise põhielemendid

Nagu ELi teadus- ja innovatsiooniprogrammide mõju maksimeerimise kõrgetasemelise töörühma (Lamy juhitav kõrgetasemeline töörühm) aruandes sõnaselgelt väljendatakse, on parimaks edasiliikumise viisiks anda haridus tulevikuks ja investeerida inimestesse, kes midagi muudavad. Eelkõige kutsutakse Euroopa ülikoole üles stimuleerima ettevõtlust, kaotama valdkondade vahelisi piire ja institutsionaliseerima valdkondadega mitteseotud tugevat koostööd teadusringkondade ja tööstuse vahel. Viimaste uuringute kohaselt on Euroopa idufirmade asutajate asukohavalikut ülekaalukalt olulisim mõjutav tegur andekate inimeste leidmine. Ettevõtlusharidusel ja koolitusvõimalustel on põhiroll tulevaste novaatorite kasvatamisel ja praeguste novaatorite võimete arendamisel, et nad saaksid oma ettevõtet edukamaks muuta. Ettevõtlusalase ande ja kutsealateenuste, kapitali ja turgude kättesaadavus ELi tasandil ning peamiste innovatsioonitegevuses osalejate koondamine ühise eesmärgi saavutamiseks on
  põhielemendid, mis soodustavad
  innovatsiooni ökosüsteemi
  ning aitavad luua piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil edukaid innovatsioonimudeleid ja parimaid tavasid
  . Tehtavad jõupingutused on vaja kooskõlastada kogu ELis, et luua omavahel ühendatud ELi-üleste ettevõtlusklastrite ja ökosüsteemide kriitiline mass.

põhielemendid, mis soodustavad

ning aitavad luua piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil edukaid innovatsioonimudeleid ja parimaid tavasid

Muudatusettepanek 250

Muudatusettepanek 250

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.1 – lõik 1 a (uus)

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | EIT on praegu Euroopa suurim integreeritud innovatsiooni ökosüsteem, kus on üle 1 000 tipptasemel koostööpartneri ettevõtlusest, teadus- ja haridusvaldkonnast ning mujalt. EIT innovatsioonimudel toimib ja on jätkuvalt eriti oluline innovatsioonitegevuse takistuste kõrvaldamisel liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil. EIT tegeleb kõnealuste probleemide lahendamisega, toetades Euroopa innovatsioonimaastikul tehtavaid struktuurimuutusi. Selleks edendab EIT kõrgetasemelise hariduse, teadustegevuse ja innovatsiooni lõimimist, eelkõige oma teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu, luues sel viisil uue, innovatsiooni soodustava keskkonna, ning ergutab ja toetab uut ettevõtjate põlvkonda ja stimuleerib innovatiivsete tütarettevõtete ja idufirmade loomist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

EIT on praegu Euroopa suurim integreeritud innovatsiooni ökosüsteem, kus on üle 1 000 tipptasemel koostööpartneri ettevõtlusest, teadus- ja haridusvaldkonnast ning mujalt. EIT innovatsioonimudel toimib ja on jätkuvalt eriti oluline innovatsioonitegevuse takistuste kõrvaldamisel liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil. EIT tegeleb kõnealuste probleemide lahendamisega, toetades Euroopa innovatsioonimaastikul tehtavaid struktuurimuutusi. Selleks edendab EIT kõrgetasemelise hariduse, teadustegevuse ja innovatsiooni lõimimist, eelkõige oma teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu, luues sel viisil uue, innovatsiooni soodustava keskkonna, ning ergutab ja toetab uut ettevõtjate põlvkonda ja stimuleerib innovatiivsete tütarettevõtete ja idufirmade loomist.

EIT on praegu Euroopa suurim integreeritud innovatsiooni ökosüsteem, kus on üle 1 000 tipptasemel koostööpartneri ettevõtlusest, teadus- ja haridusvaldkonnast ning mujalt. EIT innovatsioonimudel toimib ja on jätkuvalt eriti oluline innovatsioonitegevuse takistuste kõrvaldamisel liikmesriikide ja piirkondlikul tasandil. EIT tegeleb kõnealuste probleemide lahendamisega, toetades Euroopa innovatsioonimaastikul tehtavaid struktuurimuutusi. Selleks edendab EIT kõrgetasemelise hariduse, teadustegevuse ja innovatsiooni lõimimist, eelkõige oma teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu, luues sel viisil uue, innovatsiooni soodustava keskkonna, ning ergutab ja toetab uut ettevõtjate põlvkonda ja stimuleerib innovatiivsete tütarettevõtete ja idufirmade loomist.

Muudatusettepanek 251

Muudatusettepanek 251

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.1 – lõik 2 – sissejuhatav osa

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.1 – lõik 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Veel on vaja jõupingutusi niisuguste ökosüsteemide loomiseks, kus teadlased, novaatorid, tööstused ja valitsused saaksid omavahel hõlpsalt koostööd teha. Tegelikult ei toimi innovatsiooni ökosüsteemid ikka veel optimaalselt mitmesugustel põhjustel, näiteks: | Veel on vaja jõupingutusi niisuguste ökosüsteemide loomiseks
  ja edendamiseks
  , kus teadlased, novaatorid, tööstused ja valitsused saaksid omavahel hõlpsalt koostööd teha. Tegelikult ei toimi innovatsiooni ökosüsteemid ikka veel optimaalselt mitmesugustel põhjustel, näiteks: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Veel on vaja jõupingutusi niisuguste ökosüsteemide loomiseks, kus teadlased, novaatorid, tööstused ja valitsused saaksid omavahel hõlpsalt koostööd teha. Tegelikult ei toimi innovatsiooni ökosüsteemid ikka veel optimaalselt mitmesugustel põhjustel, näiteks:

Veel on vaja jõupingutusi niisuguste ökosüsteemide loomiseks
  ja edendamiseks
  , kus teadlased, novaatorid, tööstused ja valitsused saaksid omavahel hõlpsalt koostööd teha. Tegelikult ei toimi innovatsiooni ökosüsteemid ikka veel optimaalselt mitmesugustel põhjustel, näiteks:

ja edendamiseks

Muudatusettepanek 252

Muudatusettepanek 252

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.1 – lõik 3

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.1 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tulevaste probleemide lahendamiseks, uute tehnoloogiate pakutavate võimaluste ärakasutamiseks ning jätkusuutlikule majanduskasvule, tööhõivele, konkurentsivõimele ja Euroopa kodanike heaolule kaasa aitamiseks on vaja Euroopa innovatsioonivõimet veelgi tugevdada, edendades koostööd ja innovatsiooni soodustavate uute keskkondade loomist, tugevdades teadusringkondade ja teadussektori innovatsioonisuutlikkust, toetades uut ettevõtjate põlvkonda
  ja
  edendades innovatsiooniprojektide loomist ja arendamist. | Tulevaste probleemide lahendamiseks, uute tehnoloogiate pakutavate võimaluste ärakasutamiseks ning jätkusuutlikule majanduskasvule, tööhõivele, konkurentsivõimele ja Euroopa kodanike heaolule kaasa aitamiseks on vaja Euroopa innovatsioonivõimet veelgi tugevdada, edendades koostööd ja innovatsiooni soodustavate uute keskkondade loomist, tugevdades teadusringkondade ja teadussektori innovatsioonisuutlikkust, toetades uut ettevõtjate
  ja teadlaste
  põlvkonda
  ning
  edendades innovatsiooniprojektide loomist ja arendamist
  , aga ka edendades ja tõstes üldsuse seas esile tänu ELi toetusele tehtud teadus- ja innovatsioonitegevuse saavutusi
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tulevaste probleemide lahendamiseks, uute tehnoloogiate pakutavate võimaluste ärakasutamiseks ning jätkusuutlikule majanduskasvule, tööhõivele, konkurentsivõimele ja Euroopa kodanike heaolule kaasa aitamiseks on vaja Euroopa innovatsioonivõimet veelgi tugevdada, edendades koostööd ja innovatsiooni soodustavate uute keskkondade loomist, tugevdades teadusringkondade ja teadussektori innovatsioonisuutlikkust, toetades uut ettevõtjate põlvkonda
  ja
  edendades innovatsiooniprojektide loomist ja arendamist.

ja

Tulevaste probleemide lahendamiseks, uute tehnoloogiate pakutavate võimaluste ärakasutamiseks ning jätkusuutlikule majanduskasvule, tööhõivele, konkurentsivõimele ja Euroopa kodanike heaolule kaasa aitamiseks on vaja Euroopa innovatsioonivõimet veelgi tugevdada, edendades koostööd ja innovatsiooni soodustavate uute keskkondade loomist, tugevdades teadusringkondade ja teadussektori innovatsioonisuutlikkust, toetades uut ettevõtjate
  ja teadlaste
  põlvkonda
  ning
  edendades innovatsiooniprojektide loomist ja arendamist
  , aga ka edendades ja tõstes üldsuse seas esile tänu ELi toetusele tehtud teadus- ja innovatsioonitegevuse saavutusi
  .

ja teadlaste

ning

, aga ka edendades ja tõstes üldsuse seas esile tänu ELi toetusele tehtud teadus- ja innovatsioonitegevuse saavutusi

Muudatusettepanek 253

Muudatusettepanek 253

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.1 – lõik 4 a (uus)

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.1 – lõik 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | EIT käsitleb neid probleeme kooskõlas oma perioodi 2021–2027 strateegiliste eesmärkidega, mis kehtestatakse EIT strateegilist innovatsioonikava käsitleva õigusakti ettepanekus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

EIT käsitleb neid probleeme kooskõlas oma perioodi 2021–2027 strateegiliste eesmärkidega, mis kehtestatakse EIT strateegilist innovatsioonikava käsitleva õigusakti ettepanekus.

EIT käsitleb neid probleeme kooskõlas oma perioodi 2021–2027 strateegiliste eesmärkidega, mis kehtestatakse EIT strateegilist innovatsioonikava käsitleva õigusakti ettepanekus.

Muudatusettepanek 254

Muudatusettepanek 254

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.1 – lõik 1

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| EIT-l on oluline roll jätkusuutlike innovatsiooni ökosüsteemide tugevdamisel kogu Euroopas. Eelkõige jätkab EIT tegevust esmajärjekorras teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu, mis on ulatuslikud Euroopa partnerlused, mis keskenduvad ühiskonna konkreetsete probleemide lahendamisele.
  EIT jätkab
  neid ümbritseva innovatsiooni ökosüsteemi tugevdamist, soodustades teaduse, innovatsiooni ja hariduse lõimumist. Peale selle aitab EIT kogu Euroopas kaasa innovatsiooni tulemuslikkuse lünkade kõrvaldamisele, laiendades oma piirkondlikku innovatsioonikava. EIT töötab innovatsiooni ökosüsteemidega, millel on strateegiast, teemavaldkonnast ja mõjust tulenevalt suur innovatsioonipotentsiaal, tugevas koostoimes aruka spetsialiseerumise strateegiate ja platvormidega. | EIT-l on oluline roll jätkusuutlike innovatsiooni ökosüsteemide tugevdamisel kogu Euroopas
  , pakkudes lahendusi meie ühiskondade ees seisvatele kõige pakilisematele üleilmsetele probleemidele
  . Eelkõige jätkab EIT tegevust esmajärjekorras teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu, mis on ulatuslikud Euroopa partnerlused, mis keskenduvad ühiskonna konkreetsete probleemide lahendamisele.
  Teadmis- ja innovaatikakogukonnad jätkavad
  neid ümbritseva innovatsiooni ökosüsteemi tugevdamist, soodustades teaduse, innovatsiooni ja hariduse lõimumist. Peale selle aitab EIT kogu Euroopas kaasa innovatsiooni tulemuslikkuse lünkade kõrvaldamisele, laiendades oma piirkondlikku innovatsioonikava. EIT töötab innovatsiooni ökosüsteemidega, millel on strateegiast, teemavaldkonnast ja mõjust tulenevalt suur innovatsioonipotentsiaal, tugevas koostoimes aruka spetsialiseerumise strateegiate ja platvormidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

EIT-l on oluline roll jätkusuutlike innovatsiooni ökosüsteemide tugevdamisel kogu Euroopas. Eelkõige jätkab EIT tegevust esmajärjekorras teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu, mis on ulatuslikud Euroopa partnerlused, mis keskenduvad ühiskonna konkreetsete probleemide lahendamisele.
  EIT jätkab
  neid ümbritseva innovatsiooni ökosüsteemi tugevdamist, soodustades teaduse, innovatsiooni ja hariduse lõimumist. Peale selle aitab EIT kogu Euroopas kaasa innovatsiooni tulemuslikkuse lünkade kõrvaldamisele, laiendades oma piirkondlikku innovatsioonikava. EIT töötab innovatsiooni ökosüsteemidega, millel on strateegiast, teemavaldkonnast ja mõjust tulenevalt suur innovatsioonipotentsiaal, tugevas koostoimes aruka spetsialiseerumise strateegiate ja platvormidega.

EIT jätkab

EIT-l on oluline roll jätkusuutlike innovatsiooni ökosüsteemide tugevdamisel kogu Euroopas
  , pakkudes lahendusi meie ühiskondade ees seisvatele kõige pakilisematele üleilmsetele probleemidele
  . Eelkõige jätkab EIT tegevust esmajärjekorras teadmis- ja innovaatikakogukondade kaudu, mis on ulatuslikud Euroopa partnerlused, mis keskenduvad ühiskonna konkreetsete probleemide lahendamisele.
  Teadmis- ja innovaatikakogukonnad jätkavad
  neid ümbritseva innovatsiooni ökosüsteemi tugevdamist, soodustades teaduse, innovatsiooni ja hariduse lõimumist. Peale selle aitab EIT kogu Euroopas kaasa innovatsiooni tulemuslikkuse lünkade kõrvaldamisele, laiendades oma piirkondlikku innovatsioonikava. EIT töötab innovatsiooni ökosüsteemidega, millel on strateegiast, teemavaldkonnast ja mõjust tulenevalt suur innovatsioonipotentsiaal, tugevas koostoimes aruka spetsialiseerumise strateegiate ja platvormidega.

, pakkudes lahendusi meie ühiskondade ees seisvatele kõige pakilisematele üleilmsetele probleemidele

Teadmis- ja innovaatikakogukonnad jätkavad

Muudatusettepanek 255

Muudatusettepanek 255

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.1 – lõik 2 – taane 1

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.1 – lõik 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | olemasolevate teadmis- ja innovaatikakogukondade tulemuslikkuse suurendamine ning uute kogukondade loomine
  piiratud arvu teemavaldkondade jaoks
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

olemasolevate teadmis- ja innovaatikakogukondade tulemuslikkuse suurendamine ning uute kogukondade loomine
  piiratud arvu teemavaldkondade jaoks
  ;

piiratud arvu teemavaldkondade jaoks

| — | olemasolevate teadmis- ja innovaatikakogukondade tulemuslikkuse suurendamine ning uute kogukondade loomine
  üleilmsete probleemide lahendamiseks
  ; |
| --- | --- |

—

olemasolevate teadmis- ja innovaatikakogukondade tulemuslikkuse suurendamine ning uute kogukondade loomine
  üleilmsete probleemide lahendamiseks
  ;

üleilmsete probleemide lahendamiseks

Muudatusettepanek 256

Muudatusettepanek 256

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.1 – lõik 2 – taane 2

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.1 – lõik 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | piirkondade arengu kiirendamine tipptasemeni riikides, mis on tagasihoidlikud või mõõdukad novaatorid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

piirkondade arengu kiirendamine tipptasemeni riikides, mis on tagasihoidlikud või mõõdukad novaatorid.

| — | piirkondade arengu kiirendamine tipptasemeni riikides, mis on tagasihoidlikud või mõõdukad novaatorid
  , tihedas koostöös asjakohaste piirkondlike fondidega
  . |
| --- | --- |

—

piirkondade arengu kiirendamine tipptasemeni riikides, mis on tagasihoidlikud või mõõdukad novaatorid
  , tihedas koostöös asjakohaste piirkondlike fondidega
  .

, tihedas koostöös asjakohaste piirkondlike fondidega

Muudatusettepanek 257

Muudatusettepanek 257

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.2 – lõik 1

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| EIT koolitustegevust tugevdatakse, et soodustada innovatsiooni ja ettevõtlust parema hariduse ja koolituse abil. Suurem inimkapitali arendamisele pööratav tähelepanu suunatakse EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade olemasolevate haridusprogrammide laiendamisele, et üliõpilastele ja spetsialistidele jätkuvalt pakkuda kvaliteetseid õppekavu innovatsiooni ja ettevõtluse alal kooskõlas eelkõige ELi tööstus- ja oskuste strateegiaga. See võib hõlmata teadlasi ja novaatoreid, keda toetatakse „Euroopa Horisondi“ teiste osade, eelkõige MSC-meetmete alusel. Samuti toetab EIT Euroopa ülikoolide uuendamist ja nende lõimimist innovatsiooni ökosüsteemidesse, edendades ja tõhustades nende ettevõtluspotentsiaali ja -suutlikkust ning julgustades neid paremini prognoosima uusi vajaminevaid oskusi. | EIT koolitustegevust tugevdatakse, et soodustada innovatsiooni ja ettevõtlust parema hariduse ja koolituse
  , sh kutsekoolituse
  abil. Suurem inimkapitali arendamisele pööratav tähelepanu suunatakse EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade olemasolevate haridusprogrammide laiendamisele, et üliõpilastele ja spetsialistidele jätkuvalt pakkuda kvaliteetseid õppekavu innovatsiooni ja ettevõtluse alal kooskõlas eelkõige ELi tööstus- ja oskuste strateegiaga. See võib hõlmata teadlasi ja novaatoreid, keda toetatakse „Euroopa Horisondi“ teiste osade, eelkõige MSC-meetmete alusel. Samuti toetab EIT Euroopa ülikoolide uuendamist ja nende lõimimist innovatsiooni ökosüsteemidesse, edendades ja tõhustades nende ettevõtluspotentsiaali ja -suutlikkust ning julgustades neid paremini prognoosima uusi vajaminevaid oskusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

EIT koolitustegevust tugevdatakse, et soodustada innovatsiooni ja ettevõtlust parema hariduse ja koolituse abil. Suurem inimkapitali arendamisele pööratav tähelepanu suunatakse EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade olemasolevate haridusprogrammide laiendamisele, et üliõpilastele ja spetsialistidele jätkuvalt pakkuda kvaliteetseid õppekavu innovatsiooni ja ettevõtluse alal kooskõlas eelkõige ELi tööstus- ja oskuste strateegiaga. See võib hõlmata teadlasi ja novaatoreid, keda toetatakse „Euroopa Horisondi“ teiste osade, eelkõige MSC-meetmete alusel. Samuti toetab EIT Euroopa ülikoolide uuendamist ja nende lõimimist innovatsiooni ökosüsteemidesse, edendades ja tõhustades nende ettevõtluspotentsiaali ja -suutlikkust ning julgustades neid paremini prognoosima uusi vajaminevaid oskusi.

EIT koolitustegevust tugevdatakse, et soodustada innovatsiooni ja ettevõtlust parema hariduse ja koolituse
  , sh kutsekoolituse
  abil. Suurem inimkapitali arendamisele pööratav tähelepanu suunatakse EIT teadmis- ja innovaatikakogukondade olemasolevate haridusprogrammide laiendamisele, et üliõpilastele ja spetsialistidele jätkuvalt pakkuda kvaliteetseid õppekavu innovatsiooni ja ettevõtluse alal kooskõlas eelkõige ELi tööstus- ja oskuste strateegiaga. See võib hõlmata teadlasi ja novaatoreid, keda toetatakse „Euroopa Horisondi“ teiste osade, eelkõige MSC-meetmete alusel. Samuti toetab EIT Euroopa ülikoolide uuendamist ja nende lõimimist innovatsiooni ökosüsteemidesse, edendades ja tõhustades nende ettevõtluspotentsiaali ja -suutlikkust ning julgustades neid paremini prognoosima uusi vajaminevaid oskusi.

, sh kutsekoolituse

Muudatusettepanek 258

Muudatusettepanek 258

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.2 – lõik 2 – taane 1

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.2 – lõik 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | uuenduslike õppekavade väljatöötamine, võttes arvesse tööstuse vajadusi tulevikus, ning niisuguste nii Euroopas kui ka väljaspool üliõpilastele, ettevõtjatele ja spetsialistidele pakutavate valdkondadevaheliste programmide väljatöötamine, milles erialateadmised ja sektoriomased teadmised on ühendatud ettevõtlus- ja innovatsioonialaste oskustega, näiteks kõrgtehnoloogiliste oskustega digitehnoloogia ja progressi võimaldavate tehnoloogiate alal; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

uuenduslike õppekavade väljatöötamine, võttes arvesse tööstuse vajadusi tulevikus, ning niisuguste nii Euroopas kui ka väljaspool üliõpilastele, ettevõtjatele ja spetsialistidele pakutavate valdkondadevaheliste programmide väljatöötamine, milles erialateadmised ja sektoriomased teadmised on ühendatud ettevõtlus- ja innovatsioonialaste oskustega, näiteks kõrgtehnoloogiliste oskustega digitehnoloogia ja progressi võimaldavate tehnoloogiate alal;

| — | uuenduslike õppekavade väljatöötamine, võttes arvesse tööstuse
  ja ühiskonna
  vajadusi tulevikus, ning niisuguste nii Euroopas kui ka väljaspool üliõpilastele, ettevõtjatele ja spetsialistidele pakutavate valdkondadevaheliste programmide väljatöötamine, milles erialateadmised ja sektoriomased teadmised on ühendatud ettevõtlus- ja innovatsioonialaste oskustega, näiteks kõrgtehnoloogiliste oskustega digitehnoloogia ja progressi võimaldavate tehnoloogiate alal; |
| --- | --- |

—

uuenduslike õppekavade väljatöötamine, võttes arvesse tööstuse
  ja ühiskonna
  vajadusi tulevikus, ning niisuguste nii Euroopas kui ka väljaspool üliõpilastele, ettevõtjatele ja spetsialistidele pakutavate valdkondadevaheliste programmide väljatöötamine, milles erialateadmised ja sektoriomased teadmised on ühendatud ettevõtlus- ja innovatsioonialaste oskustega, näiteks kõrgtehnoloogiliste oskustega digitehnoloogia ja progressi võimaldavate tehnoloogiate alal;

ja ühiskonna

Muudatusettepanek 259

Muudatusettepanek 259

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.2 – lõik 2 – taane 3

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.2 – lõik 2 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kõrgharidussektori innovatsiooni- ja ettevõtlussuutlikkuse arendamine, kasutades EIT kogukondade erialateadmisi hariduse, teaduse ja ettevõtluse ühendamisel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kõrgharidussektori innovatsiooni- ja ettevõtlussuutlikkuse arendamine, kasutades EIT kogukondade erialateadmisi hariduse, teaduse ja ettevõtluse ühendamisel;

| — | kõrgharidussektori innovatsiooni- ja ettevõtlussuutlikkuse arendamine
  ja levitamine
  , kasutades
  ja edendades
  EIT kogukondade erialateadmisi hariduse, teaduse ja ettevõtluse ühendamisel; |
| --- | --- |

—

kõrgharidussektori innovatsiooni- ja ettevõtlussuutlikkuse arendamine
  ja levitamine
  , kasutades
  ja edendades
  EIT kogukondade erialateadmisi hariduse, teaduse ja ettevõtluse ühendamisel;

ja levitamine

ja edendades

Muudatusettepanek 260

Muudatusettepanek 260

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.2 – lõik 2 – taane 4 a (uus)

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.2 – lõik 2 – taane 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | EIT auhinnad, st EIT väljakujunenud tunnustus üleilmsete probleemide lahendamiseks välja pakutud uudsete lahenduste eest ning noortele talentidele ja novaatoritele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

EIT auhinnad, st EIT väljakujunenud tunnustus üleilmsete probleemide lahendamiseks välja pakutud uudsete lahenduste eest ning noortele talentidele ja novaatoritele.

EIT auhinnad, st EIT väljakujunenud tunnustus üleilmsete probleemide lahendamiseks välja pakutud uudsete lahenduste eest ning noortele talentidele ja novaatoritele.

Muudatusettepanek 261

Muudatusettepanek 261

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.3 – sissejuhatav osa

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.2.3. | Uute lahenduste kasutuselevõtmine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.2.3.

Uute lahenduste kasutuselevõtmine

| 3.2.3. | Uued lahendused üleilmsetele probleemidele |
| --- | --- |

3.2.3.

Uued lahendused üleilmsetele probleemidele

Muudatusettepanek 262

Muudatusettepanek 262

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.3 – lõik 1

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| EIT võimestab ettevõtjaid, novaatoreid, haridustöötajaid, üliõpilasi ja teisi innovatsioonis osalejaid töötama üheskoos valdkondadevahelistes meeskondades, et genereerida ideid ja muuta need nii järkjärgulisteks kui ka murrangulistes uuendusteks, ning hõlbustab seda laadi tööd. Tegevused, mida iseloomustavad avatud innovatsioon ja piiriülene lähenemine, keskenduvad teadmiste kolmnurga nende asjakohaste tegevuste kaasamisele, mis on olulised nende edukaks toimimiseks (näiteks saavad projektide läbiviijad parandada oma ligipääsu konkreetse kvalifikatsiooniga lõpetanutele, uudsete ideedega idufirmadele, asjakohaste täiendavate ressurssidega välisfirmadele jms). | EIT võimestab ettevõtjaid, novaatoreid,
  disainereid,
  haridustöötajaid, üliõpilasi ja teisi innovatsioonis osalejaid töötama üheskoos valdkondadevahelistes meeskondades, et genereerida ideid ja muuta need nii järkjärgulisteks kui ka murrangulistes uuendusteks, ning hõlbustab seda laadi tööd. Tegevused, mida iseloomustavad avatud innovatsioon ja piiriülene lähenemine, keskenduvad teadmiste kolmnurga nende asjakohaste tegevuste kaasamisele, mis on olulised nende edukaks toimimiseks (näiteks saavad projektide läbiviijad parandada oma ligipääsu konkreetse kvalifikatsiooniga lõpetanutele, uudsete ideedega idufirmadele, asjakohaste täiendavate ressurssidega välisfirmadele jms). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

EIT võimestab ettevõtjaid, novaatoreid, haridustöötajaid, üliõpilasi ja teisi innovatsioonis osalejaid töötama üheskoos valdkondadevahelistes meeskondades, et genereerida ideid ja muuta need nii järkjärgulisteks kui ka murrangulistes uuendusteks, ning hõlbustab seda laadi tööd. Tegevused, mida iseloomustavad avatud innovatsioon ja piiriülene lähenemine, keskenduvad teadmiste kolmnurga nende asjakohaste tegevuste kaasamisele, mis on olulised nende edukaks toimimiseks (näiteks saavad projektide läbiviijad parandada oma ligipääsu konkreetse kvalifikatsiooniga lõpetanutele, uudsete ideedega idufirmadele, asjakohaste täiendavate ressurssidega välisfirmadele jms).

EIT võimestab ettevõtjaid, novaatoreid,
  disainereid,
  haridustöötajaid, üliõpilasi ja teisi innovatsioonis osalejaid töötama üheskoos valdkondadevahelistes meeskondades, et genereerida ideid ja muuta need nii järkjärgulisteks kui ka murrangulistes uuendusteks, ning hõlbustab seda laadi tööd. Tegevused, mida iseloomustavad avatud innovatsioon ja piiriülene lähenemine, keskenduvad teadmiste kolmnurga nende asjakohaste tegevuste kaasamisele, mis on olulised nende edukaks toimimiseks (näiteks saavad projektide läbiviijad parandada oma ligipääsu konkreetse kvalifikatsiooniga lõpetanutele, uudsete ideedega idufirmadele, asjakohaste täiendavate ressurssidega välisfirmadele jms).

disainereid,

Muudatusettepanek 263

Muudatusettepanek 263

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.3 – lõik 2 – taane 1

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.3 – lõik 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | uute toodete ja
  teenuste
  arendamise toetamine
  , millega seoses teadmiste kolmnurgas osalejad
  teevad
  koostööd, et
  saada turuletoomiseks valmis lahendused
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

uute toodete ja
  teenuste
  arendamise toetamine
  , millega seoses teadmiste kolmnurgas osalejad
  teevad
  koostööd, et
  saada turuletoomiseks valmis lahendused
  ;

uute toodete ja

arendamise toetamine

teevad

saada turuletoomiseks valmis lahendused

| — | toetus selleks, et muuta teadusuuringud uute toodete,
  teenuste
  ja turgude arendamiseks
  , millega seoses
  teevad
  teadmiste kolmnurgas osalejad koostööd, et
  leida lahendusi üleilmsetele probleemidele
  ; |
| --- | --- |

—

toetus selleks, et muuta teadusuuringud uute toodete,
  teenuste
  ja turgude arendamiseks
  , millega seoses
  teevad
  teadmiste kolmnurgas osalejad koostööd, et
  leida lahendusi üleilmsetele probleemidele
  ;

toetus selleks, et muuta teadusuuringud uute toodete,

ja turgude arendamiseks

teevad

leida lahendusi üleilmsetele probleemidele

Muudatusettepanek 264

Muudatusettepanek 264

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.4 – lõik 2 – taane 2

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.4 – lõik 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | EIT tegevuste kavandamine ja rakendamine eesmärgiga maksimeerida sünergia ja vastastikune täiendavus
  samba
  „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ alusel rakendatavate meetmetega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

EIT tegevuste kavandamine ja rakendamine eesmärgiga maksimeerida sünergia ja vastastikune täiendavus
  samba
  „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ alusel rakendatavate meetmetega;

samba

| — | EIT tegevuste kavandamine ja rakendamine eesmärgiga maksimeerida sünergia ja vastastikune täiendavus
  sammaste „Tipptasemel ja avatud teadus“ ning
  „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“ alusel rakendatavate meetmetega
  ning, kui see on asjakohane, neile meetmetele kaasa aitamine
  ; |
| --- | --- |

—

EIT tegevuste kavandamine ja rakendamine eesmärgiga maksimeerida sünergia ja vastastikune täiendavus
  sammaste „Tipptasemel ja avatud teadus“ ning
  „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“ alusel rakendatavate meetmetega
  ning, kui see on asjakohane, neile meetmetele kaasa aitamine
  ;

sammaste „Tipptasemel ja avatud teadus“ ning

Euroopa

ning, kui see on asjakohane, neile meetmetele kaasa aitamine

Muudatusettepanek 265

Muudatusettepanek 265

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.4 – lõik 2 – taane 3

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.4 – lõik 2 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | ELi liikmesriikide kaasamine nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil, käivitades struktureeritud dialoogi ja kooskõlastades jõupingutusi sünergia võimaldamiseks olemasolevate riiklike algatustega, eesmärgiga teha kindlaks head tavad ja kogemused ning neid jagada ja levitada; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

ELi liikmesriikide kaasamine nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil, käivitades struktureeritud dialoogi ja kooskõlastades jõupingutusi sünergia võimaldamiseks olemasolevate riiklike algatustega, eesmärgiga teha kindlaks head tavad ja kogemused ning neid jagada ja levitada;

| — | ELi liikmesriikide kaasamine nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil, käivitades struktureeritud dialoogi ja kooskõlastades jõupingutusi sünergia võimaldamiseks olemasolevate
  ja tulevaste
  riiklike algatustega, eesmärgiga teha kindlaks head tavad ja kogemused ning neid jagada ja levitada; |
| --- | --- |

—

ELi liikmesriikide kaasamine nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil, käivitades struktureeritud dialoogi ja kooskõlastades jõupingutusi sünergia võimaldamiseks olemasolevate
  ja tulevaste
  riiklike algatustega, eesmärgiga teha kindlaks head tavad ja kogemused ning neid jagada ja levitada;

ja tulevaste

Muudatusettepanek 266

Muudatusettepanek 266

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.4 – lõik 2 – taane 3 a (uus)

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.4 – lõik 2 – taane 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | uuenduslike tavade ja teadmiste jagamine ja levitamine ning Euroopa innovatsioonipoliitikale kaasaaitamine, vajaduse korral koos ja tihedas koostöös teiste programmi „Euroopa horisont“ osadega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

uuenduslike tavade ja teadmiste jagamine ja levitamine ning Euroopa innovatsioonipoliitikale kaasaaitamine, vajaduse korral koos ja tihedas koostöös teiste programmi „Euroopa horisont“ osadega;

uuenduslike tavade ja teadmiste jagamine ja levitamine ning Euroopa innovatsioonipoliitikale kaasaaitamine, vajaduse korral koos ja tihedas koostöös teiste programmi „Euroopa horisont“ osadega;

Muudatusettepanek 267

Muudatusettepanek 267

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.4 – lõik 2 – taane 4

I lisa – III osa – punkt 3 – alapunkt 3.2 – alapunkt 3.2.4 – lõik 2 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | innovatsioonipoliitika aruteludel sisendi andmine ning ELi poliitiliste prioriteetide rakendamisele kaasa aitamine, tehes pidevalt koostööd kõigi Euroopa Komisjoni talitustega, muude ELi programmidega ja nende sidusrühmadega ning poliitika rakendusalgatustesse kätketud võimaluste edasine uurimine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

innovatsioonipoliitika aruteludel sisendi andmine ning ELi poliitiliste prioriteetide rakendamisele kaasa aitamine, tehes pidevalt koostööd kõigi Euroopa Komisjoni talitustega, muude ELi programmidega ja nende sidusrühmadega ning poliitika rakendusalgatustesse kätketud võimaluste edasine uurimine;

| — | innovatsioonipoliitika aruteludel sisendi andmine ning ELi poliitiliste prioriteetide
  väljatöötamisele ja
  rakendamisele kaasa aitamine, tehes pidevalt koostööd kõigi Euroopa Komisjoni talitustega, muude ELi programmidega ja nende sidusrühmadega ning poliitika rakendusalgatustesse kätketud võimaluste edasine uurimine; |
| --- | --- |

—

innovatsioonipoliitika aruteludel sisendi andmine ning ELi poliitiliste prioriteetide
  väljatöötamisele ja
  rakendamisele kaasa aitamine, tehes pidevalt koostööd kõigi Euroopa Komisjoni talitustega, muude ELi programmidega ja nende sidusrühmadega ning poliitika rakendusalgatustesse kätketud võimaluste edasine uurimine;

väljatöötamisele ja

Muudatusettepanek 268

Muudatusettepanek 268

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – IV osa – lõik 5

I lisa – IV osa – lõik 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nüüd peab EL kvaliteedi ning oma teadus- ja innovatsioonisüsteemi mõju suhtes lati kõrgemale tõstma, milleks on vaja elavdada Euroopa teadusruumi, (20) ja seda ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi abil paremini toetada. Konkreetsemalt on vaja hästi lõimitud, kuid individuaalselt kohandatud ELi meetmete kogumit (21) koos reformide ja tulemuslikkuse tõstmisega riiklikul tasandil (millele võivad kaasa aidata Euroopa Regionaalarengu Fondist toetavad aruka spetsialiseerumise strateegiad) ning teisest küljest institutsioonilisi muutusi teadusuuringuid rahastavates ja läbiviivates organisatsioonides, sealhulgas ülikoolides. Ühiste jõupingutustega ELi tasandil saab ära kasutada sünergia ja välja selgitada suurusjärgu, mis on vajalik riiklike poliitikareformide tõhusamaks ja mõjusamaks toetamiseks. | Nüüd peab EL kvaliteedi ning oma teadus- ja innovatsioonisüsteemi mõju suhtes lati kõrgemale tõstma, milleks on vaja elavdada Euroopa teadusruumi, (20) ja seda ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi abil paremini toetada. Konkreetsemalt on vaja hästi lõimitud, kuid individuaalselt kohandatud ELi meetmete kogumit (21) koos reformide ja tulemuslikkuse tõstmisega riiklikul tasandil (millele võivad
  oluliselt
  kaasa aidata Euroopa Regionaalarengu Fondist toetavad aruka spetsialiseerumise strateegiad
  , kui need on kooskõlas tugevate riiklike teadusuuringute strateegiate ja rahastamisega
  ) ning teisest küljest institutsioonilisi muutusi teadusuuringuid rahastavates ja läbiviivates organisatsioonides, sealhulgas ülikoolides. Ühiste jõupingutustega ELi tasandil saab ära kasutada sünergia ja välja selgitada suurusjärgu, mis on vajalik riiklike poliitikareformide tõhusamaks ja mõjusamaks toetamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Nüüd peab EL kvaliteedi ning oma teadus- ja innovatsioonisüsteemi mõju suhtes lati kõrgemale tõstma, milleks on vaja elavdada Euroopa teadusruumi, (20) ja seda ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi abil paremini toetada. Konkreetsemalt on vaja hästi lõimitud, kuid individuaalselt kohandatud ELi meetmete kogumit (21) koos reformide ja tulemuslikkuse tõstmisega riiklikul tasandil (millele võivad kaasa aidata Euroopa Regionaalarengu Fondist toetavad aruka spetsialiseerumise strateegiad) ning teisest küljest institutsioonilisi muutusi teadusuuringuid rahastavates ja läbiviivates organisatsioonides, sealhulgas ülikoolides. Ühiste jõupingutustega ELi tasandil saab ära kasutada sünergia ja välja selgitada suurusjärgu, mis on vajalik riiklike poliitikareformide tõhusamaks ja mõjusamaks toetamiseks.

20

21

Nüüd peab EL kvaliteedi ning oma teadus- ja innovatsioonisüsteemi mõju suhtes lati kõrgemale tõstma, milleks on vaja elavdada Euroopa teadusruumi, (20) ja seda ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi abil paremini toetada. Konkreetsemalt on vaja hästi lõimitud, kuid individuaalselt kohandatud ELi meetmete kogumit (21) koos reformide ja tulemuslikkuse tõstmisega riiklikul tasandil (millele võivad
  oluliselt
  kaasa aidata Euroopa Regionaalarengu Fondist toetavad aruka spetsialiseerumise strateegiad
  , kui need on kooskõlas tugevate riiklike teadusuuringute strateegiate ja rahastamisega
  ) ning teisest küljest institutsioonilisi muutusi teadusuuringuid rahastavates ja läbiviivates organisatsioonides, sealhulgas ülikoolides. Ühiste jõupingutustega ELi tasandil saab ära kasutada sünergia ja välja selgitada suurusjärgu, mis on vajalik riiklike poliitikareformide tõhusamaks ja mõjusamaks toetamiseks.

20

21

oluliselt

, kui need on kooskõlas tugevate riiklike teadusuuringute strateegiate ja rahastamisega

Muudatusettepanek 269

Muudatusettepanek 269

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – IV osa – punkt 1 – sissejuhatav osa

I lisa – IV osa – punkt 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | TIPP-PÄDEVUSTE
  JAGAMINE

   (22) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

TIPP-PÄDEVUSTE
  JAGAMINE

   (22)

JAGAMINE

22

| 1. | TIPP-PÄDEVUSTE
  LEVITAMINE JA OSALUSE LAIENDAMINE |
| --- | --- |

1.

TIPP-PÄDEVUSTE
  LEVITAMINE JA OSALUSE LAIENDAMINE

LEVITAMINE JA OSALUSE LAIENDAMINE

Muudatusettepanek 270

Muudatusettepanek 270

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – IV osa – punkt 1 – lõik 1

I lisa – IV osa – punkt 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuslikkuse erinevuste vähendamine, jagades kogu ELis teadmisi ja oskusteavet, aitab teadusuuringute ja innovatsiooni
  tulemuslikkus
  osas mahajäänud riikidel ja piirkondadel, sealhulgas ELi äärepoolseimatel piirkondadel saavutada globaalsetes väärtusahelates konkurentsivõime. Samuti võidakse luua tegevusi ajude ringluse soodustamiseks Euroopa teadusruumis ning olemasolevate (ja võib-olla ELi programmide raames ühiselt hallatavate) teadustaristute ärakasutamiseks sihtriikides teadlaste ja innovaatorite liikumise tulemusena. | Teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuslikkuse erinevuste vähendamine, jagades kogu ELis teadmisi ja oskusteavet
  ning laiendades programmis osalemist
  , aitab teadusuuringute ja innovatsiooni
  tulemuslikkuse
  osas mahajäänud riikidel ja piirkondadel, sealhulgas ELi äärepoolseimatel
  ja vähem arenenud
  piirkondadel saavutada globaalsetes väärtusahelates konkurentsivõime
  ning liidul saada täielikult kasu kõikide liikmesriikide teadusuuringute ja innovatsiooni alasest potentsiaalist
  . Samuti võidakse luua tegevusi ajude ringluse soodustamiseks Euroopa teadusruumis ning olemasolevate (ja võib-olla ELi programmide raames ühiselt hallatavate) teadustaristute ärakasutamiseks sihtriikides teadlaste ja innovaatorite liikumise
  ja virtuaalse koostöö
  tulemusena
  ning selleks, et tugevdada ja vajaduse korral luua nende taristute alusel uusi teadusuuringute ja innovatsiooni võrgustikke ja algatusi
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuslikkuse erinevuste vähendamine, jagades kogu ELis teadmisi ja oskusteavet, aitab teadusuuringute ja innovatsiooni
  tulemuslikkus
  osas mahajäänud riikidel ja piirkondadel, sealhulgas ELi äärepoolseimatel piirkondadel saavutada globaalsetes väärtusahelates konkurentsivõime. Samuti võidakse luua tegevusi ajude ringluse soodustamiseks Euroopa teadusruumis ning olemasolevate (ja võib-olla ELi programmide raames ühiselt hallatavate) teadustaristute ärakasutamiseks sihtriikides teadlaste ja innovaatorite liikumise tulemusena.

tulemuslikkus

Teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuslikkuse erinevuste vähendamine, jagades kogu ELis teadmisi ja oskusteavet
  ning laiendades programmis osalemist
  , aitab teadusuuringute ja innovatsiooni
  tulemuslikkuse
  osas mahajäänud riikidel ja piirkondadel, sealhulgas ELi äärepoolseimatel
  ja vähem arenenud
  piirkondadel saavutada globaalsetes väärtusahelates konkurentsivõime
  ning liidul saada täielikult kasu kõikide liikmesriikide teadusuuringute ja innovatsiooni alasest potentsiaalist
  . Samuti võidakse luua tegevusi ajude ringluse soodustamiseks Euroopa teadusruumis ning olemasolevate (ja võib-olla ELi programmide raames ühiselt hallatavate) teadustaristute ärakasutamiseks sihtriikides teadlaste ja innovaatorite liikumise
  ja virtuaalse koostöö
  tulemusena
  ning selleks, et tugevdada ja vajaduse korral luua nende taristute alusel uusi teadusuuringute ja innovatsiooni võrgustikke ja algatusi
  .

ning laiendades programmis osalemist

tulemuslikkuse

ja vähem arenenud

ning liidul saada täielikult kasu kõikide liikmesriikide teadusuuringute ja innovatsiooni alasest potentsiaalist

ja virtuaalse koostöö

ning selleks, et tugevdada ja vajaduse korral luua nende taristute alusel uusi teadusuuringute ja innovatsiooni võrgustikke ja algatusi

Muudatusettepanek 271

Muudatusettepanek 271

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – IV osa – punkt 1 – lõik 3

I lisa – IV osa – punkt 1 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Põhisuunad | Põhisuunad |
| — | liitumine, eesmärgiga luua kõlblikes riikides uusi tipp-pädevuste keskusi või täiendada olemasolevaid,
  tuginedes
  juhtivate teadusasutuste ja partnerasutuste
  vahelistele partnerlustele
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Põhisuunad

Põhisuunad

—

liitumine, eesmärgiga luua kõlblikes riikides uusi tipp-pädevuste keskusi või täiendada olemasolevaid,
  tuginedes
  juhtivate teadusasutuste ja partnerasutuste
  vahelistele partnerlustele
  ;

tuginedes

vahelistele partnerlustele

| — | liitumine, eesmärgiga luua kõlblikes riikides uusi tipp-pädevuste keskusi või täiendada olemasolevaid,
  sh väikesed ja keskmise suurusega ja Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastatud teadustaristud, tagades, et
  juhtivate teadusasutuste ja partnerasutuste
  vahel tehakse koostööd kõikides uurimistegevuse etappides; selle põhisuuna raames rahastamise taotlemiseks peavad taotlejad selgelt näitama, et projektid on seotud riiklike ja/või piirkondlike teadusuuringute- ja innovatsioonistrateegiatega; |
| --- | --- |

—

liitumine, eesmärgiga luua kõlblikes riikides uusi tipp-pädevuste keskusi või täiendada olemasolevaid,
  sh väikesed ja keskmise suurusega ja Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastatud teadustaristud, tagades, et
  juhtivate teadusasutuste ja partnerasutuste
  vahel tehakse koostööd kõikides uurimistegevuse etappides; selle põhisuuna raames rahastamise taotlemiseks peavad taotlejad selgelt näitama, et projektid on seotud riiklike ja/või piirkondlike teadusuuringute- ja innovatsioonistrateegiatega;

sh väikesed ja keskmise suurusega ja Euroopa Regionaalarengu Fondist rahastatud teadustaristud, tagades, et

vahel tehakse koostööd kõikides uurimistegevuse etappides; selle põhisuuna raames rahastamise taotlemiseks peavad taotlejad selgelt näitama, et projektid on seotud riiklike ja/või piirkondlike teadusuuringute- ja innovatsioonistrateegiatega;

| — | mestimine, eesmärgiga suurendada kõlbliku riigi ülikooli või teadusasutuse tugevust
  konkreetses valdkonnas
  , viies selle kokku rahvusvahelisel tasandil juhtivate teadusasutustega teistes liikmesriikides või assotsieerunud riikides; |
| --- | --- |

—

mestimine, eesmärgiga suurendada kõlbliku riigi ülikooli või teadusasutuse tugevust
  konkreetses valdkonnas
  , viies selle kokku rahvusvahelisel tasandil juhtivate teadusasutustega teistes liikmesriikides või assotsieerunud riikides;

konkreetses valdkonnas

| — | mestimine, eesmärgiga suurendada kõlbliku riigi ülikooli või teadusasutuse tugevust
  kõikides uurimisvaldkondades
  , viies selle kokku rahvusvahelisel tasandil juhtivate teadusasutustega teistes liikmesriikides või assotsieerunud riikides;
  selle põhisuuna raames rahastamise taotlemiseks peavad taotlejad selgelt näitama, et projektid on seotud riiklike ja/või piirkondlike teadusuuringute- ja innovatsioonistrateegiatega; |
| --- | --- |

—

mestimine, eesmärgiga suurendada kõlbliku riigi ülikooli või teadusasutuse tugevust
  kõikides uurimisvaldkondades
  , viies selle kokku rahvusvahelisel tasandil juhtivate teadusasutustega teistes liikmesriikides või assotsieerunud riikides;
  selle põhisuuna raames rahastamise taotlemiseks peavad taotlejad selgelt näitama, et projektid on seotud riiklike ja/või piirkondlike teadusuuringute- ja innovatsioonistrateegiatega;

kõikides uurimisvaldkondades

selle põhisuuna raames rahastamise taotlemiseks peavad taotlejad selgelt näitama, et projektid on seotud riiklike ja/või piirkondlike teadusuuringute- ja innovatsioonistrateegiatega;

| — | Euroopa teadusruumi õppetoolid, eesmärgiga aidata ülikoolidel või teadusasutustel ligi meelitada ja hoida kvaliteetseid inimressursse suurepärase teadlase ja teadusjuhi (ametikohal Euroopa teadusruumi õppetoolis) juhtimise all ning teha struktuurimuudatusi, et saavutada püsiv tipptase; |
| --- | --- |

—

Euroopa teadusruumi õppetoolid, eesmärgiga aidata ülikoolidel või teadusasutustel ligi meelitada ja hoida kvaliteetseid inimressursse suurepärase teadlase ja teadusjuhi (ametikohal Euroopa teadusruumi õppetoolis) juhtimise all ning teha struktuurimuudatusi, et saavutada püsiv tipptase;

| — | Euroopa teadusruumi õppetoolid, eesmärgiga aidata ülikoolidel või teadusasutustel ligi meelitada ja hoida kvaliteetseid inimressursse suurepärase teadlase ja teadusjuhi (ametikohal Euroopa teadusruumi õppetoolis) juhtimise all ning teha struktuurimuudatusi, et saavutada püsiv tipptase; |
| --- | --- |

—

Euroopa teadusruumi õppetoolid, eesmärgiga aidata ülikoolidel või teadusasutustel ligi meelitada ja hoida kvaliteetseid inimressursse suurepärase teadlase ja teadusjuhi (ametikohal Euroopa teadusruumi õppetoolis) juhtimise all ning teha struktuurimuudatusi, et saavutada püsiv tipptase;

| — | Euroopa teaduse ja tehnika alane koostöö, sealhulgas ambitsioonikad tingimused kõlblike riikide kaasamise suhtes ning muud meetmed, millega toetada nende sihtriikide teadlasi teadusalaste koostöövõrkude loomisel, suutlikkuse suurendamisel ja tööalasel arenemisel. 80 % Euroopa teaduse ja tehnika alase koostöö kogueelarvest suunatakse meetmetesse, mis on selle sekkumisvaldkonna eesmärkidega täielikus kooskõlas. |
| --- | --- |

—

Euroopa teaduse ja tehnika alane koostöö, sealhulgas ambitsioonikad tingimused kõlblike riikide kaasamise suhtes ning muud meetmed, millega toetada nende sihtriikide teadlasi teadusalaste koostöövõrkude loomisel, suutlikkuse suurendamisel ja tööalasel arenemisel. 80 % Euroopa teaduse ja tehnika alase koostöö kogueelarvest suunatakse meetmetesse, mis on selle sekkumisvaldkonna eesmärkidega täielikus kooskõlas.

| — | Euroopa teaduse ja tehnika alane koostöö, sealhulgas ambitsioonikad tingimused kõlblike riikide kaasamise suhtes ning muud meetmed, millega toetada nende sihtriikide teadlasi teadusalaste koostöövõrkude loomisel, suutlikkuse suurendamisel ja tööalasel arenemisel. 80 % Euroopa teaduse ja tehnika alase koostöö kogueelarvest suunatakse meetmetesse, mis on selle sekkumisvaldkonna eesmärkidega täielikus kooskõlas. |
| --- | --- |

—

Euroopa teaduse ja tehnika alane koostöö, sealhulgas ambitsioonikad tingimused kõlblike riikide kaasamise suhtes ning muud meetmed, millega toetada nende sihtriikide teadlasi teadusalaste koostöövõrkude loomisel, suutlikkuse suurendamisel ja tööalasel arenemisel. 80 % Euroopa teaduse ja tehnika alase koostöö kogueelarvest suunatakse meetmetesse, mis on selle sekkumisvaldkonna eesmärkidega täielikus kooskõlas.

| — | „tipp-pädevuste algatused“, et toetada uuenduslikke algatusi, mille eesmärk on tugevdada teadusuuringute ja innovatsiooni tipptaset abikõlblikes riikides, sealhulgas toetada koolitusi, et parandada teadusuuringute ja innovatsiooni juhtimisoskusi, atraktiivsusauhindu, tugevdada innovatsiooni ökosüsteeme ning luua teadus- ja innovatsioonivõrgustikke, muu hulgas ELi rahastatud teadustaristute alusel; selle põhisuuna raames rahastamise taotlemiseks peavad taotlejad selgelt näitama, et projektid on seotud riiklike ja/või piirkondlike teadusuuringute- ja innovatsioonistrateegiatega; |
| --- | --- |

—

„tipp-pädevuste algatused“, et toetada uuenduslikke algatusi, mille eesmärk on tugevdada teadusuuringute ja innovatsiooni tipptaset abikõlblikes riikides, sealhulgas toetada koolitusi, et parandada teadusuuringute ja innovatsiooni juhtimisoskusi, atraktiivsusauhindu, tugevdada innovatsiooni ökosüsteeme ning luua teadus- ja innovatsioonivõrgustikke, muu hulgas ELi rahastatud teadustaristute alusel; selle põhisuuna raames rahastamise taotlemiseks peavad taotlejad selgelt näitama, et projektid on seotud riiklike ja/või piirkondlike teadusuuringute- ja innovatsioonistrateegiatega;

„tipp-pädevuste algatused“, et toetada uuenduslikke algatusi, mille eesmärk on tugevdada teadusuuringute ja innovatsiooni tipptaset abikõlblikes riikides, sealhulgas toetada koolitusi, et parandada teadusuuringute ja innovatsiooni juhtimisoskusi, atraktiivsusauhindu, tugevdada innovatsiooni ökosüsteeme ning luua teadus- ja innovatsioonivõrgustikke, muu hulgas ELi rahastatud teadustaristute alusel; selle põhisuuna raames rahastamise taotlemiseks peavad taotlejad selgelt näitama, et projektid on seotud riiklike ja/või piirkondlike teadusuuringute- ja innovatsioonistrateegiatega;

| — | stipendiumide ja auhinnaprogrammide laiendamine, et meelitada ligi igast rahvusest tippteadlasi ja anda neile võimalus omandada uusi teadmisi ja viia neid järjest rohkematesse riikidesse; auhindu antakse eelkõige projektidele, mis meelitavad ligi teadlasi, kes soovivad end sisse seada uutes riikides; kava täiendab programmi teisi osi, eelkõige Marie Skłodowska-Curie meetmeid. |
| --- | --- |

—

stipendiumide ja auhinnaprogrammide laiendamine, et meelitada ligi igast rahvusest tippteadlasi ja anda neile võimalus omandada uusi teadmisi ja viia neid järjest rohkematesse riikidesse; auhindu antakse eelkõige projektidele, mis meelitavad ligi teadlasi, kes soovivad end sisse seada uutes riikides; kava täiendab programmi teisi osi, eelkõige Marie Skłodowska-Curie meetmeid.

stipendiumide ja auhinnaprogrammide laiendamine, et meelitada ligi igast rahvusest tippteadlasi ja anda neile võimalus omandada uusi teadmisi ja viia neid järjest rohkematesse riikidesse; auhindu antakse eelkõige projektidele, mis meelitavad ligi teadlasi, kes soovivad end sisse seada uutes riikides; kava täiendab programmi teisi osi, eelkõige Marie Skłodowska-Curie meetmeid.

Muudatusettepanek 272

Muudatusettepanek 272

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – IV osa – punkt 1 – lõik 5

I lisa – IV osa – punkt 1 – lõik 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| See sekkumisvaldkond
  toetab konkreetseid „Euroopa Horisondi“ eesmärke, milleks on tipp-pädevuste jagamine ja ühendamine kogu ELis; kvaliteetsete teadmiste loomise toetamine; sektoriülese, valdkondadevahelise ja piiriülese koostöö suurendamine. | Tipp-pädevuste levitamise ja osaluse laiendamise prioriteet
  toetab konkreetseid „Euroopa horisondi“ eesmärke, milleks on tipp-pädevuste jagamine ja ühendamine kogu ELis
  ning programmis osalemise laiendamine
  ; kvaliteetsete teadmiste loomise toetamine; sektoriülese, valdkondadevahelise ja piiriülese koostöö suurendamine.
  Kõik meetmed soodustavad sünergiat teiste riiklike ja ELi fondidega, eelkõige Euroopa Regionaalarengu Fondi, ühtekuuluvuspoliitika ja Euroopa Sotsiaalfondiga +, kooskõlas teadus- ja innovatsioonitegevuse piirkondlike aruka spetsialiseerumise strateegiate ja rakenduskavadega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

See sekkumisvaldkond
  toetab konkreetseid „Euroopa Horisondi“ eesmärke, milleks on tipp-pädevuste jagamine ja ühendamine kogu ELis; kvaliteetsete teadmiste loomise toetamine; sektoriülese, valdkondadevahelise ja piiriülese koostöö suurendamine.

See sekkumisvaldkond

Tipp-pädevuste levitamise ja osaluse laiendamise prioriteet
  toetab konkreetseid „Euroopa horisondi“ eesmärke, milleks on tipp-pädevuste jagamine ja ühendamine kogu ELis
  ning programmis osalemise laiendamine
  ; kvaliteetsete teadmiste loomise toetamine; sektoriülese, valdkondadevahelise ja piiriülese koostöö suurendamine.
  Kõik meetmed soodustavad sünergiat teiste riiklike ja ELi fondidega, eelkõige Euroopa Regionaalarengu Fondi, ühtekuuluvuspoliitika ja Euroopa Sotsiaalfondiga +, kooskõlas teadus- ja innovatsioonitegevuse piirkondlike aruka spetsialiseerumise strateegiate ja rakenduskavadega.

Tipp-pädevuste levitamise ja osaluse laiendamise prioriteet

ning programmis osalemise laiendamine

Kõik meetmed soodustavad sünergiat teiste riiklike ja ELi fondidega, eelkõige Euroopa Regionaalarengu Fondi, ühtekuuluvuspoliitika ja Euroopa Sotsiaalfondiga +, kooskõlas teadus- ja innovatsioonitegevuse piirkondlike aruka spetsialiseerumise strateegiate ja rakenduskavadega.

Muudatusettepanek 273

Muudatusettepanek 273

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – IV osa – punkt 2 – lõik 2 – taane 5

I lisa – IV osa – punkt 2 – lõik 2 – taane 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | teadlastele atraktiivse tööalase arengukeskkonna ning kaasaegses teadmistepõhises majanduses vajalike oskuste ja pädevuste pakkumine (25). Euroopa teadusruumi ja Euroopa kõrgharidusruumi ühendamine, toetades ülikoolide, muude teadusasutuste ja innovatsiooniorganisatsioonide kaasajastamist, tunnustades riikliku tasandi meetmeid soodustavaid mehhanisme ning stiimuleid, mis edendavad avatud teaduse tavade, ettevõtluse (ja innovatsiooni ökosüsteemiga seotuse), valdkondadevahelisuse, kodanike kaasamise, rahvusvahelise ja
  sektoritevahelise
  liikuvuse, soolise võrdõiguslikkuse kavade ning institutsioonilistele muutuste suhtes kohaldatavate terviklike lähenemisviiside omaksvõtmist. Sellega seoses täiendatakse ka Erasmuse programmi toetust Euroopa ülikoolide algatusele, eriti
  selle teadustegevusele
  kui uue areneva ühise ja integreeritud pikaajalise ning kestliku haridus-, teadus- ja innovatsioonitegevuse osale, mis põhineb valdkondadevahelisel ja sektoriülesel lähenemisviisil, et muuta see „teadmiste kolmnurk“ tegelikkuseks, hoogustades majanduskasvu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

teadlastele atraktiivse tööalase arengukeskkonna ning kaasaegses teadmistepõhises majanduses vajalike oskuste ja pädevuste pakkumine (25). Euroopa teadusruumi ja Euroopa kõrgharidusruumi ühendamine, toetades ülikoolide, muude teadusasutuste ja innovatsiooniorganisatsioonide kaasajastamist, tunnustades riikliku tasandi meetmeid soodustavaid mehhanisme ning stiimuleid, mis edendavad avatud teaduse tavade, ettevõtluse (ja innovatsiooni ökosüsteemiga seotuse), valdkondadevahelisuse, kodanike kaasamise, rahvusvahelise ja
  sektoritevahelise
  liikuvuse, soolise võrdõiguslikkuse kavade ning institutsioonilistele muutuste suhtes kohaldatavate terviklike lähenemisviiside omaksvõtmist. Sellega seoses täiendatakse ka Erasmuse programmi toetust Euroopa ülikoolide algatusele, eriti
  selle teadustegevusele
  kui uue areneva ühise ja integreeritud pikaajalise ning kestliku haridus-, teadus- ja innovatsioonitegevuse osale, mis põhineb valdkondadevahelisel ja sektoriülesel lähenemisviisil, et muuta see „teadmiste kolmnurk“ tegelikkuseks, hoogustades majanduskasvu;

25

sektoritevahelise

selle teadustegevusele

| — | teadlastele atraktiivse tööalase arengukeskkonna ning kaasaegses teadmistepõhises majanduses vajalike oskuste ja pädevuste pakkumine (25). Euroopa teadusruumi ja Euroopa kõrgharidusruumi ühendamine, toetades ülikoolide, muude teadusasutuste ja innovatsiooniorganisatsioonide kaasajastamist, tunnustades riikliku tasandi meetmeid soodustavaid mehhanisme ning stiimuleid, mis edendavad avatud teaduse tavade, ettevõtluse (ja innovatsiooni ökosüsteemiga seotuse), valdkondadevahelisuse, kodanike
  ja kodanikuühiskonna
  kaasamise, rahvusvahelise ja
  sektoriülese
  liikuvuse, soolise võrdõiguslikkuse kavade ning institutsioonilistele muutuste suhtes kohaldatavate terviklike lähenemisviiside omaksvõtmist. Sellega seoses täiendatakse ka Erasmuse programmi toetust Euroopa ülikoolide algatusele, eriti
  teadustegevuse ja innovatsiooniprojektide rahastamise kaudu nendes võrgustikes,
  kui uue areneva ühise ja integreeritud pikaajalise ning kestliku haridus-, teadus- ja innovatsioonitegevuse osale, mis põhineb valdkondadevahelisel ja sektoriülesel lähenemisviisil, et muuta see „teadmiste kolmnurk“ tegelikkuseks, hoogustades majanduskasvu; |
| --- | --- |

—

teadlastele atraktiivse tööalase arengukeskkonna ning kaasaegses teadmistepõhises majanduses vajalike oskuste ja pädevuste pakkumine (25). Euroopa teadusruumi ja Euroopa kõrgharidusruumi ühendamine, toetades ülikoolide, muude teadusasutuste ja innovatsiooniorganisatsioonide kaasajastamist, tunnustades riikliku tasandi meetmeid soodustavaid mehhanisme ning stiimuleid, mis edendavad avatud teaduse tavade, ettevõtluse (ja innovatsiooni ökosüsteemiga seotuse), valdkondadevahelisuse, kodanike
  ja kodanikuühiskonna
  kaasamise, rahvusvahelise ja
  sektoriülese
  liikuvuse, soolise võrdõiguslikkuse kavade ning institutsioonilistele muutuste suhtes kohaldatavate terviklike lähenemisviiside omaksvõtmist. Sellega seoses täiendatakse ka Erasmuse programmi toetust Euroopa ülikoolide algatusele, eriti
  teadustegevuse ja innovatsiooniprojektide rahastamise kaudu nendes võrgustikes,
  kui uue areneva ühise ja integreeritud pikaajalise ning kestliku haridus-, teadus- ja innovatsioonitegevuse osale, mis põhineb valdkondadevahelisel ja sektoriülesel lähenemisviisil, et muuta see „teadmiste kolmnurk“ tegelikkuseks, hoogustades majanduskasvu;

25

ja kodanikuühiskonna

sektoriülese

teadustegevuse ja innovatsiooniprojektide rahastamise kaudu nendes võrgustikes,

Muudatusettepanek 274

Muudatusettepanek 274

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

I lisa – IV osa – punkt 2 – lõik 2 – taane 6

I lisa – IV osa – punkt 2 – lõik 2 – taane 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Kodanike teadusalgatused, mis toetavad igat liiki formaalset, mitteformaalset ja informaalset teadusharidust, sealhulgas kodanike kaasamist teadus- ja innovatsioonikavade ja -strateegiate kujundamisse ning teadusliku sisu ja innovatsiooni loomisesse valdkondadevaheliste tegevuste tulemusena; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Kodanike teadusalgatused, mis toetavad igat liiki formaalset, mitteformaalset ja informaalset teadusharidust, sealhulgas kodanike kaasamist teadus- ja innovatsioonikavade ja -strateegiate kujundamisse ning teadusliku sisu ja innovatsiooni loomisesse valdkondadevaheliste tegevuste tulemusena;

| — | Kodanike teadusalgatused, mis toetavad igat liiki formaalset, mitteformaalset ja informaalset teadusharidust, sealhulgas
  ergutades
  kodanike kaasamist teadus- ja innovatsioonikavade ja -strateegiate kujundamisse ning teadusliku sisu ja innovatsiooni loomisesse valdkondadevaheliste tegevuste tulemusena
  , ning hinnates seda pärssivaid tõkkeid. |
| --- | --- |

—

Kodanike teadusalgatused, mis toetavad igat liiki formaalset, mitteformaalset ja informaalset teadusharidust, sealhulgas
  ergutades
  kodanike kaasamist teadus- ja innovatsioonikavade ja -strateegiate kujundamisse ning teadusliku sisu ja innovatsiooni loomisesse valdkondadevaheliste tegevuste tulemusena
  , ning hinnates seda pärssivaid tõkkeid.

ergutades

, ning hinnates seda pärssivaid tõkkeid.

Muudatusettepanek 275

Muudatusettepanek 275

Ettepanek võtta vastu otsus

Ettepanek võtta vastu otsus

II lisa – lõik 1

II lisa – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Programmikomitee koosseisud | Programmikomitee koosseisud |
| Programmikomitee koosseisud vastavalt artikli 12 lõikele 2 on järgmised. | Programmikomitee koosseisud vastavalt artikli 12 lõikele 2 on järgmised. |
| 1. | Strateegiline koosseis: strateegiline ülevaade kogu programmi rakendamisest, programmi eri osade vaheline sidusus, missioonid ja Euroopa teadusruumi tugevdamine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Programmikomitee koosseisud

Programmikomitee koosseisud

Programmikomitee koosseisud vastavalt artikli 12 lõikele 2 on järgmised.

Programmikomitee koosseisud vastavalt artikli 12 lõikele 2 on järgmised.

1.

Strateegiline koosseis: strateegiline ülevaade kogu programmi rakendamisest, programmi eri osade vaheline sidusus, missioonid ja Euroopa teadusruumi tugevdamine

| 1. | Strateegiline koosseis: strateegiline ülevaade kogu programmi rakendamisest, programmi eri osade vaheline sidusus, missioonid ja Euroopa teadusruumi tugevdamine |
| --- | --- |

1.

Strateegiline koosseis: strateegiline ülevaade kogu programmi rakendamisest, programmi eri osade vaheline sidusus, missioonid ja Euroopa teadusruumi tugevdamine

| 2. | Euroopa Teadusnõukogu (ERC) ja Marie Skłodowska-Curie nimelised meetmed (MSC-meetmed) |
| --- | --- |

2.

Euroopa Teadusnõukogu (ERC) ja Marie Skłodowska-Curie nimelised meetmed (MSC-meetmed)

| 2. | Euroopa Teadusnõukogu (ERC) ja Marie Skłodowska-Curie nimelised meetmed (MSC-meetmed) |
| --- | --- |

2.

Euroopa Teadusnõukogu (ERC) ja Marie Skłodowska-Curie nimelised meetmed (MSC-meetmed)

| 3. | Teadustaristud |
| --- | --- |

3.

Teadustaristud

| 3. | Teadustaristud |
| --- | --- |

3.

Teadustaristud

| 4. | Tervishoid |
| --- | --- |

4.

Tervishoid

| 4. | Tervishoid |
| --- | --- |

4.

Tervishoid

| 5. | Kaasav ja
  turvaline
  ühiskond |
| --- | --- |

5.

Kaasav ja
  turvaline
  ühiskond

turvaline

| 5. | Kaasav ja
  loominguline
  ühiskond |
| --- | --- |

5.

Kaasav ja
  loominguline
  ühiskond

loominguline

| 5a. | Turvaline ühiskond |
| --- | --- |

5a.

5a.

Turvaline ühiskond

| 6. | Digivaldkond
  ja
  tööstus |
| --- | --- |

6.

Digivaldkond
  ja
  tööstus

ja

| 6. | Digivaldkond, tööstus
  ja kosmos |
| --- | --- |

6.

Digivaldkond, tööstus
  ja kosmos

ja kosmos

| 7. | Kliima, energeetika ja liikuvus |
| --- | --- |

7.

Kliima, energeetika ja liikuvus

| 7. | Kliima, energeetika ja liikuvus |
| --- | --- |

7.

Kliima, energeetika ja liikuvus

| 8. | Toit
  ja
  loodusvarad |
| --- | --- |

8.

Toit
  ja
  loodusvarad

ja

| 8. | Toit, loodusvarad
  ja põllumajandus |
| --- | --- |

8.

Toit, loodusvarad
  ja põllumajandus

ja põllumajandus

| 9. | Euroopa Innovatsiooninõukogu (EIC) ja Euroopa innovatsiooni ökosüsteemid |
| --- | --- |

9.

Euroopa Innovatsiooninõukogu (EIC) ja Euroopa innovatsiooni ökosüsteemid

| 9. | Euroopa Innovatsiooninõukogu (EIC) ja Euroopa innovatsiooni ökosüsteemid |
| --- | --- |

9.

Euroopa Innovatsiooninõukogu (EIC) ja Euroopa innovatsiooni ökosüsteemid

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0410/2018).

1

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

4

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

4

(6)  
  Komisjoni teatises „Uus kaasajastatud mitmeaastane Euroopa Liidu finantsraamistik, millega viiakse tõhusalt ellu liidu prioriteedid pärast 2020. aastat“ märgitakse, et teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis „Horisont 2020“ kulutatakse peamistele digitegevustele 13 miljardit eurot (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/et/ALL/?uri=CELEX%3A52018DC0098).

6

Komisjoni teatises „Uus kaasajastatud mitmeaastane Euroopa Liidu finantsraamistik, millega viiakse tõhusalt ellu liidu prioriteedid pärast 2020. aastat“ märgitakse, et teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis „Horisont 2020“ kulutatakse peamistele digitegevustele 13 miljardit eurot (https://eur-lex.europa.eu/legal-content/et/ALL/?uri=CELEX%3A52018DC0098).

(7)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 23.

7

(7)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 23.

7

(13)  Euroopa andmetaristust saab Euroopa avatud teaduse pilve alustala, mis võimaldab pakkuda maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötlust, kiiret ühendust ning tipptasemel andme- ja tarkvarateenuseid.

13

(13)  Euroopa andmetaristust saab Euroopa avatud teaduse pilve alustala, mis võimaldab pakkuda maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötlust, kiiret ühendust ning tipptasemel andme- ja tarkvarateenuseid.

13

(14)  OECD: „Understanding The Socio-Economic Divide in Europe“ („Euroopa sotsiaal-majandusliku lõhe olemus“), 26. jaanuar 2017.

14

(14)  OECD: „Understanding The Socio-Economic Divide in Europe“ („Euroopa sotsiaal-majandusliku lõhe olemus“), 26. jaanuar 2017.

14

(15)  Tulevikus hõlmavad peamised progressi võimaldavad tehnoloogiavaldkonnad kõrgtehnoloogilisi materjale ja nanotehnoloogiat, fotoonikat ning mikro- ja nanoelektroonikat, bioteadusepõhist tehnoloogiat, kõrgtehnoloogilist tootmist ja töötlemist, tehisintellekti ning digiturvalisust ja -ühenduvust.

15

(15)  Tulevikus hõlmavad peamised progressi võimaldavad tehnoloogiavaldkonnad kõrgtehnoloogilisi materjale ja nanotehnoloogiat, fotoonikat ning mikro- ja nanoelektroonikat, bioteadusepõhist tehnoloogiat, kõrgtehnoloogilist tootmist ja töötlemist, tehisintellekti ning digiturvalisust ja -ühenduvust.

15

(16)  Tegemist on avaliku või erasektori taristutega, mille kaudu pakutakse vahendeid ja osutatakse teenuseid peamiselt Euroopa tööstussektorile, et võimaldada oluliste progressi võimaldavate tehnoloogialahenduste ja toodete katsetamist ja valideerimist. Selline taristu võib paikneda ühes kohas või olla hajutatud või virtuaalne ning peab olema registreeritud liikmesriigis või programmiga ühinenud kolmandas riigis.

16

(16)  Tegemist on avaliku või erasektori taristutega, mille kaudu pakutakse vahendeid ja osutatakse teenuseid peamiselt Euroopa tööstussektorile, et võimaldada oluliste progressi võimaldavate tehnoloogialahenduste ja toodete katsetamist ja valideerimist. Selline taristu võib paikneda ühes kohas või olla hajutatud või virtuaalne ning peab olema registreeritud liikmesriigis või programmiga ühinenud kolmandas riigis.

16

(17)  CO2 heitkoguste olulist vähendamist muudes sektorites käsitletakse raamprogrammi „Euroopa horisont“ samba „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ teiste tegevusvaldkondade raames.

17

2

(17)  CO2 heitkoguste olulist vähendamist muudes sektorites käsitletakse raamprogrammi „Euroopa horisont“ samba „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“ teiste tegevusvaldkondade raames.

17

2

Euroopa

(18)  Ligikaudu kolmandik ELi kodanikest elab linnapiirkondades, kus saasteainete sisaldused ületavad seadusega ette nähtud piirnorme.

18

(18)  Ligikaudu kolmandik ELi kodanikest elab linnapiirkondades, kus saasteainete sisaldused ületavad seadusega ette nähtud piirnorme.

18

(19)  Maa seire toetab teadusuuringuid ja innovatsiooni käesoleva üleilmse probleemi muudes sekkumisvaldkondades ning programmi „Euroopa horisont“ muudes asjakohastes osades.

19

(19)  Maa seire toetab teadusuuringuid ja innovatsiooni käesoleva üleilmse probleemi muudes sekkumisvaldkondades ning programmi „Euroopa horisont“ muudes asjakohastes osades.

19

(20)  SWD(2016)0319: European Research and Innovation for Food and Nutrition Security

20

(20)  SWD(2016)0319: European Research and Innovation for Food and Nutrition Security

20

(10)  Tervishoiuga seotud biotehnoloogiarakendusi käsitletakse käesoleva samba teemavaldkonnas „Tervis“.

10

(10)  Tervishoiuga seotud biotehnoloogiarakendusi käsitletakse käesoleva samba teemavaldkonnas „Tervis“.

10

(11)  Ringsüsteemide sekkumisvaldkonna tegevused täiendavad teemavaldkonda „Digivaldkond ja tööstus“ kuuluva vähese CO2-heitega keskkonnasõbraliku tööstuse sekkumisvaldkonna tegevusi.

11

2

(11)  Ringsüsteemide sekkumisvaldkonna tegevused täiendavad teemavaldkonda „Digivaldkond ja tööstus“ kuuluva vähese CO2-heitega keskkonnasõbraliku tööstuse sekkumisvaldkonna tegevusi.

11

2

(12)  Need on avaliku või erasektori vahendid, mis pakuvad juurdepääsu uusimatele teadmistele ja eksperditeadmistele digitaalsete ja nendega seotud, progressi võimaldavate tehnoloogiate kohta, mida ettevõtted vajavad konkurentsivõime suurendamiseks, arvestades tootmist, teenuseid ja äriprotsesse.

12

(12)  Need on avaliku või erasektori vahendid, mis pakuvad juurdepääsu uusimatele teadmistele ja eksperditeadmistele digitaalsete ja nendega seotud, progressi võimaldavate tehnoloogiate kohta, mida ettevõtted vajavad konkurentsivõime suurendamiseks, arvestades tootmist, teenuseid ja äriprotsesse.

12

(13)  Nende seas võivad olla niisugused teemad nagu tehisintellekt, kvanttehnoloogiad, biotõrje, uue põlvkonna digitaalsed kaksikud või mis tahes muu „Euroopa horisondi“ strateegilise programmi (sealhulgas liikmeriikide võrgustikesse kuuluvad programmid) kontekstis määratletud teema.

13

(13)  Nende seas võivad olla niisugused teemad nagu tehisintellekt, kvanttehnoloogiad, biotõrje, uue põlvkonna digitaalsed kaksikud või mis tahes muu „Euroopa horisondi“ strateegilise programmi (sealhulgas liikmeriikide võrgustikesse kuuluvad programmid) kontekstis määratletud teema.

13

(16)  Tavaliselt mitte üle 25 % hääleõigusest. Erandjuhul võib EL kindlustada blokeeriva vähemuse staatuse omandamise, et kaitsta Euroopa huve olulistes valdkondades, näiteks küberturvalisuse alal.

16

(16)  Tavaliselt mitte üle 25 % hääleõigusest. Erandjuhul võib EL kindlustada blokeeriva vähemuse staatuse omandamise, et kaitsta Euroopa huve olulistes valdkondades, näiteks küberturvalisuse alal.

16

(17)  Näiteks Euroopa Teadusnõukogu kontseptsiooni tõendamine, projektid, mis on saanud toetust samba „Üleilmsed probleemid ja tööstuse konkurentsivõime“ raames, Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi teadmis- ja innovaatikakogukondades tekkinud idufirmad, ... sealhulgas programmi „Horisont 2020“ meetmete toetus, eelkõige projektid, mis on välja valitud „Horisont 2020“ VKEdele ettenähtud vahendi 2. etapis ja saanud sellega seotud kvaliteedimärgise, mida rahastavad liikmesriigid, ning projektid (olemasolevate ja tulevaste) Euroopa partnerlustest.

17

(17)  Näiteks Euroopa Teadusnõukogu kontseptsiooni tõendamine, projektid, mis on saanud toetust samba „Üleilmsed probleemid ja
  Euroopa
  tööstuse konkurentsivõime“ raames, Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi teadmis- ja innovaatikakogukondades tekkinud idufirmad, ... sealhulgas programmi „Horisont 2020“ meetmete toetus, eelkõige projektid, mis on välja valitud „Horisont 2020“ VKEdele ettenähtud vahendi 2. etapis ja saanud sellega seotud kvaliteedimärgise, mida rahastavad liikmesriigid, ning projektid (olemasolevate ja tulevaste) Euroopa partnerlustest.

17

Euroopa

(18)  EIC auhinnaprogramm võtab üle „Horisont 2020“ raames väljaantavate auhindade haldamise ning näeb ette uute ergutus- ja tunnustusauhindade väljatöötamise ja rakendamise.

18

(18)  EIC auhinnaprogramm võtab üle „Horisont 2020“ raames väljaantavate auhindade haldamise ning näeb ette uute ergutus- ja tunnustusauhindade väljatöötamise ja rakendamise.

18

(20)  Nõukogu järeldused Euroopa teadusruumi tegevuskava kohta, 19. mai 2015 [To be updated as necessary].

20

(21)  ELi toimimise lepingu artikli 181 lõige 2.

21

(20)  Nõukogu järeldused Euroopa teadusruumi tegevuskava kohta, 19. mai 2015 [To be updated as necessary].

20

(21)  ELi toimimise lepingu artikli 181 lõige 2.

21

(22)  
  Nende liikmesriikide ja assotsieerunud riikide kindlaksmääramiseks, kus tuleb asutada õigussubjektid, et nad võiksid esitada ettepanekuid tipp-pädevuste jagamise koordinaatoritena, kasutatakse teadusuuringute ja innovatsiooni tipptasemel põhinevat kriteeriumi. See kriteerium kätkeb kombineerituna üldisi majandustulemusi (SKP), teadusuuringute tulemuslikkust ja innovatsioonitulemusi, mis on normaliseeritud vastavalt seotud riikide suurusele. Selle kriteeriumi alusel kindlaks määratud riike nimetatakse tipp-pädevuste jagamise kontekstis kõlblikeks riikideks. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 kohaselt on äärepoolseimate piirkondade õigussubjektid tipp-pädevuste jagamise koordinaatoritena samuti täielikult kõlblikud.

22

Nende liikmesriikide ja assotsieerunud riikide kindlaksmääramiseks, kus tuleb asutada õigussubjektid, et nad võiksid esitada ettepanekuid tipp-pädevuste jagamise koordinaatoritena, kasutatakse teadusuuringute ja innovatsiooni tipptasemel põhinevat kriteeriumi. See kriteerium kätkeb kombineerituna üldisi majandustulemusi (SKP), teadusuuringute tulemuslikkust ja innovatsioonitulemusi, mis on normaliseeritud vastavalt seotud riikide suurusele. Selle kriteeriumi alusel kindlaks määratud riike nimetatakse tipp-pädevuste jagamise kontekstis kõlblikeks riikideks. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 kohaselt on äärepoolseimate piirkondade õigussubjektid tipp-pädevuste jagamise koordinaatoritena samuti täielikult kõlblikud.

(25)  Siia kuuluvad eelkõige Euroopa teadlaste harta, teadlaste töölevõtmise juhend, EURAXESS ja RESAVERi pensionifond.

25

(25)  Siia kuuluvad eelkõige Euroopa teadlaste harta, teadlaste töölevõtmise juhend, EURAXESS ja RESAVERi pensionifond.

25

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/623 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/623

---

P8_TA(2018)0516

Euroopa Kaitsefondi loomine ***I

Euroopa Parlamendi 12. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Kaitsefond (COM(2018)0476 – C8-0268/2018 – 2018/0254(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

[Muudatusettepanek 1, kui ei ole märgitud teisiti]

(2020/C 388/41)

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED (*1)

komisjoni ettepanekule

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,

millega luuakse Euroopa Kaitsefond

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 173 lõiget 3, artikli 182 lõiget 4, artiklit 183 ja artikli 188 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (-1a) | Kaitset peetakse selgeks näiteks sellest, kuidas oleks võimalik tõhusust suurendada, andes teatavad praegu liikmesriikide käes olevad pädevused ja tegevused ning nendele vastavad assigneeringud üle Euroopa tasandile, mis võiks tõestada Euroopa lisaväärtust ja võimaldaks piirata avaliku sektori kulutuste üldist koormust liidus. |
| --- | --- |

(-1a)

Kaitset peetakse selgeks näiteks sellest, kuidas oleks võimalik tõhusust suurendada, andes teatavad praegu liikmesriikide käes olevad pädevused ja tegevused ning nendele vastavad assigneeringud üle Euroopa tasandile, mis võiks tõestada Euroopa lisaväärtust ja võimaldaks piirata avaliku sektori kulutuste üldist koormust liidus.

| (-1b) | Liidu geopoliitiline kontekst on viimase kümnendi jooksul drastiliselt muutunud. Olukord Euroopa naabruses asuvates piirkondades on ebastabiilne ning liit seisab silmitsi keeruka ja problemaatilise keskkonnaga, kus uute ohtude, näiteks hübriid- ja küberrünnakute esilekerkimine ühtib tavapärasemate probleemide naasmisega. Seda silmas pidades on nii Euroopa kodanikud kui ka nende poliitilised juhid seisukohal, et kaitse valdkonnas on vaja rohkem ühiseid tegusid. Ühist kaitse- ja julgeolekupoliitikat toetab 75 % eurooplastest. 25. märtsil 2017 Roomas vastu võetud ühisdeklaratsioonis teatasid 27 liikmesriigi juhid, Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlament ja komisjon, et liit tugevdab oma ühist julgeolekut ja kaitset ning edendab konkurentsivõimelisemat ja paremini integreeritud kaitsetööstust. |
| --- | --- |

(-1b)

Liidu geopoliitiline kontekst on viimase kümnendi jooksul drastiliselt muutunud. Olukord Euroopa naabruses asuvates piirkondades on ebastabiilne ning liit seisab silmitsi keeruka ja problemaatilise keskkonnaga, kus uute ohtude, näiteks hübriid- ja küberrünnakute esilekerkimine ühtib tavapärasemate probleemide naasmisega. Seda silmas pidades on nii Euroopa kodanikud kui ka nende poliitilised juhid seisukohal, et kaitse valdkonnas on vaja rohkem ühiseid tegusid. Ühist kaitse- ja julgeolekupoliitikat toetab 75 % eurooplastest. 25. märtsil 2017 Roomas vastu võetud ühisdeklaratsioonis teatasid 27 liikmesriigi juhid, Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlament ja komisjon, et liit tugevdab oma ühist julgeolekut ja kaitset ning edendab konkurentsivõimelisemat ja paremini integreeritud kaitsetööstust.

| (1) | Komisjon kohustus oma 30. novembri 2016. aasta teatises
  30. novembril 2016. aastal vastu võetud Euroopa
  kaitsealase tegevuskava kohta
  täiendama liikmesriikide ühiseid jõupingutusi julgeolekuprobleemidele reageerimiseks vajaliku kaitsealase tehnoloogilise ja tööstusliku suutlikkuse arendamisel, pakkuma nende jaoks finantsvõimendust ja neid konsolideerima ning soodustama konkurentsivõimelist, uuenduslikku ja tõhusat Euroopa kaitsetööstust
  ning looma kogu liidus paremini integreeritud kaitseturu
  . Eelkõige tegi komisjon ettepaneku luua Euroopa Kaitsefond (edaspidi „fond“), et toetada investeeringuid kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogiate ühisesse teadus- ja arendustegevusse, soodustades nii koostoimeid ja kulutõhusust, ning edendades kaitsevarustuse ühist soetamist ja hooldust liikmesriikide poolt. Fond täiendaks sel eesmärgil liikmesriikide tasandil juba kasutatavat rahastamist ja peaks aitama liikmesriikidel kaitsevaldkonnas rohkem investeerida ja
  piiriülest
  koostööd teha. Fondi kaudu toetataks koostööd kogu kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogiate olelusea jooksul. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon kohustus oma 30. novembri 2016. aasta teatises
  30. novembril 2016. aastal vastu võetud Euroopa
  kaitsealase tegevuskava kohta
  täiendama liikmesriikide ühiseid jõupingutusi julgeolekuprobleemidele reageerimiseks vajaliku kaitsealase tehnoloogilise ja tööstusliku suutlikkuse arendamisel, pakkuma nende jaoks finantsvõimendust ja neid konsolideerima ning soodustama konkurentsivõimelist, uuenduslikku ja tõhusat Euroopa kaitsetööstust
  ning looma kogu liidus paremini integreeritud kaitseturu
  . Eelkõige tegi komisjon ettepaneku luua Euroopa Kaitsefond (edaspidi „fond“), et toetada investeeringuid kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogiate ühisesse teadus- ja arendustegevusse, soodustades nii koostoimeid ja kulutõhusust, ning edendades kaitsevarustuse ühist soetamist ja hooldust liikmesriikide poolt. Fond täiendaks sel eesmärgil liikmesriikide tasandil juba kasutatavat rahastamist ja peaks aitama liikmesriikidel kaitsevaldkonnas rohkem investeerida ja
  piiriülest
  koostööd teha. Fondi kaudu toetataks koostööd kogu kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogiate olelusea jooksul.

| (1a) | Komisjon võttis 7. juunil 2017 vastu teatise Euroopa Kaitsefondi käivitamise kohta. Selles esitati kaheastmeline lähenemisviis: esiteks tehti lähenemisviisi testimiseks mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 raames kättesaadavaks nii teadus- kui ka arendustegevuseks ette nähtud esmane rahastus, mis kinnitati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1092 (2) vastuvõtmisega; teiseks luuakse 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku raames sihtotstarbeline fond, millega suurendatakse rahastust, mis on ette nähtud ühistele kaitseuuringutele uuenduslike kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogiate valdkonnas ning arendustsükli hilisematele etappidele, sealhulgas prototüüpide väljatöötamisele. Need kaks etappi peaksid olema järjepidevad ja sidusad. |
| --- | --- |

(1a)

Komisjon võttis 7. juunil 2017 vastu teatise Euroopa Kaitsefondi käivitamise kohta. Selles esitati kaheastmeline lähenemisviis: esiteks tehti lähenemisviisi testimiseks mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 raames kättesaadavaks nii teadus- kui ka arendustegevuseks ette nähtud esmane rahastus, mis kinnitati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1092 (2) vastuvõtmisega; teiseks luuakse 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku raames sihtotstarbeline fond, millega suurendatakse rahastust, mis on ette nähtud ühistele kaitseuuringutele uuenduslike kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogiate valdkonnas ning arendustsükli hilisematele etappidele, sealhulgas prototüüpide väljatöötamisele. Need kaks etappi peaksid olema järjepidevad ja sidusad.

| (1b) | Kaitsesektorit iseloomustavad kaitsevarustuse kasvavad kulud ning kõrged teadus- ja arendustegevuse kulud, mis piiravad uute kaitseprogrammide käivitamist ning mõjutavad otseselt liidu tööstuse konkurentsivõimet ja innovatsioonisuutlikkust. Võttes arvesse kulude eskaleerumist, ühekordsete teadus- ja arendustegevuse kulude ja riiklikult hangitavate väikeseeriate kulude suurust, jääb oluliste kaitsesüsteemide uue põlvkonna ja uute kaitseotstarbeliste tehnoloogiate arendamine üha enam üheainsa liikmesriigi võimete piiridest välja. |
| --- | --- |

(1b)

Kaitsesektorit iseloomustavad kaitsevarustuse kasvavad kulud ning kõrged teadus- ja arendustegevuse kulud, mis piiravad uute kaitseprogrammide käivitamist ning mõjutavad otseselt liidu tööstuse konkurentsivõimet ja innovatsioonisuutlikkust. Võttes arvesse kulude eskaleerumist, ühekordsete teadus- ja arendustegevuse kulude ja riiklikult hangitavate väikeseeriate kulude suurust, jääb oluliste kaitsesüsteemide uue põlvkonna ja uute kaitseotstarbeliste tehnoloogiate arendamine üha enam üheainsa liikmesriigi võimete piiridest välja.

| (1c) | Oma 14. märtsi 2018. aasta resolutsioonis järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ja 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku suhtes võetava parlamendi seisukoha ettevalmistamise kohta kinnitas Euroopa Parlament uuesti oma toetust Euroopa kaitsekoostöö liidu loomisele, mis hõlmab eraldi liidu kaitseuuringute programmi ja tööstusliku arendamise programmi, millesse liikmesriigid investeeriksid, et lõpetada topelttöö ning suurendada Euroopa kaitsetööstuse strateegilist autonoomsust ja tõhusust. Samuti kordas ta, et liit võib saada tugevamaks ja sihikindlamaks ainult siis, kui talle eraldatakse rohkem rahalisi vahendeid, ning kutsus seetõttu üles toetama jätkuvalt praegusi poliitikasuundi, mille kohaselt liidu juhtprogrammide vahendeid suurendatakse, ning lisama uute vastutusalade tekkides ka rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(1c)

Oma 14. märtsi 2018. aasta resolutsioonis järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ja 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku suhtes võetava parlamendi seisukoha ettevalmistamise kohta kinnitas Euroopa Parlament uuesti oma toetust Euroopa kaitsekoostöö liidu loomisele, mis hõlmab eraldi liidu kaitseuuringute programmi ja tööstusliku arendamise programmi, millesse liikmesriigid investeeriksid, et lõpetada topelttöö ning suurendada Euroopa kaitsetööstuse strateegilist autonoomsust ja tõhusust. Samuti kordas ta, et liit võib saada tugevamaks ja sihikindlamaks ainult siis, kui talle eraldatakse rohkem rahalisi vahendeid, ning kutsus seetõttu üles toetama jätkuvalt praegusi poliitikasuundi, mille kohaselt liidu juhtprogrammide vahendeid suurendatakse, ning lisama uute vastutusalade tekkides ka rahalisi vahendeid.

| (1d) | Kaitsesektori olukorda on veelgi halvendanud kogu Euroopas viimase 10 aasta jooksul toimunud olulised kaitse-eelarve kärped, mis on mõjutanud eelkõige teadus- ja arendustegevuse ning seadmete kulutusi. Aastatel 2006–2013 vähendati Euroopa Kaitseagentuuris osalevate liikmesriikide tegelike kaitsekulutuste taset 12 %. Kui arvestada, et kaitsealane teadus- ja arendustegevus on tuleviku tipptasemel kaitsetehnoloogia arendamise alus, on sellised suundumused eriti murettekitavad ja raskendavad oluliselt liidu kaitsetööstuse konkurentsivõime säilitamist pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(1d)

Kaitsesektori olukorda on veelgi halvendanud kogu Euroopas viimase 10 aasta jooksul toimunud olulised kaitse-eelarve kärped, mis on mõjutanud eelkõige teadus- ja arendustegevuse ning seadmete kulutusi. Aastatel 2006–2013 vähendati Euroopa Kaitseagentuuris osalevate liikmesriikide tegelike kaitsekulutuste taset 12 %. Kui arvestada, et kaitsealane teadus- ja arendustegevus on tuleviku tipptasemel kaitsetehnoloogia arendamise alus, on sellised suundumused eriti murettekitavad ja raskendavad oluliselt liidu kaitsetööstuse konkurentsivõime säilitamist pikas perspektiivis.

| (1e) | Olenemata sellest, et kulud kasvavad ja kulutused vähenevad, on kaitseplaneerimine ja kaitsekulutused seoses teadus- ja arendustegevuse ning varustuse hankimisega jäänud suures osas riigi tasandile ning liikmesriikide koostöö kaitseotstarbelise varustuse investeeringute valdkonnas on väga piiratud. Pealegi rakendatakse vaid üksikuid programme, mis on ühtlasi seotud ka liidu kaitsevõime prioriteetidega – 2015. aastal hangiti Euroopa ühishangete kaudu vaid 16 % varustusest, mida on kaugelt vähem kui kokku lepitud ühine sihttase (35 %). |
| --- | --- |

(1e)

Olenemata sellest, et kulud kasvavad ja kulutused vähenevad, on kaitseplaneerimine ja kaitsekulutused seoses teadus- ja arendustegevuse ning varustuse hankimisega jäänud suures osas riigi tasandile ning liikmesriikide koostöö kaitseotstarbelise varustuse investeeringute valdkonnas on väga piiratud. Pealegi rakendatakse vaid üksikuid programme, mis on ühtlasi seotud ka liidu kaitsevõime prioriteetidega – 2015. aastal hangiti Euroopa ühishangete kaudu vaid 16 % varustusest, mida on kaugelt vähem kui kokku lepitud ühine sihttase (35 %).

| (2) | Fond aitaks kaasa tugeva, konkurentsivõimelise ja uuendusliku kaitsetööstusliku ja -tehnoloogilise baasi loomisele ning toimiks koos liidu algatustega paremini integreeritud Euroopa kaitseturu poole liikumiseks ja eelkõige koos kahe 2009. aastal vastuvõetud direktiiviga (3), millest üks käsitleb riigihankeid ja teine ühendusesisest vedu kaitsesektoris.
  Seetõttu on väga tähtis, et peamised regulatiivsed eeltingimused oleksid täidetud, pidades eriti silmas nimetatud direktiivide täielikku rakendamist. Fondist peaks saama püsikindla Euroopa kaitsetööstuspoliitika nurgakivi. |
| --- | --- |

(2)

Fond aitaks kaasa tugeva, konkurentsivõimelise ja uuendusliku kaitsetööstusliku ja -tehnoloogilise baasi loomisele ning toimiks koos liidu algatustega paremini integreeritud Euroopa kaitseturu poole liikumiseks ja eelkõige koos kahe 2009. aastal vastuvõetud direktiiviga (3), millest üks käsitleb riigihankeid ja teine ühendusesisest vedu kaitsesektoris.
  Seetõttu on väga tähtis, et peamised regulatiivsed eeltingimused oleksid täidetud, pidades eriti silmas nimetatud direktiivide täielikku rakendamist. Fondist peaks saama püsikindla Euroopa kaitsetööstuspoliitika nurgakivi.

| (3) | Lähtudes integreeritud lähenemisviisist ja selleks et aidata kaasa liidu kaitsetööstuse konkurentsivõime ja innovatsioonisuutlikkuse suurendamisele, tuleks luua Euroopa Kaitsefond. Fondi eesmärk peaks olema edendada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet, uuenduslikkust, tõhusust
  ning tööstuslikku
  ja
  tehnoloogilist
  sõltumatust, mis aitab täiustada liidu strateegilist sõltumatust, toetades piiriülest koostööd liikmesriikide ja ettevõtjate, teaduskeskuste, riigiasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja ülikoolide vahel
  kogu liidus
  kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia uurimis- ja arendusetapis. Uuenduslikemate lahenduste ja avatud siseturu saavutamiseks peaks fond toetama kaitsevaldkonnas tegutsevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) ning keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate piiriülest osalust.
  Avatud siseturu edendamiseks peaks fond hõlbustama piiriülese koostöö suurendamist õigussubjektide vahel, eriti VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate piiriülest osalust. |
| --- | --- |

(3)

Lähtudes integreeritud lähenemisviisist ja selleks et aidata kaasa liidu kaitsetööstuse konkurentsivõime ja innovatsioonisuutlikkuse suurendamisele, tuleks luua Euroopa Kaitsefond. Fondi eesmärk peaks olema edendada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet, uuenduslikkust, tõhusust
  ning tööstuslikku
  ja
  tehnoloogilist
  sõltumatust, mis aitab täiustada liidu strateegilist sõltumatust, toetades piiriülest koostööd liikmesriikide ja ettevõtjate, teaduskeskuste, riigiasutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja ülikoolide vahel
  kogu liidus
  kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia uurimis- ja arendusetapis. Uuenduslikemate lahenduste ja avatud siseturu saavutamiseks peaks fond toetama kaitsevaldkonnas tegutsevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) ning keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate piiriülest osalust.
  Avatud siseturu edendamiseks peaks fond hõlbustama piiriülese koostöö suurendamist õigussubjektide vahel, eriti VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate piiriülest osalust.

| (3a) | Euroopa julgeolek sõltub tihedatest ja tugevatest suhetest strateegiliste partneritega kogu maailmas ning programm peaks suurendama Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet, tugevdades veelgi partnerlusi teadus- ja arendustegevuse kaudu, edendades seeläbi Euroopa strateegilist suutlikkust ja võimekust. |
| --- | --- |

(3a)

Euroopa julgeolek sõltub tihedatest ja tugevatest suhetest strateegiliste partneritega kogu maailmas ning programm peaks suurendama Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet, tugevdades veelgi partnerlusi teadus- ja arendustegevuse kaudu, edendades seeläbi Euroopa strateegilist suutlikkust ja võimekust.

| (4) | Uurimisetapp on ülioluline, sest see mõjutab Euroopa kaitsetööstuse suutlikkust ja sõltumatust töötada välja tooteid ning soodustab liikmesriikide kui kaitse lõpptarbijate sõltumatust. Kaitsevõime arendamisega seotud uurimisetapp võib endas kätkeda märkimisväärseid riske, eriti tehnoloogiate vähese arengu ja murrangulisuse tõttu. Teadusuuringute ja tehnoloogiaetapile järgnevas arendusetapis tekib märkimisväärseid riske ja kulusid, mis takistavad teadusuuringute tulemuste edasist rakendamist ja mõjuvad negatiivselt liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimele ja uuenduslikkusele.
  Fond peaks tugevdama kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogiate uurimis- ja arendusetappide vahelist sidet, et ületada nendevahelist surmaoruks nimetatavat madalseisu. |
| --- | --- |

(4)

Uurimisetapp on ülioluline, sest see mõjutab Euroopa kaitsetööstuse suutlikkust ja sõltumatust töötada välja tooteid ning soodustab liikmesriikide kui kaitse lõpptarbijate sõltumatust. Kaitsevõime arendamisega seotud uurimisetapp võib endas kätkeda märkimisväärseid riske, eriti tehnoloogiate vähese arengu ja murrangulisuse tõttu. Teadusuuringute ja tehnoloogiaetapile järgnevas arendusetapis tekib märkimisväärseid riske ja kulusid, mis takistavad teadusuuringute tulemuste edasist rakendamist ja mõjuvad negatiivselt liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimele ja uuenduslikkusele.
  Fond peaks tugevdama kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogiate uurimis- ja arendusetappide vahelist sidet, et ületada nendevahelist surmaoruks nimetatavat madalseisu.

| (5) | Fondist ei peaks toetatama puhtalt alusuuringuid, mida tuleks toetada muude kavade kaudu; siiski võidakse toetada kaitsele suunatud alusuuringuid, mis võivad saada aluseks välja selgitatud või oodatavate probleemide või võimalustega tegelemiseks. |
| --- | --- |

(5)

Fondist ei peaks toetatama puhtalt alusuuringuid, mida tuleks toetada muude kavade kaudu; siiski võidakse toetada kaitsele suunatud alusuuringuid, mis võivad saada aluseks välja selgitatud või oodatavate probleemide või võimalustega tegelemiseks.

| (6) | Fondist võiks pakkuda toetust tegevustele, mis hõlmavad uusi tooteid ja tehnoloogiaid või olemasolevate toodete ja tehnoloogiate täiustamist, eeldusel et mitteassotsieerunud kolmas riik või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksus ei piira täiustamiseks vajalikku olemasolevat teavet. Liidu rahastamise taotlemisel tuleks õigussubjektidelt nõuda asjakohase teabe esitamist piirangute puudumise kohta. Sellise teabe puudumisel ei peaks liidu rahastamist andma. |
| --- | --- |

(6)

Fondist võiks pakkuda toetust tegevustele, mis hõlmavad uusi tooteid ja tehnoloogiaid või olemasolevate toodete ja tehnoloogiate täiustamist, eeldusel et mitteassotsieerunud kolmas riik või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksus ei piira täiustamiseks vajalikku olemasolevat teavet. Liidu rahastamise taotlemisel tuleks õigussubjektidelt nõuda asjakohase teabe esitamist piirangute puudumise kohta. Sellise teabe puudumisel ei peaks liidu rahastamist andma.

| (6a) | Fond peaks piisavalt toetama teadus- ja arendustegevust murranguliste kaitsetehnoloogiate valdkonnas. Kuna murrangulised tehnoloogiad võivad põhineda kontseptsioonidel või ideedel, mis pärinevad mittetraditsioonilistelt kaitsealases teadus- ja arendustegevuses osalejatelt, peaks fond olema sidusrühmadega konsulteerimisel, rahastamisel ja tegevuste juhtimisel piisavalt paindlik. |
| --- | --- |

(6a)

Fond peaks piisavalt toetama teadus- ja arendustegevust murranguliste kaitsetehnoloogiate valdkonnas. Kuna murrangulised tehnoloogiad võivad põhineda kontseptsioonidel või ideedel, mis pärinevad mittetraditsioonilistelt kaitsealases teadus- ja arendustegevuses osalejatelt, peaks fond olema sidusrühmadega konsulteerimisel, rahastamisel ja tegevuste juhtimisel piisavalt paindlik.

| (7) | Et tagada liidu ja selle liikmesriikide rahvusvaheliste kohustuste täitmine käesoleva määruse rakendamisel, ei peaks fondi raames olema rahastamiskõlblikud tegevused selliste toodete ja tehnoloogiate arendamiseks, mille kasutamine, arendamine või tootmine on keelatud rahvusvahelise õigusega. Seoses sellega peaks selliste uute kaitseotstarbeliste toodete või kaitsetehnoloogiatega seotud tegevuste rahastamiskõlblikkus, mis on mõeldud spetsiaalselt inimkontrollita löökidega surmavate rünnakute elluviimiseks, sõltuma ka muutustest rahvusvahelises õiguses. |
| --- | --- |

(7)

Et tagada liidu ja selle liikmesriikide rahvusvaheliste kohustuste täitmine käesoleva määruse rakendamisel, ei peaks fondi raames olema rahastamiskõlblikud tegevused selliste toodete ja tehnoloogiate arendamiseks, mille kasutamine, arendamine või tootmine on keelatud rahvusvahelise õigusega. Seoses sellega peaks selliste uute kaitseotstarbeliste toodete või kaitsetehnoloogiatega seotud tegevuste rahastamiskõlblikkus, mis on mõeldud spetsiaalselt inimkontrollita löökidega surmavate rünnakute elluviimiseks, sõltuma ka muutustest rahvusvahelises õiguses.

| (7a) | Programmi teadus- ja arendustegevusest saadavate toodete ekspordi puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata ÜRO 2013. aasta relvakaubanduslepingu artikli 7 lõikele 1, milles on sätestatud, et isegi kui eksport ei ole keelatud, peavad eksportivad osalisriigid objektiivselt ja mittediskrimineerival viisil ning asjakohaseid tegureid arvestades hindama, kas tavarelvad või kaubad: a) soodustaksid või õõnestaksid rahu ja julgeolekut; b) võidakse võtta kasutusse i) rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsiste rikkumiste toimepanekuks või neile kaasaaitamiseks, ii) rahvusvaheliste inimõigusnormide tõsiste rikkumiste toimepanekuks või neile kaasaaitamiseks, iii) terrorismi puudutavates rahvusvahelistes konventsioonides või protokollides, mille osaline eksportiv riik on, süüteoks loetava teo toimepanekuks või sellele kaasaaitamiseks või iv) rahvusvahelist organiseeritud kuritegevust puudutavates konventsioonides või protokollides, mille osaline eksportiv riik on, süüteoks loetava teo toimepanekuks või sellele kaasaaitamiseks. |
| --- | --- |

(7a)

Programmi teadus- ja arendustegevusest saadavate toodete ekspordi puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata ÜRO 2013. aasta relvakaubanduslepingu artikli 7 lõikele 1, milles on sätestatud, et isegi kui eksport ei ole keelatud, peavad eksportivad osalisriigid objektiivselt ja mittediskrimineerival viisil ning asjakohaseid tegureid arvestades hindama, kas tavarelvad või kaubad: a) soodustaksid või õõnestaksid rahu ja julgeolekut; b) võidakse võtta kasutusse i) rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsiste rikkumiste toimepanekuks või neile kaasaaitamiseks, ii) rahvusvaheliste inimõigusnormide tõsiste rikkumiste toimepanekuks või neile kaasaaitamiseks, iii) terrorismi puudutavates rahvusvahelistes konventsioonides või protokollides, mille osaline eksportiv riik on, süüteoks loetava teo toimepanekuks või sellele kaasaaitamiseks või iv) rahvusvahelist organiseeritud kuritegevust puudutavates konventsioonides või protokollides, mille osaline eksportiv riik on, süüteoks loetava teo toimepanekuks või sellele kaasaaitamiseks.

| (8) | Raskused kokkuleppele jõudmisel kaitsevõimealaste nõuete koondamise ja ühtsete tehniliste kirjelduse ja standardite osas nõrgendavad piiriülest koostööd liikmesriikide vahel ja eri liikmesriikides asuvate õigussubjektide vahel. Selliste nõuete, kirjelduste ja standardite puudumine on viinud kaitsesektori suurema killustumiseni, tehniliste aspektide keeruliseks muutumiseni, viivitusteni, suurenenud kulutusteni
  ja võimekuse tarbetu dubleerimiseni
  . Samuti on vähenenud koostegutsemisvõime. Ühtses tehnilises kirjelduses kokkuleppele jõudmine peaks olema eeltingimus suuremat tehnoloogilise valmisoleku astet nõudvate tegevuste puhul. Liikmesriikide tegevus
  koostegutsemisvõime soodustamiseks,
  ühtsete kaitsevõimealaste nõuete koostamiseks, uuringute toetamiseks ning tegevused tehnilise kirjelduse või standardite ühtse määratluse koostamise toetamiseks peaksid samuti olema kõlblikud fondist toetuse saamiseks
  , et vältida olukorda, kus konkureerivad kirjeldused ja standardid kahjustaksid koostegutsemisvõimet
  . |
| --- | --- |

(8)

Raskused kokkuleppele jõudmisel kaitsevõimealaste nõuete koondamise ja ühtsete tehniliste kirjelduse ja standardite osas nõrgendavad piiriülest koostööd liikmesriikide vahel ja eri liikmesriikides asuvate õigussubjektide vahel. Selliste nõuete, kirjelduste ja standardite puudumine on viinud kaitsesektori suurema killustumiseni, tehniliste aspektide keeruliseks muutumiseni, viivitusteni, suurenenud kulutusteni
  ja võimekuse tarbetu dubleerimiseni
  . Samuti on vähenenud koostegutsemisvõime. Ühtses tehnilises kirjelduses kokkuleppele jõudmine peaks olema eeltingimus suuremat tehnoloogilise valmisoleku astet nõudvate tegevuste puhul. Liikmesriikide tegevus
  koostegutsemisvõime soodustamiseks,
  ühtsete kaitsevõimealaste nõuete koostamiseks, uuringute toetamiseks ning tegevused tehnilise kirjelduse või standardite ühtse määratluse koostamise toetamiseks peaksid samuti olema kõlblikud fondist toetuse saamiseks
  , et vältida olukorda, kus konkureerivad kirjeldused ja standardid kahjustaksid koostegutsemisvõimet
  .

| (9) | Kuna fondi eesmärk on toetada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet
  , tõhusust, tööstuslikku sõltumatust
  ja innovatsiooni kaitsevaldkonna teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö võimendamise ja täiendamisega ning koostööprojektide arendusetapi riskide maandamisega, peaksid kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia uurimise ja arendamisega seotud tegevused olema kõlblikud fondist toetuse saamiseks. See kehtib ka olemasolevate kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogiate ajakohastamisele suunatud tegevuste, sealhulgas nende koostegutsemisvõime suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Kuna fondi eesmärk on toetada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet
  , tõhusust, tööstuslikku sõltumatust
  ja innovatsiooni kaitsevaldkonna teadus- ja tehnoloogiaalase koostöö võimendamise ja täiendamisega ning koostööprojektide arendusetapi riskide maandamisega, peaksid kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia uurimise ja arendamisega seotud tegevused olema kõlblikud fondist toetuse saamiseks. See kehtib ka olemasolevate kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogiate ajakohastamisele suunatud tegevuste, sealhulgas nende koostegutsemisvõime suhtes.

| (10) | Arvestades, et fondiga püütakse eelkõige soodustada õigussubjektide ja liikmesriikide koostööd kogu Euroopas, tuleks fondi alusel rahastamiskõlblikuks lugeda ainult sellised tegevused, mida võetakse ette vähemalt kolmes eri liikmesriigis
  asuvast
  vähemalt
  kolmest õigussubjektist moodustatud konsortsiumi raames tehtava
  koostöö vormis.
  Konsortsiumis lisaks osaleda võivate õigussubjektide kohta tuleks ette näha, et need võivad olla asutatud assotsieerunud riigis. Igat liiki koostöö puhul peaksid liikmesriikides asutatud õigussubjektid olema konsortsiumis ülekaalus.
  Vähemalt kolm nendest vähemalt kahes eri liikmesriigis ja/või assotsieerunud riigis asutatud rahastamiskõlblikust üksusest ei tohi olla sama üksuse otsese või kaudse ▌kontrolli ega vastastikku üksteise kontrolli all. Liikmesriikidevahelise koostöö soodustamiseks võidakse fondist toetada ühiseid kommertskasutusele eelnevaid hankeid. |
| --- | --- |

(10)

Arvestades, et fondiga püütakse eelkõige soodustada õigussubjektide ja liikmesriikide koostööd kogu Euroopas, tuleks fondi alusel rahastamiskõlblikuks lugeda ainult sellised tegevused, mida võetakse ette vähemalt kolmes eri liikmesriigis
  asuvast
  vähemalt
  kolmest õigussubjektist moodustatud konsortsiumi raames tehtava
  koostöö vormis.
  Konsortsiumis lisaks osaleda võivate õigussubjektide kohta tuleks ette näha, et need võivad olla asutatud assotsieerunud riigis. Igat liiki koostöö puhul peaksid liikmesriikides asutatud õigussubjektid olema konsortsiumis ülekaalus.
  Vähemalt kolm nendest vähemalt kahes eri liikmesriigis ja/või assotsieerunud riigis asutatud rahastamiskõlblikust üksusest ei tohi olla sama üksuse otsese või kaudse ▌kontrolli ega vastastikku üksteise kontrolli all. Liikmesriikidevahelise koostöö soodustamiseks võidakse fondist toetada ühiseid kommertskasutusele eelnevaid hankeid.

| (11) | Vastavalt [viide ajakohastatakse vastavalt uuele ülemeremaid ja -territooriume käsitlevale otsusele: nõukogu otsuse 2013/755/EL (4) artiklile 94] on ülemeremaadel ja -territooriumidel asuvad isikud ja üksused rahastamiskõlblikud, kui fondi eeskirjadest ja eesmärkidest või võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt [viide ajakohastatakse vastavalt uuele ülemeremaid ja -territooriume käsitlevale otsusele: nõukogu otsuse 2013/755/EL (4) artiklile 94] on ülemeremaadel ja -territooriumidel asuvad isikud ja üksused rahastamiskõlblikud, kui fondi eeskirjadest ja eesmärkidest või võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti.

| (12) | Kuna fondi eesmärk on suurendada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet, tõhusust ja sõltumatust, tuleks rahastamiskõlblikuks lugeda põhimõtteliselt ainult liidus asutatud üksused, kes ei ole mitteassotsieerunud kolmandate riikide või mitteassotsieerunud kolmandate riikide üksuste kontrolli all. Liidu ja selle liikmesriikide oluliste julgeoleku- ja kaitsehuvide tagamiseks
  peaksid
  fondist rahastatavate tegevustega seoses vahendite saajate ja nende alltöövõtjate kasutatav taristu ja vara ning nende kasutatavad rajatised ja ressursid
  asuma liidu või assotsieerunud
  kolmanda riigi territooriumil. |
| --- | --- |

(12)

Kuna fondi eesmärk on suurendada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet, tõhusust ja sõltumatust, tuleks rahastamiskõlblikuks lugeda põhimõtteliselt ainult liidus asutatud üksused, kes ei ole mitteassotsieerunud kolmandate riikide või mitteassotsieerunud kolmandate riikide üksuste kontrolli all. Liidu ja selle liikmesriikide oluliste julgeoleku- ja kaitsehuvide tagamiseks
  peaksid
  fondist rahastatavate tegevustega seoses vahendite saajate ja nende alltöövõtjate kasutatav taristu ja vara ning nende kasutatavad rajatised ja ressursid
  asuma liidu või assotsieerunud
  kolmanda riigi territooriumil.

| (13) | Mõnel juhul peaks tegevuse eesmärkide saavutamiseks olema võimalik teha erand põhimõttest, mille kohaselt ei tohi vahendite saajad ega nende alltöövõtjad olla mitteassotsieerunud kolmandate riikide või mitteassotsieerunud kolmandate riikide üksuste kontrolli all. Seepärast võivad need liidus asutatud, kuid mitteassotsieerunud kolmanda riigi kontrolli või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontrolli all olevad õigussubjektid saada rahastamist, kui on täidetud liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsehuvidega seotud asjakohased ja ranged tingimused. Selliste üksuste osalemine ei tohi minna vastuollu fondi eesmärkidega. Taotlejad peaksid esitama kogu asjakohase teabe tegevuse puhul kasutatavate taristute, rajatiste, varade ja ressursside kohta.
  Igal juhul ei tohiks erandit teha taotlejatele, kes on sellise mitteassotsieerunud kolmanda riigi või sellise mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontrolli all, mille suhtes kohaldatakse liidu piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(13)

Mõnel juhul peaks tegevuse eesmärkide saavutamiseks olema võimalik teha erand põhimõttest, mille kohaselt ei tohi vahendite saajad ega nende alltöövõtjad olla mitteassotsieerunud kolmandate riikide või mitteassotsieerunud kolmandate riikide üksuste kontrolli all. Seepärast võivad need liidus asutatud, kuid mitteassotsieerunud kolmanda riigi kontrolli või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontrolli all olevad õigussubjektid saada rahastamist, kui on täidetud liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsehuvidega seotud asjakohased ja ranged tingimused. Selliste üksuste osalemine ei tohi minna vastuollu fondi eesmärkidega. Taotlejad peaksid esitama kogu asjakohase teabe tegevuse puhul kasutatavate taristute, rajatiste, varade ja ressursside kohta.
  Igal juhul ei tohiks erandit teha taotlejatele, kes on sellise mitteassotsieerunud kolmanda riigi või sellise mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontrolli all, mille suhtes kohaldatakse liidu piiravaid meetmeid.

| (14) | Juhul kui fondi raames rahastamiskõlblikuks loetud tegevuse elluviimises soovib osaleda konsortsium ja kui liidu rahalist abi antakse toetuse vormis, peaks konsortsium nimetama ühe oma liikmetest koordinaatoriks, kes on peamine kontaktisik. |
| --- | --- |

(14)

Juhul kui fondi raames rahastamiskõlblikuks loetud tegevuse elluviimises soovib osaleda konsortsium ja kui liidu rahalist abi antakse toetuse vormis, peaks konsortsium nimetama ühe oma liikmetest koordinaatoriks, kes on peamine kontaktisik.

| (15) | Kui fondist rahastatavat arendustegevust haldab liikmesriigi või assotsieerunud riigi määratud projektijuht, peaks komisjon enne makse tegemist vahendite saajale
  konsulteerima projektijuhiga
  , et projektijuht saaks tagada, et vahendite saajad peavad ajakavast kinni. ▌Projektijuht
  peaks esitama
  komisjonile tähelepanekud tegevuse edenemise kohta, et komisjon saaks kontrollida, kas makse tegemise tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(15)

Kui fondist rahastatavat arendustegevust haldab liikmesriigi või assotsieerunud riigi määratud projektijuht, peaks komisjon enne makse tegemist vahendite saajale
  konsulteerima projektijuhiga
  , et projektijuht saaks tagada, et vahendite saajad peavad ajakavast kinni. ▌Projektijuht
  peaks esitama
  komisjonile tähelepanekud tegevuse edenemise kohta, et komisjon saaks kontrollida, kas makse tegemise tingimused on täidetud.

| (16) | Tõendamaks rahastatavate tegevuste majanduslikku elujõulisust, peavad vahendite saajad tõendama, et tegevuse need kulud, mida ei kaeta liidu vahenditest, kaetakse muudest vahenditest. |
| --- | --- |

(16)

Tõendamaks rahastatavate tegevuste majanduslikku elujõulisust, peavad vahendite saajad tõendama, et tegevuse need kulud, mida ei kaeta liidu vahenditest, kaetakse muudest vahenditest.

| (17) | Kaitsevõime ühiseks edendamiseks ja soetamiseks peaksid liikmesriikide käsutuses olema eri liiki rahastamisvahendid. Komisjoni loodud finantsraamistik peaks pakkuma mitmesuguseid vahendeid, millele liikmesriigid saavad toetuda koostöö edendamise ja ühishangete korraldamisega seotud rahastamisprobleemide lahendamisel. Selliste rahastamisvahendite kasutamine võiks veelgi edendada koostööpõhiste
  ja piiriüleste
  kaitseprojektide käivitamist
  , aidata vältida topelttööd
  ja suurendada kaitsekulutuste tulemuslikkust, sealhulgas Euroopa Kaitsefondist rahastatavate projektide puhul. |
| --- | --- |

(17)

Kaitsevõime ühiseks edendamiseks ja soetamiseks peaksid liikmesriikide käsutuses olema eri liiki rahastamisvahendid. Komisjoni loodud finantsraamistik peaks pakkuma mitmesuguseid vahendeid, millele liikmesriigid saavad toetuda koostöö edendamise ja ühishangete korraldamisega seotud rahastamisprobleemide lahendamisel. Selliste rahastamisvahendite kasutamine võiks veelgi edendada koostööpõhiste
  ja piiriüleste
  kaitseprojektide käivitamist
  , aidata vältida topelttööd
  ja suurendada kaitsekulutuste tulemuslikkust, sealhulgas Euroopa Kaitsefondist rahastatavate projektide puhul.

| (18) | Arvestades kaitsetööstuse eripära, mille puhul nõudlus pärineb peaaegu eranditult liikmeriikidelt ja assotsieerunud riikidelt, kes kontrollivad ka kõikide kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogiate soetamist, sealhulgas eksporti, toimib kaitsesektor ainulaadsel viisil ega järgi traditsioonilisematel turgudel valitsevaid tavapäraseid reegleid ja ärimudeleid. Seepärast ei saa kaitsetööstuses võtta ette iserahastatavaid kaitsealaseid teadus- ja arendustegevuse projekte ning kõik teadus- ja arendustegevuse kulud katavad tavaliselt liikmesriigid ja assotsieerunud riigid. Selleks et saavutada fondi eesmärgid, eriti eri liikmesriikidest ja assotsieerunud riikidest pärit äriühingute vahelise koostöö stimuleerimine, ning võttes arvesse kaitsesektori eripära, tuleks prototüüpide arendamise etapile eelnevate tegevuste puhul katta rahastamiskõlblikud kulud ▌täies ulatuses. |
| --- | --- |

(18)

Arvestades kaitsetööstuse eripära, mille puhul nõudlus pärineb peaaegu eranditult liikmeriikidelt ja assotsieerunud riikidelt, kes kontrollivad ka kõikide kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogiate soetamist, sealhulgas eksporti, toimib kaitsesektor ainulaadsel viisil ega järgi traditsioonilisematel turgudel valitsevaid tavapäraseid reegleid ja ärimudeleid. Seepärast ei saa kaitsetööstuses võtta ette iserahastatavaid kaitsealaseid teadus- ja arendustegevuse projekte ning kõik teadus- ja arendustegevuse kulud katavad tavaliselt liikmesriigid ja assotsieerunud riigid. Selleks et saavutada fondi eesmärgid, eriti eri liikmesriikidest ja assotsieerunud riikidest pärit äriühingute vahelise koostöö stimuleerimine, ning võttes arvesse kaitsesektori eripära, tuleks prototüüpide arendamise etapile eelnevate tegevuste puhul katta rahastamiskõlblikud kulud ▌täies ulatuses.

| (19) | Prototüüpide arendamise etapp on kriitiline etapp, mille käigus liikmesriigid ja assotsieerunud riigid tavaliselt teevad otsuse koondinvesteerimise kohta ning käivitavad tulevaste kaitseotstarbeliste toodete või kaitsetehnoloogiate soetamise protsessi. Sellepärast lepivad liikmesriigid ja assotsieerunud riigid just selles etapis kokku vajalikes lubadustes, sealhulgas kulude jagamine ja projekti omandiõigused. Lubaduste usaldusväärsuse tagamiseks ei tohiks liidu poolne fondi raames pakutav rahastamine üldjuhul ületada 20 % rahastamiskõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

(19)

Prototüüpide arendamise etapp on kriitiline etapp, mille käigus liikmesriigid ja assotsieerunud riigid tavaliselt teevad otsuse koondinvesteerimise kohta ning käivitavad tulevaste kaitseotstarbeliste toodete või kaitsetehnoloogiate soetamise protsessi. Sellepärast lepivad liikmesriigid ja assotsieerunud riigid just selles etapis kokku vajalikes lubadustes, sealhulgas kulude jagamine ja projekti omandiõigused. Lubaduste usaldusväärsuse tagamiseks ei tohiks liidu poolne fondi raames pakutav rahastamine üldjuhul ületada 20 % rahastamiskõlblikest kuludest.

| (20) | Prototüübi arendamisele järgnevates etappides tuleks ette näha kuni 80 % rahastamine. Sellised toote ja tehnoloogia viimistlemise eelsed tegevused võivad nõuda siiski märkimisväärseid kulusid. |
| --- | --- |

(20)

Prototüübi arendamisele järgnevates etappides tuleks ette näha kuni 80 % rahastamine. Sellised toote ja tehnoloogia viimistlemise eelsed tegevused võivad nõuda siiski märkimisväärseid kulusid.

| (21) | Kaitsesektori sidusrühmad peavad katma erilised kaudsed kulud, näiteks julgeolekukulud. Lisaks ei saa sidusrühmad erinevalt tsiviilsektorist saada tagasi teadus- ja arendustegevuse kulusid, kuna nad tegutsevad eriturul, kus puudub ostjapoolne nõudlus. Seepärast on põhjendatud 25 %-lise kindlasummalise määra lubamine koos võimalusega nõuda sisse kaudsed kulud, mis määratakse kindlaks vastavalt vahendite saaja tavapärastele kuluarvestustavadele, eeldusel et tema riigi ametiasutused aktsepteerivad kõnealuseid kuluarvestustavasid võrreldavates riiklikes rahastamiskavades, mis komisjonile edastatakse. ▌ |
| --- | --- |

(21)

Kaitsesektori sidusrühmad peavad katma erilised kaudsed kulud, näiteks julgeolekukulud. Lisaks ei saa sidusrühmad erinevalt tsiviilsektorist saada tagasi teadus- ja arendustegevuse kulusid, kuna nad tegutsevad eriturul, kus puudub ostjapoolne nõudlus. Seepärast on põhjendatud 25 %-lise kindlasummalise määra lubamine koos võimalusega nõuda sisse kaudsed kulud, mis määratakse kindlaks vastavalt vahendite saaja tavapärastele kuluarvestustavadele, eeldusel et tema riigi ametiasutused aktsepteerivad kõnealuseid kuluarvestustavasid võrreldavates riiklikes rahastamiskavades, mis komisjonile edastatakse. ▌

| (21a) | Piiriüleste VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate osalusega projektid toetavad tarneahelate avamist ning aitavad kaasa fondi eesmärkide saavutamisele. Selliste tegevuste jaoks tuleks seega ette näha kõrgem rahastamismäär, mida saavad kasutada kõik konsortsiumis osalevad üksused. |
| --- | --- |

(21a)

Piiriüleste VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate osalusega projektid toetavad tarneahelate avamist ning aitavad kaasa fondi eesmärkide saavutamisele. Selliste tegevuste jaoks tuleks seega ette näha kõrgem rahastamismäär, mida saavad kasutada kõik konsortsiumis osalevad üksused.

| (22) | Tagamaks, et rahastatud tegevused aitaksid kaasa Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimele ja tõhususele, on oluline, et liikmesriigid kavandaksid juba lõpptoote ühist hankimist või kasutaksid tehnoloogiat, eriti ühise piiriülese hankimise teel, mille käigus liikmesriigid korraldavad hankemenetluse ühiselt, kasutades eelkõige keskset hankijat.
  Kuna liikmesriikide kaitseministeeriumid on ainsad kliendid ning kaitsetööstus on kaitseotstarbeliste toodete ainupakkuja, peaksid liikmesriikide kaitseministeeriumid hankemenetluse hõlbustamiseks osalema projektis alates tehnilisest kirjeldusest kuni projekti lõpuleviimiseni. |
| --- | --- |

(22)

Tagamaks, et rahastatud tegevused aitaksid kaasa Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimele ja tõhususele, on oluline, et liikmesriigid kavandaksid juba lõpptoote ühist hankimist või kasutaksid tehnoloogiat, eriti ühise piiriülese hankimise teel, mille käigus liikmesriigid korraldavad hankemenetluse ühiselt, kasutades eelkõige keskset hankijat.
  Kuna liikmesriikide kaitseministeeriumid on ainsad kliendid ning kaitsetööstus on kaitseotstarbeliste toodete ainupakkuja, peaksid liikmesriikide kaitseministeeriumid hankemenetluse hõlbustamiseks osalema projektis alates tehnilisest kirjeldusest kuni projekti lõpuleviimiseni.

| (22a) | Et reageerida naabruses suurenenud ebastabiilsusele ja konfliktide arvule ning uutele julgeoleku- ja geopoliitilistele ohtudele, peavad liikmesriigid ja liit investeerimisotsuseid kooskõlastama ning seega on neil vaja ühiselt kindlaks määrata ohud, vajadused ja prioriteedid, sealhulgas prognoositava sõjalise võime vajadus, mille saab välja selgitada selliste menetluste kaudu nagu näiteks võimearendusplaan. |
| --- | --- |

(22a)

Et reageerida naabruses suurenenud ebastabiilsusele ja konfliktide arvule ning uutele julgeoleku- ja geopoliitilistele ohtudele, peavad liikmesriigid ja liit investeerimisotsuseid kooskõlastama ning seega on neil vaja ühiselt kindlaks määrata ohud, vajadused ja prioriteedid, sealhulgas prognoositava sõjalise võime vajadus, mille saab välja selgitada selliste menetluste kaudu nagu näiteks võimearendusplaan.

| (23) | Innovatsiooni ja tehnoloogiaarenduse edendamine liidu kaitsetööstuses peaks toimuma viisil, mis on kooskõlas liidu julgeoleku- ja kaitsehuvidega. Seega peaks üheks toetuse andmise kriteeriumiks olema tegevuse panus nendesse huvidesse ja kaitseuuringutesse ja liikmesriikide vahel ühiselt kokku lepitud kaitsevõime prioriteetidesse. Liidus on ühiste kaitseuuringute ja kaitsevõime puudujäägid selgitatud välja ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames ja seda eelkõige üldise strateegilise teadusuuringute kava ja
  võimearendusplaani, sealhulgas võimearendusplaani strateegiliste kontekstipõhiste juhtumitega
  . Asjaomaste prioriteetide rakendamist toetavad muud liidu protsessid, näiteks kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine ja alaline struktureeritud koostöö, selgitades välja ja arendades edasi tõhustatud koostöö võimalusi, et täita ELi tasandi kõrgelennulised julgeoleku- ja kaitsealased eesmärgid. Vajaduse korral
  tuleks
  arvesse võtta ka piirkondlikke ja rahvusvahelisi prioriteete, sealhulgas NATO kontekstis, tingimusel et need on kooskõlas liidu prioriteetidega, ei takista ühegi liikmesriigi osalemist ja arvestavad vajadusega vältida tarbetut topelttööd. |
| --- | --- |

(23)

Innovatsiooni ja tehnoloogiaarenduse edendamine liidu kaitsetööstuses peaks toimuma viisil, mis on kooskõlas liidu julgeoleku- ja kaitsehuvidega. Seega peaks üheks toetuse andmise kriteeriumiks olema tegevuse panus nendesse huvidesse ja kaitseuuringutesse ja liikmesriikide vahel ühiselt kokku lepitud kaitsevõime prioriteetidesse. Liidus on ühiste kaitseuuringute ja kaitsevõime puudujäägid selgitatud välja ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames ja seda eelkõige üldise strateegilise teadusuuringute kava ja
  võimearendusplaani, sealhulgas võimearendusplaani strateegiliste kontekstipõhiste juhtumitega
  . Asjaomaste prioriteetide rakendamist toetavad muud liidu protsessid, näiteks kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine ja alaline struktureeritud koostöö, selgitades välja ja arendades edasi tõhustatud koostöö võimalusi, et täita ELi tasandi kõrgelennulised julgeoleku- ja kaitsealased eesmärgid. Vajaduse korral
  tuleks
  arvesse võtta ka piirkondlikke ja rahvusvahelisi prioriteete, sealhulgas NATO kontekstis, tingimusel et need on kooskõlas liidu prioriteetidega, ei takista ühegi liikmesriigi osalemist ja arvestavad vajadusega vältida tarbetut topelttööd.

| (24) | Rahastamiskõlblikud tegevused, mis on välja töötatud liidu institutsioonilises raamistikus toimuva alalise struktureeritud koostöö kontekstis, peaksid tagama eri liikmesriikides asuvate ettevõtjate tõhustatud koostöö ja seega aitama otseselt täita programmi eesmärke. Kui sellised projektid valituks osutuvad, tuleks neile ette näha kõrgem rahastamismäär. |
| --- | --- |

(24)

Rahastamiskõlblikud tegevused, mis on välja töötatud liidu institutsioonilises raamistikus toimuva alalise struktureeritud koostöö kontekstis, peaksid tagama eri liikmesriikides asuvate ettevõtjate tõhustatud koostöö ja seega aitama otseselt täita programmi eesmärke. Kui sellised projektid valituks osutuvad, tuleks neile ette näha kõrgem rahastamismäär.

| (24a) | Fond peaks võtma arvesse sõjaväelise liikuvuse tegevuskava, mis on osa järgmisest Euroopa ühendamise rahastust, ning ka Euroopa rahutagamisrahastut, et toetada muu hulgas ühise välis- ja julgeolekupoliitika / ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioone ja jõupingutusi, mille eesmärk on võidelda hübriidohtudega ning mis koos võimearendusplaani, kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise ning alalise struktureeritud koostööga aitavad koordineerida võimekuse planeerimist, arendustegevust, hankeid ja operatsioone. |
| --- | --- |

(24a)

Fond peaks võtma arvesse sõjaväelise liikuvuse tegevuskava, mis on osa järgmisest Euroopa ühendamise rahastust, ning ka Euroopa rahutagamisrahastut, et toetada muu hulgas ühise välis- ja julgeolekupoliitika / ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioone ja jõupingutusi, mille eesmärk on võidelda hübriidohtudega ning mis koos võimearendusplaani, kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise ning alalise struktureeritud koostööga aitavad koordineerida võimekuse planeerimist, arendustegevust, hankeid ja operatsioone.

| (25) | Komisjon võtab arvesse muid raamprogrammi „Euroopa Horisont“ alusel rahastatud tegevusi, et vältida asjatut topelttööd, tagada tsiviil- ja kaitseotstarbeliste teadusuuringute vastastikune kasulikkus
  ja koostoime ning tagada, et programm „Euroopa horisont“ jääb eranditult tsiviilvaldkonna teadusuuringute programmiks
  . |
| --- | --- |

(25)

Komisjon võtab arvesse muid raamprogrammi „Euroopa Horisont“ alusel rahastatud tegevusi, et vältida asjatut topelttööd, tagada tsiviil- ja kaitseotstarbeliste teadusuuringute vastastikune kasulikkus
  ja koostoime ning tagada, et programm „Euroopa horisont“ jääb eranditult tsiviilvaldkonna teadusuuringute programmiks
  .

| (26) | Küberjulgeolek ja -kaitse on üha olulisemad probleemid ning komisjon ja kõrge esindaja tunnistasid vajadust luua koostoime fondi raames ellu viidavate küberkaitse tegevuste ja küberjulgeoleku valdkonnas tehtavate liidu algatuste vahel, millest anti näiteks teada küberturvalisust käsitlevas ühisteatises. Eelkõige peaks kavandatav Euroopa küberturvalisuse uurimis- ja pädevuskeskus püüdma luua koostoimet küberturvalisuse tsiviil- ja kaitsemõõtme vahel. See võiks aktiivselt toetada liikmesriike ja muid asjaomaseid osalejaid, pakkudes nõustamist, jagades oskusteavet ning hõlbustades koostööd seoses konkreetsete projektide ja algatustega ning samuti liikmesriikide taotluste alusel, tegutsedes Euroopa Kaitsefondi projektijuhina. |
| --- | --- |

(26)

Küberjulgeolek ja -kaitse on üha olulisemad probleemid ning komisjon ja kõrge esindaja tunnistasid vajadust luua koostoime fondi raames ellu viidavate küberkaitse tegevuste ja küberjulgeoleku valdkonnas tehtavate liidu algatuste vahel, millest anti näiteks teada küberturvalisust käsitlevas ühisteatises. Eelkõige peaks kavandatav Euroopa küberturvalisuse uurimis- ja pädevuskeskus püüdma luua koostoimet küberturvalisuse tsiviil- ja kaitsemõõtme vahel. See võiks aktiivselt toetada liikmesriike ja muid asjaomaseid osalejaid, pakkudes nõustamist, jagades oskusteavet ning hõlbustades koostööd seoses konkreetsete projektide ja algatustega ning samuti liikmesriikide taotluste alusel, tegutsedes Euroopa Kaitsefondi projektijuhina.

| (27) | Tuleks tagada ühtne lähenemisviis, ühendades omavahel komisjoni poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EL, Euratom) 2018/... (finantsmäärus) artikli [58 lõike 2 punkti b] tähenduses käivitatud kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistava meetme ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr ... loodud Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi meetmed, et ühtlustada osalemistingimused, luua järjekindlamad vahendid, suurendada innovatsiooni, koostöö ja majanduslikku mõju, vältides samas tarbetut topelttööd ja killustumist. Sellise integreeritud lähenemisviisiga peaks fond aitama kaasa kaitseuuringute tulemuste paremale kasutusele võtmisele, täites teadusuuringute ja arendustegevuse vahelise lünga kaitsesektori eripära arvestades ja edendades kõiki innovatsioonivorme
  , ning kuna tsiviilvaldkonnas võib asjaomastel juhtudel oodata positiivset ülekanduvat mõju, ka
  murrangulist innovatsiooni, kus tuleks aktsepteerida võimalikku läbikukkumist. |
| --- | --- |

(27)

Tuleks tagada ühtne lähenemisviis, ühendades omavahel komisjoni poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EL, Euratom) 2018/... (finantsmäärus) artikli [58 lõike 2 punkti b] tähenduses käivitatud kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistava meetme ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr ... loodud Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi meetmed, et ühtlustada osalemistingimused, luua järjekindlamad vahendid, suurendada innovatsiooni, koostöö ja majanduslikku mõju, vältides samas tarbetut topelttööd ja killustumist. Sellise integreeritud lähenemisviisiga peaks fond aitama kaasa kaitseuuringute tulemuste paremale kasutusele võtmisele, täites teadusuuringute ja arendustegevuse vahelise lünga kaitsesektori eripära arvestades ja edendades kõiki innovatsioonivorme
  , ning kuna tsiviilvaldkonnas võib asjaomastel juhtudel oodata positiivset ülekanduvat mõju, ka
  murrangulist innovatsiooni, kus tuleks aktsepteerida võimalikku läbikukkumist.

| (28) | Käesoleva fondi poliitilisi eesmärke tuleks samuti rahastada InvestEU poliitikavaldkonna rahastamisvahendi(te) [...] kaudu ja eelarvetagatise alusel. |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva fondi poliitilisi eesmärke tuleks samuti rahastada InvestEU poliitikavaldkonna rahastamisvahendi(te) [...] kaudu ja eelarvetagatise alusel.

| (29) | Rahalist toetust tuleks kasutada turutõrgete või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade kõrvaldamiseks proportsionaalsel viisil ja tegevustega ei tohiks teha topelttööd ega välja tõrjuda erasektoripoolset rahastamist ega moonutada konkurentsi siseturul. Tegevustel peaks olema selge Euroopa lisaväärtus. |
| --- | --- |

(29)

Rahalist toetust tuleks kasutada turutõrgete või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade kõrvaldamiseks proportsionaalsel viisil ja tegevustega ei tohiks teha topelttööd ega välja tõrjuda erasektoripoolset rahastamist ega moonutada konkurentsi siseturul. Tegevustel peaks olema selge Euroopa lisaväärtus.

| (30) | Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda nende suutlikkusest saavutada tegevuste erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. See peaks hõlmama kindlasummaliste maksete, kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning finantsmääruse artikli [125 (lõike 1)] kohaste kuludega mitteseotud rahastamisvahendite kasutamist. |
| --- | --- |

(30)

Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda nende suutlikkusest saavutada tegevuste erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. See peaks hõlmama kindlasummaliste maksete, kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning finantsmääruse artikli [125 (lõike 1)] kohaste kuludega mitteseotud rahastamisvahendite kasutamist.

| (31) | Komisjon peaks kehtestama kooskõlas fondi eesmärkidega aastase või mitmeaastase tööprogrammi.
  Tööprogrammides tuleks arvesse võtta Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmist, katseprojektist ning kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistavast meetmest saadud esialgseid kogemusi.
  ▌ |
| --- | --- |

(31)

Komisjon peaks kehtestama kooskõlas fondi eesmärkidega aastase või mitmeaastase tööprogrammi.
  Tööprogrammides tuleks arvesse võtta Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmist, katseprojektist ning kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistavast meetmest saadud esialgseid kogemusi.
  ▌

| (32) | Et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused seoses tööprogrammi vastuvõtmise ning väljavalitud arendustegevuse rahastamiseks vajalike vahendite eraldamisega. Arendustegevuse puhul tuleks eriti võtta arvesse kaitsesektori eripära, eelkõige liikmesriikide ja/või assotsieerunud riikide vastutust seoses planeerimis- ja soetamisprotsessiga. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011] (5). |
| --- | --- |

(32)

Et tagada käesoleva määruse rakendamise ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendusvolitused seoses tööprogrammi vastuvõtmise ning väljavalitud arendustegevuse rahastamiseks vajalike vahendite eraldamisega. Arendustegevuse puhul tuleks eriti võtta arvesse kaitsesektori eripära, eelkõige liikmesriikide ja/või assotsieerunud riikide vastutust seoses planeerimis- ja soetamisprotsessiga. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011] (5).

| (33) | Avatud siseturu toetamiseks tuleks kutsuda VKEsid ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjaid kas konsortsiumi liikmetena või alltöövõtjatena üles piiriüleselt osalema.
  Tööprogrammis tuleks tagada, et piisav osa kogueelarvest suunatakse meetmetele, mis võimaldavad VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate piiriülest osalemist. |
| --- | --- |

(33)

Avatud siseturu toetamiseks tuleks kutsuda VKEsid ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjaid kas konsortsiumi liikmetena või alltöövõtjatena üles piiriüleselt osalema.
  Tööprogrammis tuleks tagada, et piisav osa kogueelarvest suunatakse meetmetele, mis võimaldavad VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate piiriülest osalemist.

| (34) | Fondi edukuse tagamiseks
  kaitsetööstusele avalduva mõju kaudu
  peaks komisjon püüdma pidada dialoogi
  Euroopa Parlamendi,
  liikmesriikide ja kaitsetööstusega. |
| --- | --- |

(34)

Fondi edukuse tagamiseks
  kaitsetööstusele avalduva mõju kaudu
  peaks komisjon püüdma pidada dialoogi
  Euroopa Parlamendi,
  liikmesriikide ja kaitsetööstusega.

| (35) | Käesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa Kaitsefondile rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendi ja nõukogu peamine juhis vastavalt [uuele institutsioonidevahelisele kokkuleppele] Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (6).
  Komisjon peaks tagama, et haldusmenetlused hoitakse nii lihtsad kui võimalik ning et need toovad kaasa võimalikult vähe täiendavaid kulusid. |
| --- | --- |

(35)

Käesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa Kaitsefondile rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendi ja nõukogu peamine juhis vastavalt [uuele institutsioonidevahelisele kokkuleppele] Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (6).
  Komisjon peaks tagama, et haldusmenetlused hoitakse nii lihtsad kui võimalik ning et need toovad kaasa võimalikult vähe täiendavaid kulusid.

| (36) | Kui ei ole teisiti sätestatud, kohaldatakse fondi suhtes finantsmäärust. Selles määruses sätestatakse liidu eelarve täitmise eeskirjad, sealhulgas eeskirjad toetuste, auhindade, hangete, finantsabi, rahastamisvahendite ja eelarvetagatiste kohta. |
| --- | --- |

(36)

Kui ei ole teisiti sätestatud, kohaldatakse fondi suhtes finantsmäärust. Selles määruses sätestatakse liidu eelarve täitmise eeskirjad, sealhulgas eeskirjad toetuste, auhindade, hangete, finantsabi, rahastamisvahendite ja eelarvetagatiste kohta.

| (37) | Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 322 kohaselt vastu võetud horisontaalseid finantseeskirju. Need eeskirjad on sätestatud finantsmääruses ning neis on eelkõige kindlaks määratud eelarve koostamise ja täitmise eeskirjad, sealhulgas eeskirjad toetuste, hangete, auhindade ja kaudse rahastamise kohta ning ette nähtud eelarvevahendite käsutajate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 kohaselt vastu võetud eeskirjades on käsitletud ka liidu eelarve kaitsmist juhul, kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises, sest õigusriigi põhimõtte järgimine on usaldusväärse finantsjuhtimise ja tulemusliku ELi-poolse rahastamise oluline eeltingimus. |
| --- | --- |

(37)

Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 322 kohaselt vastu võetud horisontaalseid finantseeskirju. Need eeskirjad on sätestatud finantsmääruses ning neis on eelkõige kindlaks määratud eelarve koostamise ja täitmise eeskirjad, sealhulgas eeskirjad toetuste, hangete, auhindade ja kaudse rahastamise kohta ning ette nähtud eelarvevahendite käsutajate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 kohaselt vastu võetud eeskirjades on käsitletud ka liidu eelarve kaitsmist juhul, kui liikmesriikides esineb üldistunud puudusi õigusriigi toimimises, sest õigusriigi põhimõtte järgimine on usaldusväärse finantsjuhtimise ja tulemusliku ELi-poolse rahastamise oluline eeltingimus.

| (38) | Vastavalt finantsmäärusele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 (7), nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2988/95 (8), nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (9) ja nõukogu määrusele (EL) 2017/1939 (10) tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ja pettuste ärahoidmist, avastamist, korrigeerimist ja uurimist, kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ja vajaduse korral halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 ning nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja neis määrustes sätestatud korras, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Vastavalt määrusele (EL) 2017/1939 võib Euroopa Prokuratuur uurida pettusi ja muid kuritegusid, mis kahjustavad liidu finantshuve, ja esitada nendes süüdistusi, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1371 (11). Finantsmääruse kohaselt peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel täielikult koostööd ja andma komisjonile, OLAFile, Euroopa Prokuratuurile ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annaksid samaväärsed õigused. |
| --- | --- |

(38)

Vastavalt finantsmäärusele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 (7), nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2988/95 (8), nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (9) ja nõukogu määrusele (EL) 2017/1939 (10) tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ja pettuste ärahoidmist, avastamist, korrigeerimist ja uurimist, kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ja vajaduse korral halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 ning nõukogu määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja neis määrustes sätestatud korras, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Vastavalt määrusele (EL) 2017/1939 võib Euroopa Prokuratuur uurida pettusi ja muid kuritegusid, mis kahjustavad liidu finantshuve, ja esitada nendes süüdistusi, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1371 (11). Finantsmääruse kohaselt peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel täielikult koostööd ja andma komisjonile, OLAFile, Euroopa Prokuratuurile ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annaksid samaväärsed õigused.

| (39) | Euroopa Majanduspiirkonda (EEA) kuuluvad kolmandad riigid võivad liidu programmides osaleda koostöö raames, mis on loodud Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga, milles on sätestatud liidu programmide rakendamine kõnealuse lepingu kohaselt tehtava otsusega. Käesoleva määrusega tuleks kehtestada erisäte, et anda vastutavale eelarvevahendite käsutajale Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja nõutav juurdepääs, et nad saaksid oma vastavaid volitusi täielikult kasutada. |
| --- | --- |

(39)

Euroopa Majanduspiirkonda (EEA) kuuluvad kolmandad riigid võivad liidu programmides osaleda koostöö raames, mis on loodud Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga, milles on sätestatud liidu programmide rakendamine kõnealuse lepingu kohaselt tehtava otsusega. Käesoleva määrusega tuleks kehtestada erisäte, et anda vastutavale eelarvevahendite käsutajale Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja nõutav juurdepääs, et nad saaksid oma vastavaid volitusi täielikult kasutada.

| (40) | Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktidele 22 ja 23 tuleb seda määrust hinnata teabe alusel, mis on kogutud konkreetse järelvalvekorra alusel, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikides. Kui see on asjakohane, võivad need nõuded sisaldada mõõdetavaid näitajaid, mille põhjal hinnata määruse mõju kohapeal. Komisjon peaks tegema hiljemalt neli aastat pärast fondi rakendamise algust vahehindamise ja lõpphindamise fondi rakendamisperioodi lõpus, käsitledes finantstegevust rahalise rakendamise tulemuste ja võimaluse korral ka tulemuste mõju seisukohast.
  Nimetatud aruannetes tuleks analüüsida
  ka VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate piiriülest osalust fondist rahastatavates projektides, sealhulgas VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate osalust üleilmsetes väärtusahelates
  , ning need peaksid ühtlasi sisaldama teavet vahendite saajate päritoluriikide kohta, individuaalsete projektidega seotud riikide arvu ja võimaluse korral ka loodud intellektuaalomandiõiguste jaotuse kohta
  . Komisjon võib ka teha ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks, et reageerida fondi rakendamise ajal toimuda võivatele sündmustele. |
| --- | --- |

(40)

Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktidele 22 ja 23 tuleb seda määrust hinnata teabe alusel, mis on kogutud konkreetse järelvalvekorra alusel, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikides. Kui see on asjakohane, võivad need nõuded sisaldada mõõdetavaid näitajaid, mille põhjal hinnata määruse mõju kohapeal. Komisjon peaks tegema hiljemalt neli aastat pärast fondi rakendamise algust vahehindamise ja lõpphindamise fondi rakendamisperioodi lõpus, käsitledes finantstegevust rahalise rakendamise tulemuste ja võimaluse korral ka tulemuste mõju seisukohast.
  Nimetatud aruannetes tuleks analüüsida
  ka VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate piiriülest osalust fondist rahastatavates projektides, sealhulgas VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate osalust üleilmsetes väärtusahelates
  , ning need peaksid ühtlasi sisaldama teavet vahendite saajate päritoluriikide kohta, individuaalsete projektidega seotud riikide arvu ja võimaluse korral ka loodud intellektuaalomandiõiguste jaotuse kohta
  . Komisjon võib ka teha ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks, et reageerida fondi rakendamise ajal toimuda võivatele sündmustele.

| (41) | Kajastades kliimamuutusega toimetuleku olulisust kooskõlas liidu kohustustega Pariisi kliimaleppe rakendamisel ja ÜRO säästva arengu eesmärkide täitmisel, aidatakse käesoleva määrusega kliimameetmeid liidu poliitikas laiemalt kajastada ja saavutada üldeesmärki, et ELi eelarvekulutustest 25 % eraldatakse kliimaeesmärkide saavutamise toetamiseks. Asjaomased tegevused määratakse kindlaks fondi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ja neid hinnatakse uuesti vahehindamise raames. |
| --- | --- |

(41)

Kajastades kliimamuutusega toimetuleku olulisust kooskõlas liidu kohustustega Pariisi kliimaleppe rakendamisel ja ÜRO säästva arengu eesmärkide täitmisel, aidatakse käesoleva määrusega kliimameetmeid liidu poliitikas laiemalt kajastada ja saavutada üldeesmärki, et ELi eelarvekulutustest 25 % eraldatakse kliimaeesmärkide saavutamise toetamiseks. Asjaomased tegevused määratakse kindlaks fondi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ja neid hinnatakse uuesti vahehindamise raames.

| (42) | Kuna fondist toetatakse ainult kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogiate uurimis- ja arendusetappe, ei peaks liidul olema fondist rahastatud tegevuste abil saadud toodete ja tehnoloogiate omandiõigusi ega intellektuaalomandiõigusi, välja arvatud siis, kui liidu abi antakse hanke teel. Siiski peaks huvitatud liikmesriikidel ja assotsieerunud riikidel olema teadusuuringutega seotud tegevuste puhul võimalus kasutada rahastatud tegevuste tulemusi ja osaleda ühisarenduse järeltegevustes ja seega tuleks sellest põhimõttest lubada erandeid. |
| --- | --- |

(42)

Kuna fondist toetatakse ainult kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogiate uurimis- ja arendusetappe, ei peaks liidul olema fondist rahastatud tegevuste abil saadud toodete ja tehnoloogiate omandiõigusi ega intellektuaalomandiõigusi, välja arvatud siis, kui liidu abi antakse hanke teel. Siiski peaks huvitatud liikmesriikidel ja assotsieerunud riikidel olema teadusuuringutega seotud tegevuste puhul võimalus kasutada rahastatud tegevuste tulemusi ja osaleda ühisarenduse järeltegevustes ja seega tuleks sellest põhimõttest lubada erandeid.

| (43) | Liidu
  rahalise toetusega peaks kaasnema kaitseotstarbeliste toodete vedu liidus käsitleva
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi
  2009/43/EÜ (12)

  täielik ja nõuetekohane rakendamine ning kõnealune toetus ei tohiks mõjutada
  toodete, varustuse või tehnoloogia eksporti. |
| --- | --- |

(43)

Liidu
  rahalise toetusega peaks kaasnema kaitseotstarbeliste toodete vedu liidus käsitleva
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi
  2009/43/EÜ (12)

  täielik ja nõuetekohane rakendamine ning kõnealune toetus ei tohiks mõjutada
  toodete, varustuse või tehnoloogia eksporti.

| (43a) | Rahastamiskõlblikud ei tohiks olla üksused, kes on kohtu poolt mõistetud süüdi kuriteos, muu hulgas näiteks ametiisikule altkäemaksu andmises või ELi piiravate meetmete rikkumises. Komisjon võib otsustada, et selline üksus või üksus, kus süüdi on mõistetud kõrgema astme juhid, ei saa vähemalt 36 kuud pärast süüdimõistvat kohtuotsust rahastamist taotleda. Komisjon peab kõigi keelualuste ettevõtjate kohta avalikult juurdepääsetavat andmebaasi. Kui üksus on seoses kuriteoga usaldusväärse ja asjakohase uurimise all, peaks komisjonil olema õigus uurimise tulemused ära oodata, enne kui ta rahastamise andmise kohta otsuse teeb. [ME 4] |
| --- | --- |

(43a)

Rahastamiskõlblikud ei tohiks olla üksused, kes on kohtu poolt mõistetud süüdi kuriteos, muu hulgas näiteks ametiisikule altkäemaksu andmises või ELi piiravate meetmete rikkumises. Komisjon võib otsustada, et selline üksus või üksus, kus süüdi on mõistetud kõrgema astme juhid, ei saa vähemalt 36 kuud pärast süüdimõistvat kohtuotsust rahastamist taotleda. Komisjon peab kõigi keelualuste ettevõtjate kohta avalikult juurdepääsetavat andmebaasi. Kui üksus on seoses kuriteoga usaldusväärse ja asjakohase uurimise all, peaks komisjonil olema õigus uurimise tulemused ära oodata, enne kui ta rahastamise andmise kohta otsuse teeb. [ME 4]

| (43b) | Fond peaks toetama kaitsetööstuse parimaid tavasid äriühingu üldjuhtimise ja hanketavade valdkonnas. See peaks hõlmama võimalust teatada rikkumistest anonüümselt ja konfidentsiaalselt, kasutades selleks kolmandate isikute hallatavaid vihjeliine ja kehtestatud menetlusi kättemaksu ärahoidmiseks. Rahastamise andmise menetlus peaks neid äriühingu üldjuhtimise standardeid peegeldama, et tõsta Euroopa kaitsesektoris äriühingute aruandekohustust käsitlevate standardite taset. [ME 5] |
| --- | --- |

(43b)

Fond peaks toetama kaitsetööstuse parimaid tavasid äriühingu üldjuhtimise ja hanketavade valdkonnas. See peaks hõlmama võimalust teatada rikkumistest anonüümselt ja konfidentsiaalselt, kasutades selleks kolmandate isikute hallatavaid vihjeliine ja kehtestatud menetlusi kättemaksu ärahoidmiseks. Rahastamise andmise menetlus peaks neid äriühingu üldjuhtimise standardeid peegeldama, et tõsta Euroopa kaitsesektoris äriühingute aruandekohustust käsitlevate standardite taset. [ME 5]

| (44) | Tundliku taustteabe kasutamine volitamata isikute poolt või nende isikute juurdepääs teadusprojektidega saavutatud tundlikele tulemustele võib negatiivselt mõjutada liidu või ühe või enama liikmesriigi huve. Seepärast peaks konfidentsiaalsete andmete ja salastatud teabe käsitlemise suhtes kohaldatama kõiki asjakohaseid liidu õigusakte, sealhulgas institutsioonide sise-eeskirju, nagu komisjoni otsus (EL, Euratom) 2015/444 (13). |
| --- | --- |

(44)

Tundliku taustteabe kasutamine volitamata isikute poolt või nende isikute juurdepääs teadusprojektidega saavutatud tundlikele tulemustele võib negatiivselt mõjutada liidu või ühe või enama liikmesriigi huve. Seepärast peaks konfidentsiaalsete andmete ja salastatud teabe käsitlemise suhtes kohaldatama kõiki asjakohaseid liidu õigusakte, sealhulgas institutsioonide sise-eeskirju, nagu komisjoni otsus (EL, Euratom) 2015/444 (13).

| (45) | Käesoleva määruse täiendamiseks või muutmiseks peaks
  komisjonil ▌olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte
  arendustegevusele rahastamise andmise, tööprogrammide vastuvõtmise ja mõjunäitajate kohta
  . On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(45)

Käesoleva määruse täiendamiseks või muutmiseks peaks
  komisjonil ▌olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte
  arendustegevusele rahastamise andmise, tööprogrammide vastuvõtmise ja mõjunäitajate kohta
  . On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (46) | Komisjon peaks fondi hallates järgima nõuetekohaselt konfidentsiaalsuse ja turvalisuse nõudeid, eelkõige salastatud ja tundliku teabe kaitset. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon peaks fondi hallates järgima nõuetekohaselt konfidentsiaalsuse ja turvalisuse nõudeid, eelkõige salastatud ja tundliku teabe kaitset.

| (46a) | Ettevõtjatele, kes pakuvad uusi kaitseotstarbelisi tooteid või uut kaitsetehnoloogiat või olemasolevatele toodetele ja tehnoloogiale uut kasutusotstarvet, kehtivad kohaldatavad õigusaktid. Kohaldatavate õigusaktide puudumisel peaksid nad kohustuma järgima üldtunnustatud eetilisi põhimõtteid, mis on seotud põhiõiguste ja inimeste heaolu, inimgenoomi kaitse, loomade kohtlemise, looduskeskkonna kaitse, kultuuripärandi kaitse ning maailma ühisvaradele, sh kosmosele ja küberruumile võrdse juurdepääsu tagamisega. Komisjon peaks tagama, et ettepanekuid kontrollitakse süstemaatiliselt, et selgitada välja tõsised eetilisi probleeme tekitavad tegevused ja esitada need eetilisuse hindamiseks. Eetiliselt vastuvõetamatutele tegevustele ei tohiks liidu rahastust eraldada. |
| --- | --- |

(46a)

Ettevõtjatele, kes pakuvad uusi kaitseotstarbelisi tooteid või uut kaitsetehnoloogiat või olemasolevatele toodetele ja tehnoloogiale uut kasutusotstarvet, kehtivad kohaldatavad õigusaktid. Kohaldatavate õigusaktide puudumisel peaksid nad kohustuma järgima üldtunnustatud eetilisi põhimõtteid, mis on seotud põhiõiguste ja inimeste heaolu, inimgenoomi kaitse, loomade kohtlemise, looduskeskkonna kaitse, kultuuripärandi kaitse ning maailma ühisvaradele, sh kosmosele ja küberruumile võrdse juurdepääsu tagamisega. Komisjon peaks tagama, et ettepanekuid kontrollitakse süstemaatiliselt, et selgitada välja tõsised eetilisi probleeme tekitavad tegevused ja esitada need eetilisuse hindamiseks. Eetiliselt vastuvõetamatutele tegevustele ei tohiks liidu rahastust eraldada.

| (46b) | Nõukogu peaks püüdma teha enne [31. detsembrit 2020] otsuse relvastatud mehitamata õhusõidukite kasutamise kohta. Enne nimetatud otsuse jõustumist ei tohiks mehitamata õhusõidukite arendamiseks rahalisi vahendeid kättesaadavaks teha, |
| --- | --- |

(46b)

Nõukogu peaks püüdma teha enne [31. detsembrit 2020] otsuse relvastatud mehitamata õhusõidukite kasutamise kohta. Enne nimetatud otsuse jõustumist ei tohiks mehitamata õhusõidukite arendamiseks rahalisi vahendeid kättesaadavaks teha,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I JAOTIS

TEADUS- JA ARENDUSTEGEVUSE SUHTES KOHALDATAVAD ÜHISSÄTTEDI PEATÜKK ÜLDSÄTTED

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega luuakse Euroopa Kaitsefond (edaspidi „fond“).

Selles sätestatakse fondi eesmärgid, eelarve aastateks 2021–2027, liidupoolse rahastamise vormid ja sellise rahastamise eeskirjad.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

▌

| 2) | „kontroll“ – õigus otsustavalt mõjutada õigussubjekti kas otse või kaudselt ühe või mitme vahendava õigussubjekti kaudu; |
| --- | --- |

2)

„kontroll“ – õigus otsustavalt mõjutada õigussubjekti kas otse või kaudselt ühe või mitme vahendava õigussubjekti kaudu;

| 3) | „arendustegevus“ – tegevus, mis seisneb peamiselt kaitsele suunatud arendusetapis tegevustest, mis hõlmavad uusi tooteid või tehnoloogiaid või millega ajakohastatakse olemasolevaid tooteid või tehnoloogiaid, välja arvatud relvade tootmine või kasutamine; |
| --- | --- |

3)

„arendustegevus“ – tegevus, mis seisneb peamiselt kaitsele suunatud arendusetapis tegevustest, mis hõlmavad uusi tooteid või tehnoloogiaid või millega ajakohastatakse olemasolevaid tooteid või tehnoloogiaid, välja arvatud relvade tootmine või kasutamine;

| 4) | „murranguline kaitsetehnoloogia“ – tehnoloogia, mille rakendamine võib kaitsepoliitika kontseptsioone ja elluviimist oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4)

„murranguline kaitsetehnoloogia“ – tehnoloogia, mille rakendamine võib kaitsepoliitika kontseptsioone ja elluviimist oluliselt muuta;

| 5) | „juhtimisstruktuurid“ – asutus või asutused, mis on määratud vastavalt riigi õigusele ja millele on antud volitused õigussubjekti strateegia, eesmärkide ja üldise suuna määramiseks, ning mis teostavad järelevalvet ja seiret juhatuse otsuste tegemise üle; |
| --- | --- |

5)

„juhtimisstruktuurid“ – asutus või asutused, mis on määratud vastavalt riigi õigusele ja millele on antud volitused õigussubjekti strateegia, eesmärkide ja üldise suuna määramiseks, ning mis teostavad järelevalvet ja seiret juhatuse otsuste tegemise üle;

| 6) | „õigussubjekt“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on asutatud ja sellisena tunnustatud riigi õiguse, liidu õiguse või rahvusvahelise õiguse alusel, kellel on iseseisev õigusvõime ning õigus enda nimel toimides teostada õigusi ja kanda kohustusi, või üksus, mis ei ole juriidiline isik vastavalt [finantsmääruse artikli 197 lõike 2 punktile c]; |
| --- | --- |

6)

„õigussubjekt“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on asutatud ja sellisena tunnustatud riigi õiguse, liidu õiguse või rahvusvahelise õiguse alusel, kellel on iseseisev õigusvõime ning õigus enda nimel toimides teostada õigusi ja kanda kohustusi, või üksus, mis ei ole juriidiline isik vastavalt [finantsmääruse artikli 197 lõike 2 punktile c];

| 7) | „keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ – ettevõtja, mis ei ole mikro-, väike ja keskmise suurusega ettevõtja komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (14) esitatud määratluses, ja millel on kuni 3 000 töötajat, kusjuures töötajate arv arvutatakse vastavalt komisjoni soovituse 2003/361/EÜ lisa I jaotise artiklitele 3, 4, 5 ja 6; |
| --- | --- |

7)

„keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“ – ettevõtja, mis ei ole mikro-, väike ja keskmise suurusega ettevõtja komisjoni soovituses 2003/361/EÜ (14) esitatud määratluses, ja millel on kuni 3 000 töötajat, kusjuures töötajate arv arvutatakse vastavalt komisjoni soovituse 2003/361/EÜ lisa I jaotise artiklitele 3, 4, 5 ja 6;

| 8) | „kommertskasutusele eelnev hange“ – teadus- ja arendusteenuste hange, mis hõlmab turutingimustele vastava riski ja kasu jagamist ning konkurentsivõimelist arengut etappides, kus teadus- ja arendusteenuste hanke etapp on selgelt eraldatud lõpptoodete kaubanduslike koguste kasutuselevõtust; |
| --- | --- |

8)

„kommertskasutusele eelnev hange“ – teadus- ja arendusteenuste hange, mis hõlmab turutingimustele vastava riski ja kasu jagamist ning konkurentsivõimelist arengut etappides, kus teadus- ja arendusteenuste hanke etapp on selgelt eraldatud lõpptoodete kaubanduslike koguste kasutuselevõtust;

| 9) | „projektijuht“ – avaliku sektori hankija, mis on asutatud liikmesriigis või assotsieerunud kolmandas riigis ja mille on loonud liikmesriik või assotsieerunud riik või liikmesriikide ja/või assotsieerunud riikide rühm, et hallata alaliselt või ajutiselt hargmaist relvastusprojekti; |
| --- | --- |

9)

„projektijuht“ – avaliku sektori hankija, mis on asutatud liikmesriigis või assotsieerunud kolmandas riigis ja mille on loonud liikmesriik või assotsieerunud riik või liikmesriikide ja/või assotsieerunud riikide rühm, et hallata alaliselt või ajutiselt hargmaist relvastusprojekti;

| 10) | „vahendite saaja“ – õigussubjekt, keda käesolevast fondist rahastatakse; |
| --- | --- |

10)

„vahendite saaja“ – õigussubjekt, keda käesolevast fondist rahastatakse;

| 11) | „teadustegevus“ – tegevus, mis seisneb üksnes kaitserakendustele suunatud uurimistegevustes; |
| --- | --- |

11)

„teadustegevus“ – tegevus, mis seisneb üksnes kaitserakendustele suunatud uurimistegevustes;

| 12) | „tulemused“ – tegevuse materiaalne või immateriaalne tulemus, näiteks andmed, oskusteave või teave olenemata selle vormist või laadist, selle kaitsmise võimalikkusest või võimatusest, samuti sellega kaasnevad õigused, sealhulgas intellektuaalomandiõigused; |
| --- | --- |

12)

„tulemused“ – tegevuse materiaalne või immateriaalne tulemus, näiteks andmed, oskusteave või teave olenemata selle vormist või laadist, selle kaitsmise võimalikkusest või võimatusest, samuti sellega kaasnevad õigused, sealhulgas intellektuaalomandiõigused;

| 13) | „eriaruanne“ – teadustegevuse konkreetne väljund, milles võetakse kokku tegevuse tulemused, esitatakse ulatuslikku teavet peamiste põhimõtete, eesmärkide, tegelike tulemite, peamiste omaduste, läbitud katsete, võimalike eeliste, kaitsevaldkonnas võimaliku rakendamise ning teadustegevuse tulemuste oodatava kasutuse kohta; |
| --- | --- |

13)

„eriaruanne“ – teadustegevuse konkreetne väljund, milles võetakse kokku tegevuse tulemused, esitatakse ulatuslikku teavet peamiste põhimõtete, eesmärkide, tegelike tulemite, peamiste omaduste, läbitud katsete, võimalike eeliste, kaitsevaldkonnas võimaliku rakendamise ning teadustegevuse tulemuste oodatava kasutuse kohta;

| 14) | „süsteemi prototüüp“ – toote või tehnoloogia mudel, mille abil on võimalik demonstreerida toimimist tegevuskeskkonnas; |
| --- | --- |

14)

„süsteemi prototüüp“ – toote või tehnoloogia mudel, mille abil on võimalik demonstreerida toimimist tegevuskeskkonnas;

| 15) | „kolmas riik“ – riik, mis ei ole liidu liikmesriik; |
| --- | --- |

15)

„kolmas riik“ – riik, mis ei ole liidu liikmesriik;

| 16) | „mitteassotsieerunud kolmas riik“ – kolmas riik, kes ei ole assotsieerunud riik artikli 5 tähenduses; |
| --- | --- |

16)

„mitteassotsieerunud kolmas riik“ – kolmas riik, kes ei ole assotsieerunud riik artikli 5 tähenduses;

| 17) | „mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksus“ – õigussubjekt, kes on asutatud mitteassotsieerunud kolmandas riigis või mille juhtimisstruktuurid asuvad mitteassotsieerunud kolmandas riigis; |
| --- | --- |

17)

„mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksus“ – õigussubjekt, kes on asutatud mitteassotsieerunud kolmandas riigis või mille juhtimisstruktuurid asuvad mitteassotsieerunud kolmandas riigis;

| 17a)„ | kvalifitseerimine“ – kogu protsess, mille käigus tõendatakse, et kavandatud kaitseotstarbeline toode, materiaalne või immateriaalne komponent või tehnoloogia vastab täpsustatud nõuetele. Selle protsessi raames esitatakse objektiivseid tõendeid, millega näidatakse, et kavandamisele kehtestatud nõuded on täidetud; |
| --- | --- |

17a)„

kvalifitseerimine“ – kogu protsess, mille käigus tõendatakse, et kavandatud kaitseotstarbeline toode, materiaalne või immateriaalne komponent või tehnoloogia vastab täpsustatud nõuetele. Selle protsessi raames esitatakse objektiivseid tõendeid, millega näidatakse, et kavandamisele kehtestatud nõuded on täidetud;

| 17b) | „konsortsium“ – õigussubjektide koostöörühmitus, mis on loodud käesoleva fondi kohase tegevuse elluviimiseks; |
| --- | --- |

17b)

„konsortsium“ – õigussubjektide koostöörühmitus, mis on loodud käesoleva fondi kohase tegevuse elluviimiseks;

| 17c) | „sertifitseerimine“ – protsess, mille käigus riigi ametiasutus kinnitab, et kaitseotstarbeline toode, selle materiaalne või immateriaalne komponent või tehnoloogia vastab kohaldatavatele õigusnormidele; |
| --- | --- |

17c)

„sertifitseerimine“ – protsess, mille käigus riigi ametiasutus kinnitab, et kaitseotstarbeline toode, selle materiaalne või immateriaalne komponent või tehnoloogia vastab kohaldatavatele õigusnormidele;

| 17d) | „koordinaator“ – konsortsiumisse kuuluv õigussubjekt, kes on toetuslepingu küsimuses kõigi konsortsiumi liikmete poolt nimetatud peamiseks kontaktisikuks suhetes komisjoniga. |
| --- | --- |

17d)

„koordinaator“ – konsortsiumisse kuuluv õigussubjekt, kes on toetuslepingu küsimuses kõigi konsortsiumi liikmete poolt nimetatud peamiseks kontaktisikuks suhetes komisjoniga.

Artikkel 3

Fondi eesmärgid

1.   Fondi üldeesmärk on soodustada Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet, tõhusust ja innovatsioonisuutlikkust, toetades õigussubjektide, sealhulgas VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate ühistegevust ja piiriülest koostööd kogu liidus, samuti
  tugevdades ja parandades nii kaitsevaldkonna tarne- kui ka väärtusahelate paindlikkust, laiendades piiriülest koostööd õigussubjektide vahel ja
  edendades innovatsiooni, teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist
  kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia olelusringi
  igas etapis ▌. Fond
  annab
  panuse liidu tegevusvabadusse ja
  strateegilisse
  sõltumatusse, eriti tehnoloogia ja tööstuse valdkonnas.

2.   Fondi konkreetsed eesmärgid on järgmised:

| a) | toetada
  ülitõhusaid
  teadusalaseid koostööprojekte, mis võiksid
  Euroopa
  tulevase kaitsevõime tulemuslikkust märkimisväärselt parandada, suurendades võimalikult palju innovatsiooni ja luues uusi, sealhulgas murrangulisi kaitseotstarbelisi tooteid ja kaitsetehnoloogiaid. |
| --- | --- |

a)

toetada
  ülitõhusaid
  teadusalaseid koostööprojekte, mis võiksid
  Euroopa
  tulevase kaitsevõime tulemuslikkust märkimisväärselt parandada, suurendades võimalikult palju innovatsiooni ja luues uusi, sealhulgas murrangulisi kaitseotstarbelisi tooteid ja kaitsetehnoloogiaid.

| b) | toetada kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia alaseid
  Euroopa
  arendusprojekte kooskõlas liikmesriikide poolt ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames ühiselt kokku lepitud kaitsevõime prioriteetidega
  , eeskätt ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika võimearendusplaani kontekstis
  , aidates nii tõhustada liidus tehtavaid kaitsekulutusi, suurendades mastaabisäästu, vähendades ▌topelttöö ohtu
  ja liigset sõltumist kolmandatest riikidest pärit impordist, et liikmesriigid hangiksid rohkem Euroopa varustust, ning
  seeläbi vähendades kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia
  turu
  killustatust kogu liidus
  ning püüdes suurendada kaitsesüsteemide standardimist ja
  liikmesriikide kaitsevõime ▌ koostegutsemisvõimet. |
| --- | --- |

b)

toetada kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia alaseid
  Euroopa
  arendusprojekte kooskõlas liikmesriikide poolt ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames ühiselt kokku lepitud kaitsevõime prioriteetidega
  , eeskätt ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika võimearendusplaani kontekstis
  , aidates nii tõhustada liidus tehtavaid kaitsekulutusi, suurendades mastaabisäästu, vähendades ▌topelttöö ohtu
  ja liigset sõltumist kolmandatest riikidest pärit impordist, et liikmesriigid hangiksid rohkem Euroopa varustust, ning
  seeläbi vähendades kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia
  turu
  killustatust kogu liidus
  ning püüdes suurendada kaitsesüsteemide standardimist ja
  liikmesriikide kaitsevõime ▌ koostegutsemisvõimet.

Artikkel 4

Eelarve

1.   Euroopa Kaitsefondi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on
  11 453 260 000 eurot 2018. aasta hindades (
  13 000 000 000 eurot jooksevhindades).

2.   Lõikes 1 osutatud summa ▌jaotus on järgmine:

| a) | 3 612 182 000 eurot 2018. aasta hindades (
  4 100 000 000 eurot
  jooksevhindades)
  teadustegevuseks; |
| --- | --- |

a)

3 612 182 000 eurot 2018. aasta hindades (
  4 100 000 000 eurot
  jooksevhindades)
  teadustegevuseks;

| b) | 7 841 078 000 eurot 2018. aasta hindades (
  8 900 000 000 eurot
  jooksevhindades)
  arendustegevuseks. |
| --- | --- |

b)

7 841 078 000 eurot 2018. aasta hindades (
  8 900 000 000 eurot
  jooksevhindades)
  arendustegevuseks.

2a
     .
  Ettenägematutele olukordadele või uutele arengusuundumustele ja vajadustele reageerimiseks võib komisjon iga-aastase eelarvemenetluse käigus lõikes 2 osutatud summadest kõrvale kalduda kuni 10 % ulatuses.

3.   Lõikes 1 nimetatud summat võib kasutada ka fondi rakendamiseks antava tehnilise ja haldusabi jaoks, näiteks ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistoiminguteks, sealhulgas ettevõtte infotehnoloogiasüsteemide jaoks.
  See summa ei ületa 5 % lõikes 1 osutatud rahastamispaketi väärtusest.

4.   
  Vähemalt
  5 %
  ja kuni 10 %
  lõikes 1 osutatud rahastamispaketist eraldatakse murrangulise kaitsetehnoloogia toetamisele.

▌

Artikkel 5

Assotsieerunud riigid

Fondis võivad osaleda Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmed, kes on ühtlasi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmed, vastavalt EMP lepingus sätestatud tingimustele.
  Käesoleva artikli kohast rahalist osalust fondis käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli [21 lõikele 5] sihtotstarbelise tuluna.

Artikkel 6

Toetus murrangulisele kaitsetehnoloogiale

1.   Komisjon eraldab vahendeid
  avatud ja avalike konsultatsioonide kaudu, milles käsitletakse murrangulisi tehnoloogiaid, keskendudes eranditult kaitserakendustele
  tööprogrammides
  vastavalt artiklis 27 sätestatud menetlusele
  kindlaks määratud
  sekkumisvaldkondades
  .

2.   Komisjon
  otsib
  üksikjuhtumipõhiselt
  murrangulistele tehnoloogiatele
  kõige paremini sobivaid rahastamisvorme.

Artikkel 7

Eetika

1.   Fondi raames toimuv tegevus peab vastama

| — | eetika põhimõtetele ja asjakohastele siseriiklikele, liidu ja rahvusvahelistele õigusaktidele, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartale, Euroopa inimõiguste konventsioonile ja selle protokollidele ning rahvusvahelisele humanitaarõigusele; |
| --- | --- |

—

eetika põhimõtetele ja asjakohastele siseriiklikele, liidu ja rahvusvahelistele õigusaktidele, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste hartale, Euroopa inimõiguste konventsioonile ja selle protokollidele ning rahvusvahelisele humanitaarõigusele;

| — | korruptsiooni- ja rahapesuvastastele eeskirjadele ja algatustele. [ME 6/rev ja ME 13] |
| --- | --- |

—

korruptsiooni- ja rahapesuvastastele eeskirjadele ja algatustele. [ME 6/rev ja ME 13]

2.   
  Komisjon kontrollib ettepanekuid
  süstemaatiliselt
  juba eelnevalt
  , et selgitada välja keerukaid või tõsiseid eetilisi küsimusi tekitavad tegevused ja esitada need
  vajaduse korral
  eetilisuse hindamiseks. Eetikakontrolli ja hindamisi teeb komisjon
  eri taustaga sõltumatute
  ekspertide abiga. Komisjon tagab igal võimalusel eetikaga seotud menetluste läbipaistvuse
  ja annab sellest aru, täites artiklite 31 ja 32 kohast aruandlus- ja hindamiskohustust
  .
  Kõik eksperdid peavad olema liidu kodanikud ning esindama võimalikult paljusid erinevaid liikmesriike.

3.   Tegevuses osalevad üksused omandavad enne asjaomaste tegevuste algust kõik load ja muud kohustuslikud dokumendid asjakohastelt riiklikelt või kohalikelt eetikakomisjonidelt või muudelt asutustelt, nagu andmekaitseasutused. Neid dokumente arhiveeritakse ja need esitatakse komisjonile.

▌

5.   Eetiliselt sobimatud tegevused
  lükatakse
  tagasi ▌.

II PEATÜKK

II PEATÜKK

FINANTSSÄTTED

FINANTSSÄTTED

Artikkel 8

ELi-poolse rahastamise rakendamine ja vormid

1.   
  Komisjon rakendab fondi
  eelarve otsese täitmise korras vastavalt finantsmäärusele.

2.   Fondi raames võidakse vahendeid eraldada finantsmääruses sätestatud mis tahes vormis, kuid eelkõige toetuste kujul, hankemenetluse teel ja auhindadena. ▌

Artikkel 9

Kumulatiivne, täiendav ja kombineeritud rahastamine

1.   Tegevus, mis on saanud toetust liidu muu programmi alusel, võib saada toetust ka fondist, tingimusel et neist toetustest ei kaeta samu kulusid. Liidu programmist/fondist antud rahastuse suhtes kohaldatakse selle programmi/fondi eeskirju. Kumulatiivne rahastus ei tohi ületada tegevuse rahastamiskõlblikke kogukulusid ning erinevatest liidu programmidest antava toetuse võib arvutada proportsionaalselt kooskõlas toetuse andmise tingimusi käsitlevate dokumentidega.

▌

III PEATÜKK

III PEATÜKK

RAHASTAMISKÕLBLIKKUSE TINGIMUSED, HINDAMISKRITEERIUMID JA RAHASTAMINE

RAHASTAMISKÕLBLIKKUSE TINGIMUSED, HINDAMISKRITEERIUMID JA RAHASTAMINE

Artikkel 10

Rahastamiskõlblikud üksused

1.   Rahastamise nõuetele vastavad taotlejad ja nende
  tegevusega seotud
  alltöövõtjad eeldusel, et nad on asutatud liidus või
  artikli 5 kohases
  assotsieerunud riigis, nende juhtimisstruktuurid asuvad liidus või assotsieerunud riigis ja nad ei ole mitteassotsieerunud kolmanda riigi või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontrolli all.

2.   Erandina lõikest 1 võib rahastamise nõuetele
  vastavaks üksuseks olla
  selline liidus või assotsieerunud kolmandas riigis asutatud taotleja
  või tegevusega seotud alltöövõtja
  , kes on mitteassotsieerunud kolmanda riigi või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontrolli all, kui see on vajalik tegevuse eesmärkide saavutamiseks, eeldusel et selline osalus ei ohusta liidu ega selle liikmesriikide
  julgeoleku- ja kaitsehuve või artiklis 3 sätestatud eesmärke
  . Selleks et tagada liidu ja selle liikmesriikide julgeolekuhuvide kaitse, nõutakse projektikonkursis, et taotlejad
  võtavad endale kohustuse rakendada enne tegevuse algust asjakohaseid meetmeid, tagades
  et:

| a) | taotleja üle ei teostata kontrolli viisil, mis piirab taotleja suutlikkust tegevust ellu viia
  ja saavutada tulemusi, seab piiranguid seoses tema tegevuse eesmärgil vajamineva taristu, rajatiste, vara, ressursside, intellektuaalomandi või oskusteabega või kahjustab tema suutlikkust ja standardeid, mida on vaja tegevuse elluviimiseks
  ; |
| --- | --- |

a)

taotleja üle ei teostata kontrolli viisil, mis piirab taotleja suutlikkust tegevust ellu viia
  ja saavutada tulemusi, seab piiranguid seoses tema tegevuse eesmärgil vajamineva taristu, rajatiste, vara, ressursside, intellektuaalomandi või oskusteabega või kahjustab tema suutlikkust ja standardeid, mida on vaja tegevuse elluviimiseks
  ;

| b) | mitteassotsieerunud kolmandal riigil või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksusel takistatakse juurdepääs tegevusega seotud salastatud või mittesalastatud tundlikule teabele; tegevusega seotud
  töötajad või muud
  isikud on läbinud liikmesriigi või assotsieerunud riigi julgeolekukontrolli; |
| --- | --- |

b)

mitteassotsieerunud kolmandal riigil või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksusel takistatakse juurdepääs tegevusega seotud salastatud või mittesalastatud tundlikule teabele; tegevusega seotud
  töötajad või muud
  isikud on läbinud liikmesriigi või assotsieerunud riigi julgeolekukontrolli;

| c) | tegevuse käigus tekkiv intellektuaalomand ja
  tegevuse tulemused jäävad vahendite saajale ning ▌mitteassotsieerunud kolmandal riigil ega muul mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksusel
  ei ole
  õigust neid kontrollida ega piirata
  ning neid ei viida ilma selle liikmesriigi nõusolekuta, kus vahendite saaja on asutatud, ning kooskõlas artiklis 3 sätestatud eesmärkidega kolmandasse riiki ega anta neile kolmandast riigist või kolmanda riigi üksusest juurdepääsu, kuni tegevus kestab ja teataval ajavahemikul pärast selle lõpuleviimist, kusjuures see ajavahemik sätestatakse toetuslepingus. |
| --- | --- |

c)

tegevuse käigus tekkiv intellektuaalomand ja
  tegevuse tulemused jäävad vahendite saajale ning ▌mitteassotsieerunud kolmandal riigil ega muul mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksusel
  ei ole
  õigust neid kontrollida ega piirata
  ning neid ei viida ilma selle liikmesriigi nõusolekuta, kus vahendite saaja on asutatud, ning kooskõlas artiklis 3 sätestatud eesmärkidega kolmandasse riiki ega anta neile kolmandast riigist või kolmanda riigi üksusest juurdepääsu, kuni tegevus kestab ja teataval ajavahemikul pärast selle lõpuleviimist, kusjuures see ajavahemik sätestatakse toetuslepingus.

Tegevusega seotud taotlejale või alltöövõtjale, kelle juhtimisstruktuur asub liidus või assotsieerunud riigis ja kes on sellise mitteassotsieerunud kolmanda riigi kontrolli all, kelle suhtes kohaldatakse liidu piiravaid meetmeid, või sellise mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse kontrolli all, kelle suhtes kohaldatakse liidu piiravaid meetmeid, ei tehta käesoleva lõike kohast erandit.

3.   Fondist rahastatud tegevustes kasutatud kogu taristu, kõik rajatised, varad ja ressursid peavad asuma liidu või assotsieerunud riikide territooriumil
  ning nende suhtes ei kohaldata mingit kontrolli ega mingeid piiranguid mitteassotsieerunud kolmanda riigi ega mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuse poolt
  . Rahastamiskõlbliku tegevuse elluviimisel teevad vahendite saajad ja nende
  tegevusega seotud
  alltöövõtjad koostööd ainult liidus või assotsieerunud riigis asutatud õigussubjektidega, kes ei ole mitteassotsieerunud kolmanda riigi ega mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksuste kontrolli all.

4.   
  Kui liidus ei ole kohe kättesaadavaid konkurentsivõimelisi alternatiive,
  võivad vahendite saajad ja
  tegevusega seotud
  alltöövõtjad
  erandina lõikest 3
  kasutada mitteassotsieerunud kolmanda riigi territooriumil asuvaid või seal hoitavaid varasid, taristut, rajatisi ja ressursse, kui see on vajalik tegevuse eesmärkide saavutamiseks, eeldusel et see ei ohusta liidu ega selle liikmesriikide
  julgeoleku- ja kaitsehuve või artiklis 3 sätestatud eesmärke
  . Samadel tingimustel võivad vahendite saajad ja nende
  tegevusega seotud
  alltöövõtjad teha tegevuse elluviimisel koostööd mitteassotsieerunud kolmandas riigis asutatud õigussubjektidega. Sellise taristu, rajatiste, varade või ressursside kasutamise ja sellise koostööga seotud kulud ei ole fondi raames rahastamiskõlblikud.
  Igal juhul ei tehta sellist erandit juhul, kui need varad, taristu, rajatised ja ressursid asuvad või neid hoitakse mitteassotsieerunud kolmanda riigi territooriumil, kelle suhtes kohaldatakse liidu piiravaid meetmeid.

5.   Selleks et tagada liidu ja selle liikmesriikide julgeolekuhuvide kaitse, sätestatakse projektikonkursis või toetuslepingus
  kõik
  tingimused
  , sealhulgas käesoleva artikli lõikes 2 osutatud tingimused
  . Need tingimused käsitlevad eelkõige tegevuse tulemuste omandiõiguseid ning juurdepääsu salastatud või mittesalastatud tundlikule teabele või tarnekindluse tagatisi.

6.   Taotlejad esitavad kogu teabe, mida on vaja lõigetes 1–4 osutatud rahaliste vahendite saamise kriteeriumidele ja tingimustele vastavusele hindamiseks.

7.   Taotlusi, mille puhul on vajalik lõikes 2 või lõikes 4 osutatud kontrollimine, võib esitada ainult taotleja asutamisjärgse liikmesriigi või assotsieerunud riigi nõusolekul.

8.   Kui tegevuse elluviimise jooksul toimub muutus, mis seab kahtluse alla nimetatud kriteeriumidele ja tingimustele vastavuse, teatab vahendite saaja sellest komisjonile, kes hindab, kas nimetatud kriteeriumid ja tingimused on endiselt täidetud ja käsitleb selle muutuse võimalikku mõju
  (maksete peatamine, tühistamine)
  tegevuse rahastamisele.

9.   Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab alltöövõtja alltöövõtjat, kellel on otsene lepinguline suhe vahendite saajaga, muud alltöövõtjat, kellele eraldatakse vähemalt 10 % tegevuse rahastamiskõlblikest kogukuludest, ja alltöövõtjat, kes võib vajada tegevuse elluviimiseks juurdepääsu salastatud teabele komisjoni otsuse (EL, Euratom) 2015/444 alusel.

Artikkel 11

Rahastamiskõlblikud tegevused

1.   Rahastamiskõlblikud on üksnes tegevused, millega täidetakse artiklis 3 osutatud eesmärke.

2.   Fond pakub toetust tegevustele, mis hõlmavad uusi tooteid ja tehnoloogiaid või olemasolevate toodete ja tehnoloogiate täiustamist, eeldusel et mitteassotsieerunud kolmandal riigil või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksusel puudub otsene või kaudne õigus piirata täiustamiseks vajalikku olemasolevat teavet.

3.   Rahastamiskõlblik tegevus peab olema seotud ühe või mitme järgnevalt loetletud elemendiga:

| a) | tegevused, mille eesmärk on luua, toetada ja täiustada ▌teadmisi ja
  kaitseotstarbelisi tooteid või kaitsetehnoloogiat, sealhulgas murrangulist
  kaitsetehnoloogiat, mille abil on võimalik saavutada märkimisväärseid tulemusi kaitsevaldkonnas; |
| --- | --- |

a)

tegevused, mille eesmärk on luua, toetada ja täiustada ▌teadmisi ja
  kaitseotstarbelisi tooteid või kaitsetehnoloogiat, sealhulgas murrangulist
  kaitsetehnoloogiat, mille abil on võimalik saavutada märkimisväärseid tulemusi kaitsevaldkonnas;

| b) | tegevused, mille eesmärk on suurendada koostegevusvõimet ja vastupidavusvõimet, sealhulgas turvaline andmete loomine ja vahetamine, elutähtsa kaitsetehnoloogia täiustamine, varustuskindluse suurendamine või kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia tõhusa kasutamise võimaldamine; |
| --- | --- |

b)

tegevused, mille eesmärk on suurendada koostegevusvõimet ja vastupidavusvõimet, sealhulgas turvaline andmete loomine ja vahetamine, elutähtsa kaitsetehnoloogia täiustamine, varustuskindluse suurendamine või kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia tõhusa kasutamise võimaldamine;

| c) | uuringud, sealhulgas teostatavusuuringud uue või täiustatud tehnoloogia, toote, protsessi, teenuse
  või
  lahenduse ▌kohta ▌; |
| --- | --- |

c)

uuringud, sealhulgas teostatavusuuringud uue või täiustatud tehnoloogia, toote, protsessi, teenuse
  või
  lahenduse ▌kohta ▌;

| d) | kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või tehnoloogia kavandamine või kavandi aluseks oleva tehnilise kirjelduse koostamine, mis võib hõlmata osalisi katsetusi riski vähendamiseks tööstus- või esinduskeskkonnas; |
| --- | --- |

d)

kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või tehnoloogia kavandamine või kavandi aluseks oleva tehnilise kirjelduse koostamine, mis võib hõlmata osalisi katsetusi riski vähendamiseks tööstus- või esinduskeskkonnas;

| e) | kaitseotstarbelise toote mudeli, materiaalse või immateriaalse komponendi või tehnoloogia väljatöötamine, mille abil on võimalik demonstreerida mudeli, komponendi või tehnoloogia toimimist tegevuskeskkonnas (süsteemi prototüüp); |
| --- | --- |

e)

kaitseotstarbelise toote mudeli, materiaalse või immateriaalse komponendi või tehnoloogia väljatöötamine, mille abil on võimalik demonstreerida mudeli, komponendi või tehnoloogia toimimist tegevuskeskkonnas (süsteemi prototüüp);

| f) | kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või tehnoloogia katsetamine; |
| --- | --- |

f)

kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või tehnoloogia katsetamine;

| g) | kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või tehnoloogia kvalifitseerimine ▌; |
| --- | --- |

g)

kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või tehnoloogia kvalifitseerimine ▌;

| h) | kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või tehnoloogia sertifitseerimine ▌; |
| --- | --- |

h)

kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või tehnoloogia sertifitseerimine ▌;

| i) | tehnoloogia või vara arendamine, mis suurendab kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia tõhusust kogu olelusringi jooksul. |
| --- | --- |

i)

tehnoloogia või vara arendamine, mis suurendab kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia tõhusust kogu olelusringi jooksul.

▌

4.   ▌Tegevuse puhul
  peavad konsortsiumis koostööd tegema
  vähemalt kolm vähemalt kolmes eri liikmesriigis ▌asutatud õigussubjekti.
  Konsortsiumis osalevad täiendavad õigussubjektid võivad olla asutatud artikli 5 kohases assotsieerunud riigis.
  Vähemalt kolm nendest vähemalt kahes liikmesriigis ja/või assotsieerunud riigis asutatud rahastamiskõlblikust õigussubjektist ei tohi kogu tegevuse elluviimise käigus ▌olla kas otseselt või kaudselt sama üksuse kontrolli all ega vastastikku üksteise kontrolli all.

5.   Lõiget 4 ei kohaldata lõike 3
  punktis
  c ▌ ning artiklis 6 osutatud tegevuste suhtes.

6.   Rahastamiskõlblikud ei ole tegevused selliste toodete ja tehnoloogiate väljatöötamiseks, mille kasutus, väljatöötamine või tootmine on kohaldatava rahvusvahelise õiguse kohaselt keelatud.
  Eelkõige ei rahastata programmist süüterelvi, sh valge fosfor, vaesestatud uraani sisaldavat laskemoona, autonoomseid surmavaid relvi, sh mehitamata õhusõidukid, ilma tegeliku inimkontrollita tähtsaimate funktsioonide üle, nagu konkreetsete sihtmärkide valimine ja ründamine, väike- ja kergrelvi, mis on peamiselt välja töötatud ekspordiks, st kui ükski liikmesriik ei ole esitanud tegevuse elluviimise nõuet. [ME 29/rev]

6a.
     
  Programmi alusel ei ole rahastamiskõlblikud tegevused selliste toodete ja tehnoloogiate arendamiseks, mille abil saab toime panna või hõlbustada järgmist:

| i) | rahvusvahelise humanitaarõiguse raske rikkumine; |
| --- | --- |

i)

rahvusvahelise humanitaarõiguse raske rikkumine;

| ii) | rahvusvahelise inimõigustealase õiguse raske rikkumine; |
| --- | --- |

ii)

rahvusvahelise inimõigustealase õiguse raske rikkumine;

| iii) | tegu, mis on rahvusvaheliste konventsioonide või protokollide kohaselt terrorismikuritegu; |
| --- | --- |

iii)

tegu, mis on rahvusvaheliste konventsioonide või protokollide kohaselt terrorismikuritegu;

| iv) | tegu, mis on rahvusvaheliste konventsioonide või protokollide kohaselt rahvusvaheline organiseeritud kuritegu. |
| --- | --- |

iv)

tegu, mis on rahvusvaheliste konventsioonide või protokollide kohaselt rahvusvaheline organiseeritud kuritegu.

6b.
     
  Rahastamiskõlblikud ei ole tegevused, millega aidatakse osaliselt või täielikult, otseselt või kaudselt kaasa massihävitusrelvade ning nendega seotud lõhkepeade ja raketitehnoloogia väljatöötamisele. [ME 21]

Artikkel 12

Valiku- ja rahastamismenetlus

▌ [ME 30]

2.   Komisjon annab rahastamise valitud tegevustele pärast iga projektikonkurssi või pärast finantsmääruse artikli [195 punkti e] kohaldamist.

3.   Arendustegevusele rahastamise andmiseks võtab komisjon vastu
  delegeeritud õigusaktid
  kooskõlas
  artiklis 28 a
  osutatud menetlusega.

Artikkel 13

Hindamiskriteeriumid

1.   Iga taotlust hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel:

| a) | panus tipptasemesse või potentsiaalsesse murrangulisusesse kaitsevaldkonnas, eeskätt näidates, et kavandatud tegevuse oodatavad tulemused pakuvad märkimisväärseid eeliseid võrreldes olemasolevate toodete või tehnoloogiatega; |
| --- | --- |

a)

panus tipptasemesse või potentsiaalsesse murrangulisusesse kaitsevaldkonnas, eeskätt näidates, et kavandatud tegevuse oodatavad tulemused pakuvad märkimisväärseid eeliseid võrreldes olemasolevate toodete või tehnoloogiatega;

| b) | panus Euroopa kaitsetööstuse innovatsiooni ja tehnoloogiaarendusse, eeskätt näidates, et kavandatud tegevus sisaldab teedrajavaid või uudseid kontseptsioone ja lähenemisviise, uusi paljulubavaid tehnoloogilisi täiustusi või selliste tehnoloogiate või kontseptsioonide kohaldamist, mida ei ole kaitsesektoris varem kohaldatud; |
| --- | --- |

b)

panus Euroopa kaitsetööstuse innovatsiooni ja tehnoloogiaarendusse, eeskätt näidates, et kavandatud tegevus sisaldab teedrajavaid või uudseid kontseptsioone ja lähenemisviise, uusi paljulubavaid tehnoloogilisi täiustusi või selliste tehnoloogiate või kontseptsioonide kohaldamist, mida ei ole kaitsesektoris varem kohaldatud;

| c) | panus Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimesse, eelkõige uute turuvõimaluste loomise ja äriühingute kasvu kiirendamise teel kogu liidus; |
| --- | --- |

c)

panus Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimesse, eelkõige uute turuvõimaluste loomise ja äriühingute kasvu kiirendamise teel kogu liidus;

| ca) | panus liidu tööstuslikku ja tehnoloogilisse autonoomiasse, täiustades kaitsetehnoloogiaid või kaitseotstarbelisi tooteid vastavalt kaitsevõime prioriteetidele, milles liikmesriigid on kokku leppinud ÜVJP ja eelkõige ÜJKP võimearendusplaani raames; |
| --- | --- |

ca)

panus liidu tööstuslikku ja tehnoloogilisse autonoomiasse, täiustades kaitsetehnoloogiaid või kaitseotstarbelisi tooteid vastavalt kaitsevõime prioriteetidele, milles liikmesriigid on kokku leppinud ÜVJP ja eelkõige ÜJKP võimearendusplaani raames;

| d) | panus liidu julgeoleku- ja kaitsealastesse huvidesse kooskõlas artikli 3 lõikes 2 osutatud prioriteetidega ja võimaluse korral piirkondlikesse ja rahvusvahelistesse koostöölepingutesse; |
| --- | --- |

d)

panus liidu julgeoleku- ja kaitsealastesse huvidesse kooskõlas artikli 3 lõikes 2 osutatud prioriteetidega ja võimaluse korral piirkondlikesse ja rahvusvahelistesse koostöölepingutesse;

| e) | panus uue piiriülese koostöö loomisse õigussubjektide vahel, eelkõige VKEde
  ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate
  vahel, mis on asutatud mõnes muus liikmesriigis ja/või assotsieerunud riigis kui selles, kus on asutatud konsortsiumisse kuuluvad muud kui VKEdest
  ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatest
  ettevõtjad; |
| --- | --- |

e)

panus uue piiriülese koostöö loomisse õigussubjektide vahel, eelkõige VKEde
  ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate
  vahel, mis on asutatud mõnes muus liikmesriigis ja/või assotsieerunud riigis kui selles, kus on asutatud konsortsiumisse kuuluvad muud kui VKEdest
  ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatest
  ettevõtjad;

| f) | tegevuse rakendamise kvaliteet ja tulemuslikkus. |
| --- | --- |

f)

tegevuse rakendamise kvaliteet ja tulemuslikkus.

2.   Lõike 1 punkti d alusel võib piirkondlikke ja rahvusvahelisi prioriteete võtta arvesse eelkõige selleks, et vältida tarbetut topelttööd, eeldusel et need prioriteedid teenivad liidu julgeoleku- ja kaitsealaseid huve ega välista ühegi liikmesriigi osalust.

Artikkel 14

Kaasrahastamismäär

1.   Fondist
  rahastatakse
  100 % tegevuse rahastamiskõlblikest kuludest, ilma et see piiraks kaasrahastamispõhimõtte kohaldamist.

2.   Erandina lõikest 1:

| a) | artikli 11 lõike 3 punktis e määratletud tegevuste jaoks fondist antav rahaline abi ei või ületada 20 % tegevuse rahastamiskõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

a)

artikli 11 lõike 3 punktis e määratletud tegevuste jaoks fondist antav rahaline abi ei või ületada 20 % tegevuse rahastamiskõlblikest kuludest;

| b) | artikli 11 lõike 3 punktides f–h määratletud tegevuste jaoks fondist antav rahaline abi ei või ületada 80 % tegevuse rahastamiskõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

b)

artikli 11 lõike 3 punktides f–h määratletud tegevuste jaoks fondist antav rahaline abi ei või ületada 80 % tegevuse rahastamiskõlblikest kuludest.

3.   Arendustegevuse puhul suurendatakse rahastamismäära
  ilma rahastamiskõlblike kulude kogusummat ületamata
  järgmistel juhtudel:

| a) | nõukogu 11. detsembri 2017. aasta otsuse (ÜVJP) 2017/2315 alusel loodud alalise struktureeritud koostöö kontekstis väljatöötatud tegevusele antavat rahalist toetust
  suurendatakse
  täiendava 10 protsendipunkti võrra; |
| --- | --- |

a)

nõukogu 11. detsembri 2017. aasta otsuse (ÜVJP) 2017/2315 alusel loodud alalise struktureeritud koostöö kontekstis väljatöötatud tegevusele antavat rahalist toetust
  suurendatakse
  täiendava 10 protsendipunkti võrra;

| b) | tegevuse
  puhul kohaldatakse rahastamise määra, mida suurendatakse muus kui konsortsiumi mitte VKEdest
  või keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatest
  liikmete asutamisjärgses liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud VKEdele eraldatud rahastamiskõlblike kogukulude protsendile vastavate protsendipunktide võrra; |
| --- | --- |

b)

tegevuse
  puhul kohaldatakse rahastamise määra, mida suurendatakse muus kui konsortsiumi mitte VKEdest
  või keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatest
  liikmete asutamisjärgses liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud VKEdele eraldatud rahastamiskõlblike kogukulude protsendile vastavate protsendipunktide võrra;

| c) | tegevuse
  puhul kohaldatakse rahastamise määra, mida suurendatakse muus kui konsortsiumi mitte VKEdest või keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatest liikmete asutamisjärgses liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele eraldatud rahastamiskõlblike kogukulude protsendile vastavatest protsendipunktidest veerandi võrra; |
| --- | --- |

c)

tegevuse
  puhul kohaldatakse rahastamise määra, mida suurendatakse muus kui konsortsiumi mitte VKEdest või keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatest liikmete asutamisjärgses liikmesriigis või assotsieerunud riigis asutatud keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele eraldatud rahastamiskõlblike kogukulude protsendile vastavatest protsendipunktidest veerandi võrra;

| d) | tegevuse rahastamismäära üldine suurendamine ei tohi ületada 30 protsendipunkti. |
| --- | --- |

d)

tegevuse rahastamismäära üldine suurendamine ei tohi ületada 30 protsendipunkti.

Artikkel 15

Finantssuutlikkus

Erandina finantsmääruse artiklist [198]:

| a) | kontrollitakse üksnes koordinaatori finantssuutlikkust ning üksnes juhul, kui tegevusele taotletakse liidu rahastamist summas 500 000 eurot või rohkem. Kui on põhjust kahelda finantssuutlikkuses, kontrollib komisjon ka muude taotlejate finantssuutlikkust ja koordinaatorite finantssuutlikkust, kui rahastamine jääb allapoole esimeses lauses osutatud künnist; |
| --- | --- |

a)

kontrollitakse üksnes koordinaatori finantssuutlikkust ning üksnes juhul, kui tegevusele taotletakse liidu rahastamist summas 500 000 eurot või rohkem. Kui on põhjust kahelda finantssuutlikkuses, kontrollib komisjon ka muude taotlejate finantssuutlikkust ja koordinaatorite finantssuutlikkust, kui rahastamine jääb allapoole esimeses lauses osutatud künnist;

| b) | finantssuutlikkust ei kontrollita selliste õigussubjektide puhul, kelle maksejõulisuse tagab liikmesriik, ja ülikoolide
  ning avaliku sektori teaduskeskuste
  puhul; |
| --- | --- |

b)

finantssuutlikkust ei kontrollita selliste õigussubjektide puhul, kelle maksejõulisuse tagab liikmesriik, ja ülikoolide
  ning avaliku sektori teaduskeskuste
  puhul;

| c) | kui finantssuutlikkus on struktuurselt tagatud teise õigussubjekti poolt, kontrollitakse viimase finantssuutlikkust. |
| --- | --- |

c)

kui finantssuutlikkus on struktuurselt tagatud teise õigussubjekti poolt, kontrollitakse viimase finantssuutlikkust.

Artikkel 16

Kaudsed kulud

1.   Kaudsete rahastamiskõlblike kulude kindlaksmääramiseks kasutatakse kindlasummalist makset, milleks on 25 % otsestest rahastamiskõlblikest kuludest, v.a alltöövõtmisega seotud otsesed rahastamiskõlblikud kulud ja rahaline toetus kolmandatele isikutele ja mis tahes ühikukulud või ühekordsed summad, mis sisaldavad kaudseid kulusid.

2.   
  Teise võimalusena
  võidakse ▌kaudsed kulud määrata kindlaks kooskõlas vahendite saaja tavapäraste kuluarvestustavadega vastavalt tegelikele kaudsetele kuludele, eeldusel et siseriiklikud ametiasutused aktsepteerivad kõnealuseid kuluarvestustavasid võrreldavates rahastamiskavades kooskõlas finantsmääruse artikliga [185], ja et need edastatakse komisjonile.

Artikkel 17

Kindlasummalise koondmakse või kuludega mitteseotud makse kasutamine

1.   Toetuste korral, mis on antud artikli 11 lõike 3 punktis e osutatud tegevustele või muudele tegevustele, mille puhul liikmesriigid või assotsieerunud riigid rahastavad
  üle 50 %
  eelarvest, võib komisjon kasutada:

| a) | osamakset, mis ei ole seotud finantsmääruse artikli [180 lõikes 3] osutatud kuludega ja lähtuda tulemustest, mis on saavutatud võrreldes varem seatud eesmärkide või tulemusnäitajatega; või |
| --- | --- |

a)

osamakset, mis ei ole seotud finantsmääruse artikli [180 lõikes 3] osutatud kuludega ja lähtuda tulemustest, mis on saavutatud võrreldes varem seatud eesmärkide või tulemusnäitajatega; või

| b) | finantsmääruse artiklis [182] osutatud kindlasummalist koondmakset ja lähtuda kaasrahastavate liikmesriikide või assotsieerunud riikide ametiasutuste poolt juba heaks kiidetud tegevuse esialgsest eelarvest. |
| --- | --- |

b)

finantsmääruse artiklis [182] osutatud kindlasummalist koondmakset ja lähtuda kaasrahastavate liikmesriikide või assotsieerunud riikide ametiasutuste poolt juba heaks kiidetud tegevuse esialgsest eelarvest.

2.   Kaudsed kulud arvatakse kindlasummalise koondmakse hulka.

Artikkel 18

Kommertskasutusele eelnev hange

1.   Liit võib toetada kommertskasutusele eelnevat hanget, andes toetuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2014/24/EL (15), 2014/25/EL (16) ja 2009/81/EÜ (17) määratletud avaliku sektori hankijale või võrgustiku sektori hankijale, kui Euroopa Parlament ja nõukogu hangivad ühiselt
  kaitseuuringuid
  ja
  teenuste arendamist
  või koordineerivad oma hankemenetlusi.

2.   Hankemenetlus:

| a) | peab olema kooskõlas käesoleva määrusega; |
| --- | --- |

a)

peab olema kooskõlas käesoleva määrusega;

| b) | võib ühe ja sama menetluse käigus lubada sõlmida mitu lepingut (hulgihange); |
| --- | --- |

b)

võib ühe ja sama menetluse käigus lubada sõlmida mitu lepingut (hulgihange);

| c) | näeb ette hankelepingute sõlmimise pakkuja või pakkujatega, kes teeb/teevad parima hinna ja kvaliteedi suhtega pakkumuse. |
| --- | --- |

c)

näeb ette hankelepingute sõlmimise pakkuja või pakkujatega, kes teeb/teevad parima hinna ja kvaliteedi suhtega pakkumuse.

Artikkel 19

Tagatisfond

Riski, mis on seotud vahendite saajale määratud vahendite tagasinõudmisega, võib katta vastastikuse kindlustusmehhanismi osamaksetega ning neid osamakseid käsitatakse piisava tagatisena finantsmääruse tähenduses. Kohaldatakse määruse XXX [tagatisfondi määruse järeltulija] [artiklit X].

▌

Artikkel 21

Juurdepääs rahastamisvahenditele

Fondist vahendite saajatel on õigus pääseda juurde InvestEU raames kasutuselevõetavatele sihtotstarbelistele finantstoodetele
  kooskõlas ▌finantsmääruse X jaotisega.

II JAOTIS

II JAOTIS

TEADUSTEGEVUSE SUHTES KOHALDATAVAD ERISÄTTED

TEADUSTEGEVUSE SUHTES KOHALDATAVAD ERISÄTTED

Artikkel 22

Tulemuste omandiõigus

1.   Tegevuse tulemused kuuluvad need saavutanud vahendite saajatele. Kui tulemused on saavutanud õigussubjektid ühiselt ja nende panust ei ole võimalik kindlaks määrata või kui selliseid ühiseid tulemusi ei ole võimalik eraldada, kuuluvad tulemused kõnealustele õigussubjektidele ühiselt.
  Ühisomanikud sõlmivad kokkuleppe kõnealuse ühisomandi jagamise ja kasutamise tingimuste kohta vastavalt toetuslepingust tulenevatele kohustustele.

2.   Kui liidu abi antakse riigihanke vormis, kuuluvad tulemused liidule. Liikmesriikidel ja assotsieerunud riikidel on
  kirjaliku
  taotluse korral õigus tulemusi tasuta kasutada.

3.   ▌Mitteassotsieerunud kolmas riik ega mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksus ei või otse ega kaudselt ühe või mitme õigussubjekti vahendusel kontrollida ega piirata fondist toetust saavate tegevuste tulemusi, sealhulgas tehnosiiret.

4.   Põhjendatud juhtudel sätestatakse toetuslepingus komisjoni õigus olla teavitatud tulemuste omandiõiguse üleminekust või tulemustega seotud litsentsi andmisest mitteassotsieerunud kolmandale riigile või mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksusele ning esitada sellise ülemineku või litsentsi andmise kohta vastuväiteid. Selline üleminek ei tohi olla vastuolus liidu ja selle liikmesriikide kaitse- ja julgeolekuhuvidega ega käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud eesmärkidega.

5.   Liikmesriikide ja assotsieerunud riikide ametiasutustel on õigus kasutada tasuta liidu rahalisi vahendeid saanud
  tegevuse
  eriaruannet. Sellised kasutusõigused antakse tasuta ja komisjon edastab need liikmesriikidele ja assotsieerunud riikidele pärast seda, kui ta on kontrollinud asjakohaste konfidentsiaalsuskohustuste olemasolu.
  Ühelgi juhul ei nõuta osalejatelt eriaruandes selliste andmete või teabe esitamist, mis on osa intellektuaalomandist.

6.   Liikmesriikide ja assotsieerunud kolmandate riikide ametiasutused kasutavad eriaruannet ainult oma relvajõudude, julgeoleku või luurejõudude poolt või nende heaks kasutamisega seotud põhjustel, sealhulgas nende koostööprogrammide raames. Selline kasutamine hõlmab muu hulgas järgmist: uuringud, hindamine, teadusuuringud, kavandamine, väljatöötamine, tootmine, täiustamine, muutmine, hooldamine, parandamine, uuendamine ja toote vastavushindamine ja sertifitseerimine, käitamine, koolitamine, hävitamine ja muud kavandamisteenused ja toote kasutuselevõtt, samuti hanke tehniliste nõuete hindamine ja koostamine.

7.   Vahendite saajad annavad oma tulemuste tasuta kasutamise õiguse liidu institutsioonidele, asutustele või ametitele nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel liidu poliitikavaldkondade või programmide arendamiseks, rakendamiseks või nende üle järelevalve tegemiseks. Selliseid kasutusõigusi võib rakendada üksnes mitteärilisel otstarbel ja konkurentsiväliselt.

8.   Seoses omandilise kuuluvuse, kasutusõiguste ja litsentside andmisega kehtestatakse toetuslepingutes ja kommertskasutusele eelneva hanke lepingutes erisätted, et tagada tulemuste võimalikult ulatuslik kasutamine ning vältida ebaausaid eeliseid. ▌Kui töövõtja ei suuda kasutada tulemusi kaubanduslikel eesmärkidel teatava aja jooksul pärast kommertskasutusele eelneva hanke toimumist, nagu on kindlaks määratud toetuslepingus, annab ta
  võimaluse korral
  tulemuste omandiõigused üle avaliku sektori hankijale.

8a.
     
  Mis tahes kolmel või enamal liikmesriigil või assotsieerunud riigil, kes on mitmepoolselt või liidu organisatsiooni raames sõlminud ühe või mitu lepingut ühe või mitme osalejaga, et ühiselt edasi arendada tulemusi, mis saadi teatava tegevuse raames, milleks eraldati rahalisi vahendeid kaitsevaldkonna teadustegevuse toetuslepingu alusel, on õigus kasutada tegevuse tulemusi, mis kuuluvad asjaomasele osalejale ja on vajalikud lepingu täitmiseks. Sellised kasutusõigused antakse tasuta ja eritingimustel, mille eesmärk on tagada, et neid õigusi kasutatakse ainult lepingus ette nähtud eesmärgil ning et on olemas asjakohased konfidentsiaalsuskohustused.

III JAOTIS

III JAOTIS

ARENDUSTEGEVUSE SUHTES KOHALDATAVAD ERISÄTTED

ARENDUSTEGEVUSE SUHTES KOHALDATAVAD ERISÄTTED

Artikkel 23

Täiendavad rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid

1.   Vajaduse korral tõendab konsortsium, et rahastamiskõlbliku tegevuse ülejäänud kulud, mida ei kaeta liidu toetusega, kaetakse muude rahastamisvahenditega, nagu näiteks liikmesriikide ja/või assotsieerunud riikide osamaksetega või õigussubjektide poolse kaasrahastamisega.

2.   Artikli 11 lõike 3 punktis d osutatud tegevused peavad põhinema asjaomaste liikmesriikide ja/või assotsieerunud riikide poolt ühiselt kokku lepitud ühtlustatud kaitsevõime nõuetel.

3.   Artikli 11 lõike 3 punktides e–h osutatud tegevuste puhul peab konsortsium tõendama siseriiklike ametiasutuste poolt välja antud dokumentide abil järgmist:

| a) | vähemalt kaks liikmesriiki ▌või
  vähemalt üks liikmesriik koos
  assotsieerunud
  riikidega tagavad, et hangivad
  lõpptoote ▌või
  kasutavad tehnoloogiat
  koordineeritud viisil
  . See võib hõlmata ühishanget
  ; |
| --- | --- |

a)

vähemalt kaks liikmesriiki ▌või
  vähemalt üks liikmesriik koos
  assotsieerunud
  riikidega tagavad, et hangivad
  lõpptoote ▌või
  kasutavad tehnoloogiat
  koordineeritud viisil
  . See võib hõlmata ühishanget
  ;

| b) | tegevuse aluseks on ühtsed tehnilised kirjeldused, mille tegevust kaasrahastavad liikmesriigid ja/või assotsieerunud riigid on ühiselt kokku leppinud. |
| --- | --- |

b)

tegevuse aluseks on ühtsed tehnilised kirjeldused, mille tegevust kaasrahastavad liikmesriigid ja/või assotsieerunud riigid on ühiselt kokku leppinud.

Artikkel 24

Täiendavad vahendite saamise kriteeriumid

Lisaks artiklis 13 osutatud hindamiskriteeriumidele võidakse tööprogrammis võtta arvesse ka:

| a) | panust tõhususe suurendamisse kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia kogu olelusringi vältel, sealhulgas kulutõhususse ning võimalikku koostoimesse hanke- ja hooldusprotsessis ning hävitamisprotsessis; |
| --- | --- |

a)

panust tõhususe suurendamisse kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia kogu olelusringi vältel, sealhulgas kulutõhususse ning võimalikku koostoimesse hanke- ja hooldusprotsessis ning hävitamisprotsessis;

| b) | rahastamiskõlblikus tegevuses osalevate liikmesriikide vahelise koostöö taset; |
| --- | --- |

b)

rahastamiskõlblikus tegevuses osalevate liikmesriikide vahelise koostöö taset;

| ba) | kavandatavat hangete mahtu ning eeldatavat mõju liikmesriikide kaitsevõimele ja -kuludele ja Euroopa strateegilisele sõltumatusele. |
| --- | --- |

ba)

kavandatavat hangete mahtu ning eeldatavat mõju liikmesriikide kaitsevõimele ja -kuludele ja Euroopa strateegilisele sõltumatusele.

Artikkel 25

Tulemuste omandiõigus

1.   Liidul ei ole arendustegevuse tulemusel saadud toodete või tehnoloogia suhtes omandi- ega intellektuaalomandiõigusi.

1a.
     
  Tegevuse tulemused kuuluvad need saavutanud vahendite saajatele. Kui tulemused on saavutanud õigussubjektid ühiselt ja nende panust ei ole võimalik kindlaks määrata või kui selliseid ühiseid tulemusi ei ole võimalik eraldada, kuuluvad tulemused kõnealustele õigussubjektidele ühiselt. Ühisomanikud sõlmivad kokkuleppe kõnealuse ühisomandi jagamise ja kasutamise tingimuste kohta vastavalt toetuslepingust tulenevatele kohustustele.

2.   Fondist toetust saavate tegevuste tulemuste üle ei oma kontrolli ja neid ei piira ükski mitteassotsieerunud kolmas riik ega mitteassotsieerunud kolmanda riigi üksus otseselt ega kaudselt ühe või mitme õigussubjektist vahendaja kaudu, sealhulgas mis puudutab tehnosiiret.

3.   Pidades silmas
  käesoleva määruse alusel
  fondist vahendite saajate saavutatud tulemusi
  ja ilma, et see piiraks käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist
  , teavitatakse komisjoni
  vähemalt kuus nädalat ette
  igasugusest omandiõiguse üleminekust või loa andmisest mitteassotsieerunud kolmandatele riikidele
  või mitteassotsieerunud kolmandate riikide üksustele
  .
  Kui
  selline omandiõiguse üleminek või litsentsi andmine
  on
  vastuolus liidu ja selle liikmesriikide kaitse- ja julgeolekuhuvidega
  või
  käesoleva määruse eesmärkidega, nagu on sätestatud artiklis 3,
  tuleb
  fondi raames antud rahaline abi ▌tagasi maksta.

4.   Kui liidu abi antakse riigihanke vormis, siis kuuluvad tulemused erandina lõikest 1 liidule ja kõikidel liikmesriikidel ja/või assotsieerunud riikidel on õigus saada kirjaliku taotluse alusel tasuta lihtlitsents tulemuste kasutamiseks.

Artikkel 26

Teave projektijuhi kohta

Juhul kui liikmesriigid või assotsieerunud riigid on määranud projektijuhi,
  konsulteerib
  komisjon
  enne rahastamiskõlbliku tegevuse
  vahendite saajale toetusmakse
  tegemist projektijuhiga tegevuse edusammude üle
  .

IV JAOTIS

IV JAOTIS

JUHTIMINE, JÄRELEVALVE, HINDAMINE JA KONTROLL

JUHTIMINE, JÄRELEVALVE, HINDAMINE JA KONTROLL

Artikkel 27

Tööprogrammid

1.   Fondi rakendatakse aastaste või mitmeaastaste tööprogrammidega, mis on koostatud kooskõlas finantsmääruse artikliga [110]. ▌

1a.
     
  Tööprogrammides võib eelkõige arvesse võtta üldises strateegilises teadusuuringute kavas ja võimearendusplaani strateegilistes kontekstipõhistes juhtumites välja töötatud strateegiaid.

1b.
     
  Komisjon tagab tööprogrammide sidususe kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia kogu olelusringi haldamise jooksul.

2.   Komisjon võtab tööprogrammid vastu
  delegeeritud õigusaktide
  abil kooskõlas
  artiklis 28 a
  osutatud menetlusega.

2a.
     
  Tööprogrammides esitatakse üksikasjalikult fondist rahastatavate projektide kategooriad. Tööprogrammid on kooskõlas artiklis 3 sätestatud eesmärkidega.

2b.
     
  Tööprogrammide koostamise protsessi põhjal hindab komisjon eelnevalt võimalikke kattumisjuhtumeid, mis on seotud olemasolevate võimete või liidus juba rahastatavate teadus- või arendusprojektidega.

▌

Artikkel 28a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Artiklis 27 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates [jõustumise kuupäev].

3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 27 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes
   (18)

  sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

Artikkel 29

Sõltumatud eksperdid

1.   Komisjon määrab finantsmääruse artikli [237] kohaselt sõltumatud eksperdid, kes aitavad ettepanekuid hinnata. ▌

2.   Sõltumatuteks ekspertideks on
  võimalikult paljudest eri liikmesriikidest pärit
  liidu kodanikud, kes on välja selgitatud ja valitud vastavalt kutsele koostada ekspertide nimekiri ▌. Erandina finantsmääruse artiklist [237] seda nimekirja ei avalikustata
  täielikult või osaliselt, kui see on vajalik avaliku julgeoleku kaitse kaalutlustel
  .

3.   Sõltumatud eksperdid peavad läbima liikmesriigi tehtava julgeolekukontrolli.

▌

5.   Sõltumatud eksperdid valitakse neile antud ülesannete täitmiseks vajalike oskuste, kogemuste ja teadmiste alusel.

5a.
     
  Komisjon tagab, et eksperdil, kellel tekib huvide konflikt seoses küsimusega, mille kohta ta peab esitama arvamuse, ei paluta sellist konkreetset küsimust hinnata, selle osas nõu anda ega abistada.

Artikkel 30

Eeskirjade kohaldamine salastatud teabe valdkonnas

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel:

| a) | peab iga liikmesriik või assotsieerunud riik tagama, et tema siseriiklikud julgeolekunormid tagavad Euroopa Liidu salastatud teabele kaitsetaseme, mis on vähemalt samaväärne sellega, mis on tagatud komisjoni julgeolekueeskirjadega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsuses (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (19) ja nõukogu julgeolekueeskirjadega, mis on esitatud nõukogu otsuse 2013/488/EL (20) lisades; |
| --- | --- |

a)

peab iga liikmesriik või assotsieerunud riik tagama, et tema siseriiklikud julgeolekunormid tagavad Euroopa Liidu salastatud teabele kaitsetaseme, mis on vähemalt samaväärne sellega, mis on tagatud komisjoni julgeolekueeskirjadega, mis on esitatud komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsuses (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (19) ja nõukogu julgeolekueeskirjadega, mis on esitatud nõukogu otsuse 2013/488/EL (20) lisades;

| b) | liikmesriigid ja assotsieerunud riigid teavitavad komisjoni viivitamata punktis a osutatud siseriiklikest julgeolekunormidest; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigid ja assotsieerunud riigid teavitavad komisjoni viivitamata punktis a osutatud siseriiklikest julgeolekunormidest;

| c) | mitteassotsieerunud kolmandate riikide territooriumil elavad füüsilised isikud või seal asutatud juriidilised isikud võivad töödelda fondiga seotud ELi salastatud teavet ainult siis, kui nende suhtes kohaldatakse asjaomastes riikides julgeolekueeskirju, millega tagatakse kaitsetase, mis on vähemalt samaväärne sellega, mis on tagatud komisjoni julgeolekueeskirjadega, mis on esitatud otsuses (EL, Euratom) 2015/444 ja nõukogu julgeolekueeskirjadega, mis on esitatud otsuse 2013/488/EL lisades. Kolmandas riigis või rahvusvahelises organisatsioonis kohaldatavate julgeolekunormide, sealhulgas vajaduse korral tööstusjulgeolekuküsimuste samaväärsus täpsustatakse salastatud teabe kaitse lepingus, mille liit sõlmib kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 218 sätestatud menetlusega, võttes arvesse otsuse 2013/488/EL artiklit 13; |
| --- | --- |

c)

mitteassotsieerunud kolmandate riikide territooriumil elavad füüsilised isikud või seal asutatud juriidilised isikud võivad töödelda fondiga seotud ELi salastatud teavet ainult siis, kui nende suhtes kohaldatakse asjaomastes riikides julgeolekueeskirju, millega tagatakse kaitsetase, mis on vähemalt samaväärne sellega, mis on tagatud komisjoni julgeolekueeskirjadega, mis on esitatud otsuses (EL, Euratom) 2015/444 ja nõukogu julgeolekueeskirjadega, mis on esitatud otsuse 2013/488/EL lisades. Kolmandas riigis või rahvusvahelises organisatsioonis kohaldatavate julgeolekunormide, sealhulgas vajaduse korral tööstusjulgeolekuküsimuste samaväärsus täpsustatakse salastatud teabe kaitse lepingus, mille liit sõlmib kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 218 sätestatud menetlusega, võttes arvesse otsuse 2013/488/EL artiklit 13;

| d) | füüsilisele isikule või juriidilisele isikule või kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile võib anda juurdepääsu Euroopa Liidu salastatud teabele, kui seda peetakse konkreetsel juhul vajalikuks tulenevalt teabe olemusest ja sisust, teabe saaja teadmisvajadusest ning liidule tuleneva kasu ulatusest, ning ilma et see mõjutaks otsuse 2013/488/EL artikli 13 ning komisjoni otsuses (EL, Euratom) 2015/444 sätestatud tööstusjulgeolekut reguleerivate eeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

d)

füüsilisele isikule või juriidilisele isikule või kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile võib anda juurdepääsu Euroopa Liidu salastatud teabele, kui seda peetakse konkreetsel juhul vajalikuks tulenevalt teabe olemusest ja sisust, teabe saaja teadmisvajadusest ning liidule tuleneva kasu ulatusest, ning ilma et see mõjutaks otsuse 2013/488/EL artikli 13 ning komisjoni otsuses (EL, Euratom) 2015/444 sätestatud tööstusjulgeolekut reguleerivate eeskirjade kohaldamist.

2.   Salastatud teabega seotud, seda nõudvate ja/või sisaldavate tegevuste puhul täpsustab vahendite andja konkursikutses/hankedokumentides kõik vajalikud meetmed ja nõuded niisuguse teabe kaitse tagamiseks nõutaval tasemel.

3.   Selleks et soodustada tundliku teabe vahetamist komisjoni, vahendite saaja ja vajaduse korral liikmesriikide vahel, loob komisjon
  turvalise
  elektroonilise teabevahetussüsteemi.

Artikkel 31

Järelevalve ja aruandlus

1.   Näitajad, mille abil teha järelevalvet artiklis 3 sätestatud fondi üld- ja erieesmärkide rakendamise ja saavutatud edusammude kohta, on esitatud lisas.

2.   Fondi eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude tõhusa hindamise tagamiseks on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 36 vastu delegeeritud õigusakte lisa muutmiseks, et vaadata läbi või täiendada näitajaid, kui seda peetakse vajalikuks, ning täiendada käesolevat määrust seire- ja hindamisraamistiku kehtestamist käsitlevate sätetega.

3.   Komisjon teeb korrapärast järelevalvet fondi rakendamise üle ja
  hindab seda ning
  esitab kord aastas
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  aruande saavutatud edusammude kohta.
  See aastaaruanne sisaldab jagu artikli 7 rakendamise kohta.
  Selleks kehtestab komisjon vajaliku järelevalvekorra.

4.   Tulemusaruannete süsteem peab tagama, et fondi rakendamise ja tulemuste üle järelevalve tegemiseks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigeaegselt. Selleks kehtestatakse liidu vahendite saajatele proportsionaalsed aruandlusnõuded.

Artikkel 32

Fondi hindamine

1.   Hindamised tuleb teha piisavalt aegsasti, et tulemusi saaks kasutada otsustamisprotsessis.

2.   Fondi vahehindamine toimub siis, kui fondi rakendamise kohta on saanud kättesaadavaks piisavalt teavet, ent mitte hiljem kui neli aastat pärast fondi rakendamise algust. Vahehindamise aruanne sisaldab eelkõige hinnangut fondi juhtimisele,
  Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmist ja kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistavast meetmest saadud kogemusi, hinnangut artiklis 7 osutatud eetikamenetluste rakendamisele,
  rakendamise määra, projektidele toetuse andmise menetluste tulemusi, sealhulgas VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate kaasatust ja nende piiriülese osalemise määra,
  rahaliste vahendite jaotust alltöövõtjate eri kategooriate vahel vastavalt artikli 10 lõikes 9 osutatud määratlusele, murrangulistele tehnoloogiatele eraldatud eelarvet
  ning finantsmääruse artikli [195] kohaselt 31. juuliks 2024 antud rahalist abi.
  Vahehindamine hõlmab ka teavet vahendite saajate päritoluriikide kohta, individuaalsete projektidega seotud riikide arvu ja vajaduse korral loodud intellektuaalomandi õiguste jaotust.
  Komisjon võib esitada käesoleva määruse muutmiseks vajalikke ettepanekuid.

3.   Programmi rakendamisperioodi lõpus, ent mitte hiljem kui neli aastat pärast 31. detsembrit
  2027
  viib komisjon läbi fondi rakendamise lõpphindamise. Lõplik hindamisaruanne sisaldab rakendamise tulemusi ja ajastust silmas pidades võimaluse piires fondi mõju. Aruandes, mis põhineb liikmesriikide ja assotsieerunud riikide ja peamiste sidusrühmade asjaomastel konsultatsioonidel, hinnatakse edusamme, mida on tehtud artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamisel. Komisjon analüüsib ka piiriülest osalust, sealhulgas VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate osalust fondi raames ellu viidud projektides ning VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate integreerimist üleilmsetesse väärtusahelatesse. Hindamine hõlmab ka teavet vahendite saajate päritoluriikide kohta ja vajaduse korral loodud intellektuaalomandi õiguste jaotust.

4.   Komisjon edastab hindamiste tulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

Artikkel 33

Auditid

Auditid liidu rahalise toetuse kasutamise kohta, mille on teinud isikud või üksused, sealhulgas muud kui need, kes on saanud selleks volitused liidu institutsioonidelt või organitelt, on aluseks finantsmääruse artikli [127] kohasele üldisele kindlusele. Euroopa Kontrollikoda kontrollib liidu kõigi tulude ja kulude raamatupidamiskontosid vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 287.

Artikkel 34

Liidu finantshuvide kaitse

Kui fondis osaleb kolmas riik rahvusvahelise lepingu raames võetud otsuse või muu õigusliku vahendi alusel, annab see riik vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu, et nad saaksid täielikult kasutada oma vastavaid volitusi. OLAFi puhul hõlmavad need õigused ka õigust toimetada juurdlusi, sealhulgas teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi.

Artikkel 35

Teavitamine, teabevahetus ja avalikustamine

1.   Liidu vahendite saajad teadvustavad vahendite päritolu ja tagavad selle nähtavuse, eriti tegevusi ja nende tulemusi reklaamides, nad annavad eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele liidu rahaliste vahendite kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet.

2.   Komisjon võtab fondi, selle tegevuste ja tulemustega seotud teabe- ja kommunikatsioonimeetmeid. Fondile eraldatud rahalised vahendid peavad ühtlasi aitama kaasa liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamisele
  komisjoni poolt
  , niivõrd kui need on seotud artiklis 3 osutatud eesmärkidega
  . Neid rahalisi vahendeid võib kasutada kaitsetööstust käsitleva statistikaga seotud projektideks ja andmete kogumisega seotud katseprojektideks
  .

V JAOTIS

V JAOTIS

DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID, ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID, ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 36

Delegeeritud õigusaktid

1.   Artiklis 31 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 31 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonivahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 31 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 37

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EL) nr .../... (Euroopa kaitsepoliitika tööstusliku arendamise programm) tunnistatakse alates 1. jaanuarist 2021 kehtetuks.

Artikkel 38

Üleminekusätted

1.   Käesolev määrus ei mõjuta asjaomaste tegevuste jätkumist või muutmist kuni nende tegevuste lõpetamiseni [Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi käsitleva määruse] ja kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistava meetme alusel, ning nimetatud määrust kohaldatakse nende tegevuste suhtes kuni nende lõpetamiseni.

2.   Fondi rahastamispaketist võib katta ka tehnilise ja haldusabi kulud, mis on vajalikud selleks, et tagada üleminek fondi ja selle eelkäijate – [Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi käsitleva määruse] ja kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistava meetme alusel algatatud tegevuste vahel.

3.   Vajaduse korral võib kanda eelarvesse assigneeringuid ka pärast 2027. aastat, et katta artikli 4 lõikes 4 ette nähtud kulusid, selleks et oleks võimalik hallata tegevusi, mis ei ole 31. detsembriks 2027 veel lõpule viidud.

Artikkel 39

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0412/2018).

1

(*1)  Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud
  paksus kaldkirjas
  , välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▌.

*1

paksus kaldkirjas

(2)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1092, millega kehtestatakse Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm eesmärgiga toetada liidu kaitsetööstuse konkurentsi- ja uuendusvõimet (ELT L 200, 7.8.2018, lk 30).

2

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1092, millega kehtestatakse Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm eesmärgiga toetada liidu kaitsetööstuse konkurentsi- ja uuendusvõimet (ELT L 200, 7.8.2018, lk 30).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (ELT L 146, 10.6.2009, lk 1); Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (ELT L 216, 20.8.2009, lk 76).

3

(4)  Nõukogu 25. novembri 2013. aasta otsus 2013/755/EL ülemeremaade ja -territooriumide Euroopa Liiduga assotsieerimise kohta („ÜMTde assotsieerimise otsus“) (ELT L 344, 19.12.2013, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

5

(6)  Viidet ajakohastatakse:
  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1. Kokkulepe on kättesaadav aadressil:
  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2013:373:TOC

6

Viidet ajakohastatakse:

Kokkulepe on kättesaadav aadressil:

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2013:373:TOC

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

8

(9)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

9

(10)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (ELT L 198, 28.7.2017, lk 29).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (ELT L 146, 10.6.2009, lk 1).

12

(13)  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).

13

(14)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (ELT L 216, 20.8.2009, lk 76).

17

(18)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

18

(19)  ELT L 72, 17.3.2015, lk 53.

19

(20)  ELT L 274, 15.10.2013, lk 1.

20

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/648 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/648

---

P8_TA(2018)0517

Euroopa ühendamise rahastu loomine ***I

Euroopa Parlamendi 12. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 (COM(2018)0438 – C8-0255/2018 – 2018/0228(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

[Muudatusettepanek 1, kui ei ole märgitud teisiti]

(2020/C 388/42)

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED (*1)

komisjoni ettepanekule

Ettepanek:

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS EL .../...,

millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 172 ja 194,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (3),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks ning töökohtade loomise edendamiseks
  ja pikaajaliste dekarboniseerimiskohustuste täitmiseks
  on liidul vaja transpordi-,
  digitaal-
  ja energeetikasektoris ajakohast
  , mitmeliigilist
  ja hästi toimivat taristut, mis aitab ühendada ning integreerida liitu ja selle kõiki piirkondi
  , kaasa arvatud kaugeid, äärepoolseimaid ja saarepiirkondi, perifeerseid ja mägiseid piirkondi
  . Need ühendused peaksid aitama parandada isikute,
  kaasa arvatud piiratud liikumisvõimega isikute,
  kaupade, kapitali ja teenuste vaba liikumist. Üleeuroopalised võrgud peaksid hõlbustama piiriüleste ühenduste loomist, soodustama suuremat majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning aitama kaasa konkurentsivõimelisema
  ja kestlikuma
  sotsiaalse turumajanduse saavutamisele ja kliimamuutuste vastu võitlemisele. |
| --- | --- |

(1)

Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks ning töökohtade loomise edendamiseks
  ja pikaajaliste dekarboniseerimiskohustuste täitmiseks
  on liidul vaja transpordi-,
  digitaal-
  ja energeetikasektoris ajakohast
  , mitmeliigilist
  ja hästi toimivat taristut, mis aitab ühendada ning integreerida liitu ja selle kõiki piirkondi
  , kaasa arvatud kaugeid, äärepoolseimaid ja saarepiirkondi, perifeerseid ja mägiseid piirkondi
  . Need ühendused peaksid aitama parandada isikute,
  kaasa arvatud piiratud liikumisvõimega isikute,
  kaupade, kapitali ja teenuste vaba liikumist. Üleeuroopalised võrgud peaksid hõlbustama piiriüleste ühenduste loomist, soodustama suuremat majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning aitama kaasa konkurentsivõimelisema
  ja kestlikuma
  sotsiaalse turumajanduse saavutamisele ja kliimamuutuste vastu võitlemisele.

| (2) | Euroopa ühendamise rahastu (edaspidi „programm“) eesmärk on kiirendada investeerimist üleeuroopalistesse võrkudesse ning võimendada nii avaliku kui ka erasektori poolset rahastamist, suurendades samal ajal õiguskindlust ja pidades kinni tehnoloogianeutraalsuse põhimõttest. Programm peaks võimaldama täielikult ära kasutada transpordi-, energeetika- ja digisektori omavahelist koostoimet ning seeläbi suurendama liidu meetmete tulemuslikkust ning võimaldama rakendamiskulusid optimeerida. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa ühendamise rahastu (edaspidi „programm“) eesmärk on kiirendada investeerimist üleeuroopalistesse võrkudesse ning võimendada nii avaliku kui ka erasektori poolset rahastamist, suurendades samal ajal õiguskindlust ja pidades kinni tehnoloogianeutraalsuse põhimõttest. Programm peaks võimaldama täielikult ära kasutada transpordi-, energeetika- ja digisektori omavahelist koostoimet ning seeläbi suurendama liidu meetmete tulemuslikkust ning võimaldama rakendamiskulusid optimeerida.

| (2a) | Programm peaks aitama edendada liidu kõigi piirkondade, sealhulgas kaugete, äärepoolseimate ja saarepiirkondade, perifeersete, mägiste ja piiriüleste piirkondade, samuti inimtühjaks jäänud ja hõredalt asustatud alade territoriaalset ligipääsetavust ja ühenduvust. |
| --- | --- |

(2a)

Programm peaks aitama edendada liidu kõigi piirkondade, sealhulgas kaugete, äärepoolseimate ja saarepiirkondade, perifeersete, mägiste ja piiriüleste piirkondade, samuti inimtühjaks jäänud ja hõredalt asustatud alade territoriaalset ligipääsetavust ja ühenduvust.

| (3) | Programmi eesmärk peaks olema
  anda oma osa ka ELi kliimamuutustevastastesse meetmetesse,
  toetada keskkonna ja ühiskonna seisukohast jätkusuutlikke projekte ▌ning asjakohastel juhtudel kliimamuutuste mõju leevendamise ja nendega kohanemise meetmeid. Eelkõige tuleks suurendada programmi panust Pariisi kokkuleppega võetud sihtide ja eesmärkide ning 2030. aastaks seatud kliima- ja energiaalaste sihtide ning pikaajalise dekarboniseerimiseesmärgi saavutamisse. |
| --- | --- |

(3)

Programmi eesmärk peaks olema
  anda oma osa ka ELi kliimamuutustevastastesse meetmetesse,
  toetada keskkonna ja ühiskonna seisukohast jätkusuutlikke projekte ▌ning asjakohastel juhtudel kliimamuutuste mõju leevendamise ja nendega kohanemise meetmeid. Eelkõige tuleks suurendada programmi panust Pariisi kokkuleppega võetud sihtide ja eesmärkide ning 2030. aastaks seatud kliima- ja energiaalaste sihtide ning pikaajalise dekarboniseerimiseesmärgi saavutamisse.

| (3a) | Programm peaks tagama läbipaistvuse kõrge taseme, võimaldades juurdepääsu asjakohastele dokumentidele, eelkõige juhul, kui projektid mõjutavad keskkonda ja inimeste tervist. Projektide hindamismenetluses tuleks samujti võtta arvesse sotsiaal- ja ühtekuuluvuskriteeriume ning eelkõige kohalike kogukondade nõusolekut. [ME 82] |
| --- | --- |

(3a)

Programm peaks tagama läbipaistvuse kõrge taseme, võimaldades juurdepääsu asjakohastele dokumentidele, eelkõige juhul, kui projektid mõjutavad keskkonda ja inimeste tervist. Projektide hindamismenetluses tuleks samujti võtta arvesse sotsiaal- ja ühtekuuluvuskriteeriume ning eelkõige kohalike kogukondade nõusolekut. [ME 82]

| (4) | Kajastades kliimamuutuste probleemiga tegelemise tähtsust kooskõlas liidu kohustusega rakendada Pariisi kokkulepet ja
  17
  ÜRO kestliku arengu
  eesmärgist
  tuleneva kohustusega, peaks käesolev määrus seepärast arvestama kliimameetmetega ja toetama üldist eesmärki eraldada kliimaeesmärkide saavutamise toetuseks 25 % liidu eelarvekulutustest (4). Käesoleva programmi raames võetavad meetmed peaksid moodustama 60 % programmi raames kliimaeesmärkide saavutamiseks ette nähtud üldisest rahastamispaketist, lähtudes muu hulgas ▌Rio markeritest
  . Raudtee- ja veeteede taristuga, laadimistaristuga
  ,
  alternatiivsete ja säästvate kütustega kõigi transpordiliikide puhul, energiatõhususega
  , keskkonnahoidliku linnatranspordiga, elektrienergia ülekandmise ja salvestamisega, arukate võrkudega, CO2 transportimisega, taastuvenergiaga, siseveeteedega, mitmeliigilise transpordiga ja gaasitaristuga seotud
  kulutused peaksid olema kooskõlas kliimaeesmärkidega
  . Asjakohased meetmed määratakse kindlaks programmi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti selle hindamise ja läbivaatamise käigus. Selleks et vältida olukorda, kus pikaajalised kliimamuutused hakkavad taristule negatiivset mõju avaldama, ja tagada projektiga kaasneva kasvuhoonegaaside heitega seotud kulude arvessevõtmine projekti majanduslikus hindamises, tuleks programmi raames toetatavate projektide puhul veenduda nende ilmastikukindluses ja lähtuda seejuures juhistest, mille komisjon peaks välja töötama kooskõlas liidu muid programme käsitlevate juhistega, kus see on asjakohane.
  Kooskõlas liidu eesmärkide ja kohustustega vähendada kliimamuutuste mõju, soodustatakse programmiga üleminekut sellistele säästvamatele transpordiliikidele nagu raudteetransport, keskkonnahoidlik linnatransport ning mere- ja siseveetransport. |
| --- | --- |

(4)

Kajastades kliimamuutuste probleemiga tegelemise tähtsust kooskõlas liidu kohustusega rakendada Pariisi kokkulepet ja
  17
  ÜRO kestliku arengu
  eesmärgist
  tuleneva kohustusega, peaks käesolev määrus seepärast arvestama kliimameetmetega ja toetama üldist eesmärki eraldada kliimaeesmärkide saavutamise toetuseks 25 % liidu eelarvekulutustest (4). Käesoleva programmi raames võetavad meetmed peaksid moodustama 60 % programmi raames kliimaeesmärkide saavutamiseks ette nähtud üldisest rahastamispaketist, lähtudes muu hulgas ▌Rio markeritest
  . Raudtee- ja veeteede taristuga, laadimistaristuga
  ,
  alternatiivsete ja säästvate kütustega kõigi transpordiliikide puhul, energiatõhususega
  , keskkonnahoidliku linnatranspordiga, elektrienergia ülekandmise ja salvestamisega, arukate võrkudega, CO2 transportimisega, taastuvenergiaga, siseveeteedega, mitmeliigilise transpordiga ja gaasitaristuga seotud
  kulutused peaksid olema kooskõlas kliimaeesmärkidega
  . Asjakohased meetmed määratakse kindlaks programmi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid hinnatakse uuesti selle hindamise ja läbivaatamise käigus. Selleks et vältida olukorda, kus pikaajalised kliimamuutused hakkavad taristule negatiivset mõju avaldama, ja tagada projektiga kaasneva kasvuhoonegaaside heitega seotud kulude arvessevõtmine projekti majanduslikus hindamises, tuleks programmi raames toetatavate projektide puhul veenduda nende ilmastikukindluses ja lähtuda seejuures juhistest, mille komisjon peaks välja töötama kooskõlas liidu muid programme käsitlevate juhistega, kus see on asjakohane.
  Kooskõlas liidu eesmärkide ja kohustustega vähendada kliimamuutuste mõju, soodustatakse programmiga üleminekut sellistele säästvamatele transpordiliikidele nagu raudteetransport, keskkonnahoidlik linnatransport ning mere- ja siseveetransport.

| (5) | Selleks et täita direktiivi 2016/2284/EL (mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ) artikli 11 punktis c sätestatud aruandluskohustusi seoses liidu rahastamisvahendite kasutuselevõtuga, et toetada kõnealuse direktiivi eesmärkide täitmiseks võetud meetmeid, tuleb jälgida kulutusi, mis on seotud heitkoguste või õhusaasteainete vähendamisega kõnealuse direktiivi alusel. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et täita direktiivi 2016/2284/EL (mis käsitleb teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamist, millega muudetakse direktiivi 2003/35/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/81/EÜ) artikli 11 punktis c sätestatud aruandluskohustusi seoses liidu rahastamisvahendite kasutuselevõtuga, et toetada kõnealuse direktiivi eesmärkide täitmiseks võetud meetmeid, tuleb jälgida kulutusi, mis on seotud heitkoguste või õhusaasteainete vähendamisega kõnealuse direktiivi alusel.

| (6) | Käesoleva programmi üks oluline eesmärk on tagada transpordi-, energeetika- ja digisektori suurem omavaheline koostoime
  ja vastastikune täiendavus
  . Selleks
  võiks tööprogrammides tulemuslikult
  käsitleda konkreetseid sekkumisvaldkondi, näiteks seoses ühendatud ja automatiseeritud liikuvusega
  , säästvate alternatiivkütustega, sealhulgas asjakohase taristuga kõigi transpordiliikide
  puhul
  või ühise piiriülese taristuga, ning need peaksid pakkuma suuremat paindlikkust kõnealustes sektorites rahalise toetuse ühendamiseks
  .
  Digitaalse kommunikatsiooni võimaldamine võib moodustada energeetika- ja transpordivaldkonna ühishuviprojekti lahutamatu osa. Programm
  peaks ▌võimaldama igas sektoris arvesse võtta mõningaid
  koostoimelisi elemente
  , mis haakuvad mõne muu sektoriga, kui tänu neile elementidele suureneb investeeringu sotsiaal-majanduslik kasu. Sektoritevahelist koostoimet tuleks stimuleerida meetmete väljavalimisel rakendatavate hindamiskriteeriumide kaudu
  , aga ka suurema kaasrahastamise abil
  . |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva programmi üks oluline eesmärk on tagada transpordi-, energeetika- ja digisektori suurem omavaheline koostoime
  ja vastastikune täiendavus
  . Selleks
  võiks tööprogrammides tulemuslikult
  käsitleda konkreetseid sekkumisvaldkondi, näiteks seoses ühendatud ja automatiseeritud liikuvusega
  , säästvate alternatiivkütustega, sealhulgas asjakohase taristuga kõigi transpordiliikide
  puhul
  või ühise piiriülese taristuga, ning need peaksid pakkuma suuremat paindlikkust kõnealustes sektorites rahalise toetuse ühendamiseks
  .
  Digitaalse kommunikatsiooni võimaldamine võib moodustada energeetika- ja transpordivaldkonna ühishuviprojekti lahutamatu osa. Programm
  peaks ▌võimaldama igas sektoris arvesse võtta mõningaid
  koostoimelisi elemente
  , mis haakuvad mõne muu sektoriga, kui tänu neile elementidele suureneb investeeringu sotsiaal-majanduslik kasu. Sektoritevahelist koostoimet tuleks stimuleerida meetmete väljavalimisel rakendatavate hindamiskriteeriumide kaudu
  , aga ka suurema kaasrahastamise abil
  .

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1315/2013 (5) kohaste üleeuroopalist transpordivõrku (TEN-T) käsitlevate suunistega (edaspidi „TEN-T suunised“) määratakse kindlaks TEN-T taristu, täpsustatakse nõuded, millele see taristu peab vastama, ning esitatakse nende rakendamise meetmed. Suunistega nähakse eelkõige ette põhivõrgu lõplik väljaarendamine 2030. aastaks uue taristu loomise ning olemasoleva taristu ulatusliku ajakohastamise ja taastamise kaudu. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1315/2013 (5) kohaste üleeuroopalist transpordivõrku (TEN-T) käsitlevate suunistega (edaspidi „TEN-T suunised“) määratakse kindlaks TEN-T taristu, täpsustatakse nõuded, millele see taristu peab vastama, ning esitatakse nende rakendamise meetmed. Suunistega nähakse eelkõige ette põhivõrgu lõplik väljaarendamine 2030. aastaks uue taristu loomise ning olemasoleva taristu ulatusliku ajakohastamise ja taastamise kaudu.

| (7a) | Meetmed, millega aidatakse arendada transpordisektori ühishuviprojekte ja mida rahastatakse kõnealusest programmist, peaksid tuginema kõikide transpordiliikide vastastikusele täiendavusele, et luua kogu liidus ühenduvuse tagamiseks tõhusad, omavahel ühendatud ja mitmeliigilised võrgud. |
| --- | --- |

(7a)

Meetmed, millega aidatakse arendada transpordisektori ühishuviprojekte ja mida rahastatakse kõnealusest programmist, peaksid tuginema kõikide transpordiliikide vastastikusele täiendavusele, et luua kogu liidus ühenduvuse tagamiseks tõhusad, omavahel ühendatud ja mitmeliigilised võrgud.

| (8) | TEN-T suunistes sätestatud eesmärkide saavutamiseks on vaja eelisjärjekorras toetada
  pooleliolevaid TEN-T projekte ning
  piiriüleseid
  ühendusi, kitsaskohti, horisontaalseid prioriteete,
  puuduvaid ühendusi
  ja linnatranspordisõlmi
  ning vajaduse korral tagada, et toetatud meetmed oleksid kooskõlas transpordikoridori käsitlevate tööplaanidega, mis on kehtestatud kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 artikliga 47, ning võrgu toimimise ja koostalitluse üldise arenguga. |
| --- | --- |

(8)

TEN-T suunistes sätestatud eesmärkide saavutamiseks on vaja eelisjärjekorras toetada
  pooleliolevaid TEN-T projekte ning
  piiriüleseid
  ühendusi, kitsaskohti, horisontaalseid prioriteete,
  puuduvaid ühendusi
  ja linnatranspordisõlmi
  ning vajaduse korral tagada, et toetatud meetmed oleksid kooskõlas transpordikoridori käsitlevate tööplaanidega, mis on kehtestatud kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 artikliga 47, ning võrgu toimimise ja koostalitluse üldise arenguga.

| (8a) | Mõnel juhul on ühe liikmesriigi territooriumil teostatud projektidel märkimisväärne piiriülene mõju ja see loob väärtust, mis ületab riigipiire, tõhustades piiriülest ühenduvust mere ääres või edendades ühenduvust riigipiiride ülese laiema sisemaise majandusega. Seepärast tuleks sellist mõju tõendavaid projekte käsitada piiriülestena. |
| --- | --- |

(8a)

Mõnel juhul on ühe liikmesriigi territooriumil teostatud projektidel märkimisväärne piiriülene mõju ja see loob väärtust, mis ületab riigipiire, tõhustades piiriülest ühenduvust mere ääres või edendades ühenduvust riigipiiride ülese laiema sisemaise majandusega. Seepärast tuleks sellist mõju tõendavaid projekte käsitada piiriülestena.

| (8b) | Selleks et võtta arvesse erakorralist asjaolu, et Ühendkuningriik astub Euroopa Liidust välja, tuleks näha ette Iirimaa ja mandri-Euroopa ühenduvus, muutes TEN-T transpordikoridoride marsruuti ja koosseisu, et lisada sinna Iiri sadamate ja mandril asuvate põhivõrku ja üldvõrku kuuluvate sadamate mereühendused. |
| --- | --- |

(8b)

Selleks et võtta arvesse erakorralist asjaolu, et Ühendkuningriik astub Euroopa Liidust välja, tuleks näha ette Iirimaa ja mandri-Euroopa ühenduvus, muutes TEN-T transpordikoridoride marsruuti ja koosseisu, et lisada sinna Iiri sadamate ja mandril asuvate põhivõrku ja üldvõrku kuuluvate sadamate mereühendused.

| (9) | Selleks et võtta arvesse suurenevaid transpordivoogusid ja võrgu arengut, tuleks kohandada põhivõrgukoridoride trasse, nende eelnevalt kindlaksmääratud lõike
  ja nende läbilaskevõimet
  .
  Põhivõrgu kohandamine ei tohiks mõjutada selle väljaarendamist 2030. aastaks, see peaks parandama ELi territooriumi koridoridega kaetust ja seda
  tuleks
  teha
  proportsionaalselt, et säilitada koridoride arengu ja sellekohase tegevuse koordineerimise järjepidevus ja tõhusus. Seepärast ei tohiks põhivõrgukoridorid pikeneda rohkem kui 15 %.
  Üldvõrgu arengut tuleb jälgida ja hinnata, et tagada lõikude asjakohasus. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et võtta arvesse suurenevaid transpordivoogusid ja võrgu arengut, tuleks kohandada põhivõrgukoridoride trasse, nende eelnevalt kindlaksmääratud lõike
  ja nende läbilaskevõimet
  .
  Põhivõrgu kohandamine ei tohiks mõjutada selle väljaarendamist 2030. aastaks, see peaks parandama ELi territooriumi koridoridega kaetust ja seda
  tuleks
  teha
  proportsionaalselt, et säilitada koridoride arengu ja sellekohase tegevuse koordineerimise järjepidevus ja tõhusus. Seepärast ei tohiks põhivõrgukoridorid pikeneda rohkem kui 15 %.
  Üldvõrgu arengut tuleb jälgida ja hinnata, et tagada lõikude asjakohasus.

| (10) | On vaja soodustada
  avaliku ja erasektori
  investeeringuid aruka,
  koostalitlusvõimelise,
  säästva,
  mitmeliigilise,
  kaasava,
  piiratud liikumisvõimega isikutele juurdepääsetava,
  ohutu ja turvalise liikuvuse tagamiseks kogu liidus
  kõigi transpordiliikide puhul
  . 2017. aastal esitles komisjon teatist „Säästva liikuvuse suunas“ (6), mis sisaldab suurt hulka algatusi, kuidas muuta liiklus ohutumaks, soodustada teemaksuga arukat maksustamist, vähendada CO2-heidet, õhusaastet ja liiklusummikute arvu, edendada ühendatud ja autonoomset liikuvust ning tagada töötajatele nõuetekohased tingimused ja puhkeajad. Asjakohasel juhul peaks liit neid algatusi käesoleva programmi alusel rahaliselt toetama
  , näiteks et kiirendada aruka sõidumeeriku kasutuselevõttu ja moderniseerimist
  . |
| --- | --- |

(10)

On vaja soodustada
  avaliku ja erasektori
  investeeringuid aruka,
  koostalitlusvõimelise,
  säästva,
  mitmeliigilise,
  kaasava,
  piiratud liikumisvõimega isikutele juurdepääsetava,
  ohutu ja turvalise liikuvuse tagamiseks kogu liidus
  kõigi transpordiliikide puhul
  . 2017. aastal esitles komisjon teatist „Säästva liikuvuse suunas“ (6), mis sisaldab suurt hulka algatusi, kuidas muuta liiklus ohutumaks, soodustada teemaksuga arukat maksustamist, vähendada CO2-heidet, õhusaastet ja liiklusummikute arvu, edendada ühendatud ja autonoomset liikuvust ning tagada töötajatele nõuetekohased tingimused ja puhkeajad. Asjakohasel juhul peaks liit neid algatusi käesoleva programmi alusel rahaliselt toetama
  , näiteks et kiirendada aruka sõidumeeriku kasutuselevõttu ja moderniseerimist
  .

| (11) | TEN-T suunistes nõutakse uute tehnoloogialahenduste ja innovatsiooniga seoses, et TEN-T peab võimaldama vähendada kõigi transpordiliikide CO2-heidet, soodustades energiatõhusust ja alternatiivkütuste kasutamist
  , järgides samas tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet
  . Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/94/EL (7) on kehtestatud ühine meetmeraamistik alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuks
  kõigi transpordiliikide puhul
  liidus, et vähendada
  võimalikult palju sõltuvust fossiilkütustest
  ja leevendada transpordi
  keskkonna- ja kliimamõju
  , ning selle kohaselt peavad liikmesriigid tagama üldkasutatavate laadimispunktide või tanklate olemasolu 31. detsembriks 2025. Nagu komisjoni 2017. aasta novembri ettepanekutes (8) rõhutatud, on vähese CO2-heitega liikuvuse edendamiseks vaja terviklikku meetmekogumit, sealhulgas rahalist toetust juhul, kui turutingimused tegevust piisavalt ei stimuleeri. |
| --- | --- |

(11)

TEN-T suunistes nõutakse uute tehnoloogialahenduste ja innovatsiooniga seoses, et TEN-T peab võimaldama vähendada kõigi transpordiliikide CO2-heidet, soodustades energiatõhusust ja alternatiivkütuste kasutamist
  , järgides samas tehnoloogianeutraalsuse põhimõtet
  . Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/94/EL (7) on kehtestatud ühine meetmeraamistik alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtuks
  kõigi transpordiliikide puhul
  liidus, et vähendada
  võimalikult palju sõltuvust fossiilkütustest
  ja leevendada transpordi
  keskkonna- ja kliimamõju
  , ning selle kohaselt peavad liikmesriigid tagama üldkasutatavate laadimispunktide või tanklate olemasolu 31. detsembriks 2025. Nagu komisjoni 2017. aasta novembri ettepanekutes (8) rõhutatud, on vähese CO2-heitega liikuvuse edendamiseks vaja terviklikku meetmekogumit, sealhulgas rahalist toetust juhul, kui turutingimused tegevust piisavalt ei stimuleeri.

| (12) | Seoses sellega on komisjon oma teatises „Kestlik liikuvus Euroopas – ohutu, ühendatud ja keskkonnahoidlik“ (9) rõhutanud, et automatiseeritud sõidukid ja täiustatud ühendussüsteemid muudavad sõidukid ohutumaks, lihtsamini jagatavaks ja kättesaadavamaks kõikide kodanike, sealhulgas nende jaoks, kes praegu võivad olla liikuvusteenustest ära lõigatud, näiteks eakamad ja
  piiratud liikumisvõimega isikud
  . Sellega seoses esildas komisjon ELi strateegilise tegevuskava liiklusohutuse kohta ja tegi ettepaneku vaadata läbi direktiiv 2008/96/EÜ maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta.
  Samamoodi tuleb transpordisektori uute ohutus- ja digiteerimisstandarditega kohandada ka teisi õigusakte, nagu direktiiv 2004/54/EÜ tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus. Ohutuse parandamine peab olema ka raudteesektori prioriteet. Eriti tähtis on investeerida ristmike ohutusse (nt signalisatsioon, taristu täiustamine). 2012. aastal toimus ELis 114 000 raudteeületuskohal 573 olulist õnnetust, mille tagajärjel sai 369 inimest surma ja 339 tõsiselt vigastada (Euroopa Raudteeagentuuri 2014. aasta aruanne) Sellest tulenevalt tuleks kogu ELis kindlaks määrata kõrge ohutusriski tasemega raudteeületuskohad, et investeerida taristu parandamisse, ning need tuleks lõpuks asendada sildade ja tunnelitega. |
| --- | --- |

(12)

Seoses sellega on komisjon oma teatises „Kestlik liikuvus Euroopas – ohutu, ühendatud ja keskkonnahoidlik“ (9) rõhutanud, et automatiseeritud sõidukid ja täiustatud ühendussüsteemid muudavad sõidukid ohutumaks, lihtsamini jagatavaks ja kättesaadavamaks kõikide kodanike, sealhulgas nende jaoks, kes praegu võivad olla liikuvusteenustest ära lõigatud, näiteks eakamad ja
  piiratud liikumisvõimega isikud
  . Sellega seoses esildas komisjon ELi strateegilise tegevuskava liiklusohutuse kohta ja tegi ettepaneku vaadata läbi direktiiv 2008/96/EÜ maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta.
  Samamoodi tuleb transpordisektori uute ohutus- ja digiteerimisstandarditega kohandada ka teisi õigusakte, nagu direktiiv 2004/54/EÜ tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus. Ohutuse parandamine peab olema ka raudteesektori prioriteet. Eriti tähtis on investeerida ristmike ohutusse (nt signalisatsioon, taristu täiustamine). 2012. aastal toimus ELis 114 000 raudteeületuskohal 573 olulist õnnetust, mille tagajärjel sai 369 inimest surma ja 339 tõsiselt vigastada (Euroopa Raudteeagentuuri 2014. aasta aruanne) Sellest tulenevalt tuleks kogu ELis kindlaks määrata kõrge ohutusriski tasemega raudteeületuskohad, et investeerida taristu parandamisse, ning need tuleks lõpuks asendada sildade ja tunnelitega.

| (13) | Transpordiprojektide edukamaks lõpuleviimiseks võrgu vähem arenenud osades tuleks programmile üle kanda Ühtekuuluvusfondi eraldised, et rahastada sellest fondist toetuse saamise tingimustele vastavate liikmesriikide transpordiprojekte. Rahastamiskõlblike projektide valimise esimeses etapis tuleks ▌arvesse võtta Ühtekuuluvusfondist riikidele tehtavaid eraldisi.
  Esimese etapi lõpus
  tuleks
  programmile ülekantud vahendid, mida ei ole eraldatud mõnele transporditaristu projektile,
  jaotada Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavate liikmesriikide projektide vahel, lähtudes konkurentsi põhimõttest ning seades prioriteediks piiriülesed ja puuduvad ühendused. Komisjon peaks abistama Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavaid liikmesriike asjakohaste projektide ettevalmistamisel, eelkõige tugevdades asjaomaste riigiasutuste institutsioonilist suutlikkust. |
| --- | --- |

(13)

Transpordiprojektide edukamaks lõpuleviimiseks võrgu vähem arenenud osades tuleks programmile üle kanda Ühtekuuluvusfondi eraldised, et rahastada sellest fondist toetuse saamise tingimustele vastavate liikmesriikide transpordiprojekte. Rahastamiskõlblike projektide valimise esimeses etapis tuleks ▌arvesse võtta Ühtekuuluvusfondist riikidele tehtavaid eraldisi.
  Esimese etapi lõpus
  tuleks
  programmile ülekantud vahendid, mida ei ole eraldatud mõnele transporditaristu projektile,
  jaotada Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavate liikmesriikide projektide vahel, lähtudes konkurentsi põhimõttest ning seades prioriteediks piiriülesed ja puuduvad ühendused. Komisjon peaks abistama Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavaid liikmesriike asjakohaste projektide ettevalmistamisel, eelkõige tugevdades asjaomaste riigiasutuste institutsioonilist suutlikkust.

| (14) | Pärast 2017. aasta novembri ühisteatist
  kahesuguse
  liikuvuse parandamise kohta Euroopa Liidus (10) rõhutati komisjoni ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja poolt 28. märtsil 2018 vastu võetud sõjaväelise liikuvuse tegevuskavas (11), et transporditaristupoliitika pakub selget võimalust suurendada kaitsevajaduste ja TEN-T koostoimet
  üldise eesmärgiga parandada kogu liidus liikuvust
  . Kõnealuses tegevuskavas on märgitud, et nõukogul palutakse 2018. aasta keskpaigaks kaaluda sõjalisi vajadusi seoses transporditaristuga ja need nõudmised kinnitada ning et 2019. aastaks selgitavad komisjoni talitused välja ▌üleeuroopalise transpordivõrgu osad,
  mille taristu sobib ka kahesuguseks (tsiviil- ja kaitseotstarbeliseks) kasutuseks,
  sealhulgas olemasoleva taristu
  ajakohastamisvõimalused
  .
  Taristu on tulevikus alati ette nähtud kahesuguseks kasutuseks.
  Kaheotstarbeliste projektide ellurakendamise
  rahastamine
  liidu vahenditest
  peaks kõnealuse programmi raames toimuma tööprogrammide alusel, mida täidetakse niisuguste mõõdetavate meetmete võtmisega, mis vastavad tegevuskavas
  täpselt kindlaks määratud
  kohaldatavatele nõuetele
  . |
| --- | --- |

(14)

Pärast 2017. aasta novembri ühisteatist
  kahesuguse
  liikuvuse parandamise kohta Euroopa Liidus (10) rõhutati komisjoni ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja poolt 28. märtsil 2018 vastu võetud sõjaväelise liikuvuse tegevuskavas (11), et transporditaristupoliitika pakub selget võimalust suurendada kaitsevajaduste ja TEN-T koostoimet
  üldise eesmärgiga parandada kogu liidus liikuvust
  . Kõnealuses tegevuskavas on märgitud, et nõukogul palutakse 2018. aasta keskpaigaks kaaluda sõjalisi vajadusi seoses transporditaristuga ja need nõudmised kinnitada ning et 2019. aastaks selgitavad komisjoni talitused välja ▌üleeuroopalise transpordivõrgu osad,
  mille taristu sobib ka kahesuguseks (tsiviil- ja kaitseotstarbeliseks) kasutuseks,
  sealhulgas olemasoleva taristu
  ajakohastamisvõimalused
  .
  Taristu on tulevikus alati ette nähtud kahesuguseks kasutuseks.
  Kaheotstarbeliste projektide ellurakendamise
  rahastamine
  liidu vahenditest
  peaks kõnealuse programmi raames toimuma tööprogrammide alusel, mida täidetakse niisuguste mõõdetavate meetmete võtmisega, mis vastavad tegevuskavas
  täpselt kindlaks määratud
  kohaldatavatele nõuetele
  .

| (14a) | Liidus kahesuguse (tsiviil- ja kaitseotstarbelise) liikuvuse tegevuskava koostamine on osa üldisest eesmärgist parandada ELis liikuvust ning reageerida samal ajal ELi julgeoleku- ja kaitsepoliitikas (ÜJKP) kindlaks tehtud logistilistele ja liikuvusega seotud probleemküsimustele; seda silmas pidades on oluline ühtlustada piiriülesed normid ja tollieeskirjad ning haldus- ja seadusandlikud menetlused. ELi ühisettevõtete roll on muu hulgas väga oluline selleks, et aidata kaasa haldus- ja seadusandlike menetluste ühtlustamisele, seda nii Euroopa ühendamise rahastu kui ka kahesuguse (tsiviil- ja kaitseotstarbelise) liikuvuse tegevuskava seisukohast. Kahesugune (tsiviil- ja kaitseotstarbeline) liikuvus aitab kaasa Euroopa ühendamise rahastu arengule, eelkõige pidades silmas eelarveküsimusi ning meetmeid uute ja tekkivate vajaduste rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(14a)

Liidus kahesuguse (tsiviil- ja kaitseotstarbelise) liikuvuse tegevuskava koostamine on osa üldisest eesmärgist parandada ELis liikuvust ning reageerida samal ajal ELi julgeoleku- ja kaitsepoliitikas (ÜJKP) kindlaks tehtud logistilistele ja liikuvusega seotud probleemküsimustele; seda silmas pidades on oluline ühtlustada piiriülesed normid ja tollieeskirjad ning haldus- ja seadusandlikud menetlused. ELi ühisettevõtete roll on muu hulgas väga oluline selleks, et aidata kaasa haldus- ja seadusandlike menetluste ühtlustamisele, seda nii Euroopa ühendamise rahastu kui ka kahesuguse (tsiviil- ja kaitseotstarbelise) liikuvuse tegevuskava seisukohast. Kahesugune (tsiviil- ja kaitseotstarbeline) liikuvus aitab kaasa Euroopa ühendamise rahastu arengule, eelkõige pidades silmas eelarveküsimusi ning meetmeid uute ja tekkivate vajaduste rahuldamiseks.

| (15) | Teatises „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“ (12) seadis komisjon tähelepanu keskmesse äärepoolseimate piirkondade
  transpordi-, energia- ja digitaalsed vajadused
  ja selle, et neid vajadusi peaks
  piisaval määral
  rahastama liit, sealhulgas programmi alusel
  , kohaldades kaasrahastamismäärasid kuni 85 %
  . |
| --- | --- |

(15)

Teatises „Tugevam uuendatud strateegiline partnerlus ELi äärepoolseimate piirkondadega“ (12) seadis komisjon tähelepanu keskmesse äärepoolseimate piirkondade
  transpordi-, energia- ja digitaalsed vajadused
  ja selle, et neid vajadusi peaks
  piisaval määral
  rahastama liit, sealhulgas programmi alusel
  , kohaldades kaasrahastamismäärasid kuni 85 %
  .

| (16) | Pidades silmas märkimisväärseid investeeringuid, mida on vaja TEN-T põhivõrgu lõplikuks väljaarendamiseks 2030. aastaks (hinnanguliselt 350 miljardit eurot aastatel 2021–2027) ja TEN-T üldvõrgu väljaarendamiseks 2050. aastaks ning dekarboniseerimiseks, digiteerimiseks ja linnaarenduseks (hinnanguliselt 700 miljardit eurot aastatel 2021–2027), on asjakohane
  tagada transpordisektori jaoks piisav eelarve, mis oleks kooskõlas programmitöö perioodi 2014–2020 alguses ette nähtud eelarvega, ning
  kõige tõhusamalt ära kasutada liidu mitmesuguseid rahastamisprogramme ja -vahendeid
  , maksimeerides
  sellega ▌liidu toetatavate investeeringute lisaväärtust. See saavutataks ühtlustatud investeerimismenetlusega, mis tagab läbipaistvuse kogu transpordivaldkonnas ja kooskõla muude asjakohaste liidu programmidega, eelkõige Euroopa ühendamise rahastuga, Euroopa Regionaalarengu Fondiga (ERF), Ühtekuuluvusfondiga ja InvestEU fondiga. Vajaduse korral tuleks eelkõige arvesse võtta soodustavaid tingimusi, mis on üksikasjalikult esitatud määruse (EL) XXX [millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad finantsreeglid (edaspidi „ühissätete määrus“] IV lisas. |
| --- | --- |

(16)

Pidades silmas märkimisväärseid investeeringuid, mida on vaja TEN-T põhivõrgu lõplikuks väljaarendamiseks 2030. aastaks (hinnanguliselt 350 miljardit eurot aastatel 2021–2027) ja TEN-T üldvõrgu väljaarendamiseks 2050. aastaks ning dekarboniseerimiseks, digiteerimiseks ja linnaarenduseks (hinnanguliselt 700 miljardit eurot aastatel 2021–2027), on asjakohane
  tagada transpordisektori jaoks piisav eelarve, mis oleks kooskõlas programmitöö perioodi 2014–2020 alguses ette nähtud eelarvega, ning
  kõige tõhusamalt ära kasutada liidu mitmesuguseid rahastamisprogramme ja -vahendeid
  , maksimeerides
  sellega ▌liidu toetatavate investeeringute lisaväärtust. See saavutataks ühtlustatud investeerimismenetlusega, mis tagab läbipaistvuse kogu transpordivaldkonnas ja kooskõla muude asjakohaste liidu programmidega, eelkõige Euroopa ühendamise rahastuga, Euroopa Regionaalarengu Fondiga (ERF), Ühtekuuluvusfondiga ja InvestEU fondiga. Vajaduse korral tuleks eelkõige arvesse võtta soodustavaid tingimusi, mis on üksikasjalikult esitatud määruse (EL) XXX [millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisade rahastamisvahendi suhtes kohaldatavad finantsreeglid (edaspidi „ühissätete määrus“] IV lisas.

| (17) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 347/2013 (13) määratakse kindlaks üleeuroopalise energiataristuga seotud prioriteedid, mis on vaja rakendada, et täita liidu energia- ja kliimapoliitika eesmärgid; ühtlasi määratakse seal kindlaks kõnealuste prioriteetide rakendamiseks vajalikud ühishuviprojektid, sätestatakse meetmed seoses lubade andmisega, avalikkuse kaasamisega ja reguleerimisega, et kiirendada ja/või hõlbustada kõnealuste projektide rakendamist, sh kriteeriumid, mille alusel otsustatakse selliste projektide üldine vastavus liidu rahalise toetuse saamise tingimustele.
  Ühishuviprojektide loetelu ja TEN-E suunised tuleks läbi vaadata, et võtta arvesse Pariisi kokkuleppe eesmärke ning aastaks 2030 ja sellele järgnevaks ajavahemikuks seatud liidu kliima- ja energiaeesmärke. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 347/2013 (13) määratakse kindlaks üleeuroopalise energiataristuga seotud prioriteedid, mis on vaja rakendada, et täita liidu energia- ja kliimapoliitika eesmärgid; ühtlasi määratakse seal kindlaks kõnealuste prioriteetide rakendamiseks vajalikud ühishuviprojektid, sätestatakse meetmed seoses lubade andmisega, avalikkuse kaasamisega ja reguleerimisega, et kiirendada ja/või hõlbustada kõnealuste projektide rakendamist, sh kriteeriumid, mille alusel otsustatakse selliste projektide üldine vastavus liidu rahalise toetuse saamise tingimustele.
  Ühishuviprojektide loetelu ja TEN-E suunised tuleks läbi vaadata, et võtta arvesse Pariisi kokkuleppe eesmärke ning aastaks 2030 ja sellele järgnevaks ajavahemikuks seatud liidu kliima- ja energiaeesmärke.

| (18) | Direktiivis [taastuvenergiaallikaid käsitlev uuesti sõnastatud direktiiv] rõhutatakse vajadust luua toetav raamistik, mis hõlmaks liidu vahendite paremat kasutamist, ja panna erilist rõhku meetmetele, millega toetatakse piiriülest koostööd taastuvenergiavaldkonnas. |
| --- | --- |

(18)

Direktiivis [taastuvenergiaallikaid käsitlev uuesti sõnastatud direktiiv] rõhutatakse vajadust luua toetav raamistik, mis hõlmaks liidu vahendite paremat kasutamist, ja panna erilist rõhku meetmetele, millega toetatakse piiriülest koostööd taastuvenergiavaldkonnas.

| (19) | Taastuvenergiavaldkonna arendamisel jääb küll prioriteediks võrgutaristu lõplik väljaarendamine, ent sellekohase piiriülese koostöö lisamine
  ning aruka ja tõhusa energiasüsteemi, sealhulgas võrku tasakaalustada aitavate salvestamise ja tarbimiskaja lahenduste väljatöötamine kajastavad
  algatuse „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ raames võetud seisukohta, millega nähakse ette ühiselt saavutada taastuvenergia osakaalu oluline kasv aastaks 2030, ning pikaajaliste dekarboniseerimiseesmärkide muutunud poliitilist konteksti
  , millega tagatakse õiglane ja asjakohane sotsiaalne üleminek
  . |
| --- | --- |

(19)

Taastuvenergiavaldkonna arendamisel jääb küll prioriteediks võrgutaristu lõplik väljaarendamine, ent sellekohase piiriülese koostöö lisamine
  ning aruka ja tõhusa energiasüsteemi, sealhulgas võrku tasakaalustada aitavate salvestamise ja tarbimiskaja lahenduste väljatöötamine kajastavad
  algatuse „Puhas energia kõikidele eurooplastele“ raames võetud seisukohta, millega nähakse ette ühiselt saavutada taastuvenergia osakaalu oluline kasv aastaks 2030, ning pikaajaliste dekarboniseerimiseesmärkide muutunud poliitilist konteksti
  , millega tagatakse õiglane ja asjakohane sotsiaalne üleminek
  .

| (20) | Liidu dekarboniseerimisalase tegevuskava seisukohalt on olulised innovatiivsed taristualased tehnoloogialahendused, mis võimaldavad üle minna vähese
  heitega
  energia- ja liikuvussüsteemidele ning suurendada tarnekindlust
  , eesmärgiga suurendada liidu energiasõltumatust
  . Eelkõige 23. novembri 2017. aasta teatises „Euroopa energiavõrkude tugevdamine“ (14) rõhutas komisjon asjaolu, et olukorras, kus 2030. aastaks toodetakse pool elektrienergiast taastuvenergiast, sunnib elektrienergia selline osatähtsus seni fossiilkütustel töötavaid sektoreid, näiteks transporti, tööstust ning kütmise ja jahutamisega tegelevaid ettevõtjaid, üha enam pöörama tähelepanu dekarboniseerimisele ning et sellest tulenevalt
  tuleb
  üleeuroopalise energiataristu poliitikas
  keskenduda
  elektrivõrkude ühendamise, elektrienergia salvestamise ja tarkvõrkude
  projektidele ning gaasitaristu investeeringutele
  . Selleks et toetada liidu dekarboniseerimiseesmärke
  , siseturu integratsiooni ja varustuskindlust
  , tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ja esmatähtsana käsitada tehnoloogialahendusi ja projekte, mis aitavad üle minna vähese
  heitega
  majandusele. Komisjoni eesmärk on suurendada tarkvõrkude, innovaatilise salvestamise ja CO2 transportimise selliste piiriüleste projektide arvu, mida toetatakse programmi vahenditest. |
| --- | --- |

(20)

Liidu dekarboniseerimisalase tegevuskava seisukohalt on olulised innovatiivsed taristualased tehnoloogialahendused, mis võimaldavad üle minna vähese
  heitega
  energia- ja liikuvussüsteemidele ning suurendada tarnekindlust
  , eesmärgiga suurendada liidu energiasõltumatust
  . Eelkõige 23. novembri 2017. aasta teatises „Euroopa energiavõrkude tugevdamine“ (14) rõhutas komisjon asjaolu, et olukorras, kus 2030. aastaks toodetakse pool elektrienergiast taastuvenergiast, sunnib elektrienergia selline osatähtsus seni fossiilkütustel töötavaid sektoreid, näiteks transporti, tööstust ning kütmise ja jahutamisega tegelevaid ettevõtjaid, üha enam pöörama tähelepanu dekarboniseerimisele ning et sellest tulenevalt
  tuleb
  üleeuroopalise energiataristu poliitikas
  keskenduda
  elektrivõrkude ühendamise, elektrienergia salvestamise ja tarkvõrkude
  projektidele ning gaasitaristu investeeringutele
  . Selleks et toetada liidu dekarboniseerimiseesmärke
  , siseturu integratsiooni ja varustuskindlust
  , tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta ja esmatähtsana käsitada tehnoloogialahendusi ja projekte, mis aitavad üle minna vähese
  heitega
  majandusele. Komisjoni eesmärk on suurendada tarkvõrkude, innovaatilise salvestamise ja CO2 transportimise selliste piiriüleste projektide arvu, mida toetatakse programmi vahenditest.

| (20a) | Vaja on toetada tarkvõrkude projekte, kui sellistes projektides ühendatakse elektri tootmine, jaotamine või tarbimine, kasutades süsteemi reaalajas haldamist ja sellega mõjutatakse piiriüleseid energiavooge. Energiaprojektid peaks enam kajastama tarkvõrkude keskset tähtsust energiaalases üleminekus ja programmi vahenditest antav toetus peaks aitama kõrvaldada rahastamispuudujäägid, mis praegu takistavad investeeringuid, et võtta laiaulatuslikult kasutusele tarkvõrkude tehnoloogia. |
| --- | --- |

(20a)

Vaja on toetada tarkvõrkude projekte, kui sellistes projektides ühendatakse elektri tootmine, jaotamine või tarbimine, kasutades süsteemi reaalajas haldamist ja sellega mõjutatakse piiriüleseid energiavooge. Energiaprojektid peaks enam kajastama tarkvõrkude keskset tähtsust energiaalases üleminekus ja programmi vahenditest antav toetus peaks aitama kõrvaldada rahastamispuudujäägid, mis praegu takistavad investeeringuid, et võtta laiaulatuslikult kasutusele tarkvõrkude tehnoloogia.

| (20b) | Elektrivõrkude vastastikuse sidumise osas kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/... [milles käsitletakse energialiidu juhtimist] eesmärk saavutada 2030. aastaks liikmesriikide elektrivõrkude 15 %-line omavaheline ühendatus. Programm peaks selle eesmärgi saavutamisele kaasa aitama. |
| --- | --- |

(20b)

Elektrivõrkude vastastikuse sidumise osas kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/... [milles käsitletakse energialiidu juhtimist] eesmärk saavutada 2030. aastaks liikmesriikide elektrivõrkude 15 %-line omavaheline ühendatus. Programm peaks selle eesmärgi saavutamisele kaasa aitama.

| (21) | Digitaalse ühtse turu saavutamise aluseks on digitaalse ühenduvuse taristu. Euroopa tööstussektori digiteerimine ning selliste sektorite nagu transport, energeetika, tervishoid ja avalik haldus ajakohastamine sõltuvad üldisest juurdepääsust usaldusväärsetele ja taskukohastele suure ning ülisuure läbilaskevõimega võrkudele. Digitaalne ühenduvus on muutunud üheks otsustavaks teguriks, mille abil vähendada majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi, ajakohastada kohapealset majandust ning toetada majandustegevuse mitmekesistamist. Programmi rakendusala digitaalse ühenduvuse taristu valdkonnas tuleks kohandada nii, et võetaks arvesse selle kasvavat tähtsust majanduse ja kogu ühiskonna jaoks. Seepärast on vaja kindlaks määrata liidu digitaalse ühtse turu nõuetele vastavad digitaalse ühenduvuse taristu ühishuviprojektid ning tunnistada kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 283/2014 (15). |
| --- | --- |

(21)

Digitaalse ühtse turu saavutamise aluseks on digitaalse ühenduvuse taristu. Euroopa tööstussektori digiteerimine ning selliste sektorite nagu transport, energeetika, tervishoid ja avalik haldus ajakohastamine sõltuvad üldisest juurdepääsust usaldusväärsetele ja taskukohastele suure ning ülisuure läbilaskevõimega võrkudele. Digitaalne ühenduvus on muutunud üheks otsustavaks teguriks, mille abil vähendada majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi, ajakohastada kohapealset majandust ning toetada majandustegevuse mitmekesistamist. Programmi rakendusala digitaalse ühenduvuse taristu valdkonnas tuleks kohandada nii, et võetaks arvesse selle kasvavat tähtsust majanduse ja kogu ühiskonna jaoks. Seepärast on vaja kindlaks määrata liidu digitaalse ühtse turu nõuetele vastavad digitaalse ühenduvuse taristu ühishuviprojektid ning tunnistada kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 283/2014 (15).

| (22) | Teatises „Ühenduvus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks – Euroopa gigabitiühiskonna poole“ (16) (gigabitiühiskonna strateegia) on seatud 2025. aasta strateegilised eesmärgid digitaalse ühenduvuse taristusse tehtavate investeeringute optimeerimist silmas pidades. Direktiivis (EL) 2018/XXX [Euroopa elektroonilise side seadustik] on muu hulgas seatud eesmärgiks luua õiguskeskkond, mis stimuleeriks erainvesteeringuid digitaalse ühenduvuse võrkudesse. Sellegipoolest on selge, et
  võrkude arendamine nõuab pakiliselt suurema tähelepanu pööramist nende piiratud kulutõhususele kogu liidus, mis on tingitud mitmesugustest teguritest,
  nagu kauge asukoht ning territoriaalne ja geograafiline eripära, väike rahvastikutihedus ning mitmesugused sotsiaal-majanduslikud tegurid. Seetõttu
  peaks
  programmi
  eesmärk olema ka aidata kaasa maa- ja linnapiirkondade vahelise tasakaalu saavutamisele, et aidata
  kaasa nende gigabitiühiskonna strateegias esitatud strateegiliste eesmärkide saavutamisele ning täiendada toetust, mis ülisuure läbilaskevõimega võrkudele on ette nähtud muude programmidega, eelkõige ERFist, Ühtekuuluvusfondist ja InvestEU fondist. |
| --- | --- |

(22)

Teatises „Ühenduvus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks – Euroopa gigabitiühiskonna poole“ (16) (gigabitiühiskonna strateegia) on seatud 2025. aasta strateegilised eesmärgid digitaalse ühenduvuse taristusse tehtavate investeeringute optimeerimist silmas pidades. Direktiivis (EL) 2018/XXX [Euroopa elektroonilise side seadustik] on muu hulgas seatud eesmärgiks luua õiguskeskkond, mis stimuleeriks erainvesteeringuid digitaalse ühenduvuse võrkudesse. Sellegipoolest on selge, et
  võrkude arendamine nõuab pakiliselt suurema tähelepanu pööramist nende piiratud kulutõhususele kogu liidus, mis on tingitud mitmesugustest teguritest,
  nagu kauge asukoht ning territoriaalne ja geograafiline eripära, väike rahvastikutihedus ning mitmesugused sotsiaal-majanduslikud tegurid. Seetõttu
  peaks
  programmi
  eesmärk olema ka aidata kaasa maa- ja linnapiirkondade vahelise tasakaalu saavutamisele, et aidata
  kaasa nende gigabitiühiskonna strateegias esitatud strateegiliste eesmärkide saavutamisele ning täiendada toetust, mis ülisuure läbilaskevõimega võrkudele on ette nähtud muude programmidega, eelkõige ERFist, Ühtekuuluvusfondist ja InvestEU fondist.

| (23) | Ehkki kõik internetiga ühendatud digitaalse ühenduvuse võrgud on olemuselt üleeuroopalised – seda peamiselt rakenduste ja nende võimaldatavate teenuste toimimise tõttu, tuleks programmi alusel antava toetuse puhul esikohale seada meetmed, mis eeldatavalt mõjutavad kõige rohkem digitaalset ühtset turgu, pidades muu hulgas silmas seda, et need on kooskõlas gigabitiühiskonna strateegiat käsitlevas teatises esitatud eesmärkidega, aga ka majanduse ja ühiskonna digiteerumist, võttes arvesse turuhäireid ja täheldatud rakendamistakistusi. |
| --- | --- |

(23)

Ehkki kõik internetiga ühendatud digitaalse ühenduvuse võrgud on olemuselt üleeuroopalised – seda peamiselt rakenduste ja nende võimaldatavate teenuste toimimise tõttu, tuleks programmi alusel antava toetuse puhul esikohale seada meetmed, mis eeldatavalt mõjutavad kõige rohkem digitaalset ühtset turgu, pidades muu hulgas silmas seda, et need on kooskõlas gigabitiühiskonna strateegiat käsitlevas teatises esitatud eesmärkidega, aga ka majanduse ja ühiskonna digiteerumist, võttes arvesse turuhäireid ja täheldatud rakendamistakistusi.

| (24) | Koolid, ülikoolid, raamatukogud, kohalikud, piirkondlikud või riiklikud ametiasutused, põhilised avalike teenuste osutajad, haiglad ja meditsiinikeskused, transpordisõlmed ja digilahendusi aktiivselt kasutavad ettevõtted on üksused ja kohad, mis võivad suunata oma asukoha olulisi sotsiaal-majanduslikke arengutendentse
  , muu hulgas maapiirkondades ja hõredalt asustatud piirkondades
  . Sellised sotsiaal-majanduslikud keskused peavad eelisjärjekorras saama gigabitiühenduse, et tagada parimate teenuste ja rakenduste kättesaadavus Euroopa kodanikele, ettevõtjatele ja kohalikele kogukondadele. Programm peaks toetama gigabitiühenduse
  ja kiire ühenduvuse, sealhulgas tehnika tasemele vastava mobiilside
  kättesaadavust nende sotsiaal-majanduslike keskuste jaoks, et maksimeerida nende positiivset ülekanduvat mõju majandusele ja ühiskonnale laiemalt, sealhulgas tekitades suurema nõudluse ühenduvuse ja teenuste järele. |
| --- | --- |

(24)

Koolid, ülikoolid, raamatukogud, kohalikud, piirkondlikud või riiklikud ametiasutused, põhilised avalike teenuste osutajad, haiglad ja meditsiinikeskused, transpordisõlmed ja digilahendusi aktiivselt kasutavad ettevõtted on üksused ja kohad, mis võivad suunata oma asukoha olulisi sotsiaal-majanduslikke arengutendentse
  , muu hulgas maapiirkondades ja hõredalt asustatud piirkondades
  . Sellised sotsiaal-majanduslikud keskused peavad eelisjärjekorras saama gigabitiühenduse, et tagada parimate teenuste ja rakenduste kättesaadavus Euroopa kodanikele, ettevõtjatele ja kohalikele kogukondadele. Programm peaks toetama gigabitiühenduse
  ja kiire ühenduvuse, sealhulgas tehnika tasemele vastava mobiilside
  kättesaadavust nende sotsiaal-majanduslike keskuste jaoks, et maksimeerida nende positiivset ülekanduvat mõju majandusele ja ühiskonnale laiemalt, sealhulgas tekitades suurema nõudluse ühenduvuse ja teenuste järele.

| (25) | Algatuse WiFi4EU edule tuginedes tuleks programmi raames ka edaspidi toetada kvaliteetset tasuta
  , turvalist
  ja traadita internetiühendust kohalikes avaliku elu keskustes, sealhulgas sellistes avaliku sektori ülesandeid täitvates üksustes nagu riigiasutused, avalike teenuste pakkujad ja avalikkusele ligipääsetavad välialad, et suurendada liidu digitaalset kohalolu kohalikes kogukondades. |
| --- | --- |

(25)

Algatuse WiFi4EU edule tuginedes tuleks programmi raames ka edaspidi toetada kvaliteetset tasuta
  , turvalist
  ja traadita internetiühendust kohalikes avaliku elu keskustes, sealhulgas sellistes avaliku sektori ülesandeid täitvates üksustes nagu riigiasutused, avalike teenuste pakkujad ja avalikkusele ligipääsetavad välialad, et suurendada liidu digitaalset kohalolu kohalikes kogukondades.

| (25a) | Digitaristu on oluline innovatsiooni alus. Selleks et maksimeerida programmi mõju, peaks see keskenduma taristu rahastamisele. Digitaalsed üksikteenused ja -rakendused, nagu need, mis hõlmavad mitmesuguseid hajusraamatu tehnoloogiaid või tehisintellekti rakendamist, tuleks seetõttu jätta programmi kohaldamisalast välja ja selle asemel, kui see on asjakohane, tuleks neid käsitleda selliste muude vahendite kaudu nagu digitaalse Euroopa programm. Samuti on oluline maksimeerida eri programmide vaheline koostoime. |
| --- | --- |

(25a)

Digitaristu on oluline innovatsiooni alus. Selleks et maksimeerida programmi mõju, peaks see keskenduma taristu rahastamisele. Digitaalsed üksikteenused ja -rakendused, nagu need, mis hõlmavad mitmesuguseid hajusraamatu tehnoloogiaid või tehisintellekti rakendamist, tuleks seetõttu jätta programmi kohaldamisalast välja ja selle asemel, kui see on asjakohane, tuleks neid käsitleda selliste muude vahendite kaudu nagu digitaalse Euroopa programm. Samuti on oluline maksimeerida eri programmide vaheline koostoime.

| (26) | Selleks et eeldatava järgmise põlvkonna digiteenused (näiteks asjade interneti teenused ja rakendused, mis peaksid tooma märkimisväärset kasu eri sektoritele ja kogu ühiskonnale) oleksid elujõulised, on vaja katkematut piiriülest hõlmatust 5G-võrkudega, pidades eelkõige silmas seda, et kasutajatele ja seadmetele oleks internetiühendus tagatud ka siis, kui nad ühest kohast teise liiguvad. Samas on endiselt selgusetu, kuidas jagada 5G-süsteemide kasutuselevõtu kulusid kõnealuste sektorite vahel, ja kommertskasutusega kaasnevad riskid on mõnes valdkonnas väga suured. Ühendatud liikuvuse valdkonna uute rakenduste esimese etapi põhiteemad on maanteekoridorid ja raudteeühendused, mistõttu kuuluvad need esmatähtsad piiriülesed projektid programmi alusel rahastamisele. |
| --- | --- |

(26)

Selleks et eeldatava järgmise põlvkonna digiteenused (näiteks asjade interneti teenused ja rakendused, mis peaksid tooma märkimisväärset kasu eri sektoritele ja kogu ühiskonnale) oleksid elujõulised, on vaja katkematut piiriülest hõlmatust 5G-võrkudega, pidades eelkõige silmas seda, et kasutajatele ja seadmetele oleks internetiühendus tagatud ka siis, kui nad ühest kohast teise liiguvad. Samas on endiselt selgusetu, kuidas jagada 5G-süsteemide kasutuselevõtu kulusid kõnealuste sektorite vahel, ja kommertskasutusega kaasnevad riskid on mõnes valdkonnas väga suured. Ühendatud liikuvuse valdkonna uute rakenduste esimese etapi põhiteemad on maanteekoridorid ja raudteeühendused, mistõttu kuuluvad need esmatähtsad piiriülesed projektid programmi alusel rahastamisele.

| (27) | Digitaalse ühtse turu kitsaskohtadeks ja kasutamata potentsiaaliks on kogu liidu territooriumil, kaasa arvatud selle keskmes, asuvad ühendamata piirkonnad. Enamikus maa- ja äärepoolseimates piirkondades võib kvaliteetsel internetiühendusel olla tähtis roll digitaalse lõhe, isoleerituse ning rahvastiku äravoolu ärahoidmisel, kuna see vähendab kaupade tarnimise ja teenuste osutamise kulusid ning osaliselt kompenseerib kauge asukoha. Kvaliteetne internetiühendus on vajalik uute majandusvõimaluste ärakasutamiseks, näiteks täppispõllumajandusega tegelemiseks või biomajanduse arendamiseks maapiirkondades. Programm peaks tagama Euroopas kõikidele maal ja linnas asuvatele kodumajapidamistele ülisuure läbilaskevõimega püsi- või traadita ühenduse, keskendudes sellistele ühendustele, mille puhul täheldatakse teatavaid turutõrkeid ja mida on võimalik luua vähese osatähtsusega toetuste abil. Selleks peaks programm püüdma hõlmata kodumajapidamisi ja territooriume võimalikult laialdaselt, sest juba hõlmatud piirkonnas esinevaid lünki hiljem täita ei ole majanduslikult otstarbekas. |
| --- | --- |

(27)

Digitaalse ühtse turu kitsaskohtadeks ja kasutamata potentsiaaliks on kogu liidu territooriumil, kaasa arvatud selle keskmes, asuvad ühendamata piirkonnad. Enamikus maa- ja äärepoolseimates piirkondades võib kvaliteetsel internetiühendusel olla tähtis roll digitaalse lõhe, isoleerituse ning rahvastiku äravoolu ärahoidmisel, kuna see vähendab kaupade tarnimise ja teenuste osutamise kulusid ning osaliselt kompenseerib kauge asukoha. Kvaliteetne internetiühendus on vajalik uute majandusvõimaluste ärakasutamiseks, näiteks täppispõllumajandusega tegelemiseks või biomajanduse arendamiseks maapiirkondades. Programm peaks tagama Euroopas kõikidele maal ja linnas asuvatele kodumajapidamistele ülisuure läbilaskevõimega püsi- või traadita ühenduse, keskendudes sellistele ühendustele, mille puhul täheldatakse teatavaid turutõrkeid ja mida on võimalik luua vähese osatähtsusega toetuste abil. Selleks peaks programm püüdma hõlmata kodumajapidamisi ja territooriume võimalikult laialdaselt, sest juba hõlmatud piirkonnas esinevaid lünki hiljem täita ei ole majanduslikult otstarbekas.

| (28) | Vajalikud on elektroonilise side tuumikvõrgud, sealhulgas merekaablid, mis ühendavad Euroopa territooriume muude mandrite kolmandate riikidega või Euroopa saari või ülemereterritooriume mandriosaga, et tagada selle elutähtsa taristu ühtekoondumine ning suurendada liidu digivõrkude läbilaskevõimet ja töökindlust. Ilma avaliku sektori toetuseta on sellised projektid aga tihti majanduslikult ebaotstarbekad. |
| --- | --- |

(28)

Vajalikud on elektroonilise side tuumikvõrgud, sealhulgas merekaablid, mis ühendavad Euroopa territooriume muude mandrite kolmandate riikidega või Euroopa saari või ülemereterritooriume mandriosaga, et tagada selle elutähtsa taristu ühtekoondumine ning suurendada liidu digivõrkude läbilaskevõimet ja töökindlust. Ilma avaliku sektori toetuseta on sellised projektid aga tihti majanduslikult ebaotstarbekad.

| (29) | Meetmetega, mis aitavad kaasa digitaalse ühenduvuse taristuga seotud ühishuviprojektide elluviimisele, võetakse kasutusele
  parim ja
  sobivaim
  olemasolev
  tehnoloogia ning samal ajal püütakse leida tasakaalu andmevoo läbilaskevõime, edastamise turvalisuse, võrgu töökindluse
  , küberturvalisuse
  ja kulutõhususe seisukohast parimate tehnika tasemel tehnoloogialahenduste vahel ning need meetmed tuleks käesolevas määruses sätestatud kriteeriumidele vastavate tööprogrammide kaudu seada esikohale. Sotsiaal-majandusliku ja keskkonnakasu maksimeerimise huvides võib ülisuure läbilaskevõimega võrkude kasutuselevõtmisel hõlmata ka passiivtaristu. Meetmete prioriseerimisel võetakse arvesse ühenduvuse võimalikku positiivset ülekanduvat mõju, näiteks kui kasutusele võetud projekt annab suurema majandusliku põhjenduse selliste tulevaste projektide kasutuselevõtuks, millega hõlmatakse seni kaasamata territooriumid ja elanikkond. |
| --- | --- |

(29)

Meetmetega, mis aitavad kaasa digitaalse ühenduvuse taristuga seotud ühishuviprojektide elluviimisele, võetakse kasutusele
  parim ja
  sobivaim
  olemasolev
  tehnoloogia ning samal ajal püütakse leida tasakaalu andmevoo läbilaskevõime, edastamise turvalisuse, võrgu töökindluse
  , küberturvalisuse
  ja kulutõhususe seisukohast parimate tehnika tasemel tehnoloogialahenduste vahel ning need meetmed tuleks käesolevas määruses sätestatud kriteeriumidele vastavate tööprogrammide kaudu seada esikohale. Sotsiaal-majandusliku ja keskkonnakasu maksimeerimise huvides võib ülisuure läbilaskevõimega võrkude kasutuselevõtmisel hõlmata ka passiivtaristu. Meetmete prioriseerimisel võetakse arvesse ühenduvuse võimalikku positiivset ülekanduvat mõju, näiteks kui kasutusele võetud projekt annab suurema majandusliku põhjenduse selliste tulevaste projektide kasutuselevõtuks, millega hõlmatakse seni kaasamata territooriumid ja elanikkond.

| (30) | Liit on välja töötanud oma satelliidipõhise positsioneerimis-, navigatsiooni- ja sünkroniseerimistehnoloogia (EGNOS/Galileo) ning Maa jälgimise süsteemi (Copernicus). EGNOS/Galileo ja Copernicus pakuvad täiustatud teenuseid, millest saavad olulist majanduslikku kasu nii avaliku kui ka erasektori kasutajad. Seepärast peaksid kõik programmi raames rahastatavad transpordi-, energeetika- ja digitaristu meetmed, mis kasutavad positsioneerimis-, navigatsiooni- ja sünkroniseerimistehnoloogiat või Maa jälgimise teenuseid, tehniliselt ühilduma süsteemidega EGNOS/Galileo ja Copernicus. |
| --- | --- |

(30)

Liit on välja töötanud oma satelliidipõhise positsioneerimis-, navigatsiooni- ja sünkroniseerimistehnoloogia (EGNOS/Galileo) ning Maa jälgimise süsteemi (Copernicus). EGNOS/Galileo ja Copernicus pakuvad täiustatud teenuseid, millest saavad olulist majanduslikku kasu nii avaliku kui ka erasektori kasutajad. Seepärast peaksid kõik programmi raames rahastatavad transpordi-, energeetika- ja digitaristu meetmed, mis kasutavad positsioneerimis-, navigatsiooni- ja sünkroniseerimistehnoloogiat või Maa jälgimise teenuseid, tehniliselt ühilduma süsteemidega EGNOS/Galileo ja Copernicus.

| (31) | Praeguse programmi raames 2017. aastal käivitatud esimese segarahastamist käsitleva projektikonkursi positiivsed tulemused kinnitasid, et ELi toetuste kasutamine koos rahaliste vahenditega, mis saadakse Euroopa Investeerimispangalt või riiklikelt tugipankadelt või muudelt arenguabi andvatelt ja avaliku sektori finantsasutustelt ning erasektori finantsasutustelt ja investoritelt, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerlussuhete alusel, on asjakohane ja annab lisaväärtust.
  Segarahastamine peaks aitama ligi meelitada erasektori investeeringuid ja võimendama avaliku sektori panust kooskõlas InvestEU programmi eesmärkidega.
  Seepärast tuleks programmiga jätkuvalt
  toetada meetmeid
  , mis võimaldavad ühendada ELi toetusi ja muid rahastamisallikaid.
  Transpordisektoris ei tohi segarahastamistoimingud ületada 10 % sellele eraldatud rahastamispaketist. |
| --- | --- |

(31)

Praeguse programmi raames 2017. aastal käivitatud esimese segarahastamist käsitleva projektikonkursi positiivsed tulemused kinnitasid, et ELi toetuste kasutamine koos rahaliste vahenditega, mis saadakse Euroopa Investeerimispangalt või riiklikelt tugipankadelt või muudelt arenguabi andvatelt ja avaliku sektori finantsasutustelt ning erasektori finantsasutustelt ja investoritelt, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerlussuhete alusel, on asjakohane ja annab lisaväärtust.
  Segarahastamine peaks aitama ligi meelitada erasektori investeeringuid ja võimendama avaliku sektori panust kooskõlas InvestEU programmi eesmärkidega.
  Seepärast tuleks programmiga jätkuvalt
  toetada meetmeid
  , mis võimaldavad ühendada ELi toetusi ja muid rahastamisallikaid.
  Transpordisektoris ei tohi segarahastamistoimingud ületada 10 % sellele eraldatud rahastamispaketist.

| (31a) | Transpordisektoris tuleks segarahastamine ette näha eelkõige sellistele projektidele, mille eesmärk on sektori digiteerimine, eriti projektidele SESAR ja ERTMS, mis annavad eeldatavalt finantstulu. |
| --- | --- |

(31a)

Transpordisektoris tuleks segarahastamine ette näha eelkõige sellistele projektidele, mille eesmärk on sektori digiteerimine, eriti projektidele SESAR ja ERTMS, mis annavad eeldatavalt finantstulu.

| (32) | Käesoleva programmi poliitikaeesmärke täidetakse ka InvestEU fondi [...] poliitikaharusse kuuluvate rahastamisvahendite ja eelarvetagatisega. Programmi meetmeid tuleks kasutada
  investeeringute soodustamiseks, tegeledes
  turutõrgete või mitteoptimaalsete
  investeerimisolukordadega proportsionaalsel
  ja
  asjakohasel viisil, ning need meetmed ei tohiks
  erasektori rahalisi vahendeid
  dubleerida ega välja tõrjuda
  ning neil
  peaks
  olema selge Euroopa lisaväärtus. |
| --- | --- |

(32)

Käesoleva programmi poliitikaeesmärke täidetakse ka InvestEU fondi [...] poliitikaharusse kuuluvate rahastamisvahendite ja eelarvetagatisega. Programmi meetmeid tuleks kasutada
  investeeringute soodustamiseks, tegeledes
  turutõrgete või mitteoptimaalsete
  investeerimisolukordadega proportsionaalsel
  ja
  asjakohasel viisil, ning need meetmed ei tohiks
  erasektori rahalisi vahendeid
  dubleerida ega välja tõrjuda
  ning neil
  peaks
  olema selge Euroopa lisaväärtus.

| (33) | Selleks et soodustada innovatsioonitsükli terviklikku arengut, on vaja tagada ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammide raames välja töötatud innovatiivsete lahenduste ning Euroopa ühendamise rahastust toetatavate innovatiivsete lahenduste vastastikune täiendavus. Koostoime programmiga „Euroopa horisont“ aitab selleks tagada järgmise: a) selgitatakse välja ELi transpordi-, energeetika- ja digisektori teadus- ja innovatsioonivajadused ning kehtestatakse need programmi „Euroopa horisont“ strateegilise planeerimise raames; b) Euroopa ühendamise
  rahastu teeb tihedat koostööd programmiga „Euroopa horisont“ eelkõige programmist „Euroopa horisont“ tulenevate uuenduslike tehnoloogiate ja lahenduste ulatuslikuks väljaarendamiseks ja kasutuselevõtuks
  transpordi-, energeetika- ja digitaristu
  valdkonnas ning kõnealuste valdkondade vahelise koostoime alal
  ; c) lihtsustatakse teabe ja andmete vahetamist programmi „Euroopa horisont“ ja Euroopa ühendamise rahastu vahel, seades näiteks tähelepanu keskmesse programmi „Euroopa horisont“ raames väljatöötatud tehnoloogialahendused, mis on valmis turustamiseks ja mille võiks edaspidi kasutusele võtta Euroopa ühendamise rahastu kaudu. |
| --- | --- |

(33)

Selleks et soodustada innovatsioonitsükli terviklikku arengut, on vaja tagada ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammide raames välja töötatud innovatiivsete lahenduste ning Euroopa ühendamise rahastust toetatavate innovatiivsete lahenduste vastastikune täiendavus. Koostoime programmiga „Euroopa horisont“ aitab selleks tagada järgmise: a) selgitatakse välja ELi transpordi-, energeetika- ja digisektori teadus- ja innovatsioonivajadused ning kehtestatakse need programmi „Euroopa horisont“ strateegilise planeerimise raames; b) Euroopa ühendamise
  rahastu teeb tihedat koostööd programmiga „Euroopa horisont“ eelkõige programmist „Euroopa horisont“ tulenevate uuenduslike tehnoloogiate ja lahenduste ulatuslikuks väljaarendamiseks ja kasutuselevõtuks
  transpordi-, energeetika- ja digitaristu
  valdkonnas ning kõnealuste valdkondade vahelise koostoime alal
  ; c) lihtsustatakse teabe ja andmete vahetamist programmi „Euroopa horisont“ ja Euroopa ühendamise rahastu vahel, seades näiteks tähelepanu keskmesse programmi „Euroopa horisont“ raames väljatöötatud tehnoloogialahendused, mis on valmis turustamiseks ja mille võiks edaspidi kasutusele võtta Euroopa ühendamise rahastu kaudu.

| (34) | Käesoleva määrusega kehtestatakse kogu ajavahemikku 2021–2027 hõlmav rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendi ja nõukogu peamine juhis [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement: Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 2. detsembril 2013. aastal eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe31 punkti 17 tähenduses].
  See rahastamispakett tuleks säilitada kogu programmi kestel ja seda ei tohiks vähendada ega muudele programmidele ümber suunata, eesmärgiga säilitada nii algne tasakaal kui ka kompromissid ning temaatilised ja territoriaalsed eraldised kogu programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(34)

Käesoleva määrusega kehtestatakse kogu ajavahemikku 2021–2027 hõlmav rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendi ja nõukogu peamine juhis [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement: Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 2. detsembril 2013. aastal eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe31 punkti 17 tähenduses].
  See rahastamispakett tuleks säilitada kogu programmi kestel ja seda ei tohiks vähendada ega muudele programmidele ümber suunata, eesmärgiga säilitada nii algne tasakaal kui ka kompromissid ning temaatilised ja territoriaalsed eraldised kogu programmiperioodi jooksul.

| (35) | Liidu tasandil moodustab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raamistiku, milles tehakse kindlaks riikide reformiprioriteedid ja jälgitakse nende rakendamist. Liikmesriigid töötavad välja oma mitmeaastase investeerimisstrateegia nende reformiprioriteetide toetamiseks. Need strateegiad tuleks esitada koos iga-aastaste riiklike reformikavadega, et anda ülevaade prioriteetsetest investeerimisprojektidest, mida tuleb riiklikest ja/või liidu vahenditest toetada, ja et neid projekte koordineerida. Samuti peaksid need olema suunatud sellele, et liidu rahalisi vahendeid kasutataks järjekindlalt ja vajaduse korral maksimeeritaks lisaväärtus, mis saadakse eeskätt programmidest, mida liit toetab ERFist, Ühtekuuluvusfondist, Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahendist, InvestEU fondist ja Euroopa ühendamise rahastust. Vastavalt asjaoludele tuleks rahalist toetust kasutada ka kooskõlas liidu ja riiklike energia- ja kliimakavadega. |
| --- | --- |

(35)

Liidu tasandil moodustab majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta raamistiku, milles tehakse kindlaks riikide reformiprioriteedid ja jälgitakse nende rakendamist. Liikmesriigid töötavad välja oma mitmeaastase investeerimisstrateegia nende reformiprioriteetide toetamiseks. Need strateegiad tuleks esitada koos iga-aastaste riiklike reformikavadega, et anda ülevaade prioriteetsetest investeerimisprojektidest, mida tuleb riiklikest ja/või liidu vahenditest toetada, ja et neid projekte koordineerida. Samuti peaksid need olema suunatud sellele, et liidu rahalisi vahendeid kasutataks järjekindlalt ja vajaduse korral maksimeeritaks lisaväärtus, mis saadakse eeskätt programmidest, mida liit toetab ERFist, Ühtekuuluvusfondist, Euroopa investeeringute stabiliseerimise vahendist, InvestEU fondist ja Euroopa ühendamise rahastust. Vastavalt asjaoludele tuleks rahalist toetust kasutada ka kooskõlas liidu ja riiklike energia- ja kliimakavadega.

| ▌ | [eraldi hääletus] |
| --- | --- |

▌

[eraldi hääletus]

| (37) | Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmise riski. See peaks hõlmama kindlasummaliste maksete, kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning finantsmääruse artikli 125 lõike 1 kohase kuludega sidumata rahastamise kasutamist. |
| --- | --- |

(37)

Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmise riski. See peaks hõlmama kindlasummaliste maksete, kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning finantsmääruse artikli 125 lõike 1 kohase kuludega sidumata rahastamise kasutamist.

| (38) | Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvad kolmandad riigid võivad liidu programmides osaleda koostöö raames, mis loodi Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga, milles on sätestatud nende programmide rakendamine kõnealuse lepingu kohaselt tehtava otsuse alusel. Kolmandad riigid võivad osaleda ka muude õiguslike vahendite alusel. Käesolevas määruses tuleks kehtestada erisäte, et anda vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ja Euroopa Kontrollikojale õigused ja juurdepääs, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks. |
| --- | --- |

(38)

Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvad kolmandad riigid võivad liidu programmides osaleda koostöö raames, mis loodi Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga, milles on sätestatud nende programmide rakendamine kõnealuse lepingu kohaselt tehtava otsuse alusel. Kolmandad riigid võivad osaleda ka muude õiguslike vahendite alusel. Käesolevas määruses tuleks kehtestada erisäte, et anda vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ja Euroopa Kontrollikojale õigused ja juurdepääs, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks.

| (39) | Finantsmääruses kehtestatakse toetuste andmise reeglid. Selleks et võtta arvesse programmiga toetatavate meetmete eripära ja tagada nende järjekindel rakendamine programmiga hõlmatud sektorites, on vaja ette näha lisanäitajad seoses meetmete rahastamiskõlblikkuse ja hindamiskriteeriumidega.
  Lisaks ei ole komisjonil ja/või programmi rakendamise eest vastutavatel rakendusasutustel tegevuste valimise ja nende rahastamisega seoses õigust kehtestada täiendavaid kohustusi, mida ei ole käesolevas määruses ette nähtud. Ilma finantsmäärusest erandit tegemata võidakse tööprogrammides ette näha lihtsustatud menetlus teatavatel juhtudel, kui konkursikutsete eesmärkidel puudub strateegiline mõju. |
| --- | --- |

(39)

Finantsmääruses kehtestatakse toetuste andmise reeglid. Selleks et võtta arvesse programmiga toetatavate meetmete eripära ja tagada nende järjekindel rakendamine programmiga hõlmatud sektorites, on vaja ette näha lisanäitajad seoses meetmete rahastamiskõlblikkuse ja hindamiskriteeriumidega.
  Lisaks ei ole komisjonil ja/või programmi rakendamise eest vastutavatel rakendusasutustel tegevuste valimise ja nende rahastamisega seoses õigust kehtestada täiendavaid kohustusi, mida ei ole käesolevas määruses ette nähtud. Ilma finantsmäärusest erandit tegemata võidakse tööprogrammides ette näha lihtsustatud menetlus teatavatel juhtudel, kui konkursikutsete eesmärkidel puudub strateegiline mõju.

| (39a) | Finantsmääruse kohaselt määratakse valiku- ja hindamiskriteeriumid kindlaks tööprogrammides. Transpordisektoris tuleks projekti kvaliteeti ja asjakohasust hinnates võtta arvesse ka selle eeldatavat mõju ELi ühenduvusele, selle vastavust ligipääsetavusnõuetele ja selle strateegiat seoses tulevaste hooldusvajadustega. |
| --- | --- |

(39a)

Finantsmääruse kohaselt määratakse valiku- ja hindamiskriteeriumid kindlaks tööprogrammides. Transpordisektoris tuleks projekti kvaliteeti ja asjakohasust hinnates võtta arvesse ka selle eeldatavat mõju ELi ühenduvusele, selle vastavust ligipääsetavusnõuetele ja selle strateegiat seoses tulevaste hooldusvajadustega.

| (40) | Vastavalt finantsmäärusele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 (17), nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (18), nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96 (19) ja nõukogu määrusele (EL) 2017/193 (20) tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ja pettuste ärahoidmist, avastamist, korrigeerimist ja uurimist, kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ja vajaduse korral halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 ning nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96 ja neis määrustes sätestatud korras, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Vastavalt määrusele (EL) 2017/1939 võib Euroopa Prokuratuur uurida pettusi ja muid kuritegusid, mis mõjutavad liidu finantshuve, ja esitada nende kohta süüdistusi, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1371 (21). Finantsmääruse kohaselt peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel täielikult koostööd ja andma komisjonile, OLAFile, Euroopa Prokuratuurile ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annaksid samaväärsed õigused. |
| --- | --- |

(40)

Vastavalt finantsmäärusele, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 (17), nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 (18), nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96 (19) ja nõukogu määrusele (EL) 2017/193 (20) tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ja pettuste ärahoidmist, avastamist, korrigeerimist ja uurimist, kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ja vajaduse korral halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige võib Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 ning nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 2185/96 ja neis määrustes sätestatud korras, et teha kindlaks, kas on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Vastavalt määrusele (EL) 2017/1939 võib Euroopa Prokuratuur uurida pettusi ja muid kuritegusid, mis mõjutavad liidu finantshuve, ja esitada nende kohta süüdistusi, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1371 (21). Finantsmääruse kohaselt peab iga isik või üksus, kes saab liidu rahalisi vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel täielikult koostööd ja andma komisjonile, OLAFile, Euroopa Prokuratuurile ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annaksid samaväärsed õigused.

| (40a) | Programmi edukas rakendamine sõltub suurel määral ühisprojektis osalevate üksuste koostöö tasemest. Seetõttu tuleks ergutada ühisettevõtte struktuuri loomist, sealhulgas kõrgema kaasrahastamismäära abil. |
| --- | --- |

(40a)

Programmi edukas rakendamine sõltub suurel määral ühisprojektis osalevate üksuste koostöö tasemest. Seetõttu tuleks ergutada ühisettevõtte struktuuri loomist, sealhulgas kõrgema kaasrahastamismäära abil.

| (41) | Vastavalt [reference to be updated as appropriate according to the new decision on OCTs: nõukogu otsuse 2013/755/EL (22) artiklile 94] on ülemeremaadel ja -territooriumidel asutatud isikud ja üksused rahastamiskõlblikud, kui programmi eeskirjadest ja eesmärkidest või võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti. |
| --- | --- |

(41)

Vastavalt [reference to be updated as appropriate according to the new decision on OCTs: nõukogu otsuse 2013/755/EL (22) artiklile 94] on ülemeremaadel ja -territooriumidel asutatud isikud ja üksused rahastamiskõlblikud, kui programmi eeskirjadest ja eesmärkidest või võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti.

| (42) | Liit peaks püüdma saavutada sidususe ja koostoime oma välispoliitikaprogrammidega, sealhulgas ühinemiseelse abiga, lähtudes kohustustest, mis on esitatud teatises „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“ (23). |
| --- | --- |

(42)

Liit peaks püüdma saavutada sidususe ja koostoime oma välispoliitikaprogrammidega, sealhulgas ühinemiseelse abiga, lähtudes kohustustest, mis on esitatud teatises „Lääne-Balkani riikide reaalne ELiga ühinemise väljavaade ning ELi tõhustatud koostöö nende riikidega“ (23).

| (43) | Kui kolmandad riigid või kolmandates riikides asutatud üksused osalevad ühishuviprojekte või piiriüleseid taastuvenergiaprojekte rakendada aitavates meetmetes, peaks rahaline toetus olema kättesaadav üksnes juhul, kui see on hädavajalik kõnealuste projektide eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(43)

Kui kolmandad riigid või kolmandates riikides asutatud üksused osalevad ühishuviprojekte või piiriüleseid taastuvenergiaprojekte rakendada aitavates meetmetes, peaks rahaline toetus olema kättesaadav üksnes juhul, kui see on hädavajalik kõnealuste projektide eesmärkide saavutamiseks.

| (43a) | Direktiivi 2014/25/EL artikli 85 kohaselt ja kolmandate riikide puhul, millega liit ei ole sõlminud mitmepoolset ega kahepoolset kokkulepet, mis tagaks liidu ettevõtjatele võrreldava ja tõhusa juurdepääsu nende kolmandate riikide hanketurgudele, võib asjade riigihankelepingu sõlmimiseks tehtud pakkumuse Euroopa ühendamise rahastust kaasrahastatava projekti puhul tagasi lükata, kui kolmandatest riikidest pärit toodete osakaal ületab 50 % pakkumuses sisalduvate toodete kogumaksumusest. |
| --- | --- |

(43a)

Direktiivi 2014/25/EL artikli 85 kohaselt ja kolmandate riikide puhul, millega liit ei ole sõlminud mitmepoolset ega kahepoolset kokkulepet, mis tagaks liidu ettevõtjatele võrreldava ja tõhusa juurdepääsu nende kolmandate riikide hanketurgudele, võib asjade riigihankelepingu sõlmimiseks tehtud pakkumuse Euroopa ühendamise rahastust kaasrahastatava projekti puhul tagasi lükata, kui kolmandatest riikidest pärit toodete osakaal ületab 50 % pakkumuses sisalduvate toodete kogumaksumusest.

| (44) | Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (24) punktidele 22 ja 23 tuleb programmi hinnata teabe alusel, mis on kogutud konkreetsete järelevalvenõuete alusel,
  nagu ilmastikukindluse tagamine,
  vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikides. Komisjon peaks korraldama hindamised ning edastama nende tulemused Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, et hinnata rahastamise tulemuslikkust ja tõhusust ning selle mõju programmi üldeesmärkide saavutamisele
  ja teha vajalikud kohandused
  . |
| --- | --- |

(44)

Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (24) punktidele 22 ja 23 tuleb programmi hinnata teabe alusel, mis on kogutud konkreetsete järelevalvenõuete alusel,
  nagu ilmastikukindluse tagamine,
  vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige liikmesriikides. Komisjon peaks korraldama hindamised ning edastama nende tulemused Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, et hinnata rahastamise tulemuslikkust ja tõhusust ning selle mõju programmi üldeesmärkide saavutamisele
  ja teha vajalikud kohandused
  .

| (45) | Selleks et
  hinnata
  programmi raames tehtud
  edusamme
  käesolevas määruses sätestatud üld- ja erieesmärkide saavutamisel
  ja anda neist aru ning tutvustada programmi saavutusi
  , tuleks rakendada
  mõõdetavaid
  näitajaid sisaldavaid
  läbipaistvaid, kontrollitavaid ja nõuetekohaseid
  järelevalve- ja aruandlusmeetmeid. Selline tulemusaruannete süsteem peaks tagama, et programmi rakendamise ja selle tulemuste järelevalve andmeid
  saab kasutada tehtud edusammude ja põhivõrgukoridorides esinenud raskuste põhjalike analüüside koostamiseks ning et neid andmeid ja tulemusi
  kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigel ajal. Programmi seisukohast asjakohaste andmete kogumiseks tuleb liidu vahendite saajatele kehtestada proportsionaalsed aruandlusnõuded. |
| --- | --- |

(45)

Selleks et
  hinnata
  programmi raames tehtud
  edusamme
  käesolevas määruses sätestatud üld- ja erieesmärkide saavutamisel
  ja anda neist aru ning tutvustada programmi saavutusi
  , tuleks rakendada
  mõõdetavaid
  näitajaid sisaldavaid
  läbipaistvaid, kontrollitavaid ja nõuetekohaseid
  järelevalve- ja aruandlusmeetmeid. Selline tulemusaruannete süsteem peaks tagama, et programmi rakendamise ja selle tulemuste järelevalve andmeid
  saab kasutada tehtud edusammude ja põhivõrgukoridorides esinenud raskuste põhjalike analüüside koostamiseks ning et neid andmeid ja tulemusi
  kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigel ajal. Programmi seisukohast asjakohaste andmete kogumiseks tuleb liidu vahendite saajatele kehtestada proportsionaalsed aruandlusnõuded.

| (45a) | Programmi tuleks rakendada tööprogrammidega. Komisjon peaks 2021. aasta märtsi lõpuks ette valmistama raamprogrammi, mis sisaldab tööprogrammide ja projektikonkursside ettenähtud ajakava, nende teemasid, eraldatud rahalisi vahendeid ja muid vajalikke üksikasju, et tagada kogu programmiperioodi jooksul läbipaistvus ja prognoositavus ning parandada projektide kvaliteeti. |
| --- | --- |

(45a)

Programmi tuleks rakendada tööprogrammidega. Komisjon peaks 2021. aasta märtsi lõpuks ette valmistama raamprogrammi, mis sisaldab tööprogrammide ja projektikonkursside ettenähtud ajakava, nende teemasid, eraldatud rahalisi vahendeid ja muid vajalikke üksikasju, et tagada kogu programmiperioodi jooksul läbipaistvus ja prognoositavus ning parandada projektide kvaliteeti.

| (45b) | Et tagada programmi investeerimisprioriteetide kooskõla liidu kliimamuutustealaste kohustustega, tuleks läbi viia programmi põhjalik hindamine. |
| --- | --- |

(45b)

Et tagada programmi investeerimisprioriteetide kooskõla liidu kliimamuutustealaste kohustustega, tuleks läbi viia programmi põhjalik hindamine.

| (46) | ▌Käesoleva määruse
  täiendamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte
  tööprogrammide
  ja raamprogrammi
  vastuvõtmise
  kohta
  . ▌ |
| --- | --- |

(46)

▌Käesoleva määruse
  täiendamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte
  tööprogrammide
  ja raamprogrammi
  vastuvõtmise
  kohta
  . ▌

| (47) | Selleks et vajaduse korral kohandada programmi järelevalveks kasutatavaid näitajaid ▌ja transpordi üldvõrgu koridoride määratlust, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte käesoleva määruse lisa I, II ja III osa muutmiseks
  ning sõjaliste vajaduste muutmiseks, et koostada või muuta sõjaväetranspordi jaoks sobivate üleeuroopalise transpordivõrgu osade loetelu, koostada kahesuguse kasutusega taristu alaste prioriteetsete projektide loetelu või muuta seda ning kehtestada sõjaväelise liikuvusega seotud meetmete rahastamiskõlblikkuse hindamise menetlus või muuta seda
  . On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(47)

Selleks et vajaduse korral kohandada programmi järelevalveks kasutatavaid näitajaid ▌ja transpordi üldvõrgu koridoride määratlust, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte käesoleva määruse lisa I, II ja III osa muutmiseks
  ning sõjaliste vajaduste muutmiseks, et koostada või muuta sõjaväetranspordi jaoks sobivate üleeuroopalise transpordivõrgu osade loetelu, koostada kahesuguse kasutusega taristu alaste prioriteetsete projektide loetelu või muuta seda ning kehtestada sõjaväelise liikuvusega seotud meetmete rahastamiskõlblikkuse hindamise menetlus või muuta seda
  . On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (48) | Seepärast tuleks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 selguse huvides kehtetuks tunnistada. Samas peaks määruse (EL) nr 1316/2013 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 (25) lisa) artikkel 29 kaubaveokoridoride loetelu osas kehtima jääma. |
| --- | --- |

(48)

Seepärast tuleks määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 selguse huvides kehtetuks tunnistada. Samas peaks määruse (EL) nr 1316/2013 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 913/2010 (25) lisa) artikkel 29 kaubaveokoridoride loetelu osas kehtima jääma.

| (49) | Selleks et käesoleva määrusega ettenähtud rakendusakte oleks võimalik õigel ajal vastu võtta, peab määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(49)

Selleks et käesoleva määrusega ettenähtud rakendusakte oleks võimalik õigel ajal vastu võtta, peab määrus jõustuma kohe pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega luuakse Euroopa ühendamise rahastu (edaspidi „programm“).

Selles sätestatakse programmi eesmärgid, eelarve aastateks 2021–2027, liidupoolse rahastamise vormid ja sellise rahastamise eeskirjad.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „meede“ – mis tahes rahaliselt ja tehniliselt sõltumatuna määratletud ning ajaliselt piiritletud tegevus, mis on vajalik projekti rakendamiseks; |
| --- | --- |

a)

„meede“ – mis tahes rahaliselt ja tehniliselt sõltumatuna määratletud ning ajaliselt piiritletud tegevus, mis on vajalik projekti rakendamiseks;

| b) | „alternatiivkütused“ – direktiivi 2014/94/EL artikli 2 punktis 1 määratletud alternatiivkütused
  kõigi transpordiliikide jaoks
  ; |
| --- | --- |

b)

„alternatiivkütused“ – direktiivi 2014/94/EL artikli 2 punktis 1 määratletud alternatiivkütused
  kõigi transpordiliikide jaoks
  ;

| c) | „assotsieerunud riik“ – kolmas riik, kes on sõlminud liiduga lepingu, mis võimaldab tal osaleda programmis vastavalt artiklile 5; |
| --- | --- |

c)

„assotsieerunud riik“ – kolmas riik, kes on sõlminud liiduga lepingu, mis võimaldab tal osaleda programmis vastavalt artiklile 5;

| ca) | „toetusesaaja“ – üksus, kes on valitud saama käesoleva määruse artiklis 11 sätestatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide alusel ja kooskõlas finantsmääruse artikliga [197] liidu finantsabi; |
| --- | --- |

ca)

„toetusesaaja“ – üksus, kes on valitud saama käesoleva määruse artiklis 11 sätestatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide alusel ja kooskõlas finantsmääruse artikliga [197] liidu finantsabi;

| d) | „segarahastamistoiming“ – ELi eelarvest toetatavad meetmed, sealhulgas määruse (EL, Euratom) 2018/XXX (edaspidi „finantsmäärus“) artikli [2 punkti 6] kohased segarahastamisvahendid, milles kombineeritakse tagastamatus vormis antav toetus ja/või ELi eelarvest toetatavad rahastamisvahendid ja/või eelarvetagatised tagasimakstava arengut rahastavate asutuste või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite toetusega; |
| --- | --- |

d)

„segarahastamistoiming“ – ELi eelarvest toetatavad meetmed, sealhulgas määruse (EL, Euratom) 2018/XXX (edaspidi „finantsmäärus“) artikli [2 punkti 6] kohased segarahastamisvahendid, milles kombineeritakse tagastamatus vormis antav toetus ja/või ELi eelarvest toetatavad rahastamisvahendid ja/või eelarvetagatised tagasimakstava arengut rahastavate asutuste või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite toetusega;

| da) | „kitsaskoht“ – füüsiline, tehniline või funktsionaalne tõke, mille tõttu süsteem katkeb, mõjutades seejuures pikamaa- või piiriüleste voogude jätkuvust, ning mida on võimalik ületada uue taristu loomise või olemasoleva taristu põhjaliku ajakohastamisega, nii et olukord paraneb selle tulemusena tunduvalt ja kitsaskohaga seotud piirangud kõrvaldatakse; |
| --- | --- |

da)

„kitsaskoht“ – füüsiline, tehniline või funktsionaalne tõke, mille tõttu süsteem katkeb, mõjutades seejuures pikamaa- või piiriüleste voogude jätkuvust, ning mida on võimalik ületada uue taristu loomise või olemasoleva taristu põhjaliku ajakohastamisega, nii et olukord paraneb selle tulemusena tunduvalt ja kitsaskohaga seotud piirangud kõrvaldatakse;

| e) | „üldvõrk“ – määruse (EL) nr 1315/2013 II peatüki kohaselt kindlaks määratud transporditaristu; |
| --- | --- |

e)

„üldvõrk“ – määruse (EL) nr 1315/2013 II peatüki kohaselt kindlaks määratud transporditaristu;

| f) | „põhivõrk“ – määruse (EL) nr 1315/2013 III peatüki kohaselt kindlaks määratud transporditaristu; |
| --- | --- |

f)

„põhivõrk“ – määruse (EL) nr 1315/2013 III peatüki kohaselt kindlaks määratud transporditaristu;

| g) | „põhivõrgukoridorid“ – põhivõrgu kooskõlastatud rakendamist lihtsustav vahend vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 IV peatükis sätestatule ja käesoleva määruse lisa III osas esitatud loetelule; |
| --- | --- |

g)

„põhivõrgukoridorid“ – põhivõrgu kooskõlastatud rakendamist lihtsustav vahend vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 IV peatükis sätestatule ja käesoleva määruse lisa III osas esitatud loetelule;

| ga) | „piiriülesed ühendused“ – transporditaristu valdkonnas projektid, mis hõlmavad liikmesriikide vahelist või liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelist raudtee, maantee, siseveetee või meretee osa, või mis tahes transpordiliigi projekt, mida viiakse ellu ühes liikmesriigis ja millel on tõendatult suur piiriülene mõju, tõhustades kahe liikmesriigi vahelisi piiriüleseid vooge; |
| --- | --- |

ga)

„piiriülesed ühendused“ – transporditaristu valdkonnas projektid, mis hõlmavad liikmesriikide vahelist või liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelist raudtee, maantee, siseveetee või meretee osa, või mis tahes transpordiliigi projekt, mida viiakse ellu ühes liikmesriigis ja millel on tõendatult suur piiriülene mõju, tõhustades kahe liikmesriigi vahelisi piiriüleseid vooge;

| h) | „piiriülene taastuvenergiaprojekt“ – projekt, mis on välja valitud või vastab tingimustele, et saada välja valitud liikmesriikidevahelise või liikmesriikide ja [
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi
  (EL) 2018/...
   (+) (1) (+) artiklis 8, 9, 11 või 13] määratletud kolmandate riikide vahelise koostöölepingu või mõne muu kokkuleppe alusel taastuvenergia kavandamise või kasutuselevõtu valdkonnas kooskõlas käesoleva määruse lisa IV osas sätestatud kriteeriumidega; |
| --- | --- |

h)

„piiriülene taastuvenergiaprojekt“ – projekt, mis on välja valitud või vastab tingimustele, et saada välja valitud liikmesriikidevahelise või liikmesriikide ja [
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi
  (EL) 2018/...
   (+) (1) (+) artiklis 8, 9, 11 või 13] määratletud kolmandate riikide vahelise koostöölepingu või mõne muu kokkuleppe alusel taastuvenergia kavandamise või kasutuselevõtu valdkonnas kooskõlas käesoleva määruse lisa IV osas sätestatud kriteeriumidega;

| h a) | „energiatõhususe esikohale seadmine“ – alternatiivsete kulutõhusate energiatõhususmeetmete võimalikult suurel määral arvesse võtmine energiasüsteemi kavandamise ning poliitiliste ja investeerimisotsuste puhul, et muuta energianõudlus ja -pakkumine tõhusamaks, seda eelkõige energia kulutõhusa säästmise kaudu lõpptarbimises, nõudlusest lähtuvate algatuste ning energia muundamise, ülekande ja jaotamise tõhustamise kaudu, saavutades samas ikkagi vastavate otsuste eesmärgid; |
| --- | --- |

h a)

„energiatõhususe esikohale seadmine“ – alternatiivsete kulutõhusate energiatõhususmeetmete võimalikult suurel määral arvesse võtmine energiasüsteemi kavandamise ning poliitiliste ja investeerimisotsuste puhul, et muuta energianõudlus ja -pakkumine tõhusamaks, seda eelkõige energia kulutõhusa säästmise kaudu lõpptarbimises, nõudlusest lähtuvate algatuste ning energia muundamise, ülekande ja jaotamise tõhustamise kaudu, saavutades samas ikkagi vastavate otsuste eesmärgid;

| i) | „digitaalse ühenduvuse taristu“ – ülisuure läbilaskevõimega võrgud, 5G-süsteemid, ülikvaliteetne kohalik traadita internetiühendus, tuumikvõrgud ning transpordi- ja energiataristuga otseselt liidetud toimivad digiplatvormid; |
| --- | --- |

i)

„digitaalse ühenduvuse taristu“ – ülisuure läbilaskevõimega võrgud, 5G-süsteemid, ülikvaliteetne kohalik traadita internetiühendus, tuumikvõrgud ning transpordi- ja energiataristuga otseselt liidetud toimivad digiplatvormid;

| j) | „5G-süsteemid“ – digitaristu elementide kogum, mis põhineb mobiilside ja traadita side tehnoloogia üleilmselt kokkulepitud standarditel ning mida kasutatakse täiustatud käitamisnäitajatega, näiteks ülisuure andmeedastuskiiruse ja läbilaskevõimega, lühikese latentsusajaga ning töökindlate ühenduvusteenuste ja lisaväärtusega teenuste puhul või paljude omavahel ühendatud seadmete töö toetamiseks; |
| --- | --- |

j)

„5G-süsteemid“ – digitaristu elementide kogum, mis põhineb mobiilside ja traadita side tehnoloogia üleilmselt kokkulepitud standarditel ning mida kasutatakse täiustatud käitamisnäitajatega, näiteks ülisuure andmeedastuskiiruse ja läbilaskevõimega, lühikese latentsusajaga ning töökindlate ühenduvusteenuste ja lisaväärtusega teenuste puhul või paljude omavahel ühendatud seadmete töö toetamiseks;

| k) | „5G-koridor“ – maantee-
  , raudtee-
  või
  siseveeteetranspordi
  marsruut, mis on täielikult hõlmatud digitaalse ühenduvuse taristuga, eelkõige 5G-süsteemidega, ning võimaldab katkematult osutada koostoimivaid digiteenuseid, näiteks ühendatud ja automatiseeritud liikuvusteenuseid, samalaadseid aruka liikuvuse raudteeteenuseid
  või digitaalset ühenduvust siseveeteedel
  ; |
| --- | --- |

k)

„5G-koridor“ – maantee-
  , raudtee-
  või
  siseveeteetranspordi
  marsruut, mis on täielikult hõlmatud digitaalse ühenduvuse taristuga, eelkõige 5G-süsteemidega, ning võimaldab katkematult osutada koostoimivaid digiteenuseid, näiteks ühendatud ja automatiseeritud liikuvusteenuseid, samalaadseid aruka liikuvuse raudteeteenuseid
  või digitaalset ühenduvust siseveeteedel
  ;

| ka) | „puuduv ühendus“ – TEN-T-koridori kõigi transpordiliikidega transpordilõik või põhi- või üldvõrgu ühendust TEN-T-koridoridega tagav transpordilõik, mis puudub või sisaldab üht või mitut kitsaskohta, millel on kahjulik mõju TEN-T-koridori jätkuvusele; |
| --- | --- |

ka)

„puuduv ühendus“ – TEN-T-koridori kõigi transpordiliikidega transpordilõik või põhi- või üldvõrgu ühendust TEN-T-koridoridega tagav transpordilõik, mis puudub või sisaldab üht või mitut kitsaskohta, millel on kahjulik mõju TEN-T-koridori jätkuvusele;

| l) | „transpordi- ja energiataristuga otseselt seotud toimivad digiplatvormid“ – füüsilised ja virtuaalsed info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (edaspidi „IKT“) vahendid, mida käitatakse lisaks kommunikatsioonitaristule ning mis toetavad transpordi- ja/või energiataristu andmete voogu, säilitamist, töötlemist ja analüüsi; |
| --- | --- |

l)

„transpordi- ja energiataristuga otseselt seotud toimivad digiplatvormid“ – füüsilised ja virtuaalsed info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (edaspidi „IKT“) vahendid, mida käitatakse lisaks kommunikatsioonitaristule ning mis toetavad transpordi- ja/või energiataristu andmete voogu, säilitamist, töötlemist ja analüüsi;

| m) | „ühishuviprojekt“ – määrustes (EL) nr 1315/2013 või (EL) nr 347/2013 või käesoleva määruse artiklis 8 määratletud projekt; |
| --- | --- |

m)

„ühishuviprojekt“ – määrustes (EL) nr 1315/2013 või (EL) nr 347/2013 või käesoleva määruse artiklis 8 määratletud projekt;

| n) | „uuringud“ – projekti rakendamise ettevalmistamiseks vajalik tegevus, nt ettevalmistavad, kaardistamis-, teostatavus- ja hindamisuuringud, katsed ning kinnitavad uuringud, sh tarkvara kujul, ning kõik muud tehnilised tugimeetmed, sh eeltööd, et projekt määratleda ja seda arendada ning otsustada selle rahastamise üle, nt asjaomaseid asukohti käsitleva eelteabe kogumine ning finantspaketi ettevalmistamine; |
| --- | --- |

n)

„uuringud“ – projekti rakendamise ettevalmistamiseks vajalik tegevus, nt ettevalmistavad, kaardistamis-, teostatavus- ja hindamisuuringud, katsed ning kinnitavad uuringud, sh tarkvara kujul, ning kõik muud tehnilised tugimeetmed, sh eeltööd, et projekt määratleda ja seda arendada ning otsustada selle rahastamise üle, nt asjaomaseid asukohti käsitleva eelteabe kogumine ning finantspaketi ettevalmistamine;

| o) | „sotsiaal-majanduslikud keskused“ – üksused, mis tänu oma eesmärgile, laadile või asukohale võivad otseselt või kaudselt anda olulist sotsiaal-majanduslikku kasu oma ümbruskonna
  või oma mõjupiirkonna
  kodanikele, ettevõtjatele ja kogukondadele; |
| --- | --- |

o)

„sotsiaal-majanduslikud keskused“ – üksused, mis tänu oma eesmärgile, laadile või asukohale võivad otseselt või kaudselt anda olulist sotsiaal-majanduslikku kasu oma ümbruskonna
  või oma mõjupiirkonna
  kodanikele, ettevõtjatele ja kogukondadele;

| p) | „kolmas riik“ – riik, mis ei ole Euroopa Liidu liikmesriik; |
| --- | --- |

p)

„kolmas riik“ – riik, mis ei ole Euroopa Liidu liikmesriik;

| q) | „ülisuure läbilaskevõimega võrk“ – direktiivi (EL) 2018/XXX [Euroopa elektroonilise side seadustik] artikli [2 punktis
  2
  ] määratletud võrk; |
| --- | --- |

q)

„ülisuure läbilaskevõimega võrk“ – direktiivi (EL) 2018/XXX [Euroopa elektroonilise side seadustik] artikli [2 punktis
  2
  ] määratletud võrk;

| r) | „tööd“ – koostisosade, süsteemide ja teenuste, sh tarkvara ostmine, tarnimine ja kasutuselevõtmine ning projektiga seotud arendus-, ehitus- ja paigaldustegevus, paigaldiste vastuvõtmine ning projekti käivitamine. |
| --- | --- |

r)

„tööd“ – koostisosade, süsteemide ja teenuste, sh tarkvara ostmine, tarnimine ja kasutuselevõtmine ning projektiga seotud arendus-, ehitus- ja paigaldustegevus, paigaldiste vastuvõtmine ning projekti käivitamine.

| ra) | „tsiviil- ja kaitseotstarbeliseks kahesuguseks kasutuseks mõeldud taristu“ – peamiselt tsiviilotstarbel kasutatav taristu, mis on strateegiliselt tähtis ka kaitse- ja kriisiohje otstarbel ning mida saaks kohandada tsiviil- ja sõjalise kahesuguse kasutuse vajadustele. |
| --- | --- |

ra)

„tsiviil- ja kaitseotstarbeliseks kahesuguseks kasutuseks mõeldud taristu“ – peamiselt tsiviilotstarbel kasutatav taristu, mis on strateegiliselt tähtis ka kaitse- ja kriisiohje otstarbel ning mida saaks kohandada tsiviil- ja sõjalise kahesuguse kasutuse vajadustele.

Artikkel 3

Eesmärgid

1.   Programmi üldeesmärk on
  rajada,
  arendada ja ajakohastada üleeuroopalisi transpordi-, energia- ja digivõrke ning soodustada piiriülest koostööd taastuvenergia valdkonnas,
  et anda panus Euroopa konkurentsivõime suurendamisse, juurdepääsu siseturule, aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu saavutamisse ning tugevdada territoriaalset, sotsiaalset ja majanduslikku ühtekuuluvust, aidates täita
  pikaajalisi dekarboniseerimiskohustusi ning pannes
  täiel määral
  rõhku
  transpordi-, energeetika- ja digisektori
  koostoimele.

2.   Programmi erieesmärgid on järgmised:

| a) | transpordisektoris:






  i) | aidata arendada ühishuviprojekte, mis on seotud aruka, säästva, kaasava,
  juurdepääsetava,
  ohutu ja turvalise liikuvusvaldkonna
  ning Euroopa transpordipiirkonna
  tõhusate, omavahel ühendatud
  , koostalitlusvõimeliste ja mitmeliigiliste
  võrkude ja taristuga; |
| --- | --- | --- |

a)

transpordisektoris:

i)

aidata arendada ühishuviprojekte, mis on seotud aruka, säästva, kaasava,
  juurdepääsetava,
  ohutu ja turvalise liikuvusvaldkonna
  ning Euroopa transpordipiirkonna
  tõhusate, omavahel ühendatud
  , koostalitlusvõimeliste ja mitmeliigiliste
  võrkude ja taristuga;

| ii) | kohandada
  sõjaväetranspordi jaoks sobivad üleeuroopalise transpordivõrgu osad kahesuguse (tsiviil- ja kaitseotstarbelise)
  liikuvuse vajadustele; |
| --- | --- |

ii)

kohandada
  sõjaväetranspordi jaoks sobivad üleeuroopalise transpordivõrgu osad kahesuguse (tsiviil- ja kaitseotstarbelise)
  liikuvuse vajadustele;

| b) | energeetikasektoris aidata arendada ühishuviprojekte, mis on seotud
  tõhusa ja konkurentsipõhise
  energia siseturu parema lõimimisega, piiri- ja sektoriüleste võrkude koostalitlusega, soodustades
  majanduse
  dekarboniseerimist
  ning
  tagades varustuskindluse
  ja ELi energiasõltumatuse
  , ning lihtsustada piiriülest koostööd
  energeetikavaldkonnas, sealhulgas
  taastuvenergia valdkonnas
  , ja edendada energiatõhusust
  ; |
| --- | --- |

b)

energeetikasektoris aidata arendada ühishuviprojekte, mis on seotud
  tõhusa ja konkurentsipõhise
  energia siseturu parema lõimimisega, piiri- ja sektoriüleste võrkude koostalitlusega, soodustades
  majanduse
  dekarboniseerimist
  ning
  tagades varustuskindluse
  ja ELi energiasõltumatuse
  , ning lihtsustada piiriülest koostööd
  energeetikavaldkonnas, sealhulgas
  taastuvenergia valdkonnas
  , ja edendada energiatõhusust
  ;

| c) | digisektoris aidata
  arendada ühishuviprojekte, mis on seotud ohutute ja turvaliste
  ülisuure läbilaskevõimega
  digivõrkude
  ja
  5G-süsteemide kasutuselevõtmisega
  , et suurendada digitaalsete tuumikvõrkude töökindlust ja läbilaskevõimet ELi territooriumil, ühendades need naaberterritooriumidega, ning digiteerida transpordi- ja energiavõrk. |
| --- | --- |

c)

digisektoris aidata
  arendada ühishuviprojekte, mis on seotud ohutute ja turvaliste
  ülisuure läbilaskevõimega
  digivõrkude
  ja
  5G-süsteemide kasutuselevõtmisega
  , et suurendada digitaalsete tuumikvõrkude töökindlust ja läbilaskevõimet ELi territooriumil, ühendades need naaberterritooriumidega, ning digiteerida transpordi- ja energiavõrk.

Artikkel 4

Eelarve

1.   Rahastamispakett programmi rakendamiseks aastatel 2021–2027 on
  43 850 768 000 eurot püsivhindades (XXX
  eurot jooksevhindades).

2.   See summa jaotatakse järgmiselt:

| a) | 3 313 524 000 eurot püsivhindades (XXX
  eurot
  jooksevhindades)
  artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud erieesmärkide jaoks ja sellest:






  i) | 17 746 000 000 eurot püsivhindades (XXX
  eurot
  jooksevhindades)
  saadakse Euroopa strateegiliste investeeringute valdkonnast; |
| --- | --- | --- |

a)

3 313 524 000 eurot püsivhindades (XXX
  eurot
  jooksevhindades)
  artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud erieesmärkide jaoks ja sellest:

i)

17 746 000 000 eurot püsivhindades (XXX
  eurot
  jooksevhindades)
  saadakse Euroopa strateegiliste investeeringute valdkonnast;

| ii) | 10 000 000 000 eurot püsivhindades (
  11 285 493 000 eurot
  jooksevhindades)
  paigutatakse ümber Ühtekuuluvusfondist ja seda kasutatakse kooskõlas käesoleva määrusega üksnes Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavates liikmesriikides; |
| --- | --- |

ii)

10 000 000 000 eurot püsivhindades (
  11 285 493 000 eurot
  jooksevhindades)
  paigutatakse ümber Ühtekuuluvusfondist ja seda kasutatakse kooskõlas käesoleva määrusega üksnes Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele vastavates liikmesriikides;

| iii) | 5 767 524 000 eurot püsivhindades (
  6 500 000 000 eurot
  jooksevhindades)
  saadakse
  rubriigist „Julgeolek ja kaitse“
  artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud erieesmärgi jaoks; |
| --- | --- |

iii)

5 767 524 000 eurot püsivhindades (
  6 500 000 000 eurot
  jooksevhindades)
  saadakse
  rubriigist „Julgeolek ja kaitse“
  artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud erieesmärgi jaoks;

| b) | 7 675 244 000 eurot püsivhindades (
  8 650 000 000 eurot
  jooksevhindades)
  eraldatakse artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud erieesmärgi jaoks ja sellest
  20 % piiriüleste taastuvenergiaprojektide jaoks; [ME 9] |
| --- | --- |

b)

7 675 244 000 eurot püsivhindades (
  8 650 000 000 eurot
  jooksevhindades)
  eraldatakse artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud erieesmärgi jaoks ja sellest
  20 % piiriüleste taastuvenergiaprojektide jaoks; [ME 9]

| c) | 2 662 000 000 eurot püsivhindades (
  3 000 000 000 eurot
  jooksevhindades)
  eraldatakse artikli 3 lõike 2 punktis c osutatud erieesmärkide jaoks. |
| --- | --- |

c)

2 662 000 000 eurot püsivhindades (
  3 000 000 000 eurot
  jooksevhindades)
  eraldatakse artikli 3 lõike 2 punktis c osutatud erieesmärkide jaoks.

3.   Komisjon ei tohi kõrvale kalduda lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud summadest.

4.   
  Kuni 3 %
  lõikes 1 osutatud
  summast
  võib kasutada
  ka
  programmi ja sektoripõhiste suuniste rakendamiseks antava tehnilise ja haldusabi jaoks, näiteks ettevalmistus-, järelevalve-, kontrolli-, auditeerimis- ja hindamistoiminguteks, sealhulgas ettevõtte infotehnoloogiasüsteemide jaoks. Samuti võib neid summasid kasutada projektide ettevalmistamist toetavate meetmete rahastamiseks.

5.   Pikemalt kui ühe eelarveaasta vältel toimuva tegevusega kaasnevad eelarvelised kulukohustused võib jagada aastasteks osamakseteks mitmele aastale.

5a.
     
  Suurte projektide puhul tagatakse läbipaistvus ja kodanike osalus. [ME 27]

6.   Ilma et see piiraks finantsmääruse kohaldamist, võivad esimesse tööprogrammi lisatud projektidest tulenevate meetmete kulutused olla rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2021.

7.   Ühtekuuluvusfondist ümberpaigutatud summat rakendatakse kooskõlas käesoleva määrusega, kui lõikest 8 ei tulene teisiti ja ilma, et see piiraks artikli 14 lõike 2 punkti b kohaldamist.

8.   Ühtekuuluvusfondist ümberpaigutatud
  summade puhul järgitakse
  kuni 31. detsembrini
  2022
  rahastamiskõlblike projektide valimisel Ühtekuuluvusfondist riikidele tehtavaid eraldisi ▌. Alates 1. jaanuarist
  2024
  tehakse Euroopa ühendamise rahastusse üle kantud vahendid, mis ei ole transpordiprojektidele määratud,
  konkurentsi põhimõttest lähtudes
  kättesaadavaks kõigile liikmesriikidele, kes vastavad Ühtekuuluvusfondist toetuse saamise tingimustele, et nad saaksid rahastada transporditaristu projekte kooskõlas käesoleva määrusega.

9.   Vahendid, mis on
  liikmesriigile
  eraldatud eelarve jagatud täitmise korras, võib
  liikmesriigi
  palvel
  ja kokkuleppel asjaomase korraldusasutusega
  kanda üle programmile
  , et kasutada neid niisuguse segarahastamistoimingu või teiste liidu programmidega koostoime meetme osana, mis sisaldub asjaomase liikmesriigi esitatud ettepanekus ja mille komisjon on tööprogrammi menetluse raames kuulutanud rahastamiskõlblikuks
  . Komisjon haldab neid vahendeid otse finantsmääruse [artikli 62 lõike 1 punkti a] või kaudselt kõnealuse artikli lõike 1 punkti c alusel. ▌

Artikkel 5

Programmiga ühinenud kolmandad riigid

1.   Programmis võivad osaleda järgmised kolmandad riigid:

| a) | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmed, kes on ühtlasi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmed, vastavalt EMP lepingus sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) liikmed, kes on ühtlasi Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmed, vastavalt EMP lepingus sätestatud tingimustele;

| b) | ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid kooskõlas asjakohastes raamlepingutes, assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes kehtestatud üldpõhimõtete ja -tingimustega, mis käsitlevad nende osalemist liidu programmides, ning liidu ja nende riikide vahelistes rahvusvahelistes lepingutes sätestatud eritingimustega; |
| --- | --- |

b)

ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid kooskõlas asjakohastes raamlepingutes, assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes kehtestatud üldpõhimõtete ja -tingimustega, mis käsitlevad nende osalemist liidu programmides, ning liidu ja nende riikide vahelistes rahvusvahelistes lepingutes sätestatud eritingimustega;

| c) | Euroopa naabruspoliitika alla kuuluvad riigid kooskõlas asjakohastes raamlepingutes, assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes kehtestatud üldpõhimõtete ja -tingimustega, mis käsitlevad nende osalemist liidu programmides, ning liidu ja nende riikide vahelistes rahvusvahelistes lepingutes sätestatud eritingimustega; |
| --- | --- |

c)

Euroopa naabruspoliitika alla kuuluvad riigid kooskõlas asjakohastes raamlepingutes, assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes kehtestatud üldpõhimõtete ja -tingimustega, mis käsitlevad nende osalemist liidu programmides, ning liidu ja nende riikide vahelistes rahvusvahelistes lepingutes sätestatud eritingimustega;

| d) | muud kolmandad riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud erilepingus, millega reguleeritakse asjaomase kolmanda riigi osalemist liidu programmides, tingimusel et selle lepinguga






  — | on tagatud õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi osamaksete ja saadava kasu vahel; |
| --- | --- | --- |

d)

muud kolmandad riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud erilepingus, millega reguleeritakse asjaomase kolmanda riigi osalemist liidu programmides, tingimusel et selle lepinguga

—

on tagatud õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi osamaksete ja saadava kasu vahel;

| — | on sätestatud programmides osalemise tingimused, sealhulgas eri programmide osamaksete ja halduskulude kalkulatsioon. Need osamaksed loetakse vastavalt finantsmääruse [artikli 21 lõikele 5] sihtotstarbeliseks tuluks; |
| --- | --- |

—

on sätestatud programmides osalemise tingimused, sealhulgas eri programmide osamaksete ja halduskulude kalkulatsioon. Need osamaksed loetakse vastavalt finantsmääruse [artikli 21 lõikele 5] sihtotstarbeliseks tuluks;

| — | ei ole kolmandale riigile antud otsustusõigust programmi üle; |
| --- | --- |

—

ei ole kolmandale riigile antud otsustusõigust programmi üle;

| — | on kindlustatud liidu õigused tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve. |
| --- | --- |

—

on kindlustatud liidu õigused tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve.

| — | tagatakse vastastikkuse põhimõte juurdepääsul sarnastele programmidele kolmandates riikides, eelkõige riigihangetele. |
| --- | --- |

—

tagatakse vastastikkuse põhimõte juurdepääsul sarnastele programmidele kolmandates riikides, eelkõige riigihangetele.

2.   Lõikes 1 osutatud kolmandad riigid ja kõnealustes kolmandates riikides asutatud üksused ei tohi saada rahalist toetust käesoleva määruse alusel, välja arvatud juhul, kui see on hädavajalik konkreetse ühishuviprojekti eesmärkide saavutamiseks ja kui seda antakse artiklis 19 osutatud tööprogrammides sätestatud tingimustel
  ning vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 8 sätetele
  .

Artikkel 6

ELi-poolse rahastamise rakendamine ja vormid

1.   Programmi rakendatakse otsese eelarve täitmise korras vastavalt finantsmäärusele või kaudse eelarve täitmise korras koostöös finantsmääruse artikli [61 lõike 1 punktis c] osutatud asutustega.

2.   Programmist võib anda rahalisi vahendeid
  finantsmääruse kohaste
  toetuste ja hangetena.
  Programmist antavaid rahalisi vahendeid võib kasutada
  segarahastamistoimingutes
  , sealhulgas InvestEU määruse artikli 3 lõike 2 punktis a sätestatud rahaliste vahenditega
  .
  Transpordisektoris ei ületa segarahastamistoimingud 10 % sellele eraldatud rahastamispaketist ning need nähakse peamiselt ette lisa III osa punktis - 1 (uus) loetletud horisontaalsete prioriteetide jaoks.
  Käesoleva programmi alusel otsustatud segarahastamistoimingud tehakse kooskõlas InvestEU määruse ja finantsmääruse X jaotisega.

3.   Komisjon võib osa programmi rakendamisest delegeerida rakendusametitele kooskõlas finantsmääruse artikliga [69], pidades silmas programmi haldamise ja tõhususe optimaalseid nõudeid transpordi-, energeetika- ja digisektoris.

4.   Riski, mis on seotud vahendite saajale määratud vahendite tagasinõudmisega, võib katta vastastikuse kindlustusmehhanismi osamaksetega ning neid osamakseid käsitatakse piisava tagatisena finantsmääruse tähenduses. Kohaldatakse määruse XXX [successor of the Regulation on the Guarantee Fund] [artikli X] sätteid.

Artikkel 6a

TEN-T võrkude kohandamine tsiviil- ja kaitseotstarbeliseks kahesuguseks kasutuseks

1.
     
  Ühishuviprojektid aitavad kaasa määruses (EL) nr 1315/2013 määratletud TEN-T võrkude kohandamisele, eesmärgiga võimaldada taristu tsiviil- ja kaitseotstarbelist kahesugust kasutust vastavalt kahesuguse (tsiviil- ja kaitseotstarbelise) liikuvuse nõuetele (edaspidi „kahesuguse liikuvuse nõuded“) ja prioriteetsetele kahesuguse kasutusega taristuprojektidele, mis on kindlaks määratud käesoleva artikli lõikes 2.

2.
     
  Komisjon võtab 31. detsembriks 2019 kooskõlas käesoleva määruse artikliga 24 vastu delegeeritud õigusaktid, et täpsustada veelgi kahesuguse liikuvuse nõudeid, sõjaväetranspordi jaoks sobivate üleeuroopalise transpordivõrgu osade loetelu, prioriteetsete kahesuguse kasutusega taristuprojektide loetelu ning taristu tsiviil- ja kaitseotstarbelise kahesuguse kasutusega seotud meetmete rahastamiskõlblikkuse hindamise menetlust. Prioriteetsete projektide kindlaksmääramisel võetakse arvesse liidu ida- ja lõunapoolsete liikmesriikide olukorda.

3.
     
  Uuringud, mille eesmärk on arendada ja määrata kindlaks sõjaväetranspordi jaoks sobivate üleeuroopalise transpordivõrgu osade ühishuviprojekte ja mis põhinevad alati olemasolevatel TEN-T teostatavusuuringutel, projektidel ja rakendamisel, sisaldavad ka meetmeid, mis on vajalikud selleks, et olla kooskõlas nõukogu poolt kinnitatud kahesuguse liikuvuse nõuetega ja prioriteetsete tsiviil- ja kaitseotstarbelise kahesuguse kasutusega taristuprojektidega.

Kõik kavandatavad projektid peavad sisaldama mõõdetavaid meetmeid, mida võetakse nõukogu poolt kinnitatud kahesuguse liikuvuse nõuete integreerimiseks.

Pakkumused, mis sisaldavad vaid sõjaväelise liikuvusega seotud meetmeid, on rahastamiskõlblikud üksnes juhul, kui nendega täiendatakse olemasolevat tsiviiltaristut.

Kõiki meetmeid, mis on seotud kahesuguse liikuvuse nõuete täitmisega, rahastatakse artikli 4 lõike 2 punkti a alapunktis iii sätestatud vahenditest ja need peavad võimaldama taristu tsiviil- ja kaitseotstarbelist kahesugust kasutust.

4.
     
  Komisjon hindab 31. detsembriks 2025 juba kulutatud summat ja artikli 4 lõike 2 punkti a alapunktis iii kirjeldatud summa kulutamise perspektiivi. Olenevalt selle hindamise tulemustest otsustab komisjon, kas viia kulukohustustega sidumata rahasumma artikli 4 lõike 2 punkti a alapunktist iii üle artikli 4 lõike 2 punkti a alapunkti i.

Artikkel 6b

Piiriülesed transpordiprojektid

1.
     
  Piiriüleses transpordiprojektis osalevad liikmesriigid, piirkondlikud ametiasutused või muud üksused võivad projekti juhtimiseks luua ühise üksuse (ühtne kontaktpunkt). Neil ühistel organitel on laiad koordineerimisvolitused, lähtudes eelkõige ELi normidest, mis hõlbustab kõigi keskkonnamõju hindamiste ning planeeringu- ja ehituslubade haldamist.

2.
     
  Selleks, et lahendada raskused, mis on seotud TEN-T piiriülestele taristuprojektidele kontsessiooni andmise menetluste koordineerimisega, jälgivad Euroopa koordinaatorid projektide koordineerimist ning pakuvad välja menetlusi nende sünkroniseerimise ja lõpuleviimise hõlbustamiseks.

3.
     
  Võttes arvesse vajadust tagada liikmesriikide vaheline koordineerimine ja koostöö määratud ühise pädeva asutuse kaudu ning vajadust kehtestada ühised tähtajad piiriüleste lubade väljastamiseks ning ühiste piiriüleste projektide riigihangete algatamiseks, peavad nõutavad meetmed olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega üleeuroopalise transpordivõrgu väljaarendamise edendamiseks võetavate meetmete lihtsustamise kohta (COM(2018)0277).

Artikkel 7

Piiriülesed taastuvenergiaprojektid

1.   Piiriülesed taastuvenergiaprojektid
  aitavad kaasa dekarboniseerimisele, energia siseturu väljakujundamisele ja varustuskindluse suurendamisele,
  hõlmavad vähemalt kaht liikmesriiki ja lisatakse liikmesriikide vahelisse koostöölepingusse või mõnda muusse kokkuleppesse
  , sealhulgas vajaduse korral piirkondlikul tasandil,
  või liikmesriikide ja
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi
  (EL) 2018/...
   (+) artiklis 8, 9, 11 või 13 esitatud kolmandate riikide vahelistesse kokkulepetesse. Need projektid määratakse kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisa IV osas sätestatud
  üldkriteeriumidele
  ja
  protsessile
  .

2.   31. detsembriks 2019 võtab komisjon kooskõlas käesoleva määruse artikli 23 punktiga d vastu delegeeritud õigusakti, et veelgi täpsustada
  (ilma et see piiraks artiklis 13 sätestatud hindamiskriteeriumide kohaldamist) konkreetseid
  valikukriteeriume ja sätestada projektide valimise üksikasjad, ning avaldab metoodika, kuidas hinnata projektide panust üldkriteeriumide täitmisse ning kuidas hinnata lisa IV osas täpsustatud
  kulude-tulude analüüsi
  .

3.   Piiriüleste taastuvenergiaprojektide arendamiseks ja väljaselgitamiseks tehtavad uuringud kuuluvad rahastamisele käesoleva määruse alusel.

4.   Piiriüleste taastuvenergiaprojektidega seotud ehitustööd kuuluvad rahastamisele liidu vahenditest, kui need projektid vastavad järgmistele lisakriteeriumidele:

| a) | projektipõhine
  kulude-tulude
  analüüs
  vastavalt lisa IV osa punktile 3
  on kohustuslik kõikide toetatud projektide puhul, seda tehakse läbipaistvalt, terviklikult ja täielikult ning sellega
  tõendatakse olulist kulude kokkuhoidu ja/või tulu seoses
  kestlikkuse,
  süsteemide integreerimise, varustuskindluse või innovatsiooniga ning |
| --- | --- |

a)

projektipõhine
  kulude-tulude
  analüüs
  vastavalt lisa IV osa punktile 3
  on kohustuslik kõikide toetatud projektide puhul, seda tehakse läbipaistvalt, terviklikult ja täielikult ning sellega
  tõendatakse olulist kulude kokkuhoidu ja/või tulu seoses
  kestlikkuse,
  süsteemide integreerimise, varustuskindluse või innovatsiooniga ning

| b) | taotleja tõendab, et ilma toetuseta ei oleks võimalik projekti ellu viia või ei oleks projekt majanduslikult otstarbekas. Analüüsimisel võetakse arvesse kõiki toetuskavadest saadavaid tulusid. |
| --- | --- |

b)

taotleja tõendab, et ilma toetuseta ei oleks võimalik projekti ellu viia või ei oleks projekt majanduslikult otstarbekas. Analüüsimisel võetakse arvesse kõiki toetuskavadest saadavaid tulusid.

5.   Ehitustööde toetussumma peab olema proportsionaalne lisa IV osa punkti 2 alapunktis b osutatud kulude kokkuhoiu ja/või tuludega
  , ei
  tohi ületada summat, mis on vajalik projekti elluviimiseks või majandusliku otstarbekuse tagamiseks
  , ja peab vastama artikli 14 lõike 3 sätetele
  .

Artikkel 8

Digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektid

1.   Digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektid
  on projektid, mis
  aitavad
  märkimisväärselt
  kaasa ▌

| a) | Euroopa digitaalse ühtse turu väljakujundamisele; |
| --- | --- |

a)

Euroopa digitaalse ühtse turu väljakujundamisele;

| b) | liidu strateegiliste ühenduvuseesmärkide saavutamisele ja |
| --- | --- |

b)

liidu strateegiliste ühenduvuseesmärkide saavutamisele ja

| c) | niisuguse aluseks oleva võrgutaristu loomisele, millega toetatakse majanduse ja ühiskonna digiüleminekut
  . |
| --- | --- |

c)

niisuguse aluseks oleva võrgutaristu loomisele, millega toetatakse majanduse ja ühiskonna digiüleminekut
  .

1a.
     
  Digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektid vastavad järgmistele kriteeriumidele:

| a) | need aitavad kaasa artikli 3 lõike 2 punktis c sätestatud erieesmärgi saavutamisele; |
| --- | --- |

a)

need aitavad kaasa artikli 3 lõike 2 punktis c sätestatud erieesmärgi saavutamisele;

| b) | need kasutavad parimat kättesaadavat tehnoloogiat, pakkudes samal ajal parimat tasakaalu andmevoo läbilaskevõime, edastamise turvalisuse, võrgu töökindluse, küberturvalisuse ja kulutõhususe seisukohast. |
| --- | --- |

b)

need kasutavad parimat kättesaadavat tehnoloogiat, pakkudes samal ajal parimat tasakaalu andmevoo läbilaskevõime, edastamise turvalisuse, võrgu töökindluse, küberturvalisuse ja kulutõhususe seisukohast.

2.   Digitaalse ühenduvuse taristu valdkonna ühishuviprojektide arendamiseks ja väljaselgitamiseks tehtavad uuringud kuuluvad rahastamisele käesoleva määruse alusel.

3.   Ilma et see piiraks artiklis 13 sätestatud hindamiskriteeriumide täitmist, lähtutakse rahastamisprioriteetide kindlaksmääramisel järgmistest kriteeriumidest:

| a) | prioriteediks seatakse meetmed, mis aitavad tagada juurdepääsu ülisuure läbilaskevõimega võrgule,
  sealhulgas 5G või muule tehnika tasemel mobiilsele ühenduvusele,
  mis võimaldab gigabitiühenduse sotsiaal-majanduslikele keskustele
  . Liidu üleilmse konkurentsivõime ja investeeringute ärakasutamise suutlikkuse puhul võetakse
  kooskõlas lisa V osaga
  lisaks sotsiaal-majanduslikele keskustele
  arvesse ▌kõnealuse ühendusega võimaldatavate digiteenuste ja -rakenduste asjakohasust ning võimalikku sotsiaal-majanduslikku kasu kodanikele, ettevõtjatele ja kohalikele kogukondadele, sealhulgas ühenduvuse võimalikku positiivset ülekanduvat mõju; |
| --- | --- |

a)

prioriteediks seatakse meetmed, mis aitavad tagada juurdepääsu ülisuure läbilaskevõimega võrgule,
  sealhulgas 5G või muule tehnika tasemel mobiilsele ühenduvusele,
  mis võimaldab gigabitiühenduse sotsiaal-majanduslikele keskustele
  . Liidu üleilmse konkurentsivõime ja investeeringute ärakasutamise suutlikkuse puhul võetakse
  kooskõlas lisa V osaga
  lisaks sotsiaal-majanduslikele keskustele
  arvesse ▌kõnealuse ühendusega võimaldatavate digiteenuste ja -rakenduste asjakohasust ning võimalikku sotsiaal-majanduslikku kasu kodanikele, ettevõtjatele ja kohalikele kogukondadele, sealhulgas ühenduvuse võimalikku positiivset ülekanduvat mõju;

| b) | meetmed, mis aitavad tagada ülikvaliteetse kohaliku traadita internetiühenduse kohalikes kogukondades kooskõlas lisa V osaga; |
| --- | --- |

b)

meetmed, mis aitavad tagada ülikvaliteetse kohaliku traadita internetiühenduse kohalikes kogukondades kooskõlas lisa V osaga;

| c) | 5G-süsteemide kasutuselevõttu soodustavate meetmete puhul seatakse prioriteediks 5G-koridoride loomine piki põhilisi maismaatranspordi marsruute, sealhulgas üleeuroopalises transpordivõrgus
  ja sotsiaal-majanduslikes keskustes
  . Arvesse võetakse ka seda, kui suures ulatuses katab meede põhilisi transpordimarsruute, võimaldades koostoimelisi digiteenuseid katkematult osutada, maksimeerides samal ajal meetme võimalikku positiivset ülekanduvat mõju projekti kasutuselevõtu piirkonna naaberterritooriumidele ja nende elanikele. Toetust saada võivate projektide soovituslik loetelu on esitatud lisa V osas; |
| --- | --- |

c)

5G-süsteemide kasutuselevõttu soodustavate meetmete puhul seatakse prioriteediks 5G-koridoride loomine piki põhilisi maismaatranspordi marsruute, sealhulgas üleeuroopalises transpordivõrgus
  ja sotsiaal-majanduslikes keskustes
  . Arvesse võetakse ka seda, kui suures ulatuses katab meede põhilisi transpordimarsruute, võimaldades koostoimelisi digiteenuseid katkematult osutada, maksimeerides samal ajal meetme võimalikku positiivset ülekanduvat mõju projekti kasutuselevõtu piirkonna naaberterritooriumidele ja nende elanikele. Toetust saada võivate projektide soovituslik loetelu on esitatud lisa V osas;

| d) | projektid, mille eesmärk on liitu kolmandate riikidega ühendavate piiriüleste
  väga suure läbilaskevõimega võrkude ja
  tuumikvõrkude, kaasa arvatud merekaablid, kasutuselevõtmine ja ühenduste tugevdamine liidus, seatakse tähtsuse järjekorda vastavalt sellele, kui suur on nende panus liidu territooriumil asuvate elektrooniliste sidevõrkude töökindluse ja läbilaskevõime suurendamisse; |
| --- | --- |

d)

projektid, mille eesmärk on liitu kolmandate riikidega ühendavate piiriüleste
  väga suure läbilaskevõimega võrkude ja
  tuumikvõrkude, kaasa arvatud merekaablid, kasutuselevõtmine ja ühenduste tugevdamine liidus, seatakse tähtsuse järjekorda vastavalt sellele, kui suur on nende panus liidu territooriumil asuvate elektrooniliste sidevõrkude töökindluse ja läbilaskevõime suurendamisse;

| e) | ülisuure läbilaskevõimega võrkude katvuse puhul seatakse prioriteediks meetmed, mis aitavad hõlmata territooriume ja elanikke pöördvõrdeliselt selle toetuse osakaaluga, mida oleks vaja projekti võimalikuks ellurakendamiseks, sõltuvalt artikli 14 kohaselt kohaldatavatest maksimaalsetest kaasrahastamismääradest. Arvesse võetakse ka seda, kui suures ulatuses tagab meede konkreetse arenduspiirkonna territooriumi ja elanike igakülgse katvuse, maksimeerides samal ajal meetme võimalikku positiivset ülekanduvat mõju projekti kasutuselevõtu piirkonna naaberterritooriumidele ja nende elanikele; |
| --- | --- |

e)

ülisuure läbilaskevõimega võrkude katvuse puhul seatakse prioriteediks meetmed, mis aitavad hõlmata territooriume ja elanikke pöördvõrdeliselt selle toetuse osakaaluga, mida oleks vaja projekti võimalikuks ellurakendamiseks, sõltuvalt artikli 14 kohaselt kohaldatavatest maksimaalsetest kaasrahastamismääradest. Arvesse võetakse ka seda, kui suures ulatuses tagab meede konkreetse arenduspiirkonna territooriumi ja elanike igakülgse katvuse, maksimeerides samal ajal meetme võimalikku positiivset ülekanduvat mõju projekti kasutuselevõtu piirkonna naaberterritooriumidele ja nende elanikele;

| f) | toimivate digiplatvormide väljaarendamist käsitlevate projektide puhul seatakse prioriteediks meetmed, mis põhinevad tehnika tasemel tehnoloogialahendustel, võttes arvesse koostalitluse, küberturvalisuse, andmekaitse ja taaskasutuse aspekte. |
| --- | --- |

f)

toimivate digiplatvormide väljaarendamist käsitlevate projektide puhul seatakse prioriteediks meetmed, mis põhinevad tehnika tasemel tehnoloogialahendustel, võttes arvesse koostalitluse, küberturvalisuse, andmekaitse ja taaskasutuse aspekte.

▌.

Artikkel 8a

Riigihankelepingute ja/või asjade hankelepingute sõlmimine

1.
     
  Programmi toetusega lepingute sõlmimisel ei tohiks toetusesaajad lähtuda mitte ainult majanduslikult kõige soodsamast pakkumusest, vaid peaksid võtma arvesse ka kulutõhususe põhimõtet, keskendudes kvalitatiivsetele, sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele andmetele.

2.
     
  Pakkumus, mis on esitatud programmi raames toetatava riigihanke- ja/või asjade hankelepingu sõlmimiseks, loetakse vastuvõetavaks, kui sellistest kolmandatest riikidest pärit toodete osakaal, millega liit ei ole sõlminud kokkulepet, mis tagaks liidu ettevõtjatele võrreldava ja tõhusa juurdepääsu nende kolmandate riikide turgudele, ei ületa 50 % pakkumuses sisalduvate toodete kogumaksumusest. [ME 35]

II PEATÜKK

II PEATÜKK

RAHASTAMISKÕLBLIKKUS

RAHASTAMISKÕLBLIKKUS

Artikkel 9

Rahastamiskõlblikud meetmed

1.   Rahastamiskõlblikud on üksnes meetmed, mis aitavad saavutada artiklis 3 osutatud eesmärke
  ja mille puhul on veendutud nende ilmastikukindluses
  . Sellised meetmed hõlmavad eelkõige uuringuid, ehitustöid ja muid kaasmeetmeid, mis on vajalikud programmi haldamiseks ja rakendamiseks, ning sektoripõhiseid suuniseid.
  Uuringud on rahastamiskõlblikud vaid siis, kui need on seotud käesoleva programmi alusel rahastamiskõlblike projektidega ja sisalduvad tööprogrammi kohases projektikonkursis. Toimingute valimisega ja nende rahastamisega käesoleva määruse raames ei tohi kaasneda ühtegi lisakohustust, mida ei ole käesolevas määruses sätestatud.

2.   Transpordisektoris võib liit anda rahalist toetust käesoleva määruse alusel järgmistele meetmetele:

| a) | tõhusate, omavahel ühendatud
  , koostalitlusvõimeliste ja mitmeliigiliste
  võrkudega seotud meetmed:






  i) | meetmed, millega kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 III peatükiga rakendatakse ellu põhivõrk, sealhulgas meetmed, mis on seotud määruse (EL) nr 1315/2013 II lisas määratletud linnatranspordisõlmede,
  raudtee koostalitlusvõime, mitmeliigilise transpordi platvormide, lennujaamade, mere- ja siseveesadamate, siseveeteede laevatatavuse, sisemaasadamate
  ning raudtee-/maanteeterminalidega
  , peamiselt meetmed, mis on loetletud käesoleva määruse lisa III osa 1. punktis, ning võrkudevahelise ühendusega
  . Põhivõrgu rakendamise meetmed võivad hõlmata üldvõrgus asuvaid seonduvaid elemente, kui see on vajalik investeeringute optimeerimiseks ja kooskõlas käesoleva määruse artiklis 19 osutatud tööprogrammides täpsustatud tingimustega; |
| --- | --- | --- |

a)

tõhusate, omavahel ühendatud
  , koostalitlusvõimeliste ja mitmeliigiliste
  võrkudega seotud meetmed:

i)

meetmed, millega kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 III peatükiga rakendatakse ellu põhivõrk, sealhulgas meetmed, mis on seotud määruse (EL) nr 1315/2013 II lisas määratletud linnatranspordisõlmede,
  raudtee koostalitlusvõime, mitmeliigilise transpordi platvormide, lennujaamade, mere- ja siseveesadamate, siseveeteede laevatatavuse, sisemaasadamate
  ning raudtee-/maanteeterminalidega
  , peamiselt meetmed, mis on loetletud käesoleva määruse lisa III osa 1. punktis, ning võrkudevahelise ühendusega
  . Põhivõrgu rakendamise meetmed võivad hõlmata üldvõrgus asuvaid seonduvaid elemente, kui see on vajalik investeeringute optimeerimiseks ja kooskõlas käesoleva määruse artiklis 19 osutatud tööprogrammides täpsustatud tingimustega;

| ii) | üldvõrgu piiriüleste ühenduste ellurakendamise
  ja edendamise
  meetmed kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 II peatükiga, täpsemalt käesoleva määruse lisa III 
  osa 2. punktis
  loetletud lõigud; |
| --- | --- |

ii)

üldvõrgu piiriüleste ühenduste ellurakendamise
  ja edendamise
  meetmed kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 II peatükiga, täpsemalt käesoleva määruse lisa III 
  osa 2. punktis
  loetletud lõigud;

| iia) | meetmed piiriüleste ja tollieeskirjade ning haldus- ja õiguskorra ühtlustamiseks (eesmärgiga luua kahesugust (tsiviil- ja kaitseotstarbelist) liikuvust käsitlev ELi-ülene õigusraamistik); |
| --- | --- |

iia)

meetmed piiriüleste ja tollieeskirjade ning haldus- ja õiguskorra ühtlustamiseks (eesmärgiga luua kahesugust (tsiviil- ja kaitseotstarbelist) liikuvust käsitlev ELi-ülene õigusraamistik);

| iib) | meetmed maha jäetud või lammutatud puuduvate piirkondlike piiriüleste raudteeühenduste taasloomiseks; |
| --- | --- |

iib)

meetmed maha jäetud või lammutatud puuduvate piirkondlike piiriüleste raudteeühenduste taasloomiseks;

| iii) | meetmed, millega kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 II peatükiga rakendatakse ellu äärepoolseimates piirkondades asuvad üldvõrgu lõigud, sealhulgas meetmed, mis on seotud määruse (EL) nr 1315/2013 II lisas määratletud linnatranspordisõlmede,
  lennujaamade, mitmeliigilise transpordi platvormide,
  meresadamate, siseveesadamate ning raudtee-/maanteeterminalidega; |
| --- | --- |

iii)

meetmed, millega kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 II peatükiga rakendatakse ellu äärepoolseimates piirkondades asuvad üldvõrgu lõigud, sealhulgas meetmed, mis on seotud määruse (EL) nr 1315/2013 II lisas määratletud linnatranspordisõlmede,
  lennujaamade, mitmeliigilise transpordi platvormide,
  meresadamate, siseveesadamate ning raudtee-/maanteeterminalidega;

| iiia) | meetmed, millega kõrvaldatakse koostalitlustõkked, eriti koridori-/võrgumõju tagamisel, pidades eelkõige silmas raudtee-kaubaveo mahu suurendamise edendamist; [ME 33] |
| --- | --- |

iiia)

meetmed, millega kõrvaldatakse koostalitlustõkked, eriti koridori-/võrgumõju tagamisel, pidades eelkõige silmas raudtee-kaubaveo mahu suurendamise edendamist; [ME 33]

| iv) | meetmed, millega toetatakse ühishuviprojekte, et ühendada üleeuroopaline transpordivõrk määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 8 lõikes 1 määratletud naaberriikide taristuvõrkudega; |
| --- | --- |

iv)

meetmed, millega toetatakse ühishuviprojekte, et ühendada üleeuroopaline transpordivõrk määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 8 lõikes 1 määratletud naaberriikide taristuvõrkudega;

| b) | aruka,
  koostalitlusvõimelise,
  säästva,
  mitmeliigilise,
  kaasava,
  juurdepääsetava,
  ohutu ja turvalise liikuvusega seotud meetmed:






  i) | meetmed, millega toetatakse määruse (EL) nr 1315/2013 artiklis 21 sätestatud meremagistraale
  , mille puhul keskendutakse piiriülesele lähimereveole
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

aruka,
  koostalitlusvõimelise,
  säästva,
  mitmeliigilise,
  kaasava,
  juurdepääsetava,
  ohutu ja turvalise liikuvusega seotud meetmed:

i)

meetmed, millega toetatakse määruse (EL) nr 1315/2013 artiklis 21 sätestatud meremagistraale
  , mille puhul keskendutakse piiriülesele lähimereveole
  ;

| ii) | meetmed, millega toetatakse telemaatiliste rakenduste süsteeme,
  muu hulgas ERTMSi ja SESARi projektid,
  sealhulgas ohutusotstarbelisi, vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 31; |
| --- | --- |

ii)

meetmed, millega toetatakse telemaatiliste rakenduste süsteeme,
  muu hulgas ERTMSi ja SESARi projektid,
  sealhulgas ohutusotstarbelisi, vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 31;

| iii) | meetmed, millega toetatakse kaubaveoteenuseid vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 32; |
| --- | --- |

iii)

meetmed, millega toetatakse kaubaveoteenuseid vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 32;

| iv) | meetmed, millega toetatakse uusi tehnoloogialahendusi ja innovatsiooni, sealhulgas automatiseerimist, täiustatud transporditeenuseid, eri transpordiliikide integreerimist ja alternatiivkütuste taristut
  kõigi transpordiliikide puhul ning transpordisektori dekarboniseerimist
  kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 artikliga 33; |
| --- | --- |

iv)

meetmed, millega toetatakse uusi tehnoloogialahendusi ja innovatsiooni, sealhulgas automatiseerimist, täiustatud transporditeenuseid, eri transpordiliikide integreerimist ja alternatiivkütuste taristut
  kõigi transpordiliikide puhul ning transpordisektori dekarboniseerimist
  kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 artikliga 33;

| v) | meetmed, millega kõrvaldatakse koostalitlustõkked, eriti
  linnatranspordisõlmedes, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1315/2013 artiklis 30, ja eelkõige
  koridori-/võrgumõju tagamisel; |
| --- | --- |

v)

meetmed, millega kõrvaldatakse koostalitlustõkked, eriti
  linnatranspordisõlmedes, nagu on määratletud määruse (EL) nr 1315/2013 artiklis 30, ja eelkõige
  koridori-/võrgumõju tagamisel;

| vi) | meetmed, millega rakendatakse ellu ohutut ja turvalist taristut ning liikuvussüsteemi, kaasa arvatud liiklusohutus, vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 34; |
| --- | --- |

vi)

meetmed, millega rakendatakse ellu ohutut ja turvalist taristut ning liikuvussüsteemi, kaasa arvatud liiklusohutus, vastavalt määruse (EL) nr 1315/2013 artiklile 34;

| vii) | meetmed, millega suurendatakse transporditaristu vastupanuvõimet kliimamuutustele ja loodusõnnetustele; |
| --- | --- |

vii)

meetmed, millega suurendatakse transporditaristu vastupanuvõimet kliimamuutustele ja loodusõnnetustele;

| viii) | meetmed, millega parandatakse transporditaristule juurdepääsu kõikide
  liikide ja
  kasutajate
  , eriti piiratud liikumisvõimega kasutajate
  jaoks kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 artikliga 37; |
| --- | --- |

viii)

meetmed, millega parandatakse transporditaristule juurdepääsu kõikide
  liikide ja
  kasutajate
  , eriti piiratud liikumisvõimega kasutajate
  jaoks kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 artikliga 37;

| ix) | meetmed, millega parandatakse transporditaristule juurdepääsu ja selle kättesaadavust julgeoleku ja tsiviilkaitse otstarbel; |
| --- | --- |

ix)

meetmed, millega parandatakse transporditaristule juurdepääsu ja selle kättesaadavust julgeoleku ja tsiviilkaitse otstarbel;

| ixa) | meetmed, millega vähendatakse raudtee-kaubaveoga kaasnevat müra; |
| --- | --- |

ixa)

meetmed, millega vähendatakse raudtee-kaubaveoga kaasnevat müra;

| c) | artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud erieesmärgi alusel
  ja kooskõlas artikliga 6 a
  :








  i) | ▌meetmega hõlmatud tegevus, millega toetatakse
  sõjaväetranspordi jaoks sobivaid üleeuroopalise transpordivõrgu uusi või olemasolevaid osi,
  et kohandada
  need kahesuguse
  liikuvuse nõuetele ning võimaldada taristu tsiviil- ja sõjalist kahesugust kasutust; |
| --- | --- | --- |

c)

artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud erieesmärgi alusel
  ja kooskõlas artikliga 6 a
  :

i)

▌meetmega hõlmatud tegevus, millega toetatakse
  sõjaväetranspordi jaoks sobivaid üleeuroopalise transpordivõrgu uusi või olemasolevaid osi,
  et kohandada
  need kahesuguse
  liikuvuse nõuetele ning võimaldada taristu tsiviil- ja sõjalist kahesugust kasutust;

| ia) | meetmed, millega parandatakse transporditaristule juurdepääsu ja selle kättesaadavust julgeoleku ja tsiviilkaitse otstarbel; |
| --- | --- |

ia)

meetmed, millega parandatakse transporditaristule juurdepääsu ja selle kättesaadavust julgeoleku ja tsiviilkaitse otstarbel;

| ib) | meetmed, millega suurendatakse vastupidavust küberturvalisusega seotud ohtudele. |
| --- | --- |

ib)

meetmed, millega suurendatakse vastupidavust küberturvalisusega seotud ohtudele.

3.   Energeetikasektoris võib liit anda rahalist toetust käesoleva määruse alusel järgmistele meetmetele:

| a) | määruse (EL) nr 347/2013 artiklis 14 osutatud ühishuviprojektidega seotud meetmed; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 347/2013 artiklis 14 osutatud ühishuviprojektidega seotud meetmed;

| b) | meetmed, millega toetatakse piiriüleseid taastuvenergiaprojekte, sealhulgas nende kontseptsiooni, nagu on kindlaks määratud käesoleva määruse lisa IV osas, eeldusel et täidetud on käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tingimused. |
| --- | --- |

b)

meetmed, millega toetatakse piiriüleseid taastuvenergiaprojekte, sealhulgas nende kontseptsiooni, nagu on kindlaks määratud käesoleva määruse lisa IV osas, eeldusel et täidetud on käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tingimused.

4.   Digisektoris võib liit anda rahalist toetust käesoleva määruse alusel järgmistele meetmetele:

| a) | meetmed, millega toetatakse
  gigabiti- ja 5G-ühenduse
  tagamist sotsiaal-majanduslikele keskustele; |
| --- | --- |

a)

meetmed, millega toetatakse
  gigabiti- ja 5G-ühenduse
  tagamist sotsiaal-majanduslikele keskustele;

| b) | meetmed, millega toetatakse ülikvaliteetse kohaliku traadita internetiühenduse tagamist kohalikele kogukondadele tasuta ja diskrimineerivate tingimusteta; |
| --- | --- |

b)

meetmed, millega toetatakse ülikvaliteetse kohaliku traadita internetiühenduse tagamist kohalikele kogukondadele tasuta ja diskrimineerivate tingimusteta;

| c) | meetmed, millega viiakse ellu kõigi põhiliste maismaatranspordi marsruutide, sealhulgas üleeuroopaliste transpordivõrkude katkematu hõlmatus 5G-süsteemidega; |
| --- | --- |

c)

meetmed, millega viiakse ellu kõigi põhiliste maismaatranspordi marsruutide, sealhulgas üleeuroopaliste transpordivõrkude katkematu hõlmatus 5G-süsteemidega;

| d) | meetmed, millega toetatakse
  uute või olemasolevate
  tuumikvõrkude, sealhulgas merekaablite kasutuselevõttu
  ja integreerimist
  liikmesriikides ning liidu ja kolmandate riikide vahel; |
| --- | --- |

d)

meetmed, millega toetatakse
  uute või olemasolevate
  tuumikvõrkude, sealhulgas merekaablite kasutuselevõttu
  ja integreerimist
  liikmesriikides ning liidu ja kolmandate riikide vahel;

| e) | meetmed, millega toetatakse Euroopa kodumajapidamiste juurdepääsu ülisuure läbilaskevõimega võrkudele
  ja viiakse ellu ELi strateegilisi ühenduvuseesmärke
  ; |
| --- | --- |

e)

meetmed, millega toetatakse Euroopa kodumajapidamiste juurdepääsu ülisuure läbilaskevõimega võrkudele
  ja viiakse ellu ELi strateegilisi ühenduvuseesmärke
  ;

| f) | meetmed, millega rakendatakse digitaalse ühenduvuse taristu nõudeid, mis on seotud transpordi- või energeetikavaldkonna piiriüleste projektidega, ja/või millega toetatakse transpordi- või energiataristuga otseselt seotud toimivaid digiplatvorme. |
| --- | --- |

f)

meetmed, millega rakendatakse digitaalse ühenduvuse taristu nõudeid, mis on seotud transpordi- või energeetikavaldkonna piiriüleste projektidega, ja/või millega toetatakse transpordi- või energiataristuga otseselt seotud toimivaid digiplatvorme.

Rahastamiskõlblike digisektori projektide soovituslik loetelu on esitatud lisa V osas.

Artikkel 10

Transpordi-, energeetika- ja digisektori

  koostoime

1.   Liit võib anda käesoleva määruse alusel rahalist toetust meetmetele, mis aitavad
  üheaegselt
  saavutada vähemalt kahe sektori üht või mitut eesmärki, nagu on sätestatud artikli 3 lõike 2 punktides a, b ja c
  , ning nende suhtes võib kooskõlas artikliga 14 kohaldada kõrgemat kaasrahastamismäära
  . Neid meetmeid rakendatakse ▌tööprogrammidega, milles käsitletakse vähemalt kaht sektorit, sealhulgas konkreetseid hindamiskriteeriume, ning mida rahastatakse asjaomaste sektorite poolt eelarvesse tehtavatest osamaksetest.

2.   Transpordi-, energeetika- ja digisektori meetmed, mis artikli 9 kohaselt on rahastamiskõlblikud, võivad hõlmata
  muude sektoritega seotud koostoimelisi
  elemente, mis ei
  ole
  seotud artikli 9 lõikes 2, 3 või 4 sätestatud rahastamiskõlblike meetmetega, kui need kõigile vastavad järgmistele nõuetele:

| a) | nende
  koostoimeliste elementide
  kulud ei tohi ületada 20 % meetme rahastamiskõlblikest kogukuludest ning |
| --- | --- |

a)

nende
  koostoimeliste elementide
  kulud ei tohi ületada 20 % meetme rahastamiskõlblikest kogukuludest ning

| b) | need
  koostoimelised elemendid
  peavad olema seotud transpordi-, energeetika- või digisektoriga ning |
| --- | --- |

b)

need
  koostoimelised elemendid
  peavad olema seotud transpordi-, energeetika- või digisektoriga ning

| c) | need
  koostoimelised elemendid
  peavad võimaldama märgatavalt suurendada meetmest saadavat sotsiaal-majanduslikku, kliimaalast või keskkonnakasu. |
| --- | --- |

c)

need
  koostoimelised elemendid
  peavad võimaldama märgatavalt suurendada meetmest saadavat sotsiaal-majanduslikku, kliimaalast või keskkonnakasu.

Artikkel 11

Rahastamiskõlblikud üksused

1.   Lisaks finantsmääruse artiklis [197] sätestatud kriteeriumidele kehtivad käesolevas artiklis esitatud rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid.

2.   Rahastamiskõlblikud on järgmised üksused:

| a) | liikmesriigis asutatud juriidilised isikud
  , sealhulgas ühisettevõtted
  ; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigis asutatud juriidilised isikud
  , sealhulgas ühisettevõtted
  ;

| b) | programmiga ühinenud kolmandas riigis asutatud juriidilised isikud; |
| --- | --- |

b)

programmiga ühinenud kolmandas riigis asutatud juriidilised isikud;

| c) | juriidilised isikud, kes on asutatud liidu õiguse alusel, ja rahvusvahelised organisatsioonid, kui see on ette nähtud tööprogrammidega. |
| --- | --- |

c)

juriidilised isikud, kes on asutatud liidu õiguse alusel, ja rahvusvahelised organisatsioonid, kui see on ette nähtud tööprogrammidega.

3.   Füüsilised isikud ei ole rahastamiskõlblikud.

4.   Juriidilistel isikutel, kes on asutatud kolmandas riigis, mis ei ole programmiga ühinenud, on erandkorras õigus saada programmi raames toetust, kui see on hädavajalik
  transpordi-, energeetika- ja digivaldkonna
  konkreetse ühishuviprojekti või piiriülese taastuvenergiaprojekti eesmärkide saavutamiseks.

5.   Artiklis 19 osutatud tööprogrammidega võib ette näha, et rahastamiskõlblikud on üksnes pakkumused, mille on esitanud üks või mitu liikmesriiki või
  ühisettevõtet või
  asjaomaste
  liikmesriikidega konsulteerides piirkondlikud või kohalikud omavalitsused,
  rahvusvahelised organisatsioonid ▌või avalik- õiguslikud või eraõiguslikud ettevõtjad või asutused.

III PEATÜKK

III PEATÜKK

TOETUSED

TOETUSED

Artikkel 12

Toetused

Programmi raames antakse ja hallatakse toetusi kooskõlas finantsmääruse [VIII] jaotisega.

Artikkel 13

Hindamiskriteeriumid

1.   Pakkumuste hindamise kriteeriumid määratletakse artiklis 19 osutatud tööprogrammides ja konkursikutsetes ning
  need sisaldavad
  vastavalt asjaoludele
  järgmisi elemente
  :

| a) | majandus-, sotsiaal- ja keskkonnamõju (kasu ja kulud)
  , sealhulgas analüüsi usaldusväärsus, terviklikkus ja läbipaistvus
  ; |
| --- | --- |

a)

majandus-, sotsiaal- ja keskkonnamõju (kasu ja kulud)
  , sealhulgas analüüsi usaldusväärsus, terviklikkus ja läbipaistvus
  ;

| aa) | kooskõla direktiivi 2014/25/EL artiklitega 82 ja 85; |
| --- | --- |

aa)

kooskõla direktiivi 2014/25/EL artiklitega 82 ja 85;

| b) | innovatsiooni-, ohutus-,
  digiteerimis-,
  koostalitlus- ja juurdepääsuaspektid; |
| --- | --- |

b)

innovatsiooni-, ohutus-,
  digiteerimis-,
  koostalitlus- ja juurdepääsuaspektid;

| c) | piiriülene mõõde
  ja võrkudevahelise ühenduse mõõde
  ; |
| --- | --- |

c)

piiriülene mõõde
  ja võrkudevahelise ühenduse mõõde
  ;

| ca) | ühenduvus ja territoriaalne ligipääsetavus, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade ja saarte jaoks; |
| --- | --- |

ca)

ühenduvus ja territoriaalne ligipääsetavus, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade ja saarte jaoks;

| cb) | Euroopa lisaväärtus; |
| --- | --- |

cb)

Euroopa lisaväärtus;

| d) | transpordi-, energeetika- ja digisektori omavaheline koostoime; |
| --- | --- |

d)

transpordi-, energeetika- ja digisektori omavaheline koostoime;

| e) | meetme küpsus projekti arendamisel; |
| --- | --- |

e)

meetme küpsus projekti arendamisel;

| ea) | projektide olelusring ja elluviidud projekti jaoks kavandatud hooldusstrateegia usaldusväärsus; |
| --- | --- |

ea)

projektide olelusring ja elluviidud projekti jaoks kavandatud hooldusstrateegia usaldusväärsus;

| f) | kavandatava rakenduskava usaldusväärsus; |
| --- | --- |

f)

kavandatava rakenduskava usaldusväärsus;

| g) | liidu poolt investeeringuks antava rahalise toetuse stimuleeriv mõju; |
| --- | --- |

g)

liidu poolt investeeringuks antava rahalise toetuse stimuleeriv mõju;

| h) | vajadus saada üle finantstakistustest, näiteks mitterahuldavast majanduslikust otstarbekusest
  , suurtest esialgsetest kuludest
  või turupoolse rahastamise puudumisest; |
| --- | --- |

h)

vajadus saada üle finantstakistustest, näiteks mitterahuldavast majanduslikust otstarbekusest
  , suurtest esialgsetest kuludest
  või turupoolse rahastamise puudumisest;

| ha) | panus kahesuguse (tsiviil- ja kaitseotstarbelise) liikuvuse nõuete integreerimisse; |
| --- | --- |

ha)

panus kahesuguse (tsiviil- ja kaitseotstarbelise) liikuvuse nõuete integreerimisse;

| hb) | juurdepääsetavus piiratud liikumisvõimega isikute jaoks; |
| --- | --- |

hb)

juurdepääsetavus piiratud liikumisvõimega isikute jaoks;

| i) | panus
  liidu ja liikmesriigi energia- ja
  kliimakavadesse; |
| --- | --- |

i)

panus
  liidu ja liikmesriigi energia- ja
  kliimakavadesse;

| ia) | projektidega saavutatud dekarboniseerimine; |
| --- | --- |

ia)

projektidega saavutatud dekarboniseerimine;

| ib) | panus energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttesse. |
| --- | --- |

ib)

panus energiatõhususe esikohale seadmise põhimõttesse.

2.   Pakkumuste hindamisel sellekohaste kriteeriumide alusel võetakse kliimatundlikkus- ja riskihinnangu, sealhulgas asjakohaste kohandamismeetmete kaudu vajaduse korral arvesse vastupanuvõimet kliimamuutuste kahjulikule mõjule.

3.   Pakkumuste hindamisel sellekohaste kriteeriumide alusel tagatakse, et tööprogrammides täpsustatud asjakohastel juhtudel ühilduvad positsioneerimis-, navigatsiooni- ja sünkroniseerimistehnoloogiat hõlmava programmiga toetatavad meetmed tehniliselt programmidega EGNOS/Galileo ja Copernicus.

4.   Transpordisektoris tagab pakkumuste hindamine lõikes 1 osutatud kriteeriumide alusel vajaduse korral selle, et tehtud pakkumused on kooskõlas transpordikoridori hõlmavate töökavadega ja määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 47 kohaste rakendusaktidega ning et kõnealuse määruse artikli 45 lõike 8 kohaselt võetakse arvesse selle valdkonna eest vastutava Euroopa koordinaatori arvamust.
  Samuti hinnatakse, kas Euroopa ühendamise rahastust rahastatavate meetmete elluviimine ei või põhjustada kaupade ja reisijate voo katkemist liini selles lõigus, mida projekt puudutab, ja vajaduse korral pakutakse lahendusi.

5.   Piiriüleste taastuvenergiaprojektidega seotud meetmete puhul võetakse tööprogrammides ja konkursikutsetes määratletud hindamiskriteeriumides arvesse artikli 7 lõikes 4 sätestatud tingimusi.

6.   Digitaalset ühenduvust käsitlevate ühishuviprojektidega seotud meetmete puhul võetakse tööprogrammides ja konkursikutsetes määratletud hindamiskriteeriumides arvesse artikli 8 lõikes 3 sätestatud tingimusi.

Artikkel 14

Kaasrahastamismäärad

1.   Uuringute puhul ei tohi liidu antava rahalise toetuse summa ületada 50 % rahastamiskõlblikest kogukuludest. Ühtekuuluvusfondist ümberpaigutatud summadest rahastatavate uuringute puhul kohaldatakse Ühtekuuluvusfondi kohta kehtivaid maksimaalseid kaasrahastamismäärasid, nagu on täpsustatud lõike 2 punktis b.

2.   Transpordisektori tööde suhtes kohaldatakse järgmisi maksimaalseid kaasrahastamismäärasid:

| a) | artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud erieesmärkidega seotud tööde puhul ei tohi liidu antava rahalise toetuse summa ületada 30 % rahastamiskõlblikest kogukuludest. Kaasrahastamismäärasid võib suurendada kuni 50 %ni
  mis tahes transpordiliigi
  piirüleste ühendustega seotud meetmete puhul käesoleva lõike punktis c täpsustatud tingimustel, telemaatiliste rakenduste süsteeme toetavate meetmete puhul,
  siseveeteid, raudteid või meremagistraale toetavate meetmete puhul,
  uusi tehnoloogialahendusi ja innovatsiooni toetavate meetmete puhul, taristu ohutumaks muutmist toetavate meetmete puhul kooskõlas asjakohaste liidu õigusaktidega ning äärepoolseimates piirkondades võetavate meetmete puhul
  ja territoriaalse ligipääsetavuse ja ühendatuse parandamist toetavate meetmete puhul. Äärepoolseimates piirkondades tehtavate tööde puhul on maksimaalne kaasrahastamismäär 85 %
  ; |
| --- | --- |

a)

artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud erieesmärkidega seotud tööde puhul ei tohi liidu antava rahalise toetuse summa ületada 30 % rahastamiskõlblikest kogukuludest. Kaasrahastamismäärasid võib suurendada kuni 50 %ni
  mis tahes transpordiliigi
  piirüleste ühendustega seotud meetmete puhul käesoleva lõike punktis c täpsustatud tingimustel, telemaatiliste rakenduste süsteeme toetavate meetmete puhul,
  siseveeteid, raudteid või meremagistraale toetavate meetmete puhul,
  uusi tehnoloogialahendusi ja innovatsiooni toetavate meetmete puhul, taristu ohutumaks muutmist toetavate meetmete puhul kooskõlas asjakohaste liidu õigusaktidega ning äärepoolseimates piirkondades võetavate meetmete puhul
  ja territoriaalse ligipääsetavuse ja ühendatuse parandamist toetavate meetmete puhul. Äärepoolseimates piirkondades tehtavate tööde puhul on maksimaalne kaasrahastamismäär 85 %
  ;

| b) | Ühtekuuluvusfondist ümberpaigutatud summade puhul kohaldatakse Ühtekuuluvusfondi kohta kehtivaid maksimaalseid kaasrahastamismäärasid, nagu on osutatud [ühissätete] määruses (EL) XXX. Kaasrahastamismäärasid võib suurendada kuni 85 %ni piirüleste
  ja puuduvate
  ühendustega seotud meetmete puhul käesoleva lõike punktis c täpsustatud tingimustel
  ning territoriaalse ühendatuse ja ligipääsetavuse parandamisega seotud meetmete puhul
  ; |
| --- | --- |

b)

Ühtekuuluvusfondist ümberpaigutatud summade puhul kohaldatakse Ühtekuuluvusfondi kohta kehtivaid maksimaalseid kaasrahastamismäärasid, nagu on osutatud [ühissätete] määruses (EL) XXX. Kaasrahastamismäärasid võib suurendada kuni 85 %ni piirüleste
  ja puuduvate
  ühendustega seotud meetmete puhul käesoleva lõike punktis c täpsustatud tingimustel
  ning territoriaalse ühendatuse ja ligipääsetavuse parandamisega seotud meetmete puhul
  ;

| c) | piiriüleste ühendustega seotud meetmete puhul võib punktides a ja b sätestatud suuremaid maksimaalseid kaasrahastamismäärasid kohaldada üksnes selliste meetmete suhtes, mille puhul tõendatakse, et meetme kavandamisel ja rakendamisel on eriti suurel määral arvestatud artikli 13 lõike 1
  punktides
   c 
  või c a
  osutatud hindamiskriteeriumi, seda eelkõige ühtse projektiettevõtja, ühise juhtimisstruktuuri ning kahepoolse õigusraamistiku loomise või määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 47 kohase rakendusakti kaudu
  või asjaomaste liikmesriikide või piirkondlike omavalitsuste vahelise kirjaliku kokkuleppe kaudu; lisaks võib kooskõlas artikli 11 lõike 2 punktiga a ühisettevõtte elluviidavate projektide suhtes kohaldatavat kaasrahastamismäära tõsta 10 % võrra; kaasrahastamismäär ei tohi olla kõrgem kui 90 % rahastamiskõlblikest kogukuludest; |
| --- | --- |

c)

piiriüleste ühendustega seotud meetmete puhul võib punktides a ja b sätestatud suuremaid maksimaalseid kaasrahastamismäärasid kohaldada üksnes selliste meetmete suhtes, mille puhul tõendatakse, et meetme kavandamisel ja rakendamisel on eriti suurel määral arvestatud artikli 13 lõike 1
  punktides
   c 
  või c a
  osutatud hindamiskriteeriumi, seda eelkõige ühtse projektiettevõtja, ühise juhtimisstruktuuri ning kahepoolse õigusraamistiku loomise või määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 47 kohase rakendusakti kaudu
  või asjaomaste liikmesriikide või piirkondlike omavalitsuste vahelise kirjaliku kokkuleppe kaudu; lisaks võib kooskõlas artikli 11 lõike 2 punktiga a ühisettevõtte elluviidavate projektide suhtes kohaldatavat kaasrahastamismäära tõsta 10 % võrra; kaasrahastamismäär ei tohi olla kõrgem kui 90 % rahastamiskõlblikest kogukuludest;

| ca) | seoses artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud erieesmärgiga seotud meetmetega võib kaasrahastamismäärasid suurendada kuni 85 %ni piirüleste ühendustega seotud meetmete puhul käesoleva lõike punktis c täpsustatud tingimustel. |
| --- | --- |

ca)

seoses artikli 3 lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud erieesmärgiga seotud meetmetega võib kaasrahastamismäärasid suurendada kuni 85 %ni piirüleste ühendustega seotud meetmete puhul käesoleva lõike punktis c täpsustatud tingimustel.

3.   Energeetikasektoris tehtavate tööde suhtes kohaldatakse järgmisi maksimaalseid kaasrahastamismäärasid:

| a) | artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud erieesmärkidega seotud tööde puhul ei tohi liidu antava rahalise toetuse summa ületada 50 % rahastamiskõlblikest kogukuludest
  , äärepoolseimates piirkondades tehtavate tööde puhul on maksimaalne kaasrahastamismäär 85 %
  ; |
| --- | --- |

a)

artikli 3 lõike 2 punktis b osutatud erieesmärkidega seotud tööde puhul ei tohi liidu antava rahalise toetuse summa ületada 50 % rahastamiskõlblikest kogukuludest
  , äärepoolseimates piirkondades tehtavate tööde puhul on maksimaalne kaasrahastamismäär 85 %
  ;

| b) | kaasrahastamismäärasid võib suurendada maksimaalselt 75 %ni selliste meetmete puhul, mis aitavad välja arendada ühishuviprojekte,
  mis mõjutavad märkimisväärselt CO2-heite vähendamist või
  mis määruse (EL) nr 347/2013 artikli 14 lõikes 2 osutatud tõendusmaterjali põhjal on eriti olulised piirkonna või kogu liidu varustuskindluse seisukohast, millega tugevdatakse liidu solidaarsust või mis hõlmavad väga innovaatilisi lahendusi. |
| --- | --- |

b)

kaasrahastamismäärasid võib suurendada maksimaalselt 75 %ni selliste meetmete puhul, mis aitavad välja arendada ühishuviprojekte,
  mis mõjutavad märkimisväärselt CO2-heite vähendamist või
  mis määruse (EL) nr 347/2013 artikli 14 lõikes 2 osutatud tõendusmaterjali põhjal on eriti olulised piirkonna või kogu liidu varustuskindluse seisukohast, millega tugevdatakse liidu solidaarsust või mis hõlmavad väga innovaatilisi lahendusi.

4.   Digisektoris tehtavate tööde suhtes kohaldatakse järgmisi maksimaalseid kaasrahastamismäärasid: artikli 3 lõike 2 punktis c osutatud erieesmärkidega seotud tööde puhul ei tohi liidu antava rahalise toetuse summa ületada 30 % rahastamiskõlblikest kogukuludest.
  Äärepoolseimates piirkondades tehtavate tööde puhul on maksimaalne kaasrahastamismäär 85 %.
  Kaasrahastamismäärasid võib suurendada kuni 50 %ni suure piiriülese mõõtmega projektide puhul, näiteks 5G-süsteemidega katkematu hõlmatus piki põhilisi transpordimarsruute või tuumikvõrkude väljaarendamine liikmesriikide vahel ning liidu ja kolmandate riikide vahel, ning kuni 75 %ni selliste meetmete puhul, mille abil tagatakse sotsiaal-majanduslike keskuste gigabitiühendus. Kohaliku traadita internetiühendusega seotud meetmeid kohalikes kogukondades rahastatakse liidu toetusega, mis katab kuni 100 % rahastamiskõlblikest kuludest, ilma et see piiraks kaasrahastamispõhimõtte kohaldamist.

5.   Maksimaalne kaasrahastamismäär, mida kohaldatakse artiklis 10 osutatud ▌meetmete suhtes, on asjaomastes sektorites kehtiv maksimaalne kaasrahastamismäär.
  Lisaks võib nende meetmete suhtes kohaldatavat kaasrahastamismäära tõsta 10 % võrra; kaasrahastamismäär ei tohi olla kõrgem kui 90 % rahastamiskõlblikest kogukuludest.

5a.   
  Toetuse andmisel ning pärast kaasrahastamismäära otsuse tegemist teeb komisjon projekti elluviijatele kättesaadavaks loetelu kõigist võimalustest ja meetmetest ülejäänud rahalise toetuse õigeaegseks saamiseks.

Artikkel 15

Rahastamiskõlblikud kulud

Lisaks finantsmääruse artiklis [186] sätestatud kriteeriumidele kehtivad järgmised kulude rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid:

| a) | rahastamiskõlblikud võivad olla üksnes liikmesriikides tekkinud kulud, välja arvatud juhul, kui piiriülesed taastuvenergiaprojektid või selleteemalised ühishuviprojektid hõlmavad käesoleva määruse artiklis 5 või artikli 11 lõikes 4 osutatud ühe või mitme kolmanda riigi territooriumi või rahvusvahelisi vesi ja kui meede on hädavajalik asjaomase projekti eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

a)

rahastamiskõlblikud võivad olla üksnes liikmesriikides tekkinud kulud, välja arvatud juhul, kui piiriülesed taastuvenergiaprojektid või selleteemalised ühishuviprojektid hõlmavad käesoleva määruse artiklis 5 või artikli 11 lõikes 4 osutatud ühe või mitme kolmanda riigi territooriumi või rahvusvahelisi vesi ja kui meede on hädavajalik asjaomase projekti eesmärkide saavutamiseks;

| b) | seadmete, rajatiste ja taristu kulud, mida toetusesaaja käsitab kapitalikuluna, võivad olla täies mahus rahastamiskõlblikud; |
| --- | --- |

b)

seadmete, rajatiste ja taristu kulud, mida toetusesaaja käsitab kapitalikuluna, võivad olla täies mahus rahastamiskõlblikud;

| c) | maa ostmisega seotud kulud ei ole rahastamiskõlblikud; |
| --- | --- |

c)

maa ostmisega seotud kulud ei ole rahastamiskõlblikud;

| d) | rahastamiskõlblike kulude hulka ei kuulu käibemaks; |
| --- | --- |

d)

rahastamiskõlblike kulude hulka ei kuulu käibemaks;

| da) | sõjaliste vajadustega seotud kulud on rahastamiskõlblikud alates meetme abikõlblikkuse alguskuupäevast, olenemata artikli 6a lõikes 2 osutatud delegeeritud õigusaktide jõustumiskuupäevast. |
| --- | --- |

da)

sõjaliste vajadustega seotud kulud on rahastamiskõlblikud alates meetme abikõlblikkuse alguskuupäevast, olenemata artikli 6a lõikes 2 osutatud delegeeritud õigusaktide jõustumiskuupäevast.

Artikkel 16

Toetuste ühendamine muude rahastamisallikatega

1.   Toetuse võib ühendada rahaliste vahenditega, mis saadakse Euroopa Investeerimispangalt või riiklikelt tugipankadelt või muudelt arenguabi andvatelt ja avaliku sektori finantsasutustelt ning erasektori finantsasutustelt ja investoritelt, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerlussuhete alusel.

2.   Lõikes 1 osutatud toetusi võib kasutada temaatiliste projektikonkursside kaudu.

Artikkel 17

Toetuste vähendamine või lõpetamine

1.   Lisaks finantsmääruse [artikli 131 lõikes 4] sätestatud põhjustele võib toetuse suurust
  , välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel,
  vähendada järgmistel põhjustel:

| a) | uuringute puhul
  ei ole
  meedet
  hakatud rakendama ühe aasta jooksul pärast toetuslepingus märgitud alguskuupäeva
  või kõigi muude käesoleva määruse kohaselt finantsabi saamiseks kõlblike meetmete puhul kahe aasta jooksul
  ; |
| --- | --- |

a)

uuringute puhul
  ei ole
  meedet
  hakatud rakendama ühe aasta jooksul pärast toetuslepingus märgitud alguskuupäeva
  või kõigi muude käesoleva määruse kohaselt finantsabi saamiseks kõlblike meetmete puhul kahe aasta jooksul
  ;

| b) | pärast meetme edenemise ülevaatamist on jõutud järeldusele, et meetme rakendamisel
  ei ole kinni peetud [määruse nr XXX – Smart TEN-T] artiklis 6 sätestatud järjestikuste etappide tähtaegadest või
  on esinenud nii suuri viivitusi, et meetme eesmärke tõenäoliselt ei saavutata. |
| --- | --- |

b)

pärast meetme edenemise ülevaatamist on jõutud järeldusele, et meetme rakendamisel
  ei ole kinni peetud [määruse nr XXX – Smart TEN-T] artiklis 6 sätestatud järjestikuste etappide tähtaegadest või
  on esinenud nii suuri viivitusi, et meetme eesmärke tõenäoliselt ei saavutata.

2.   Toetuslepingu võib lõpetada lõikes 1 sätestatud põhjustel.

2a.
     
  Lõike 1 või 2 kohaldamise tulemusel saadav summa jaotatakse teistele vastava rahastamispaketi raames kavandatavatele tööprogrammidele vastavalt artikli 4 lõikele 2.

Artikkel 18

Koostoime muude liidu programmidega

1.   Meede, mis on saanud toetust programmi alusel, võib saada toetust ka mõnest muust liidu programmist, kaasa arvatud eelarve jagatud täitmise alla kuuluvad fondid, tingimusel et neist toetustest ei kaeta ühtesid ja samu kulusid.
  Rakendamisel järgitakse finantsmääruse artiklis [XXX] sätestatud reegleid
  . Kumulatiivne rahastamine ei tohi ületada meetme rahastamiskõlblikke kulusid ja liidu eri programmidest saadud toetuse võib arvutada proportsionaalselt vastavalt dokumentidele, kus on sätestatud toetuse tingimused.

2.   Meetmed, mis vastavad
  kõigile
  järgmistele ▌kumulatsioonitingimustele:

| a) | neid on hinnatud programmikohaste projektikonkursside raames; |
| --- | --- |

a)

neid on hinnatud programmikohaste projektikonkursside raames;

| b) | need vastavad kõnealuste projektikonkursside minimaalsetele kvaliteedinõuetele; |
| --- | --- |

b)

need vastavad kõnealuste projektikonkursside minimaalsetele kvaliteedinõuetele;

| c) | eelarvepiirangute tõttu ei tohi neid rahastada kõnealuste projektikonkursside alusel, |
| --- | --- |

c)

eelarvepiirangute tõttu ei tohi neid rahastada kõnealuste projektikonkursside alusel,

võivad saada toetust Euroopa Regionaalarengu Fondist või Ühtekuuluvusfondist kooskõlas määruse (EL) XXX [ühissätete määrus] [artikli 67 lõikega 5]
  ilma edasise hindamiseta
  , tingimusel et need meetmed vastavad asjaomase programmi eesmärkidele. Kohaldatakse toetust andva fondi eeskirju.

IV PEATÜKK

IV PEATÜKK

PROGRAMMITÖÖ, JÄRELEVALVE, HINDAMINE JA KONTROLL

PROGRAMMITÖÖ, JÄRELEVALVE, HINDAMINE JA KONTROLL

Artikkel 19

Tööprogrammid

1.   Programmi rakendatakse finantsmääruse artiklis 110 osutatud tööprogrammide kaudu. ▌.

1a.
     
  Komisjon koostab 2021. aasta märtsi lõpuks raamprogrammi, mis sisaldab tööprogrammide ja projektikonkursside ajakava, nende teemasid ja eraldatud rahalisi vahendeid ja muid vajalikke üksikasju, et tagada kogu programmiperioodi jooksul läbipaistvus ja prognoositavus ning parandada projektide kvaliteeti. Raamprogramm võetakse vastu delegeeritud õigusaktiga vastavalt artiklile 24.

1b.
     
  Tööprogrammi avaldamise järel avaldab komisjon teate tööprogrammis ettenähtud projektikonkursside kohta; selline teade sisaldab kooskõlas finantsmääruse artikliga 194 vähemalt järgmist teavet iga loetletud projektikonkursi kohta:

| a) | prioriteedid; |
| --- | --- |

a)

prioriteedid;

| b) | soovituslik alguskuupäev; |
| --- | --- |

b)

soovituslik alguskuupäev;

| c) | soovituslik lõppkuupäev; |
| --- | --- |

c)

soovituslik lõppkuupäev;

| d) | hinnanguline eelarve. |
| --- | --- |

d)

hinnanguline eelarve.

2.   Komisjon võtab tööprogrammid vastu
  delegeeritud õigusaktiga vastavalt
  käesoleva määruse
  artiklile 24
  .

2a.
     
  Kooskõlas määruse (EU, Euratom) 2018/1046 artikli 200 lõikega 2 sisaldavad kõik konkursikutsed kaheastmelist valikumenetlust ja see viiakse läbi järgmiselt:

| a) | taotlejad esitavad lihtsustatud toimiku, mis sisaldab suhteliselt kokkuvõtvat teavet selleks, et teha projektide rahastamiskõlblikkuse eelvalik; |
| --- | --- |

a)

taotlejad esitavad lihtsustatud toimiku, mis sisaldab suhteliselt kokkuvõtvat teavet selleks, et teha projektide rahastamiskõlblikkuse eelvalik;

| b) | esimeses etapis eelvaliku läbinud taotlejad esitavad pärast esimese etapi lõppu täieliku toimiku; |
| --- | --- |

b)

esimeses etapis eelvaliku läbinud taotlejad esitavad pärast esimese etapi lõppu täieliku toimiku;

| c) | komisjon avaldab konkursikutsed vähemalt kolm kuud enne menetluse alustamist. |
| --- | --- |

c)

komisjon avaldab konkursikutsed vähemalt kolm kuud enne menetluse alustamist.

Artikkel 20

Järelevalve ja aruandlus

-1.
     
  Komisjon määrab kindlaks metoodika, millega kehtestatakse kvalitatiivsed näitajad, mis võimaldavad programmi kestel TEN-T võrgus ning artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme projekti kaupa täpselt hinnata. Selle metoodika alusel täiendab komisjon lisa I osa hiljemalt 1. jaanuariks 2021 delegeeritud õigusaktiga vastavalt artiklile 24.

1.   Näitajad, mille abil antakse aru artiklis 3 sätestatud programmi üld- ja erieesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest, on esitatud lisa I osas.

2.   Selleks et tõhusalt hinnata programmi eesmärkide saavutamiseks tehtut, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 24 vastu delegeeritud õigusakte lisa I osa muutmiseks, et näitajad vajaduse korral läbi vaadata või neid täiendada ning et lisada käesolevasse määrusesse järelevalve- ja hindamisraamistiku kehtestamist käsitlevad sätted.

3.   Tulemusaruannete süsteem peab tagama, et programmi rakendamise ja tulemuste järelevalveks vajalikke andmeid
  saab kasutada tehtud edusammude ja põhivõrgukoridorides esinenud raskuste põhjalike analüüside koostamiseks ning neid
  kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigel ajal. Selleks kehtestatakse liidu rahaliste vahendite saajatele ja asjakohasel juhul liikmesriikidele proportsionaalsed aruandlusnõuded.

3a.
     
  Komisjon loob teemakohase veebisaidi, kus reaalajas avaldatakse rakendatavate projektide kaart koos asjakohaste andmetega (mõjuhinnangud, väärtus, toetusesaaja, rakendusüksus, praegune olukord).

Artikkel 21

Hindamine

  ja läbivaatamine

1.   Hindamised toimuvad piisavalt aegsasti,
  kuid vähemalt iga kahe aasta tagant,
  et nende tulemusi saaks kasutada otsustamisprotsessis.

1a.
     
  Hindamisel hinnatakse programmi rakendamist vastavalt selle artiklis 3 sätestatud üldistele ja valdkondlikele eesmärkidele, selgitatakse, kas eri sektorid edenevad kavakohaselt, kas eelarvelise kulukohustuse kogusumma on kooskõlas eraldatud kogusummaga, kas käimasolevad projektid on saavutanud piisava täielikkuse taseme, kas need on endiselt teostatavad ja sobivalt elluviidavad.

2.   Programmi vahehindamine tehakse siis, kui programmi rakendamise kohta on
  artikli 20 kohaselt tehtud järelevalve alusel
  saadud piisavalt teavet, ent mitte hiljem kui neli aastat pärast programmi rakendamise algust.
  See hõlmab ka selle põhjalikku hindamist, kas menetlused, eesmärgid ja rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid on sobivad artiklis 3 sätestatud üldiste ja valdkondlike eesmärkide saavutamiseks.


  Selle vahehindamise tulemuste alusel esitatakse soovitused programmi läbivaatamiseks.

3.   Programmi rakendamise lõpul, ent mitte hiljem kui
  kaks
  aastat pärast artiklis 1 nimetatud ajavahemiku lõppu, teeb komisjon programmi lõpphindamise.

4.   Komisjon edastab hindamistulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

Artikkel 22

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab Euroopa ühendamise rahastu koordineerimiskomitee. Komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 23

Delegeeritud õigusaktid

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 24 vastu delegeeritud õigusakte, et:

| a) | muuta lisa I osa näitajate osas ning kehtestada järelevalve- ja hindamisraamistik; |
| --- | --- |

a)

muuta lisa I osa näitajate osas ning kehtestada järelevalve- ja hindamisraamistik;

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| c) | muuta lisa III osa seoses transpordi põhivõrgu koridoride ja eelnevalt kindlaks määratud lõikude määratlusega ning eelnevalt kindlaks määratud üldvõrgulõikudega; |
| --- | --- |

c)

muuta lisa III osa seoses transpordi põhivõrgu koridoride ja eelnevalt kindlaks määratud lõikude määratlusega ning eelnevalt kindlaks määratud üldvõrgulõikudega;

| d) | muuta lisa IV osa seoses piiriüleste taastuvenergiaprojektide väljaselgitamisega; |
| --- | --- |

d)

muuta lisa IV osa seoses piiriüleste taastuvenergiaprojektide väljaselgitamisega;

| e) | muuta lisa V osa seoses digitaalset ühenduvust käsitlevate ühishuviprojektide väljaselgitamisega; |
| --- | --- |

e)

muuta lisa V osa seoses digitaalset ühenduvust käsitlevate ühishuviprojektide väljaselgitamisega;

| ea) | võtta vastu tööprogramm; |
| --- | --- |

ea)

võtta vastu tööprogramm;

| eb) | võtta vastu raamprogramm; |
| --- | --- |

eb)

võtta vastu raamprogramm;

| ec) | täpsustada või muuta sõjalisi vajadusi, koostada või muuta sõjaväetranspordi jaoks sobivate üleeuroopalise transpordivõrgu osade loetelu, koostada kahesuguse kasutusega taristu alaste prioriteetsete projektide loetelu või muuta seda ning kehtestada artiklis 6 a sätestatud sõjaväelise liikuvusega seotud meetmete rahastamiskõlblikkuse hindamise menetlus või muuta seda; |
| --- | --- |

ec)

täpsustada või muuta sõjalisi vajadusi, koostada või muuta sõjaväetranspordi jaoks sobivate üleeuroopalise transpordivõrgu osade loetelu, koostada kahesuguse kasutusega taristu alaste prioriteetsete projektide loetelu või muuta seda ning kehtestada artiklis 6 a sätestatud sõjaväelise liikuvusega seotud meetmete rahastamiskõlblikkuse hindamise menetlus või muuta seda;

| ed) | määrata kindlaks metoodika, millega kehtestatakse kvalitatiivsed näitajad, mis võimaldavad programmi kestel TEN-T võrgus tehtud edusamme projekti kaupa täpselt hinnata. |
| --- | --- |

ed)

määrata kindlaks metoodika, millega kehtestatakse kvalitatiivsed näitajad, mis võimaldavad programmi kestel TEN-T võrgus tehtud edusamme projekti kaupa täpselt hinnata.

Artikkel 24

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 23 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kuni 31. detsembrini 2028.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 23 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmisotsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 23 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 25

Teavitamine, teabevahetus ja avalikustamine

1.   Liidu rahaliste vahendite saajad tunnistavad liidu rahaliste vahendite päritolu ja tagavad nende nähtavuse (eriti meetmeid ja nende tulemusi reklaamides), andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet.

2.   Komisjon rakendab programmi ning selle meetmete ja tulemustega seotud teavitus- ja teabevahetusmeetmeid. Programmile eraldatud rahalised vahendid peavad ühtlasi aitama kaasa liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamisele, niivõrd kui need on seotud artiklis 3 osutatud eesmärkidega.

Artikkel 26

Liidu finantshuvide kaitse

Kui kolmas riik osaleb programmis rahvusvahelise lepingu kohase otsuse alusel või muu õigusliku vahendi alusel, annab kolmas riik vahendite saamise tingimusena vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja juurdepääsu, et nad saaksid täielikult kasutada oma vastavaid volitusi. OLAFi puhul hõlmavad need õigused ka õigust toimetada juurdlusi, sealhulgas teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi.

Vastavalt määrusele (EL) 2017/1939 võib Euroopa Prokuratuur uurida pettusi ja muid kuritegusid, mis mõjutavad liidu finantshuve, ja esitada nende kohta süüdistusi, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2017/1371.

VI PEATÜKK

VI PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 27

Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted

1.   Määrused (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 tunnistatakse kehtetuks.

2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, ei mõjuta käesolev määrus asjaomaste meetmete jätkumist või muutmist kuni nende meetmete lõpetamiseni vastavalt määrusele (EL) nr 1316/2013, mida kohaldatakse nende meetmete suhtes kuni nende lõpetamiseni.

2a.
     
  Määrus (EL) nr 347/2013 vaadatakse läbi aegsasti enne järgmist mitmeaastast finantsraamistikku, et viia suunised kooskõlla liidu energia- ja kliimaeesmärkidega aastaks 2030 ja ELi pikaajalise CO2-heite vähendamise kohustusega ning integreerida energiatõhususe esikohale seadmise põhimõte. [ME 10]

3.   Programmi rahastamispaketist võib katta ka tehnilise ja haldusabi kulud, mis on vajalikud selleks, et tagada üleminek programmi ja selle eelkäija, s.o määruse (EL) nr 1316/2013 kohase Euroopa ühendamise rahastu raames vastu võetud meetmete vahel.

4.   Vajaduse korral võib kanda eelarvesse assigneeringuid ka pärast 2027. aastat, et katta käesoleva määruse artikli 4 lõikega 5 ette nähtud kulusid, selleks et oleks võimalik hallata meetmeid, mis ei ole 31. detsembriks 2027 veel lõpule viidud.

Artikkel 28

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel

Nõukogu nimel

president

eesistuja

LISA

I OSA – NÄITAJAD

Programmi üle teostatakse hoolikat järelevalvet, tuginedes näitajatele, mille eesmärk on mõõta programmi üld- ja erieesmärkide saavutamise ulatust ning minimeerida halduskoormust ja -kulusid. Sel eesmärgil kogutakse andmeid järgmiste põhinäitajate jaoks.

| Sektorid | Erieesmärgid | Näitajad |
| --- | --- | --- |
| Transport: | Tõhusad ja omavahel ühendatud võrgud ja taristu aruka,
  koostalitlusvõimelise,
  säästva,
  mitmeliigilise,
  kaasava, ohutu ja turvalise liikuvuse tagamiseks | Nende piiriüleste ja puuduvate ühenduste arv, mida toetatakse Euroopa ühendamise rahastust (sh TEN-T 
  põhi- ja üldvõrku
  kuuluvate linna transpordisõlmedega,
  piirkondlike piiriüleste raudteeühendustega,
  mere- ja sisemaasadamatega
  , lennujaamadega
  ning raudtee-/maanteeterminalidega seotud meetmed) |
| | | Nende Euroopa ühendamise rahastust toetatavate meetmete arv, mis aitavad transporti digiteerida
  (ERTMS, SESAR) |
| | | Euroopa ühendamise rahastu toetusel ehitatavate või ajakohastatavate alternatiivkütuse tanklate arv |
| | | Nende Euroopa ühendamise rahastust toetatavate meetmete arv, mis aitavad kaasa transpordi ohutuse suurendamisele |
| | | Nende Euroopa ühendamise rahastust toetatavate meetmete arv, mis aitavad kaasa transpordi kättesaadavusele puuetega inimeste jaoks |
| | | Nende Euroopa ühendamise rahastust toetatavate meetmete arv, mis aitavad kaasa raudtee-kaubaveoga kaasneva müra vähendamisele |
| | Kohandamine
  kahesuguse (tsiviil- ja kaitseotstarbelise)
  liikuvuse nõuetele | Selliste transporditaristu osade arv, mis on kohandatud
  kahesuguse (tsiviil- ja kaitseotstarbelise)
  liikuvuse nõuetele vastavaks |
| Energeetika | Võrguühenduste ja turgude integreerimise edendamine | Nende Euroopa ühendamise rahastu raames võetavate meetmete arv, mis aitavad ellu viia liikmesriikide võrkude ühendamise ja sisepiirangute kõrvaldamise projekte |
| | Energiavarustuskindlus | Nende Euroopa ühendamise rahastu raames võetavate meetmete arv, mis aitavad ellu viia töökindla gaasivõrgu tagamise projekte |
| | | Nende Euroopa ühendamise rahastu raames võetavate meetmete arv, mis aitavad muuta võrke arukamaks ja neid digiteerida ning mis suurendavad energia salvestamise võimsust |
| | Kestliku arengu tagamine dekarboniseerimise edendamise kaudu | Nende Euroopa ühendamise rahastu raames võetavate meetmete arv, mis aitavad ellu viia energiasüsteemides taastuvenergia laialdasemat kasutamist soodustavaid projekte |
| | | Nende Euroopa ühendamise rahastu raames võetavate meetmete arv, mis soodustavad piiriülest koostööd taastuvenergiavaldkonnas |
| Digitaalmajandus | Digitaalse ühenduvuse taristu kasutuselevõtu edendamine kogu Euroopa Liidus | Uued ülisuure läbilaskevõimega internetiühendused sotsiaal-majanduslikele keskustele ja ülikvaliteetsed traadita internetiühendused kohalikele kogukondadele |
| | | Nende Euroopa ühendamise rahastu raames võetavate meetmete arv, millega tagatakse 5G-ühendus piki transpordimarsruute |
| | | Nende Euroopa ühendamise rahastu raames võetavate meetmete arv, millega tagatakse uute ülisuure läbilaskevõimega internetiühenduste kättesaadavus kodumajapidamiste jaoks |
| | | Nende Euroopa ühendamise rahastu raames võetavate meetmete arv, mis aitavad kaasa energeetika- ja transpordisektori digiteerimisele |

Sektorid

Erieesmärgid

Näitajad

Transport:

Tõhusad ja omavahel ühendatud võrgud ja taristu aruka,
  koostalitlusvõimelise,
  säästva,
  mitmeliigilise,
  kaasava, ohutu ja turvalise liikuvuse tagamiseks

Nende piiriüleste ja puuduvate ühenduste arv, mida toetatakse Euroopa ühendamise rahastust (sh TEN-T 
  põhi- ja üldvõrku
  kuuluvate linna transpordisõlmedega,
  piirkondlike piiriüleste raudteeühendustega,
  mere- ja sisemaasadamatega
  , lennujaamadega
  ning raudtee-/maanteeterminalidega seotud meetmed)

Nende Euroopa ühendamise rahastust toetatavate meetmete arv, mis aitavad transporti digiteerida
  (ERTMS, SESAR)

Euroopa ühendamise rahastu toetusel ehitatavate või ajakohastatavate alternatiivkütuse tanklate arv

Nende Euroopa ühendamise rahastust toetatavate meetmete arv, mis aitavad kaasa transpordi ohutuse suurendamisele

Nende Euroopa ühendamise rahastust toetatavate meetmete arv, mis aitavad kaasa transpordi kättesaadavusele puuetega inimeste jaoks

Nende Euroopa ühendamise rahastust toetatavate meetmete arv, mis aitavad kaasa raudtee-kaubaveoga kaasneva müra vähendamisele

Kohandamine
  kahesuguse (tsiviil- ja kaitseotstarbelise)
  liikuvuse nõuetele

Selliste transporditaristu osade arv, mis on kohandatud
  kahesuguse (tsiviil- ja kaitseotstarbelise)
  liikuvuse nõuetele vastavaks

Energeetika

Võrguühenduste ja turgude integreerimise edendamine

Nende Euroopa ühendamise rahastu raames võetavate meetmete arv, mis aitavad ellu viia liikmesriikide võrkude ühendamise ja sisepiirangute kõrvaldamise projekte

Energiavarustuskindlus

Nende Euroopa ühendamise rahastu raames võetavate meetmete arv, mis aitavad ellu viia töökindla gaasivõrgu tagamise projekte

Nende Euroopa ühendamise rahastu raames võetavate meetmete arv, mis aitavad muuta võrke arukamaks ja neid digiteerida ning mis suurendavad energia salvestamise võimsust

Kestliku arengu tagamine dekarboniseerimise edendamise kaudu

Nende Euroopa ühendamise rahastu raames võetavate meetmete arv, mis aitavad ellu viia energiasüsteemides taastuvenergia laialdasemat kasutamist soodustavaid projekte

Nende Euroopa ühendamise rahastu raames võetavate meetmete arv, mis soodustavad piiriülest koostööd taastuvenergiavaldkonnas

Digitaalmajandus

Digitaalse ühenduvuse taristu kasutuselevõtu edendamine kogu Euroopa Liidus

Uued ülisuure läbilaskevõimega internetiühendused sotsiaal-majanduslikele keskustele ja ülikvaliteetsed traadita internetiühendused kohalikele kogukondadele

Nende Euroopa ühendamise rahastu raames võetavate meetmete arv, millega tagatakse 5G-ühendus piki transpordimarsruute

Nende Euroopa ühendamise rahastu raames võetavate meetmete arv, millega tagatakse uute ülisuure läbilaskevõimega internetiühenduste kättesaadavus kodumajapidamiste jaoks

Nende Euroopa ühendamise rahastu raames võetavate meetmete arv, mis aitavad kaasa energeetika- ja transpordisektori digiteerimisele

II OSA – SOOVITUSLIKUD PROTSENDIMÄÄRAD TRANSPORDISEKTORI JAOKS

Artikli 4 lõike 2 punkti a alapunktides i ja ii osutatud eelarvevahendid jaotatakse järgmiselt:

| — | 60 % artikli 9 lõike 2 punktis a loetletud meetmete jaoks: tõhusate ja omavahel ühendatud võrkudega seotud meetmed; |
| --- | --- |

—

60 % artikli 9 lõike 2 punktis a loetletud meetmete jaoks: tõhusate ja omavahel ühendatud võrkudega seotud meetmed;

| — | 40 % artikli 9 lõike 2 punktis b loetletud meetmete jaoks: aruka, säästva, kaasava, ohutu ja turvalise liikuvusega seotud meetmed. |
| --- | --- |

—

40 % artikli 9 lõike 2 punktis b loetletud meetmete jaoks: aruka, säästva, kaasava, ohutu ja turvalise liikuvusega seotud meetmed.

Artikli 9 lõike 2 punktis a loetletud meetmete
  rahastamiseks kasutatavad eelarvevahendid jaotatakse järgmiselt:
  75 %
  tuleks eraldada
  põhivõrgukoridore hõlmavatele meetmetele, 10 % väljaspool põhivõrgukoridore asuvat põhivõrku hõlmavatele meetmetele ja 15 % üldvõrku hõlmavatele meetmetele.

III OSA – HORISONTAALSED PRIORITEEDID, TRANSPORDI PÕHIVÕRGU KORIDORID JA EELNEVALT KINDLAKS MÄÄRATUD LÕIGUD; EELNEVALT KINDLAKS MÄÄRATUD ÜLDVÕRGULÕIGUD

-1a.
     
  Horisontaalsed prioriteedid

SESAR, ERTMS, ITS, RIS, VTMIS, aruka tehnoloogia seadmed

1.   Põhivõrgukoridorid ja eelnevalt kindlaks määratud lõigud

| Atlandi põhivõrgukoridor |
| --- |
| Trasside valik | Gijón – León – Valladolid |
| | A Coruña – Vigo – Orense – León – |
| | Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao |
| | Bordeaux – Toulouse |
| | Tenerife / Gran Canaria – Huelva / Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba |
| | Algeciras – Bobadilla – Madrid |
| | Madeira saar
   / Sines –
  Ermidas
  /Lissabon – Madrid – Valladolid |
| | Lissabon – Aveiro – Leixões/Porto – Douro jõgi /
  Vigo |
| | Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux –
  La Rochelle
   – Tours – Pariis – Le Havre / Metz – Mannheim/Strasbourg |
| | Shannon Foynes – Dublin – Rosslare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Pariis |
| | Dublin/Cork – Brest – Roscoff –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours –
  Dijon |
| Eelnevalt kindlaks määratud lõigud | Piiriülesed lõigud | Evora – Merida | Raudtee |
| | | Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux | |
| | | Aveiro – Salamanca | |
| | | Douro jõgi (Via Navegável do Douro) | Siseveeteed |
| | Puuduv ühendus | Pariis (Orly–Versailles’ ja Orly – Ch. De Gaulle’i lennujaama vaheline ühendus) | Mitmeliigiline |

Atlandi põhivõrgukoridor

Trasside valik

Gijón – León – Valladolid

A Coruña – Vigo – Orense – León –

Zaragoza – Pamplona/Logroño – Bilbao

Bordeaux – Toulouse

Tenerife / Gran Canaria – Huelva / Sanlúcar de Barrameda – Sevilla – Córdoba

Algeciras – Bobadilla – Madrid

Madeira saar
   / Sines –
  Ermidas
  /Lissabon – Madrid – Valladolid

Lissabon – Aveiro – Leixões/Porto – Douro jõgi /
  Vigo

Aveiro – Valladolid – Vitoria-Gasteiz – Bergara – Bilbao/Bordeaux –
  La Rochelle
   – Tours – Pariis – Le Havre / Metz – Mannheim/Strasbourg

Shannon Foynes – Dublin – Rosslare – Waterford – Cork – Brest – Roscoff – Cherbourg – Caen – Le Havre – Rouen – Pariis

Dublin/Cork – Brest – Roscoff –
  Saint Nazaire – Nantes – Tours –
  Dijon

Eelnevalt kindlaks määratud lõigud

Piiriülesed lõigud

Evora – Merida

Raudtee

Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux

Aveiro – Salamanca

Douro jõgi (Via Navegável do Douro)

Siseveeteed

Puuduv ühendus

Pariis (Orly–Versailles’ ja Orly – Ch. De Gaulle’i lennujaama vaheline ühendus)

Mitmeliigiline

| Läänemere – Aadria mere põhivõrgukoridor |
| --- |
| Trasside valik | Gdynia – Gdańsk – Katowice/Sławków |
| | Gdańsk – Varssavi – Katowice |
| | Katowice – Ostrava – Brno – Viin |
| | Szczecin/Świnoujście – Poznań – Wrocław – Ostrava |
| | Katowice – Žilina – Bratislava – Viin |
| | Viin – Graz– Villach – Udine – Trieste |
| | Udine – Veneetsia – Padova – Bologna – Ravenna – Ancona –
  Foggia |
| | Graz – Maribor – Ljubljana – Koper/Trieste |
| Eelnevalt kindlaks määratud lõigud | Piiriülesed lõigud | Katowice – Ostrava | Raudtee |
| | Katowice – Žilina | |
| | Opole – Ostrava | |
| | Bratislava – Viin | |
| | Graz – Maribor | |
| | Trieste – Divaca | |
| | Katowice – Žilina | Maantee |
| | Brno – Viin | |
| | Puuduv ühendus | Gloggnitz – Mürzzuschlag: | Raudtee |
| | Semmeringi baastunnel | |
| | Graz – Klagenfurt: Koralmi raudteeliin ja tunnel | |
| | Koper – Divača | |

Läänemere – Aadria mere põhivõrgukoridor

Trasside valik

Gdynia – Gdańsk – Katowice/Sławków

Gdańsk – Varssavi – Katowice

Katowice – Ostrava – Brno – Viin

Szczecin/Świnoujście – Poznań – Wrocław – Ostrava

Katowice – Žilina – Bratislava – Viin

Viin – Graz– Villach – Udine – Trieste

Udine – Veneetsia – Padova – Bologna – Ravenna – Ancona –
  Foggia

Graz – Maribor – Ljubljana – Koper/Trieste

Eelnevalt kindlaks määratud lõigud

Piiriülesed lõigud

Katowice – Ostrava

Raudtee

Katowice – Žilina

Opole – Ostrava

Bratislava – Viin

Graz – Maribor

Trieste – Divaca

Katowice – Žilina

Maantee

Brno – Viin

Puuduv ühendus

Gloggnitz – Mürzzuschlag:

Raudtee

Semmeringi baastunnel

Graz – Klagenfurt: Koralmi raudteeliin ja tunnel

Koper – Divača

| Vahemere piirkonna põhivõrgukoridor |
| --- |
| Trasside valik | Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona |
| | Zaragoza – Teruel – Valencia/Sagunto |
| | Sagunto – Valencia – Madrid |
| | Sevilla – Bobadilla – Murcia |
| | Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona / Palma de Mallorca – Barcelona |
| | Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon –
  La Spezia
   – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Veneetsia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest |
| | Toulouse – Narbonne |
| | Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – Ukraina piir |
| Eelnevalt kindlaks määratud lõigud | Piiriülesed lõigud | Lyon – Torino: baastunnel ja juurdepääsuteed | Raudtee |
| | | Barcelona – Perpignan | |
| | | Nice – Ventimiglia | |
| | | Trieste – Divača | |
| | | Ljubljana – Zagreb | |
| | | Zagreb – Budapest | |
| | | Budapest – Miskolc – Ukraina piir | |
| | | Lendava – Letenye | Maantee |
| | | Vásárosnamény – Ukraina piir | |
| | Puuduv ühendus | Perpignan – Montpellier | Raudtee |
| | | Madrid – Zaragoza – Barcelona | |
| | | Koper – Divača | |
| | | Rijeka – Zagreb | |
| | | Milano – Cremona – Mantova
  – Ferrara
   – Porto Levante / Veneetsia – Trieste/Ravenna –
  Porto Garibaldi | Siseveeteed |

Vahemere piirkonna põhivõrgukoridor

Trasside valik

Algeciras – Bobadilla – Madrid – Zaragoza – Tarragona

Zaragoza – Teruel – Valencia/Sagunto

Sagunto – Valencia – Madrid

Sevilla – Bobadilla – Murcia

Cartagena – Murcia – Valencia – Tarragona / Palma de Mallorca – Barcelona

Tarragona – Barcelona – Perpignan – Marseille – Genova/Lyon –
  La Spezia
   – Torino – Novara – Milano – Bologna/Verona – Padova – Veneetsia – Ravenna/Trieste/Koper – Ljubljana – Budapest

Toulouse – Narbonne

Ljubljana/Rijeka – Zagreb – Budapest – Ukraina piir

Eelnevalt kindlaks määratud lõigud

Piiriülesed lõigud

Lyon – Torino: baastunnel ja juurdepääsuteed

Raudtee

Barcelona – Perpignan

Nice – Ventimiglia

Trieste – Divača

Ljubljana – Zagreb

Zagreb – Budapest

Budapest – Miskolc – Ukraina piir

Lendava – Letenye

Maantee

Vásárosnamény – Ukraina piir

Puuduv ühendus

Perpignan – Montpellier

Raudtee

Madrid – Zaragoza – Barcelona

Koper – Divača

Rijeka – Zagreb

Milano – Cremona – Mantova
  – Ferrara
   – Porto Levante / Veneetsia – Trieste/Ravenna –
  Porto Garibaldi

Siseveeteed

| Põhjamere–Läänemere põhivõrgukoridor |
| --- |
| Trasside valik | Luleå – Helsingi – Tallinn – Riia |
| | Ventspils – Riia |
| | Riia – Kaunas |
| | Klaipeda – Kaunas – Vilnius |
| | Kaunas – Varssavi |
| | Valgevene piir – Varssavi –
  Łódź/Poznań
   – Frankfurt/Oder – Berliin – Hamburg – Kiel |
| | Łódź – Katowice/Wrocław |
| | Ukraina/Poola piir – Rzeszów
   – Katowice – Wrocław – Falkenberg – Magdeburg |
| | Szczecin/Świnoujście – Berliin – Magdeburg – Braunschweig – Hannover |
| | Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven |
| | Hannover – Osnabrück –
  / Kleve – Nijmegen /
   – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht |
| | Utrecht – Amsterdam |
| | Utrecht – Rotterdam – Antwerpen |
| | Hannover – Köln – Antwerpen |
| Eelnevalt kindlaks määratud lõigud | Piiriülesed lõigud | Tallinn – Riia – Kaunas
  /Vilnius
   – Varssavi: Rail Baltica uus UIC-rööpmelaiusega täielikult koostalitlev liin | Raudtee |
| | | Antwerpen – Duisburg | Raudtee |
| | | Świnoujście / Szczecin
  / Karnini sild
   – Berliin | Raudtee/Siseveeteed |
| | | Via Baltica koridor EE-LV-LT-PL | Maantee |
| | Puuduv ühendus | ▌ | Raudtee |
| | | Varssavi/Idzikowice – Poznań/Wrocław, sh ühendused kavandatava keskse transpordisõlmega | |
| | | Kieli kanal | Siseveeteed |
| | | Berliin – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; Lääne-Saksamaa kanalid | |
| | | Rein, Waal | |
| | | Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal | |
| | Uuendamine (kaherööpmeline) | Ruhri piirkond – Münster – Osnabrück – Hamburg | Raudtee |

Põhjamere–Läänemere põhivõrgukoridor

Trasside valik

Luleå – Helsingi – Tallinn – Riia

Ventspils – Riia

Riia – Kaunas

Klaipeda – Kaunas – Vilnius

Kaunas – Varssavi

Valgevene piir – Varssavi –
  Łódź/Poznań
   – Frankfurt/Oder – Berliin – Hamburg – Kiel

Łódź – Katowice/Wrocław

Ukraina/Poola piir – Rzeszów
   – Katowice – Wrocław – Falkenberg – Magdeburg

Szczecin/Świnoujście – Berliin – Magdeburg – Braunschweig – Hannover

Hannover – Bremen – Bremerhaven/Wilhelmshaven

Hannover – Osnabrück –
  / Kleve – Nijmegen /
   – Hengelo – Almelo – Deventer – Utrecht

Utrecht – Amsterdam

Utrecht – Rotterdam – Antwerpen

Hannover – Köln – Antwerpen

Eelnevalt kindlaks määratud lõigud

Piiriülesed lõigud

Tallinn – Riia – Kaunas
  /Vilnius
   – Varssavi: Rail Baltica uus UIC-rööpmelaiusega täielikult koostalitlev liin

Raudtee

Antwerpen – Duisburg

Raudtee

Świnoujście / Szczecin
  / Karnini sild
   – Berliin

Raudtee/Siseveeteed

Via Baltica koridor EE-LV-LT-PL

Maantee

Puuduv ühendus

▌

Raudtee

Varssavi/Idzikowice – Poznań/Wrocław, sh ühendused kavandatava keskse transpordisõlmega

Kieli kanal

Siseveeteed

Berliin – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; Lääne-Saksamaa kanalid

Rein, Waal

Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

Uuendamine (kaherööpmeline)

Ruhri piirkond – Münster – Osnabrück – Hamburg

Raudtee

| Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridor |
| --- |
| Trasside valik | ▌ |
| | Derry
   –
  Sligo
   –
  Galway
   – Shannon Foynes / Cork |
| | ▌ |
| | ▌ |
| | Baile Átha Cliath / Dublin / Corcaigh / Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam |
| | Dublin – Cork – Calais – Dunkerque – Zeebrugge – Antwerpen – Rotterdam |
| | Ühendkuningriigi piir
   – Lille – Brüssel |
| | London – Lille –
  piiriülene raudteeühendus Brüssel – Quiévrain – Valenciennes
   – Brüssel |
| | Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brüssel – Luxembourg |
| | Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille |
| | Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel |
| | Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Pariis |
| Eelnevalt kindlaks määratud lõigud | Piiriülesed lõigud | Brüssel – Luxembourg – Strasbourg | Raudtee |
| | | Terneuzen – Gent | Siseveeteed |
| | | Seine – Escaut’ võrk ning seonduvad Seine’i, Escaut’ ja Meuse’i jõe basseinid | |
| | | Reini – Schelde koridor | |
| | Puuduv ühendus | Albertkanaal/Canal Bocholt-Herentals | Siseveeteed |
| | Dunkerque – Lille |

Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridor

Trasside valik

▌

Derry
   –
  Sligo
   –
  Galway
   – Shannon Foynes / Cork

▌

▌

Baile Átha Cliath / Dublin / Corcaigh / Cork – Zeebrugge/Antwerpen/Rotterdam

Dublin – Cork – Calais – Dunkerque – Zeebrugge – Antwerpen – Rotterdam

Ühendkuningriigi piir
   – Lille – Brüssel

London – Lille –
  piiriülene raudteeühendus Brüssel – Quiévrain – Valenciennes
   – Brüssel

Amsterdam – Rotterdam – Antwerpen – Brüssel – Luxembourg

Luxembourg – Metz – Dijon – Macon – Lyon – Marseille

Luxembourg – Metz – Strasbourg – Basel

Antwerpen/Zeebrugge – Gent – Dunkerque/Lille – Pariis

Eelnevalt kindlaks määratud lõigud

Piiriülesed lõigud

Brüssel – Luxembourg – Strasbourg

Raudtee

Terneuzen – Gent

Siseveeteed

Seine – Escaut’ võrk ning seonduvad Seine’i, Escaut’ ja Meuse’i jõe basseinid

Reini – Schelde koridor

Puuduv ühendus

Albertkanaal/Canal Bocholt-Herentals

Siseveeteed

Dunkerque – Lille

| Ida / Vahemere idaosa põhivõrgukoridor |
| --- |
| Trasside valik | Hamburg – Berliin |
| | Rostock – Berliin – Dresden |
| | Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Dresden |
| | Dresden – Ústí nad Labem – Melnik/Praha – Lysá nad Labem/Poříčany – Kolín |
| | Kolín – Pardubice – Brno – Viin/Bratislava – Budapest – Arad – Timişoara – Craiova – Calafat – Vidin – Sofia |
| | Sofia – Plovdiv – Burgas |
| | Plovdiv – Türgi piir – Alexandropouli – Kavala – Thessaloniki – Ioannina – Kakavia/Igoumenitsa |
| | FYROMi piir – Thessaloniki |
| | Sofia – Thessaloniki – Ateena – Piraeus/Ikonio – Heraklion – Lemesos (Vasiliko) – Nikosia |
| | Ateena – Patra/Igoumenitsa |
| Eelnevalt kindlaks määratud lõigud | Piiriülesed lõigud | Dresden – Praha | Raudtee |
| | | Viin/Bratislava – Budapest | |
| | | Békéscsaba – Arad | |
| | | Calafat – Vidin – Sofia – Thessaloniki | |
| | | Türgi piir – Alexandropouli | |
| | | FYROMi piir – Thessaloniki | |
| | | Ioannina – Kakavia (Albaania piir) | Maantee |
| | | Craiova – Vidin | |
| | | Hamburg – Dresden – Praha – Pardubice | Siseveeteed |
| | Puuduv ühendus | Thessaloniki – Kavala | Raudtee |
| | | Budapest Kelenföld
   –
  Ferencváros | |
| | | Szolnoki raudteejaam | |

Ida / Vahemere idaosa põhivõrgukoridor

Trasside valik

Hamburg – Berliin

Rostock – Berliin – Dresden

Bremerhaven/Wilhelmshaven – Magdeburg – Dresden

Dresden – Ústí nad Labem – Melnik/Praha – Lysá nad Labem/Poříčany – Kolín

Kolín – Pardubice – Brno – Viin/Bratislava – Budapest – Arad – Timişoara – Craiova – Calafat – Vidin – Sofia

Sofia – Plovdiv – Burgas

Plovdiv – Türgi piir – Alexandropouli – Kavala – Thessaloniki – Ioannina – Kakavia/Igoumenitsa

FYROMi piir – Thessaloniki

Sofia – Thessaloniki – Ateena – Piraeus/Ikonio – Heraklion – Lemesos (Vasiliko) – Nikosia

Ateena – Patra/Igoumenitsa

Eelnevalt kindlaks määratud lõigud

Piiriülesed lõigud

Dresden – Praha

Raudtee

Viin/Bratislava – Budapest

Békéscsaba – Arad

Calafat – Vidin – Sofia – Thessaloniki

Türgi piir – Alexandropouli

FYROMi piir – Thessaloniki

Ioannina – Kakavia (Albaania piir)

Maantee

Craiova – Vidin

Hamburg – Dresden – Praha – Pardubice

Siseveeteed

Puuduv ühendus

Thessaloniki – Kavala

Raudtee

Budapest Kelenföld
   –
  Ferencváros

Szolnoki raudteejaam

| Reini–Alpide põhivõrgukoridor |
| --- |
| Trasside valik | Genova – Milano – Lugano – Basel |
| | Genova – Novara – Brig – Bern – Basel
  – Freiburgi (Breisgau) piiriülese raudteesilla taaskasutuselevõtt – Colmar – Rastatti–Hagenau piiriülene ühendus
   – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln |
| | Milano – Verona – Trento – Bozen – Innsbruck – München, kaasa arvatud Brenneri koridor |
| | Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterdam |
| | Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen |
| | Köln – Liège – Brüssel – Gent |
| | Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge |
| Eelnevalt kindlaks määratud lõigud | Piiriülesed lõigud | Zevenaar – Emmerich – Oberhausen | Raudtee |
| | | Karlsruhe – Basel | |
| | | Milano/Novara – Šveitsi piir | |
| | | Antwerpen – Duisburg | |
| | | Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam | Siseveeteed |
| | Puuduv ühendus | Genova – Tortona/Novi Ligure | Raudtee |

Reini–Alpide põhivõrgukoridor

Trasside valik

Genova – Milano – Lugano – Basel

Genova – Novara – Brig – Bern – Basel
  – Freiburgi (Breisgau) piiriülese raudteesilla taaskasutuselevõtt – Colmar – Rastatti–Hagenau piiriülene ühendus
   – Karlsruhe – Mannheim – Mainz – Koblenz – Köln

Milano – Verona – Trento – Bozen – Innsbruck – München, kaasa arvatud Brenneri koridor

Köln – Düsseldorf – Duisburg – Nijmegen/Arnhem – Utrecht – Amsterdam

Nijmegen – Rotterdam – Vlissingen

Köln – Liège – Brüssel – Gent

Liège – Antwerpen – Gent – Zeebrugge

Eelnevalt kindlaks määratud lõigud

Piiriülesed lõigud

Zevenaar – Emmerich – Oberhausen

Raudtee

Karlsruhe – Basel

Milano/Novara – Šveitsi piir

Antwerpen – Duisburg

Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam

Siseveeteed

Puuduv ühendus

Genova – Tortona/Novi Ligure

Raudtee

| Reini–Doonau põhivõrgukoridor |
| --- |
| Trasside valik | Pariis
   – Strasbourg – Stuttgart –
  Augsburg
   – München –
  Salzburg
   – Wels/Linz |
| | Strasbourg – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz |
| | München/Nürnberg – Praha – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – Ukraina piir |
| | Wels/Linz – Viin – Bratislava – Budapest – Vukovar |
| | Viin/Bratislava – Budapest – Arad – Brašov/Craiova – Bukarest –
  Focșani – Albița (Moldova piir)
   / Constanța – Sulina |
| Eelnevalt kindlaks määratud lõigud | Piiriülesed lõigud | München – Praha | Raudtee |
| | | Nürnberg – Plzen | |
| | | München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg | |
| | | Strasbourg – Kehl Appenweier | |
| | | Hranice – Žilina | |
| | | Viin – Bratislava/Budapest | |
| | | Bratislava – Budapest | |
| | | Békéscsaba – Arad | |
| | | Doonau (Kehlheim – Constanța/Midia/Sulina) ja seonduvad Sava ja Tisza jõe basseinid | Siseveeteed |
| | | Zlín – Žilina | Maantee |
| | Puuduv ühendus | Stuttgart – Ulm | Raudtee |
| | | Salzburg – Linz | |
| | | Arad – Craiova | |
| | | Bukarest – Constanța | |
| | | Arad – Brașov | Raudtee |
| | | Brașov – Predeal | Raudtee |
| | | Bukarest – Craiova | Raudtee |

Reini–Doonau põhivõrgukoridor

Trasside valik

Pariis
   – Strasbourg – Stuttgart –
  Augsburg
   – München –
  Salzburg
   – Wels/Linz

Strasbourg – Mannheim – Frankfurt – Würzburg – Nürnberg – Regensburg – Passau – Wels/Linz

München/Nürnberg – Praha – Ostrava/Přerov – Žilina – Košice – Ukraina piir

Wels/Linz – Viin – Bratislava – Budapest – Vukovar

Viin/Bratislava – Budapest – Arad – Brašov/Craiova – Bukarest –
  Focșani – Albița (Moldova piir)
   / Constanța – Sulina

Eelnevalt kindlaks määratud lõigud

Piiriülesed lõigud

München – Praha

Raudtee

Nürnberg – Plzen

München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg

Strasbourg – Kehl Appenweier

Hranice – Žilina

Viin – Bratislava/Budapest

Bratislava – Budapest

Békéscsaba – Arad

Doonau (Kehlheim – Constanța/Midia/Sulina) ja seonduvad Sava ja Tisza jõe basseinid

Siseveeteed

Zlín – Žilina

Maantee

Puuduv ühendus

Stuttgart – Ulm

Raudtee

Salzburg – Linz

Arad – Craiova

Bukarest – Constanța

Arad – Brașov

Raudtee

Brașov – Predeal

Raudtee

Bukarest – Craiova

Raudtee

| Skandinaavia – Vahemere piirkonna põhivõrgukoridor |
| --- |
| Trasside valik | Venemaa piir – Hamina/Kotka – Helsingi – Turu/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö |
| | Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm |
| | Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg |
| | Malmö – Kopengahen – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn |
| | Kopenhaagen – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover |
| | Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg |
| | Rostock – Berliin –
  Halle/
  Leipzig –
  Erfurt/Weimar
   – München |
| | Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze |
| | Livorno/La Spezia – Firenze – Rooma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta |
| | Napoli –
  Cagliari
   / Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta –
  Marsaxlokk |
| Eelnevalt kindlaks määratud lõigud | Piiriülesed lõigud | Venemaa piir – Helsingi | Raudtee |
| | | Kopenhaagen – Hamburg: Fehmarni vöötme püsiühendusele juurdepääsu teed | |
| | | München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: Brenneri baastunnel ja juurdepääsuteed | |
| | | Trelleborg – Malmö – Göteborg – Norra piir (piiriülene, raudtee) | |
| | | Göteborg – Oslo | |
| | | Helsingborg – Helsingør | |
| | | Kopenhaagen – Malmö | |
| | | Kopenhaagen – Hamburg: Fehmarni vöötme püsiühendus | Raudtee/maantee |

Skandinaavia – Vahemere piirkonna põhivõrgukoridor

Trasside valik

Venemaa piir – Hamina/Kotka – Helsingi – Turu/Naantali – Stockholm – Örebro – Malmö

Narvik/Oulu – Luleå – Umeå – Stockholm

Oslo – Göteborg – Malmö – Trelleborg

Malmö – Kopengahen – Fredericia – Aarhus – Aalborg – Hirtshals/Frederikshavn

Kopenhaagen – Kolding/Lübeck – Hamburg – Hannover

Bremerhaven – Bremen – Hannover – Nürnberg

Rostock – Berliin –
  Halle/
  Leipzig –
  Erfurt/Weimar
   – München

Nürnberg – München – Innsbruck – Verona – Bologna – Ancona/Firenze

Livorno/La Spezia – Firenze – Rooma – Napoli – Bari – Taranto – Valletta

Napoli –
  Cagliari
   / Gioia Tauro – Palermo/Augusta – Valletta –
  Marsaxlokk

Eelnevalt kindlaks määratud lõigud

Piiriülesed lõigud

Venemaa piir – Helsingi

Raudtee

Kopenhaagen – Hamburg: Fehmarni vöötme püsiühendusele juurdepääsu teed

München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: Brenneri baastunnel ja juurdepääsuteed

Trelleborg – Malmö – Göteborg – Norra piir (piiriülene, raudtee)

Göteborg – Oslo

Helsingborg – Helsingør

Kopenhaagen – Malmö

Kopenhaagen – Hamburg: Fehmarni vöötme püsiühendus

Raudtee/maantee

2.   Eelnevalt kindlaks määratud üldvõrgulõigud

Üldvõrgus asuvad seonduvad elemendid, millele on osutatud
  käesoleva määruse
  artikli 9 lõike 2 punkti a alapunktis i, ning
  artikli 9 lõike 2 punkti a alapunktis ii osutatud üldvõrgu piiriülesed
  ühendused
  , täpsemalt järgmised:

| Dublin – Strabane – Letterkenny | Maantee |
| --- | --- |
| Derry
   –
  Sligo
   –
  Galway | Raudtee |
| Pau – Huesca | Raudtee |
| Lyon – Šveitsi piir | Raudtee |
| Athus – Mont-Saint-Martin | Raudtee |
| ▌ | Raudtee |
| Mons – Valenciennes | Raudtee |
| Gent – Terneuzen | Raudtee |
| Heerlen – Aachen | Raudtee |
| Groningen – Bremen | Raudtee |
| Stuttgart – Šveitsi piir | Raudtee |
| Berliin – Rzepin/Horka – Wrocław | Raudtee |
| Praha – Linz | Raudtee |
| Villach – Ljubljana | Raudtee |
| Ancona – Foggia | Raudtee/maantee |
| Pivka – Rijeka | Raudtee |
| Plzeň – České Budějovice – Viin | Raudtee |
| Viin – Gyor | Raudtee |
| Graz –
  Celldömölk
   – Gyor | Raudtee |
| Neumarkt – Kalham – Mühldorf | Raudtee |
| Merevaigukoridor PL-SK-HU | Raudtee |
| Via Carpathia koridor Valgene/Ukraina piir-PL-SK-HU-RO | Maantee |
| Budapest – Osijek – Svilaj (Bosnia ja Hertsegoviina piir) | Maantee |
| Timișoara
   –
  Moravița | Maantee |
| Faro – Huelva | Raudtee |
| Porto – Vigo | Raudtee |
| Bukarest
   – Giurgiu – Varna/Bourgas | Raudtee |
| Svilengrad – Pithio | Raudtee |
| Siret
   –
  Suceava | Maantee |
| Focșani
   –
  Albița | Maantee |
| München – Salzburg – Ljubljana | Raudtee |
| Gallarate/Sesto C. – Laveno/Luino | Raudtee |

Dublin – Strabane – Letterkenny

Maantee

Derry
   –
  Sligo
   –
  Galway

Raudtee

Pau – Huesca

Raudtee

Lyon – Šveitsi piir

Raudtee

Athus – Mont-Saint-Martin

Raudtee

▌

Raudtee

Mons – Valenciennes

Raudtee

Gent – Terneuzen

Raudtee

Heerlen – Aachen

Raudtee

Groningen – Bremen

Raudtee

Stuttgart – Šveitsi piir

Raudtee

Berliin – Rzepin/Horka – Wrocław

Raudtee

Praha – Linz

Raudtee

Villach – Ljubljana

Raudtee

Ancona – Foggia

Raudtee/maantee

Pivka – Rijeka

Raudtee

Plzeň – České Budějovice – Viin

Raudtee

Viin – Gyor

Raudtee

Graz –
  Celldömölk
   – Gyor

Raudtee

Neumarkt – Kalham – Mühldorf

Raudtee

Merevaigukoridor PL-SK-HU

Raudtee

Via Carpathia koridor Valgene/Ukraina piir-PL-SK-HU-RO

Maantee

Budapest – Osijek – Svilaj (Bosnia ja Hertsegoviina piir)

Maantee

Timișoara
   –
  Moravița

Maantee

Faro – Huelva

Raudtee

Porto – Vigo

Raudtee

Bukarest
   – Giurgiu – Varna/Bourgas

Raudtee

Svilengrad – Pithio

Raudtee

Siret
   –
  Suceava

Maantee

Focșani
   –
  Albița

Maantee

München – Salzburg – Ljubljana

Raudtee

Gallarate/Sesto C. – Laveno/Luino

Raudtee

LISA – IV OSA PIIRIÜLESTE TAASTUVENERGIAPROJEKTIDE VÄLJASELGITAMINE

1.   Piiriüleste taastuvenergiaprojektide eesmärk

Piiriüleste taastuvenergiaprojektidega edendatakse liikmesriikidevahelist piiriülest koostööd taastuvate energiaallikate kavandamise, arendamise ja kulutõhusa kasutamise alal
  , eesmärgiga aidata täita liidu pikaajalisi dekarboniseerimiseesmärke
  .

2.   Üldkriteeriumid

Et projekti saaks käsitada piiriülese taastuvenergiaprojektina, peab see vastama järgmistele üldkriteeriumidele:

| a) | see tuleb lisada liikmesriikidevahelisse koostöölepingusse või mõnda muusse liikmesriikidevahelisse ja/või liikmesriikide ja direktiivi 2009/28/EÜ artiklis 6, 7, 9 või 11 esitatud kolmandate riikide vahelisse kokkuleppesse; |
| --- | --- |

a)

see tuleb lisada liikmesriikidevahelisse koostöölepingusse või mõnda muusse liikmesriikidevahelisse ja/või liikmesriikide ja direktiivi 2009/28/EÜ artiklis 6, 7, 9 või 11 esitatud kolmandate riikide vahelisse kokkuleppesse;

| b) | see tagab kulude kokkuhoiu taastuvenergia kasutamisel ja/või tulu seoses süsteemi integreerimise, varustuskindluse või innovatsiooniga võrreldes
  alternatiivse piiriülese energiaprojektiga või taastuvenergia projektiga, mida rakendab
  üks osalev liikmesriik üksinda; |
| --- | --- |

b)

see tagab kulude kokkuhoiu taastuvenergia kasutamisel ja/või tulu seoses süsteemi integreerimise, varustuskindluse või innovatsiooniga võrreldes
  alternatiivse piiriülese energiaprojektiga või taastuvenergia projektiga, mida rakendab
  üks osalev liikmesriik üksinda;

| c) | koostööst saadav võimalik üldine kasu kaalub üles selle kulud, sealhulgas pikemas perspektiivis, nagu on hinnatud punktis 3 osutatud kulude-tulude analüüsi alusel ja artiklis [7] osutatud metoodikat kasutades. |
| --- | --- |

c)

koostööst saadav võimalik üldine kasu kaalub üles selle kulud, sealhulgas pikemas perspektiivis, nagu on hinnatud punktis 3 osutatud kulude-tulude analüüsi alusel ja artiklis [7] osutatud metoodikat kasutades.

3.   Kulude-tulude analüüs

Punkti 2 alapunktis c osutatud kulude-tulude analüüsis võetakse iga osaleva liikmesriigi või kolmanda riigi puhul arvesse mõju muu hulgas järgmistele aspektidele:

| a) | elektrienergia tootmise maksumus; |
| --- | --- |

a)

elektrienergia tootmise maksumus;

| b) | süsteemi integreerimise maksumus; |
| --- | --- |

b)

süsteemi integreerimise maksumus;

| c) | toetuse maksumus; |
| --- | --- |

c)

toetuse maksumus;

| d) | kasvuhoonegaaside heide; |
| --- | --- |

d)

kasvuhoonegaaside heide;

| e) | varustuskindlus; |
| --- | --- |

e)

varustuskindlus;

| f) | õhu- ja muu kohapealne saaste
  või mõju kohalikule loodusele ja keskkonnale
  ; |
| --- | --- |

f)

õhu- ja muu kohapealne saaste
  või mõju kohalikule loodusele ja keskkonnale
  ;

| g) | innovatsioon. |
| --- | --- |

g)

innovatsioon.

4.   Menetlus

Sellise projekti arendajad, mis võidakse potentsiaalselt valida piiriüleseks taastuvenergiaprojektiks liikmesriikidevahelise ja/või liikmesriikide ja
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  direktiivi
  (EL) 2018/...
   (+) (1) (+) artiklis ▌9 või 11 esitatud kolmandate riikide vahelise koostöölepingu või mõne muu
  taastuvenergia alase
  kokkuleppe alusel ning millele püütakse saada piiriülese taastuvenergiaprojekti staatust, esitavad komisjonile sellekohase taotluse. Taotlus peab sisaldama asjakohast teavet, mis võimaldab komisjonil hinnata projekti punktides 2 ja 3 esitatud kriteeriumide alusel vastavalt artiklis 7 osutatud metoodikale.

Komisjon tagab arendajatele võimaluse taotleda piiriülese taastuvenergiaprojekti staatust vähemalt kord aastas.

Komisjon korraldab asjakohased konsultatsioonid piiriülese taastuvenergiaprojekti staatust taotlevate projektide loetelu üle.

Komisjon hindab taotlusi punktides 2 ja 3 esitatud kriteeriumide alusel.

Piiriüleste taastuvenergiaprojektide väljavalimisel seab komisjon eesmärgiks hoida nende üldarvu hallatavates piirides. Komisjon püüab tagada asjakohase geograafilise tasakaalu piiriüleste taastuvenergiaprojektide väljaselgitamisel. Projektide väljaselgitamisel võib kasutada piirkondlike ühenduste abi.

Projektile ei anta piiriülese taastuvenergiaprojekti staatust või see võetakse talt ära, kui hindamisel lähtuti ebaõigest teabest, mis oli määravaks teguriks, või kui projekt ei ole kooskõlas liidu õigusega.

Komisjon avaldab väljavalitud piiriüleste taastuvenergiaprojektide loetelu oma veebisaidil.

V OSA – DIGITAALSE ÜHENDUVUSE TARISTUT HÕLMAVAD ÜHISHUVIPROJEKTID

1.   
  Gigabiti- ja 5G- või muu tehnika tasemele vastav mobiilne ühendus
  sotsiaal-majanduslikele keskustele

Meetmete prioriseerimisel võetakse arvesse sotsiaal-majanduslike keskuste tegevuse eesmärki, kõnealuse ühendusega võimaldatavate digiteenuste ja -rakenduste asjakohasust, võimalikku sotsiaal-majanduslikku kasu kodanikele, ettevõtjatele ja kohalikele kogukondadele, sealhulgas ühenduvuse võimalikku ülekanduvat mõju. Olemasolevad eelarvevahendid jaotatakse liikmesriikide vahel geograafilist tasakaalu silmas pidades.

Prioriteediks seatakse järgmised meetmed:

| — | gigabitiühendus haiglatele ja meditsiinikeskustele vastavalt tervishoiusüsteemi digiteerimiseks tehtavatele jõupingutustele, et suurendada ELi kodanike heaolu ning muuta patsientidele tervishoiu- ja hoolekandeteenuste osutamise laadi (26); |
| --- | --- |

—

gigabitiühendus haiglatele ja meditsiinikeskustele vastavalt tervishoiusüsteemi digiteerimiseks tehtavatele jõupingutustele, et suurendada ELi kodanike heaolu ning muuta patsientidele tervishoiu- ja hoolekandeteenuste osutamise laadi (26);

| — | gigabitiühendus haridus- ja teaduskeskustele, et
  hõlbustada muu hulgas kõrgjõudlusega andmetöötluse, pilverakenduste ja suurandmete kasutamist,
  kõrvaldada digilõhe ja rakendada innovatsiooni haridussüsteemides, parandada õpitulemusi, laiendada võrdseid võimalusi ja suurendada tõhusust (27). |
| --- | --- |

—

gigabitiühendus haridus- ja teaduskeskustele, et
  hõlbustada muu hulgas kõrgjõudlusega andmetöötluse, pilverakenduste ja suurandmete kasutamist,
  kõrvaldada digilõhe ja rakendada innovatsiooni haridussüsteemides, parandada õpitulemusi, laiendada võrdseid võimalusi ja suurendada tõhusust (27).

| — | 5G- või ülisuure läbilaskevõimega traadita lairibaühendus haridus- ja teaduskeskustele, haiglatele ja meditsiinikeskustele seoses püüetega tuua 2025. aastaks katkematu traadita 5G-lairibaühendus kõigisse linnalistesse keskustesse. |
| --- | --- |

—

5G- või ülisuure läbilaskevõimega traadita lairibaühendus haridus- ja teaduskeskustele, haiglatele ja meditsiinikeskustele seoses püüetega tuua 2025. aastaks katkematu traadita 5G-lairibaühendus kõigisse linnalistesse keskustesse.

2.   Traadita internetiühendus kohalikes kogukondades

Rahastamise saamiseks peavad meetmed, mille eesmärk on toetada tasuta ja ilma diskrimineerivate tingimusteta kohalikku traadita internetiühendust kohalikes avaliku elu keskustes, sealhulgas avalikkusele ligipääsetavatel välialadel, millel on kohaliku kogukonna jaoks tähtis roll, vastama järgmistele tingimustele:

| — | neid viib ellu järgmises lõigus osutatud avaliku sektori asutus, mis on suuteline kavandama kohalike traadita side juurdepääsupunktide rajamist nii avaliku ruumi sise- kui ka välitingimustes ja teostama vastavat järelevalvet ning tagama tegevuskulude rahastamise vähemalt kolme aasta jooksul; |
| --- | --- |

—

neid viib ellu järgmises lõigus osutatud avaliku sektori asutus, mis on suuteline kavandama kohalike traadita side juurdepääsupunktide rajamist nii avaliku ruumi sise- kui ka välitingimustes ja teostama vastavat järelevalvet ning tagama tegevuskulude rahastamise vähemalt kolme aasta jooksul;

| — | need tuginevad ülisuure läbilaskevõimega digivõrkudele, mis võimaldavad tagada kasutajatele ülikvaliteetse internetiühenduse, mis:






  — | on tasuta ja ilma diskrimineerivate tingimusteta, kergesti juurdepääsetav, turvatud ning kasutab uusimaid ja parimaid olemasolevaid seadmeid, mis on suutelised pakkuma kasutajatele kiiret ühendust, ning |
| --- | --- | --- |

—

need tuginevad ülisuure läbilaskevõimega digivõrkudele, mis võimaldavad tagada kasutajatele ülikvaliteetse internetiühenduse, mis:

—

on tasuta ja ilma diskrimineerivate tingimusteta, kergesti juurdepääsetav, turvatud ning kasutab uusimaid ja parimaid olemasolevaid seadmeid, mis on suutelised pakkuma kasutajatele kiiret ühendust, ning

| — | toetab
  võrdset
  juurdepääsu innovatiivsetele digiteenustele; |
| --- | --- |

—

toetab
  võrdset
  juurdepääsu innovatiivsetele digiteenustele;

| — | nende puhul kasutatakse komisjoni ette nähtud ühtset visuaalset identiteeti
  , mis on kättesaadav mitmes keeles,
  ja need on seotud asjaomaste veebipõhiste vahenditega; |
| --- | --- |

—

nende puhul kasutatakse komisjoni ette nähtud ühtset visuaalset identiteeti
  , mis on kättesaadav mitmes keeles,
  ja need on seotud asjaomaste veebipõhiste vahenditega;

| — | nendega võetakse kohustus hankida vajalikud seadmed ja/või seotud paigaldusteenused kooskõlas kohaldatava õigusega, tagamaks et projektidega ei kaasne põhjendamatuid konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

—

nendega võetakse kohustus hankida vajalikud seadmed ja/või seotud paigaldusteenused kooskõlas kohaldatava õigusega, tagamaks et projektidega ei kaasne põhjendamatuid konkurentsimoonutusi.

Rahalist abi antakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2102 (28) artikli 3 punktis 1 määratletud avaliku sektori asutustele eesmärgiga pakkuda siseriikliku õiguse kohaselt tasuta ja ilma diskrimineerivate tingimusteta kohalikku traadita ühendust, rajades selleks kohalikud traadita side juurdepääsupunktid.

Rahastatud meetmed ei tohi dubleerida olemasolevaid samalaadsete omadustega, sealhulgas kvaliteedi poolest samalaadseid tasuta ühendusi, mida avalik või erasektor samas avalikus kohas pakub.

Olemasolevad eelarvevahendid jaotatakse liikmesriikide vahel geograafilist tasakaalu silmas pidades.

3.   Rahastamiskõlblike 5G-koridoride
  ja piiriüleste ühenduste
  soovituslik loetelu

Kooskõlas gigabitiühiskonna saavutamiseks seatud eesmärkidega, mille komisjon on seadnud eesmärgiga tagada 2025. aastaks põhiliste maismaatranspordi marsruutide katkematu hõlmatus 5G-süsteemidega (29), sisaldavad artikli 9 lõike 4 punkti c kohased meetmed, millega rakendatakse ellu 5G-süsteemidega katkematu hõlmatus, esimeses etapis selliseid meetmeid, mis käsitlevad piiriüleseid lõike, millel katsetatakse võimsuse jaotamise mehhanismi (30), ning teises etapis meetmeid, mis käsitlevad ulatuslikumaid lõike võimsuse jaotamise mehhanismi laialdasemaks kasutuselevõtuks piki transpordikoridore, nagu on esitatud allpool toodud tabelis (soovituslik loetelu). Selleks kasutatakse TEN-T koridore, ent 5G-süsteemide kasutuselevõtmisel ei pea tingimata nendega piirduma (31).

| Atlandi põhivõrgukoridor |
| --- |
| Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse võimsuse jaotamise mehhanismi | Porto-Vigo ja Merida-Evora |
| | Asoori / Madeira saared – Lissabon – Pariis – Amsterdam – Frankfurt |
| | Aveiro – Salamanca |
| Ulatuslikum lõik võimsuse jaotamise mehhanismi laialdasemaks kasutuselevõtuks | Metz – Pariis – Bordeaux – Bilbao – Vigo – Porto – Lissabon |
| | — | Bilbao – Madrid – Lissabon |

Atlandi põhivõrgukoridor

Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse võimsuse jaotamise mehhanismi

Porto-Vigo ja Merida-Evora

Asoori / Madeira saared – Lissabon – Pariis – Amsterdam – Frankfurt

Aveiro – Salamanca

Ulatuslikum lõik võimsuse jaotamise mehhanismi laialdasemaks kasutuselevõtuks

Metz – Pariis – Bordeaux – Bilbao – Vigo – Porto – Lissabon

—

Bilbao – Madrid – Lissabon

Läänemere – Aadria mere põhivõrgukoridor

Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse võimsuse jaotamise mehhanismi

—

Ulatuslikum lõik võimsuse jaotamise mehhanismi laialdasemaks kasutuselevõtuks

Gdansk – Varssavi – Brno – Viin – Graz – Ljubljana – Trieste

Vahemere piirkonna põhivõrgukoridor

Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse võimsuse jaotamise mehhanismi

| — | Merekaablivõrgud Lissabon – Marseille – Milano |
| --- | --- |

—

Merekaablivõrgud Lissabon – Marseille – Milano

Ulatuslikum lõik võimsuse jaotamise mehhanismi laialdasemaks kasutuselevõtuks

Budapest – Zagreb – Ljubljana / Rijeka / Split

Põhjamere–Läänemere põhivõrgukoridor

Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse võimsuse jaotamise mehhanismi

Läänemere koridor (määratakse veel kindlaks)

Ulatuslikum lõik võimsuse jaotamise mehhanismi laialdasemaks kasutuselevõtuks

Tallinn – Kaunas

Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridor

Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse võimsuse jaotamise mehhanismi

Metz – Merzig – Luxembourg

Rotterdam – Antwerpen – Eindhoven

Ulatuslikum lõik võimsuse jaotamise mehhanismi laialdasemaks kasutuselevõtuks

Amsterdam – Rotterdam – Breda – Lille – Pariis

Brüssel – Metz – Basel

Mulhouse – Lyon – Marseille

Ida / Vahemere idaosa põhivõrgukoridor

Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse võimsuse jaotamise mehhanismi

Sofia – Thessaloniki – Belgrad

Ulatuslikum lõik võimsuse jaotamise mehhanismi laialdasemaks kasutuselevõtuks

Berliin – Praha – Brno – Bratislava

Timişoara – Sofia – Türgi piir

– Sofia – Thessaloniki – Ateena

Reini–Alpide põhivõrgukoridor

Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse võimsuse jaotamise mehhanismi

Bologna – Innsbruck – München (Brenneri koridor)

Ulatuslikum lõik võimsuse jaotamise mehhanismi laialdasemaks kasutuselevõtuks

Rotterdam – Oberhausen – Frankfurt (M)

Basel – Milano – Genova

Reini–Doonau põhivõrgukoridor

Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse võimsuse jaotamise mehhanismi

München – Salzburg

Ulatuslikum lõik võimsuse jaotamise mehhanismi laialdasemaks kasutuselevõtuks

Frankfurt (M) – Passau – Viin – Budapest – Bukarest –
  Iasi/
  Constanța

Karlsruhe – München – Salzburg – Wels

Frankfurt (M) – Strasbourg

Skandinaavia – Vahemere piirkonna põhivõrgukoridor

Piiriülesed lõigud, kus katsetatakse võimsuse jaotamise mehhanismi

Oulu – Tromsø

Oslo – Stockholm – Helsingi

Ulatuslikum lõik võimsuse jaotamise mehhanismi laialdasemaks kasutuselevõtuks

Turu – Helsingi – Venemaa piir

Stockholm/Oslo – Malmö

Malmö – Kopenhaagen – Hamburg – Würzburg

Nürnberg – München – Verona

Rosenheim – Bologna – Napoli – Catania – Palermo

Napoli – Bari – Taranto

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0409/2018).

1

(*1)  Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud
  paksus kaldkirjas
  , välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▌.

*1

paksus kaldkirjas

(2)  ELT C , , lk .

2

(3)  ELT C , , lk .

3

(4)  COM(2018)0321, lk 13.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

5

(6)  Komisjoni teatis „Säästva liikuvuse suunas – Tegevuskava sotsiaalselt õiglaseks üleminekuks puhtale, konkurentsivõimelisele ja ühendatud liikuvusele kõigi jaoks“ (COM(2017)0283).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).

7

(8)  Komisjoni teatis „Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia elluviimine – Euroopa Liit, mis kaitseb planeeti, avardab oma kodanike võimalusi ning kaitseb oma tööstust ja töötajaid“ (COM(2017)0675).

8

(9)  COM(2018)0293.

9

(10)  JOIN(2017)0041.

10

(11)  JOIN(2018)0005.

11

(12)  COM(2017)0623.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2013. aasta määrus (EL) nr 347/2013 üleeuroopalise energiataristu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1364/2006/EÜ ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 713/2009, (EÜ) nr 714/2009 ja (EÜ) nr 715/2009 (ELT L 115, 25.4.2013, lk 39).

13

(14)  COM(2017)0718.

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 283/2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/97/EÜ (ELT L 86, 21.3.2014, lk 14).

15

(16)  COM(2016)0587.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

17

(18)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

18

(19)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

19

(20)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (ELT L 198, 28.7.2017, lk 29).

21

(22)  ELT L 344, 19.12.2013, lk 1.

22

(23)  COM(2018)0065.

23

(24)  Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel 13. aprillil 2016 sõlmitud institutsioonidevaheline parema õigusloome kokkulepe (ELT L 123, 12.5.2016, lk 1).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 913/2010 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 22).

25

(+)  Väljaannete talitus: palun sisestada teksti dokumendis PE-CONS 55/18 (2016/0375(COD)) sisalduva määruse number ning joonealusesse märkusse nimetatud direktiivi number, kuupäev, pealkiri ja ELT avaldamisviide

+

(1)  ELT ...

1

(+)  Väljaannete talitus: palun sisestada COD 2016/0382 (taastuvenergia) pealkiri, number ja ELT avaldamisviide.

+

(+)  Väljaannete talitus: palun sisestada COD 2016/0382 (taastuvenergia) pealkiri, number ja ELT avaldamisviide.

+

(+)  Väljaannete talitus: palun sisestada teksti dokumendis PE-CONS 55/18 (2016/0375(COD)) sisalduva määruse number ning joonealusesse märkusse nimetatud direktiivi number, kuupäev, pealkiri ja ELT avaldamisviide.

+

(1)  ELT...

1

(+)  Väljaannete talitus: palun sisestada COD 2016/0382 (taastuvenergia) pealkiri, number ja ELT avaldamisviide.

+

(26)  Vt ka COM(2018)0233 final – Komisjoni teatis „Tervise- ja hooldusvaldkonna digiteerimise võimaldamine digitaalsel ühtsel turul; kodanike võimestamine ja tervema ühiskonna loomine“.

26

(27)  Vt ka COM(2018)0022 final – Komisjoni teatis digiõppe tegevuskava kohta.

27

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2102, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust (ELT L 327, 2.12.2016, lk 1).

28

(29)  „Ühenduvus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks – Euroopa gigabitiühiskonna poole“, COM(2016)0587.

29

(30)  Ühendatud ja automatiseeritud liikuvus.

30

(31)  Kursiivkirjas märgitud lõigud asuvad väljaspool TEN-T põhivõrgukoridore, kuid on kaasatud 5G-koridoride hulka.

31

---

Neljapäev, 13. detsember 2018

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/692 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/692

---

P8_TA(2018)0519

Kaubandusvaidluste lahendamise kiirendatud kord

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta resolutsioon soovitustega Euroopa Komisjonile kaubandusvaidluste lahendamise kiirendatud korra kohta (2018/2079(INL))

(2020/C 388/43)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artiklit 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artiklit 225,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 67 lõiget 4 ja artikli 81 lõiget2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artikli 67 lõiget 4 ja artikli 81 lõiget2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõiget 1 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta („harta“) artiklit 47, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõiget 1 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta („harta“) artiklit 47,

| — | võttes arvesse sisepoliitika peadirektoraadi uuringut „Building competence in commercial law in the Member States“ (Äriõiguse pädevuse arendamine liikmesriikides), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sisepoliitika peadirektoraadi uuringut „Building competence in commercial law in the Member States“ (Äriõiguse pädevuse arendamine liikmesriikides),

| — | võttes arvesse 2018. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabelit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2018. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabelit,

| — | võttes arvesse Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku 2016. aasta väljaannet „Kohtunike koolituse põhimõtted“ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku 2016. aasta väljaannet „Kohtunike koolituse põhimõtted“ (1),

| — | võttes arvesse liidu õigustikku tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu õigustikku tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 46 ja 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 46 ja 52,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0396/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0396/2018),

| A. | arvestades, et harta artikliga 47 ja Euroopa inimõiguste konventsiooni artikliga 6 kehtestatud õigus õiglasele ja avalikule ärakuulamisele mõistliku aja jooksul on üks õigusriigi ja demokraatia peamisi garantiisid ning tsiviilkohtumenetluse kui terviku lahutamatu osa; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et harta artikliga 47 ja Euroopa inimõiguste konventsiooni artikliga 6 kehtestatud õigus õiglasele ja avalikule ärakuulamisele mõistliku aja jooksul on üks õigusriigi ja demokraatia peamisi garantiisid ning tsiviilkohtumenetluse kui terviku lahutamatu osa;

| B. | arvestades, et Euroopa kiirendatud tsiviilkohtumenetluse kasutuselevõtt võib aidata kaasa riiklike menetluste ajakohastamisele, võrdsete võimaluste tagamisele ettevõtjate jaoks ja suuremale majanduskasvule tänu tulemuslikele ja tõhusatele kohtusüsteemidele, lihtsustades samas juurdepääsu õiguskaitsele liidus ja aidates kaitsta liidu põhivabadusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa kiirendatud tsiviilkohtumenetluse kasutuselevõtt võib aidata kaasa riiklike menetluste ajakohastamisele, võrdsete võimaluste tagamisele ettevõtjate jaoks ja suuremale majanduskasvule tänu tulemuslikele ja tõhusatele kohtusüsteemidele, lihtsustades samas juurdepääsu õiguskaitsele liidus ja aidates kaitsta liidu põhivabadusi;

| C. | arvestades, et 2018. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabelist nähtus, et õigusabi kättesaadavusel ja kohtukulude tasemel on õiguskaitsele juurdepääsul otsustav tähtsus, seda eelkõige vaesuses elavate kodanike jaoks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2018. aasta ELi õigusemõistmise tulemustabelist nähtus, et õigusabi kättesaadavusel ja kohtukulude tasemel on õiguskaitsele juurdepääsul otsustav tähtsus, seda eelkõige vaesuses elavate kodanike jaoks;

| D. | arvestades, et õigusalast koostööd on soodustanud, toetanud ja ergutanud mitu liidu teisese õiguse menetlusõiguslikku akti, sh väiksemaid nõudeid käsitlev määrus, õigusabi käsitlev direktiiv, tõendite kogumist käsitlev määrus ja dokumentide kättetoimetamist käsitlev määrus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et õigusalast koostööd on soodustanud, toetanud ja ergutanud mitu liidu teisese õiguse menetlusõiguslikku akti, sh väiksemaid nõudeid käsitlev määrus, õigusabi käsitlev direktiiv, tõendite kogumist käsitlev määrus ja dokumentide kättetoimetamist käsitlev määrus;

| E. | arvestades, et liikmesriikide õigusalase koostöö eesmärgid on muu hulgas tagada piiriülestes juhtumites õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele täielik austamine, kindlustada neis olukordades ka tõhus ja sujuv kohtumenetlus ning panna kohtusüsteemides alus vastastikusele usaldusele, mis on alus edasisele kohtuotsuste vastastikusele tunnustamisele kogu liidus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liikmesriikide õigusalase koostöö eesmärgid on muu hulgas tagada piiriülestes juhtumites õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele täielik austamine, kindlustada neis olukordades ka tõhus ja sujuv kohtumenetlus ning panna kohtusüsteemides alus vastastikusele usaldusele, mis on alus edasisele kohtuotsuste vastastikusele tunnustamisele kogu liidus;

| F. | arvestades, et paljusid menetlusõiguslikke küsimusi tsiviilõiguse vallas reguleeritakse riigi tasandil, seega erineb selle valdkonna menetlusõigus liikmesriigiti, mis on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega; arvestades, et kiirendatud menetlus võib viia menetluskordade vajaliku ühtlustamiseni; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et paljusid menetlusõiguslikke küsimusi tsiviilõiguse vallas reguleeritakse riigi tasandil, seega erineb selle valdkonna menetlusõigus liikmesriigiti, mis on kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttega; arvestades, et kiirendatud menetlus võib viia menetluskordade vajaliku ühtlustamiseni;

| G. | arvestades, et on vaja tõhustada koostööd liikmesriikide ametiasutuste ja liidu tasandil kohtusüsteemide vahel, eesmärgiga kõrvaldada kõik takistused, mis võivad tuleneda eri kohtu- ja haldussüsteemide kokkusobimatusest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et on vaja tõhustada koostööd liikmesriikide ametiasutuste ja liidu tasandil kohtusüsteemide vahel, eesmärgiga kõrvaldada kõik takistused, mis võivad tuleneda eri kohtu- ja haldussüsteemide kokkusobimatusest;

| H. | arvestades, et Brüsseli I määruses sätestatakse kohtualluvust, tunnustamist ja kohtuotsuste täitmist käsitlevad põhilised normi liidu piiriülestes tsiviil- ja kaubandusküsimustes; arvestades, et selle uuesti sõnastatud versioonis, mida kohaldatakse alates 2015. aastast (Brüsseli Ia määrus), parandati mitmes olulises punktis ELis toimuvate piiriüleste vaidluste lahendamist, millega hoitakse kokku ettevõtjate ja eraisikute aega ja raha; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Brüsseli I määruses sätestatakse kohtualluvust, tunnustamist ja kohtuotsuste täitmist käsitlevad põhilised normi liidu piiriülestes tsiviil- ja kaubandusküsimustes; arvestades, et selle uuesti sõnastatud versioonis, mida kohaldatakse alates 2015. aastast (Brüsseli Ia määrus), parandati mitmes olulises punktis ELis toimuvate piiriüleste vaidluste lahendamist, millega hoitakse kokku ettevõtjate ja eraisikute aega ja raha;

| I. | arvestades, et Rooma I määruses kehtestatakse normid tsiviil- ja kaubandusasjade lepingulistele kohustustele kohaldatava õiguse jaoks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Rooma I määruses kehtestatakse normid tsiviil- ja kaubandusasjade lepingulistele kohustustele kohaldatava õiguse jaoks;

| J. | arvestades, et menetlusnormidega tuleks tagada nii poolte õiguste kaitse kui ka vaidluste lahendamise kiireloomulisus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et menetlusnormidega tuleks tagada nii poolte õiguste kaitse kui ka vaidluste lahendamise kiireloomulisus;

| K. | arvestades, et kaubandusalaste küsimuste lahendamine liikmesriikide avalikes kohtutes on üldiselt aeglane protsess, mis ei vasta kaubandusvaidlustesse kaasatud poolte ootustele ja mis on eriti silmatorkav Euroopa väiksemate nõuete menetluse kasutuselevõtmise taustal, mis on viinud oluliselt kiirema kaubandusvaidluste lahendamiseni, ning arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia nõuetekohane kasutamine kohtutes aitab kaasa menetluste kiirendamisele ja kulude vähendamisele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kaubandusalaste küsimuste lahendamine liikmesriikide avalikes kohtutes on üldiselt aeglane protsess, mis ei vasta kaubandusvaidlustesse kaasatud poolte ootustele ja mis on eriti silmatorkav Euroopa väiksemate nõuete menetluse kasutuselevõtmise taustal, mis on viinud oluliselt kiirema kaubandusvaidluste lahendamiseni, ning arvestades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia nõuetekohane kasutamine kohtutes aitab kaasa menetluste kiirendamisele ja kulude vähendamisele;

| L. | arvestades, et kaubandusalaste vaidluste aeglane lahendamine liidus võib viia selleni, et kaubandusettevõtted otsivad alternatiivset vaidluste lahendamist või vaidluste lahendamist kolmandates riikides ning otsustavad lepingute suhtes kohaldada kolmanda riigi õigust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kaubandusalaste vaidluste aeglane lahendamine liidus võib viia selleni, et kaubandusettevõtted otsivad alternatiivset vaidluste lahendamist või vaidluste lahendamist kolmandates riikides ning otsustavad lepingute suhtes kohaldada kolmanda riigi õigust;

| M. | arvestades, et kaubandusalaste vaidluste lahendamine sõltub kohtute, sh kohtunike, advokaatide ja õigusala töötajate pädevusest ja kogemusest nende teemade valdkonnas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kaubandusalaste vaidluste lahendamine sõltub kohtute, sh kohtunike, advokaatide ja õigusala töötajate pädevusest ja kogemusest nende teemade valdkonnas;

| N. | arvestades, et liikmesriikide äärmiselt kogenud ja pädevate kohtunike ning advokaatide toetatava kiire ja kulutõhusa kiirmenetluse kättesaadavus muudaks liikmesriigi õiguse valimise otsuse tõenäolisemaks ning rikastaks selle tulemusena pädevust liikmesriikide tsiviil- ja kaubandusasjades; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et liikmesriikide äärmiselt kogenud ja pädevate kohtunike ning advokaatide toetatava kiire ja kulutõhusa kiirmenetluse kättesaadavus muudaks liikmesriigi õiguse valimise otsuse tõenäolisemaks ning rikastaks selle tulemusena pädevust liikmesriikide tsiviil- ja kaubandusasjades;

| O. | arvestades, et eri keelekasutuse kordadele näib olevat vajalik leida sobiv lahendus, mis võiks hõlmata kõigis liidu ametlikes keeltes kättesaadavaid ühtlustatud vorme; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et eri keelekasutuse kordadele näib olevat vajalik leida sobiv lahendus, mis võiks hõlmata kõigis liidu ametlikes keeltes kättesaadavaid ühtlustatud vorme;

| P. | arvestades, et kaubandusasjadele spetsialiseeruvad kohtud ja kojad tagavad neis asjades suurema pädevuse ja sõltumatuse, meelitades seetõttu selliseid kohtuasju liikmesriikide kohtutesse; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kaubandusasjadele spetsialiseeruvad kohtud ja kojad tagavad neis asjades suurema pädevuse ja sõltumatuse, meelitades seetõttu selliseid kohtuasju liikmesriikide kohtutesse;

| 1. | märgib, et kaubandusasjade lahendamine on palju aeglasem, kui see võiks olla, võttes keskmiselt kolm kuni neli aastat aega, ning see põhjustab ettevõtjatele märkimisväärset kahju mitte ainult majanduslikus mõttes, vaid ka aja, energia ja muude ressurssidena, mida saaks suunata muudesse võimalustesse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab vajadust tagada poolte õiguse tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele täielik austamine, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, ning kindlustada kaubandusalaste kohtumenetluste parim kvaliteet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tõstab esile Euroopa väiksemate nõuete menetluse eduka rakendamise, mis on andnud vahendi liidus väikeste summadega seotud tarbija- ja muude piiriüleste vaidluste lahendamiseks kiirelt ja kulutõhusalt, toetades samal ajal poolte õiguste kaitset; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et vastastikune usaldus on keeruline ning usalduse saavutamisel on oma roll paljudel näitajatel, sealhulgas õigusalasel haridusel ja täienduskoolitusel, piiriülesel õiguskoostööl ning kohtunikevahelisel kogemuste ja heade tavade vahetamisel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et õiglase kohtumenetluse ja õiguskaitse kättesaadavuse osas tuleks säilitada ja laiendada õigusalast koostööd ja teabevahetust suurendavaid koostöövõrgustikke ning andmebaase, sh Euroopa õigusalase koostöö võrgustikku ja Euroopa e-õiguskeskkonna portaali, millest peab saama liidu õigusvaldkonna nn ühe akna süsteem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väidab, et Euroopa väiksemate nõuete menetluse määrusele sarnase määruse, nimelt piiriüleste kaubandusvaidluste suhtes kohaldatava Euroopa kiirendatud tsiviilkohtumenetluse vastuvõtmine oleks parim viis käsitleda liidu kaubandusvaidluste pikki ooteaegu, võimaldades Euroopa ettevõtetele suurt kokkuhoidu ja mobiliseerides kasutamata kapitali; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väidab, et kaubandusettevõtetel on lihtsam kohtus esindajate eest maksta ja kohtuasjaks valmistuda, mistõttu oleks neil paremad väljavaated oma õigusi kaitsta, mis võimaldaks kiiremat menetlust; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et selline menetlus võiks toetuda nõudele, et pooled enne menetluse algust põhjalikult selleks ette valmistuksid, rangetele tähtaegadele, vähesele võimalusele menetluse ajal fakte või tõendusmaterjale lisada ning menetlusotsuste puhul eraldi kaebamisvõimaluse keelamisele, saavutades nii kiirmenetluse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on arvamusel, et kõnealune range kohtusüsteem on kooskõlas poolte õiguste kaitse põhimõttega, tingimusel et Euroopa kiirendatud tsiviilkohtumenetluse kohaldamine on vabatahtlik ja seda kasutatakse üksnes järgmistel juhtudel:






  — | kui pooled on pärast vaidluse tekkimist menetluse kasutamises kokku leppinud või |
| --- | --- | --- |

9.

—

kui pooled on pärast vaidluse tekkimist menetluse kasutamises kokku leppinud või

| — | kui kostja nõustub menetluses osalema pärast seda, kui hageja on esitanud hagi Euroopa kiirendatud tsiviilkohtumenetluse raames, tingimusel et kostjal on enne menetluse algust piisavalt aega end ette valmistada; |
| --- | --- |

—

kui kostja nõustub menetluses osalema pärast seda, kui hageja on esitanud hagi Euroopa kiirendatud tsiviilkohtumenetluse raames, tingimusel et kostjal on enne menetluse algust piisavalt aega end ette valmistada;

| 10. | on seisukohal, et Euroopa kiirendatud tsiviilkohtumenetlus peaks igal juhul kehtima üksnes juhul, kui pooli on eelnevalt nõuetekohaselt teavitatud sellise menetluse kasutamisega nõustumise tagajärgedest; märgib, et Euroopa kiirendatud tsiviilkohtumenetluse kulud ei tohiks poolte jaoks olla ülemäära suured, et tagada õiguskaitsele juurdepääsu õiguse järgimine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et vaidluse pooled jõuavad sageli kokkuleppeni vaid juhul, kui asjaolud ja argumendid täielikult välja arendatakse, mis tähendab, et menetlussüsteemis, mis nõuab pooltelt enne kohtusse minekut asjaolude uurimist ja oma argumentide välja arendamist, lahendataks rohkem vaidlusi kokkuleppega varasemas etapis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib, et eesmärki pakkuda liidus kiirendatud ja kulutõhusamat kaubandusvaidluste lahendamist ei ole võimalik saavutada üksnes ühtlustatud kiirmenetlussüsteemi kasutusele võtmisega – selle saavutamiseks ja sellise menetlussüsteemi tõhusaks toimimiseks on vaja kaubandusõiguse ja rahvusvahelise eraõiguse alal väga pädevaid ja kogenud kohtuid, kohtunikke, advokaate ja õigusala töötajaid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et praegune jaotus kaubanduslepingutes kohaldatava õiguse valikus Euroopa eri jurisdiktsioonide vahel ei ole liikmesriikides samaväärne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et kohaldatava õiguse valik põhineb sageli keerukatel kaalutlustel, kuid välisriigi õiguse ja kohtu kombinatsioon asetab vaidluspoole tihti märkimisväärsesse majanduslikku ohtu, ning et sellised sätted on eriti küsitavad juhul, kui nendega nõustutakse tüüplepingu osana või olukordades, kus ühel poolel puudub üldse või on väike võimalus lepingut selles osas muuta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mõistab, et keelebarjäärid võivad olla täiendav tõke ja seega veel üks põhjus, mis eelistada kohaldamiseks üht õigust teisele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et kõigis liidu ametlikes keeltes kättesaadavad ühtlustatud standardvormid lihtsustaksid juurdepääsu Euroopa kiirendatud tsiviilkohtumenetlusele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | soovitab, et ühtlustatud standardvormide kasutuselevõtmise tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, mida teostatakse kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppega; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni üles hindama vajadust vaadata läbi Rooma I, Rooma II ja Brüsseli Ia määrused eesmärgiga tugevdada seost lepingute eesmärgi ja sisu ning valitud õiguse vahel, samuti tagada ettevõtetevaheliste suhete ja lepingute nõrgemate poolte kaitse ning säilitada poolte autonoomia seoses õiguse valikuga; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et nende küsimustega tegelemiseks ei piisa üksnes seadusandlikest meetmetest, vaid nii kohtute kui ka advokaatide asjatundlikkuse taseme tõstmiseks on vaja ka praktilisi meetmeid, nagu täiustatud kaubandusasjadealane koolitus ning parem juurdepääs liidu õigusele ja liikmesriikide õigusele, eeskätt kohtupraktikale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et äriõigus ja rahvusvaheline eraõigus on muudest õigusvaldkondadest vähem kodifitseeritud, mis tähendab, et teaduslikul uurimistööl on suurem roll, ning seega on üks liikmesriikides kaubandusasjade pädevuse tugevdamise meede eraldada selles valdkonnas uurimistöö tegemiseks rohkem vahendeid; |
| --- | --- |

20.

| 21. | väljendab seetõttu heameelt Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku üheksa õigusalase koolituse põhimõtte üle, mis võeti vastu võrgustiku 2016. aasta üldkogul ja millega tagatakse ühine alus ja raamistik nii Euroopa kohtuasutusele kui ka õigusalase koolituse asutustele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et väga oluline on ka kaubandusasjade suhtes kohaldatava õiguse kvaliteet ja see, mis määral on seda õigust õnnestunult kohandatud kaubandussektori tavadele ja arengutele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palub seetõttu ELi toimimise lepingu artikli 225 kohaselt komisjonil esitada 1. jaanuariks 2020 ELi toimimise lepingu artikli 81 lõike 2 alusel ettepanek võtta vastu Euroopa kiirendatud tsiviilkohtumenetlust käsitlev seadusandlik akt ning kooskõlas soovitustega, mis on esitatud käesoleva dokumendi lisas, ja pärast sellise läbivaatamise vajalikkust käsitlevat hindamist komisjoni poolt võimalik ettepanek Rooma I, Rooma II ja Brüsseli Ia määrustes tehtavateks muudatusteks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täiendama neid ettepanekuid toetavate meetmetega, mille eesmärk on liikmesriigi asjatundlikkuse suurendamine äriõiguses ja rahvusvahelises eraõiguses; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kinnitab, et käesolevale resolutsioonile lisatud soovitused järgivad põhiõigusi, siseriikliku menetlusautonoomia põhimõtet ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid; |
| --- | --- |

25.

| 26. | leiab, et ettepaneku finantsmõju, eelkõige Euroopa kiirendatud tsiviilkohtumenetluse menetluskulud, hüvitab samaväärne sääst, kuna Euroopa kiirendatud tsiviilkohtumenetlus on tõenäoliselt oluliselt kulutõhusam kui liikmesriikide tavamenetlused ning kuna kõnealuseid vaidlusi ei toodaks vastava liikmesriigi üldisesse menetlussüsteemi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et kaubandusõigus on ainult üks valdkond, mille puhul on vaja võtta liidu tasandil lisameetmeid, et tagada õiguskaitse parem kättesaadavus, menetluste kõrgem kvaliteet, pooli toetavad tugevamad kaitsemeetmed ja vaidluste kiirem lahendamine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ning lisas toodud soovitused komisjonile ja nõukogule ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  http://www.ejtn.eu/PageFiles/15756/Judicial%20Training%20Principles_ET.pdf.

---

RESOLUTSIOONI LISA:

SOOVITUSED MEETMETE KOHTA EUROOPA KIIRENDATUD TSIVIILKOHTUMENETLUSE KASUTUSELEVÕTMISEKS JA TOETAMISEKS

TAOTLETAVATE ETTEPANEKUTE PÕHIMÕTTED JA EESMÄRGID

I.   Euroopa kiirendatud tsiviilkohtumenetlus

Ettepaneku peamine eesmärk on võtta kasutusele vabatahtlikkuse alusel kohaldatav Euroopa kiirendatud tsiviilkohtumenetlus, et pakkuda Euroopa ettevõtjatele võimalust saavutada ettevõtetevahelistes puhtalt kaubandusalastes piiriülestes vaidlustes lahendus mõistliku aja jooksul.

Euroopa kiirendatud tsiviilkohtumenetlus võiks toetuda järgmistele põhimõtetele:

| 1. | kohaldamine piiriüleste kaubandusvaidluste suhtes, mille puhul Euroopa väiksemate nõuete menetlust ei kohaldata; |
| --- | --- |

1.

kohaldamine piiriüleste kaubandusvaidluste suhtes, mille puhul Euroopa väiksemate nõuete menetlust ei kohaldata;

| 2. | kohaldamine juhul, kui pooled on selles pärast vaidluse tekkimist kokku leppinud või kui hageja esitab hagi selle menetluse raames ja kostja sellega nõustub; |
| --- | --- |

2.

kohaldamine juhul, kui pooled on selles pärast vaidluse tekkimist kokku leppinud või kui hageja esitab hagi selle menetluse raames ja kostja sellega nõustub;

| 3. | kohaldamine üksnes juhul, kui pooli on eelnevalt nõuetekohaselt teavitatud sellise menetluse kasutamisega nõustumise tagajärgedest; |
| --- | --- |

3.

kohaldamine üksnes juhul, kui pooli on eelnevalt nõuetekohaselt teavitatud sellise menetluse kasutamisega nõustumise tagajärgedest;

| 4. | kohaldamise eeldusena tuleks nõuda, et pooled valmistaksid oma nõuded enne kohtusse minekut suures ulatuses ette, millega kaasneb kohtus uute asjaolude või tõendite ilmnemise võimaluse varajane välistamine; |
| --- | --- |

4.

kohaldamise eeldusena tuleks nõuda, et pooled valmistaksid oma nõuded enne kohtusse minekut suures ulatuses ette, millega kaasneb kohtus uute asjaolude või tõendite ilmnemise võimaluse varajane välistamine;

| 5. | menetlusotsuste vastu eraldi kaebamisvõimaluse välistamine; |
| --- | --- |

5.

menetlusotsuste vastu eraldi kaebamisvõimaluse välistamine;

| 6. | menetlus on peamiselt kirjalik ja suulisi istungeid võidaks lubada vaid vähemalt ühe poole nõudmisel; |
| --- | --- |

6.

menetlus on peamiselt kirjalik ja suulisi istungeid võidaks lubada vaid vähemalt ühe poole nõudmisel;

| 7. | lähtepunktina menetlusele väga lühikeste tähtaegade kohaldamine, võimaldades kohtul poolte nõusolekul keerukamate juhtumite korral rakendada pikemaid tähtaegu; |
| --- | --- |

7.

lähtepunktina menetlusele väga lühikeste tähtaegade kohaldamine, võimaldades kohtul poolte nõusolekul keerukamate juhtumite korral rakendada pikemaid tähtaegu;

| 8. | piiriüleste kaubandusvaidluste kohtusiseste ja -väliste rahumeelsete lahenduste julgustamine, sh vahendamise teel; |
| --- | --- |

8.

piiriüleste kaubandusvaidluste kohtusiseste ja -väliste rahumeelsete lahenduste julgustamine, sh vahendamise teel;

| 9. | nüüdisaja tehnoloogiate kasutamise ergutamine suuliste istungite, tõendite kogumise ja dokumentide kätteandmise puhul; |
| --- | --- |

9.

nüüdisaja tehnoloogiate kasutamise ergutamine suuliste istungite, tõendite kogumise ja dokumentide kätteandmise puhul;

| 10. | menetlusega seotud kulusid tuleks piirata, et tagada õiguskaitse kättesaadavuse õiguse austamine; |
| --- | --- |

10.

menetlusega seotud kulusid tuleks piirata, et tagada õiguskaitse kättesaadavuse õiguse austamine;

| 11. | menetluse lõpliku kohtuotsuse tunnustamise ja täitmise tagamise võimaldamine viisil, mis on liidu õiguse kohaselt võimalikult lihtne ja kasutajasõbralik. |
| --- | --- |

11.

menetluse lõpliku kohtuotsuse tunnustamise ja täitmise tagamise võimaldamine viisil, mis on liidu õiguse kohaselt võimalikult lihtne ja kasutajasõbralik.

II.   Rooma I, Rooma II ja Brüsseli Ia määruste võimalikud muudatused

Euroopa kiirendatud tsiviilkohtumenetluse ettepanekut võiks toetada Rooma I, Rooma II ja Brüsseli Ia määruste muudatusettepanekuga, et saavutada lepingute eesmärgi ja valitud liidu õiguse vahel tugevam side ning samas võimaldada pooltele kaubanduslepingute puhul suurem sõltumatus, tagades ühtlasi ettevõtetevahelistes suhetes nõrgemate poolte kaitse.

Rooma I määruse muudatused võiksid sisaldada järgmist:

| 1. | kaaluda valitud õiguse ning lepingu ja poolte sisu ja eesmärgi vahelise sideme tugevdamist; |
| --- | --- |

1.

kaaluda valitud õiguse ning lepingu ja poolte sisu ja eesmärgi vahelise sideme tugevdamist;

| 2. | õiguse valiku kehtivusele kohaldatavate eeskirjade läbivaatamine; seda tuleks kaaluda lepingu suhtes vaikimisi kohaldatava õiguse kohaselt. |
| --- | --- |

2.

õiguse valiku kehtivusele kohaldatavate eeskirjade läbivaatamine; seda tuleks kaaluda lepingu suhtes vaikimisi kohaldatava õiguse kohaselt.

III.   Muud meetmed liikmesriikide kaubandusasjade pädevuse suurendamiseks

| 1. | Neid ettepanekuid peaks toetama komisjoni ja liikmesriikide meetmed kaubandusasjade pädevuse suurendamiseks, näiteks:






  a) | kohtunike, advokaatide ja õigusala töötajate koolitamine kaubandusasjades; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

kohtunike, advokaatide ja õigusala töötajate koolitamine kaubandusasjades;

| b) | lihtsustatud ja parem juurdepääs liidu ning liikmesriikide õigusele, sh kohtupraktikale; |
| --- | --- |

b)

lihtsustatud ja parem juurdepääs liidu ning liikmesriikide õigusele, sh kohtupraktikale;

| c) | õigusalases hariduses suurem keskendumine kaubandusõigusele ja rahvusvahelisele eraõigusele; |
| --- | --- |

c)

õigusalases hariduses suurem keskendumine kaubandusõigusele ja rahvusvahelisele eraõigusele;

| d) | rohkem ressursse teaduslikule uurimistööle äriõiguse ja rahvusvahelise eraõiguse valdkonnas ja |
| --- | --- |

d)

rohkem ressursse teaduslikule uurimistööle äriõiguse ja rahvusvahelise eraõiguse valdkonnas ja

| e) | võõrkeele ja selle õigusterminoloogia valdamise täiustamine. |
| --- | --- |

e)

võõrkeele ja selle õigusterminoloogia valdamise täiustamine.

| 2. | Liikmesriike kutsutakse ka üles tagama, et Euroopa kiirendatud tsiviilkohtumenetlust kohaldavatel kohtutel oleks äriõiguse valdkonnas eripädevus, näiteks olemasolevate kaubanduskohtute või -kodade nimetamise või tõhustamise teel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Peale selle kutsutakse komisjoni üles uurima veelgi võimalust luua Euroopa Kaubanduskohus, et täiendada liikmesriikide kohtuid ja anda vaidluspooltele rahvusvaheline lisafoorum, mis on spetsialiseerunud kaubandusvaidluste lahendamisele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Samuti kutsutakse liikmesriike üles vaatama läbi enda ettevõtetevaheliste kaubandusasjade suhtes kohaldatavad seadused, kuna üks õiguse valiku olulisimaid tegureid on see, kui heal tasemel on riigi kaubandusõiguse tõhusus ja kvaliteet. |
| --- | --- |

4.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/698 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/698

---

P8_TA(2018)0520

Liidu kosmoseprogrammi ja Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Ameti loomine ***I

Euroopa Parlamendi 13. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu kosmoseprogramm ja Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 912/2010, (EL) nr 1285/2013 ja (EL) nr 377/2014 ning otsus nr 541/2014/EL (COM(2018)0447 – C8-0258/2018 – 2018/0236(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 388/44)

Muudatusettepanek 1

Seadusandliku resolutsiooni projekt

Volitus 5 a (uus)

| Seadusandliku resolutsiooni projekt | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta teatist „Ühenduvus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks – Euroopa gigabitiühiskonna poole“ (COM(2016)0587) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2016)0300), |

Seadusandliku resolutsiooni projekt

Muudatusettepanek

—

võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta teatist „Ühenduvus konkurentsivõimelise digitaalse ühtse turu jaoks – Euroopa gigabitiühiskonna poole“ (COM(2016)0587) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2016)0300),

Muudatusettepanek 2

Seadusandliku resolutsiooni projekt

Volitus 5 b (uus)

| Seadusandliku resolutsiooni projekt | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta teatist „5G Euroopa jaoks: tegevuskava“ (COM(2016)0588) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2016)0306), |

Seadusandliku resolutsiooni projekt

Muudatusettepanek

—

võttes arvesse komisjoni 14. septembri 2016. aasta teatist „5G Euroopa jaoks: tegevuskava“ (COM(2016)0588) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SWD(2016)0306),

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Kosmosetehnoloogia, -andmed ja -teenused on saanud eurooplaste igapäevaelu lahutamatuks osaks ning mängivad paljude strateegiliste huvide kaitsmisel ülimalt olulist rolli. Liidu kosmosetööstus on juba maailmamastaabis üks konkurentsivõimelisemaid. Kuid uute jõudude esilekerkimine ja uute tehnoloogiate areng on traditsioonilisi tööstusmudeleid põhjalikult muutmas. Seepärast on äärmiselt oluline, et liit säilitaks kosmosevallas rahvusvahelise juhtpositsiooni ja ulatusliku tegevusvabaduse, soodustaks liidus teaduse ja tehnika arengut ning toetaks kosmosesektori tööstusettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, idufirmade ja innovatiivsete ettevõtjate konkurentsivõimet ja innovatsioonisuutlikkust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Kosmosetehnoloogia, -andmed ja -teenused on saanud eurooplaste igapäevaelu lahutamatuks osaks ning mängivad paljude strateegiliste huvide kaitsmisel ülimalt olulist rolli. Liidu kosmosetööstus on juba maailmamastaabis üks konkurentsivõimelisemaid. Kuid uute jõudude esilekerkimine ja uute tehnoloogiate areng on traditsioonilisi tööstusmudeleid põhjalikult muutmas. Seepärast on äärmiselt oluline, et liit säilitaks kosmosevallas rahvusvahelise juhtpositsiooni ja ulatusliku tegevusvabaduse, soodustaks liidus teaduse ja tehnika arengut ning toetaks kosmosesektori tööstusettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, idufirmade ja innovatiivsete ettevõtjate konkurentsivõimet ja innovatsioonisuutlikkust.

| (1) | Kosmosetehnoloogia, -andmed ja -teenused on saanud eurooplaste igapäevaelu lahutamatuks osaks ning mängivad paljude strateegiliste huvide kaitsmisel ülimalt olulist rolli. Liidu kosmosetööstus on juba maailmamastaabis üks konkurentsivõimelisemaid. Kuid uute jõudude esilekerkimine ja uute tehnoloogiate areng on traditsioonilisi tööstusmudeleid põhjalikult muutmas. Seepärast on äärmiselt oluline, et liit säilitaks kosmosevallas rahvusvahelise juhtpositsiooni ja ulatusliku tegevusvabaduse, soodustaks liidus teaduse ja tehnika arengut ning toetaks kosmosesektori tööstusettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, idufirmade ja innovatiivsete ettevõtjate konkurentsivõimet ja innovatsioonisuutlikkust.
  Samal ajal on oluline luua kohased tingimused, millega tagada üleilmselt võrdsed võimalused kosmosesektoris tegutsevatele ettevõtetele. |
| --- | --- |

(1)

Kosmosetehnoloogia, -andmed ja -teenused on saanud eurooplaste igapäevaelu lahutamatuks osaks ning mängivad paljude strateegiliste huvide kaitsmisel ülimalt olulist rolli. Liidu kosmosetööstus on juba maailmamastaabis üks konkurentsivõimelisemaid. Kuid uute jõudude esilekerkimine ja uute tehnoloogiate areng on traditsioonilisi tööstusmudeleid põhjalikult muutmas. Seepärast on äärmiselt oluline, et liit säilitaks kosmosevallas rahvusvahelise juhtpositsiooni ja ulatusliku tegevusvabaduse, soodustaks liidus teaduse ja tehnika arengut ning toetaks kosmosesektori tööstusettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate, idufirmade ja innovatiivsete ettevõtjate konkurentsivõimet ja innovatsioonisuutlikkust.
  Samal ajal on oluline luua kohased tingimused, millega tagada üleilmselt võrdsed võimalused kosmosesektoris tegutsevatele ettevõtetele.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Kosmosesektori arengut on traditsiooniliselt seostatud julgeolekuga. Paljudel juhtudel on kosmosesektoris kasutatavad seadmed, komponendid ja vahendid kahesuguse kasutusega kaubad. Seepärast tuleks ära kasutada võimalusi, mida kosmos
  pakub
  liidu ja liikmesriikide julgeoleku aspektist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Kosmosesektori arengut on traditsiooniliselt seostatud julgeolekuga. Paljudel juhtudel on kosmosesektoris kasutatavad seadmed, komponendid ja vahendid kahesuguse kasutusega kaubad. Seepärast tuleks ära kasutada võimalusi, mida kosmos
  pakub
  liidu ja liikmesriikide julgeoleku aspektist.

| (2) | Kosmosesektori arengut on traditsiooniliselt seostatud julgeolekuga. Paljudel juhtudel on kosmosesektoris kasutatavad seadmed, komponendid ja vahendid kahesuguse kasutusega kaubad. Seepärast tuleks ära kasutada võimalusi, mida kosmos
  ja autonoomne juurdepääs kosmosele pakuvad
  liidu ja liikmesriikide julgeoleku
  ning iseseisvuse
  aspektist. |
| --- | --- |

(2)

Kosmosesektori arengut on traditsiooniliselt seostatud julgeolekuga. Paljudel juhtudel on kosmosesektoris kasutatavad seadmed, komponendid ja vahendid kahesuguse kasutusega kaubad. Seepärast tuleks ära kasutada võimalusi, mida kosmos
  ja autonoomne juurdepääs kosmosele pakuvad
  liidu ja liikmesriikide julgeoleku
  ning iseseisvuse
  aspektist.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Liit on alates 1990ndate aastate lõpust töötanud välja oma kosmosealgatusi ja -programme: kõigepealt Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem (EGNOS) ning seejärel Galileo ja Copernicus, mis vastavad liidu kodanike vajadustele ja avaliku poliitika nõuetele.
  Lisaks
  nende algatuste
  jätkumise tagamisele tuleb
  neid ka täiustada, et need oleksid kooskõlas uue tehnoloogia arenguga ning digi- ja IKT-valdkonna muudatustega, vastaksid kasutajate uutele vajadustele ning võtaksid arvesse poliitilisi prioriteete
  , nagu kliimamuutused – sealhulgas Arktikas toimuvate muutuste jälgimine – , julgeolek ja kaitse
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Liit on alates 1990ndate aastate lõpust töötanud välja oma kosmosealgatusi ja -programme: kõigepealt Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem (EGNOS) ning seejärel Galileo ja Copernicus, mis vastavad liidu kodanike vajadustele ja avaliku poliitika nõuetele.
  Lisaks
  nende algatuste
  jätkumise tagamisele tuleb
  neid ka täiustada, et need oleksid kooskõlas uue tehnoloogia arenguga ning digi- ja IKT-valdkonna muudatustega, vastaksid kasutajate uutele vajadustele ning võtaksid arvesse poliitilisi prioriteete
  , nagu kliimamuutused – sealhulgas Arktikas toimuvate muutuste jälgimine – , julgeolek ja kaitse
  .

| (3) | Liit on alates 1990ndate aastate lõpust töötanud välja oma kosmosealgatusi ja -programme: kõigepealt Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem (EGNOS) ning seejärel Galileo ja Copernicus, mis vastavad liidu kodanike vajadustele ja avaliku poliitika nõuetele. Nende algatuste
  jätkumine ning nende kasutuselevõtt ja kasutamine tuleks tagada ja
  neid
  tuleb
  ka täiustada, et need oleksid kooskõlas uue tehnoloogia arenguga ning digi- ja IKT-valdkonna muudatustega, vastaksid kasutajate uutele vajadustele ning võtaksid arvesse poliitilisi prioriteete
  . Programmiga tuleks edendada ka kosmosepõhiseid teenuseid, et kõik liikmesriigid ja nende kodanikud saaksid programmist täielikult kasu
  . |
| --- | --- |

(3)

Liit on alates 1990ndate aastate lõpust töötanud välja oma kosmosealgatusi ja -programme: kõigepealt Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem (EGNOS) ning seejärel Galileo ja Copernicus, mis vastavad liidu kodanike vajadustele ja avaliku poliitika nõuetele. Nende algatuste
  jätkumine ning nende kasutuselevõtt ja kasutamine tuleks tagada ja
  neid
  tuleb
  ka täiustada, et need oleksid kooskõlas uue tehnoloogia arenguga ning digi- ja IKT-valdkonna muudatustega, vastaksid kasutajate uutele vajadustele ning võtaksid arvesse poliitilisi prioriteete
  . Programmiga tuleks edendada ka kosmosepõhiseid teenuseid, et kõik liikmesriigid ja nende kodanikud saaksid programmist täielikult kasu
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Liit peab tagama oma tegutsemisvabaduse ja autonoomia, saama juurdepääsu kosmosele ja võimaluse seda turvalisel viisil kasutada. Seepärast on ülimalt oluline, et ta säilitaks autonoomse, usaldusväärse ja kulutõhusa juurdepääsu kosmosele, eelkõige elutähtsa infrastruktuuri ja tehnoloogia, avaliku julgeoleku ning liidu ja liikmesriikide julgeoleku seisukohast. Seepärast peaks komisjonil olema võimalik koondada lennutusteenused Euroopa tasandile nii oma vajaduste täitmiseks kui ka teiste üksuste, sealhulgas liikmesriikide taotlusel nende vajaduste täitmiseks, kooskõlas aluslepingu artikli 189 lõikega 2. Samuti on äärmiselt tähtis, et liidul oleksid ka tulevikus tänapäevased, tõhusad ja paindlikkust võimaldavad stardikompleksid. Komisjon peaks kaaluma, mil viisil selliseid komplekse toetada lisaks liikmesriikide ja Euroopa Kosmoseagentuuri võetavatele meetmetele. Eriti juhul, kui on vaja hooldada või uuendada programmi vajadustele vastavateks lennutusteks vajalikku kosmose maapealset infrastruktuuri, peaks olema võimalik rahastada selliseid kohandusi osaliselt programmist kooskõlas finantsmäärusega ja kui on tagatud selge ELi lisaväärtus, et saavutada programmi parem kulutõhusus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Liit peab tagama oma tegutsemisvabaduse ja autonoomia, saama juurdepääsu kosmosele ja võimaluse seda turvalisel viisil kasutada. Seepärast on ülimalt oluline, et ta säilitaks autonoomse, usaldusväärse ja kulutõhusa juurdepääsu kosmosele, eelkõige elutähtsa infrastruktuuri ja tehnoloogia, avaliku julgeoleku ning liidu ja liikmesriikide julgeoleku seisukohast. Seepärast peaks komisjonil olema võimalik koondada lennutusteenused Euroopa tasandile nii oma vajaduste täitmiseks kui ka teiste üksuste, sealhulgas liikmesriikide taotlusel nende vajaduste täitmiseks, kooskõlas aluslepingu artikli 189 lõikega 2. Samuti on äärmiselt tähtis, et liidul oleksid ka tulevikus tänapäevased, tõhusad ja paindlikkust võimaldavad stardikompleksid. Komisjon peaks kaaluma, mil viisil selliseid komplekse toetada lisaks liikmesriikide ja Euroopa Kosmoseagentuuri võetavatele meetmetele. Eriti juhul, kui on vaja hooldada või uuendada programmi vajadustele vastavateks lennutusteks vajalikku kosmose maapealset infrastruktuuri, peaks olema võimalik rahastada selliseid kohandusi osaliselt programmist kooskõlas finantsmäärusega ja kui on tagatud selge ELi lisaväärtus, et saavutada programmi parem kulutõhusus.

| (4) | Liit peab tagama oma tegutsemisvabaduse ja autonoomia, saama juurdepääsu kosmosele ja võimaluse seda turvalisel viisil kasutada. Seepärast on ülimalt oluline, et ta säilitaks autonoomse, usaldusväärse ja kulutõhusa juurdepääsu kosmosele,
  sealhulgas alternatiivsed lennutustehnoloogiad ja innovaatilised süsteemid või teenused,
  eelkõige elutähtsa infrastruktuuri ja tehnoloogia, avaliku julgeoleku ning liidu ja liikmesriikide julgeoleku seisukohast. Seepärast peaks komisjonil olema võimalik koondada lennutusteenused Euroopa tasandile nii oma vajaduste täitmiseks kui ka teiste üksuste, sealhulgas liikmesriikide taotlusel nende vajaduste täitmiseks, kooskõlas aluslepingu artikli 189 lõikega 2. Samuti on äärmiselt tähtis, et liidul oleksid ka tulevikus tänapäevased, tõhusad ja paindlikkust võimaldavad stardikompleksid. Komisjon peaks kaaluma, mil viisil selliseid komplekse toetada lisaks liikmesriikide ja Euroopa Kosmoseagentuuri võetavatele meetmetele. Eriti juhul, kui on vaja hooldada või uuendada programmi vajadustele vastavateks lennutusteks vajalikku kosmose maapealset infrastruktuuri, peaks olema võimalik rahastada selliseid kohandusi osaliselt programmist kooskõlas finantsmäärusega ja kui on tagatud selge ELi lisaväärtus, et saavutada programmi parem kulutõhusus. |
| --- | --- |

(4)

Liit peab tagama oma tegutsemisvabaduse ja autonoomia, saama juurdepääsu kosmosele ja võimaluse seda turvalisel viisil kasutada. Seepärast on ülimalt oluline, et ta säilitaks autonoomse, usaldusväärse ja kulutõhusa juurdepääsu kosmosele,
  sealhulgas alternatiivsed lennutustehnoloogiad ja innovaatilised süsteemid või teenused,
  eelkõige elutähtsa infrastruktuuri ja tehnoloogia, avaliku julgeoleku ning liidu ja liikmesriikide julgeoleku seisukohast. Seepärast peaks komisjonil olema võimalik koondada lennutusteenused Euroopa tasandile nii oma vajaduste täitmiseks kui ka teiste üksuste, sealhulgas liikmesriikide taotlusel nende vajaduste täitmiseks, kooskõlas aluslepingu artikli 189 lõikega 2. Samuti on äärmiselt tähtis, et liidul oleksid ka tulevikus tänapäevased, tõhusad ja paindlikkust võimaldavad stardikompleksid. Komisjon peaks kaaluma, mil viisil selliseid komplekse toetada lisaks liikmesriikide ja Euroopa Kosmoseagentuuri võetavatele meetmetele. Eriti juhul, kui on vaja hooldada või uuendada programmi vajadustele vastavateks lennutusteks vajalikku kosmose maapealset infrastruktuuri, peaks olema võimalik rahastada selliseid kohandusi osaliselt programmist kooskõlas finantsmäärusega ja kui on tagatud selge ELi lisaväärtus, et saavutada programmi parem kulutõhusus.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Liidu kosmosetööstuse konkurentsivõime tugevdamiseks ja oma süsteemide kavandamise, ehitamise ja käitamise suutlikkuse suurendamiseks peaks liit toetama kogu kosmosetööstuse loomist, kasvu ja arendamist. Euroopa, piirkondlikul ja riiklikul tasandil tuleks toetada äri- ja innovatsioonisõbraliku mudeli sündi
  , luues
  kosmosetööstuse keskused, mis toovad kokku kosmose-, digitaal- ja kasutajasektori. Liit peaks edendama liidus asuvate kosmoseettevõtjate laienemist, et aidata neil saavutada edu, sealhulgas toetades neid riskikapitali hankimisel, arvestades, et kosmosevaldkonna idufirmadel puudub liidus asjakohane juurdepääs börsivälisele kapitalile, ja luues innovatsioonipartnerlusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Liidu kosmosetööstuse konkurentsivõime tugevdamiseks ja oma süsteemide kavandamise, ehitamise ja käitamise suutlikkuse suurendamiseks peaks liit toetama kogu kosmosetööstuse loomist, kasvu ja arendamist. Euroopa, piirkondlikul ja riiklikul tasandil tuleks toetada äri- ja innovatsioonisõbraliku mudeli sündi
  , luues
  kosmosetööstuse keskused, mis toovad kokku kosmose-, digitaal- ja kasutajasektori. Liit peaks edendama liidus asuvate kosmoseettevõtjate laienemist, et aidata neil saavutada edu, sealhulgas toetades neid riskikapitali hankimisel, arvestades, et kosmosevaldkonna idufirmadel puudub liidus asjakohane juurdepääs börsivälisele kapitalile, ja luues innovatsioonipartnerlusi.

| (5) | Liidu kosmosetööstuse konkurentsivõime tugevdamiseks ja oma süsteemide kavandamise, ehitamise ja käitamise suutlikkuse suurendamiseks peaks liit toetama kogu kosmosetööstuse loomist, kasvu ja arendamist. Euroopa, piirkondlikul ja riiklikul tasandil tuleks toetada äri- ja innovatsioonisõbraliku mudeli sündi
  selliste algatustega nagu
  kosmosetööstuse keskused, mis toovad kokku kosmose-, digitaal- ja kasutajasektori.
  Kosmosetööstuse keskused peaksid tegema koostööd digitaalse innovatsiooni keskustega, et soodustada ettevõtlust ja oskusi.
  Liit peaks edendama liidus asuvate kosmoseettevõtjate
  loomist ja
  laienemist, et aidata neil saavutada edu, sealhulgas toetades neid riskikapitali hankimisel, arvestades, et kosmosevaldkonna idufirmadel puudub liidus asjakohane juurdepääs börsivälisele kapitalile, ja luues innovatsioonipartnerlusi. |
| --- | --- |

(5)

Liidu kosmosetööstuse konkurentsivõime tugevdamiseks ja oma süsteemide kavandamise, ehitamise ja käitamise suutlikkuse suurendamiseks peaks liit toetama kogu kosmosetööstuse loomist, kasvu ja arendamist. Euroopa, piirkondlikul ja riiklikul tasandil tuleks toetada äri- ja innovatsioonisõbraliku mudeli sündi
  selliste algatustega nagu
  kosmosetööstuse keskused, mis toovad kokku kosmose-, digitaal- ja kasutajasektori.
  Kosmosetööstuse keskused peaksid tegema koostööd digitaalse innovatsiooni keskustega, et soodustada ettevõtlust ja oskusi.
  Liit peaks edendama liidus asuvate kosmoseettevõtjate
  loomist ja
  laienemist, et aidata neil saavutada edu, sealhulgas toetades neid riskikapitali hankimisel, arvestades, et kosmosevaldkonna idufirmadel puudub liidus asjakohane juurdepääs börsivälisele kapitalile, ja luues innovatsioonipartnerlusi.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Võttes arvesse liidu kosmoseprogrammi (edaspidi „programm“) ulatust ja potentsiaali aidata lahendada üleilmseid probleeme, on sellel tugev rahvusvaheline mõõde. Seepärast peaks komisjonil olema õigus hallata ja koordineerida liidu nimel rahvusvahelisel areenil meetmete võtmist, eelkõige selleks, et kaitsta liidu ja liikmesriikide huve rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas seoses sagedusalaga, et edendada liidu tehnoloogiat ja tööstust ning õhutada koostööd väljaõppe alal, pidades silmas vajadust tagada osaliste õiguste ja kohustuste vastastikkus. Eriti oluline on, et komisjon esindaks liitu rahvusvahelise programmi Cospas-Sarsat organites ja asjaomastes valdkondlikes ÜRO organites, sealhulgas Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonis, ja Maailma Meteoroloogiaorganisatsioonis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Võttes arvesse liidu kosmoseprogrammi (edaspidi „programm“) ulatust ja potentsiaali aidata lahendada üleilmseid probleeme, on sellel tugev rahvusvaheline mõõde. Seepärast peaks komisjonil olema õigus hallata ja koordineerida liidu nimel rahvusvahelisel areenil meetmete võtmist, eelkõige selleks, et kaitsta liidu ja liikmesriikide huve rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas seoses sagedusalaga, et edendada liidu tehnoloogiat ja tööstust ning õhutada koostööd väljaõppe alal, pidades silmas vajadust tagada osaliste õiguste ja kohustuste vastastikkus. Eriti oluline on, et komisjon esindaks liitu rahvusvahelise programmi Cospas-Sarsat organites ja asjaomastes valdkondlikes ÜRO organites, sealhulgas Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonis, ja Maailma Meteoroloogiaorganisatsioonis.

| (6) | Võttes arvesse liidu kosmoseprogrammi (edaspidi „programm“) ulatust ja potentsiaali aidata lahendada üleilmseid probleeme, on sellel tugev rahvusvaheline mõõde. Seepärast peaks komisjonil olema õigus hallata ja koordineerida liidu nimel rahvusvahelisel areenil meetmete võtmist, eelkõige selleks, et kaitsta liidu ja liikmesriikide huve rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas seoses sagedusalaga
  . Komisjon peaks tugevdama majandusdiplomaatiat
  , et edendada liidu tehnoloogiat ja tööstust ning õhutada koostööd väljaõppe alal, pidades silmas vajadust tagada osaliste õiguste ja kohustuste vastastikkus
  ning õiglane konkurents rahvusvahelisel tasandil
  . Eriti oluline on, et komisjon esindaks liitu rahvusvahelise programmi Cospas-Sarsat organites ja asjaomastes valdkondlikes ÜRO organites, sealhulgas Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonis, ja Maailma Meteoroloogiaorganisatsioonis. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse liidu kosmoseprogrammi (edaspidi „programm“) ulatust ja potentsiaali aidata lahendada üleilmseid probleeme, on sellel tugev rahvusvaheline mõõde. Seepärast peaks komisjonil olema õigus hallata ja koordineerida liidu nimel rahvusvahelisel areenil meetmete võtmist, eelkõige selleks, et kaitsta liidu ja liikmesriikide huve rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas seoses sagedusalaga
  . Komisjon peaks tugevdama majandusdiplomaatiat
  , et edendada liidu tehnoloogiat ja tööstust ning õhutada koostööd väljaõppe alal, pidades silmas vajadust tagada osaliste õiguste ja kohustuste vastastikkus
  ning õiglane konkurents rahvusvahelisel tasandil
  . Eriti oluline on, et komisjon esindaks liitu rahvusvahelise programmi Cospas-Sarsat organites ja asjaomastes valdkondlikes ÜRO organites, sealhulgas Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonis, ja Maailma Meteoroloogiaorganisatsioonis.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Komisjon peaks koos liikmesriikide ja kõrge esindajaga edendama vastutustundlikku käitumist kosmoses ja avakosmoses ning uurima võimalusi ühineda asjaomaste ÜRO konventsioonidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Komisjon peaks koos liikmesriikide ja kõrge esindajaga edendama vastutustundlikku käitumist kosmoses ja avakosmoses ning uurima võimalusi ühineda asjaomaste ÜRO konventsioonidega.

| (7) | Komisjon peaks koos liikmesriikide ja kõrge esindajaga edendama vastutustundlikku käitumist kosmoses ja avakosmoses
  , eelkõige leidma lahendused kosmosejäätmete leviku tõkestamiseks
  ning uurima võimalusi ühineda asjaomaste ÜRO konventsioonidega
  , sealhulgas lepinguga põhimõtete kohta, mis reguleerivad riikide tegevust kosmose – kaasa arvatud Kuu ja teised taevakehad – uurimisel ja kasutamisel; |
| --- | --- |

(7)

Komisjon peaks koos liikmesriikide ja kõrge esindajaga edendama vastutustundlikku käitumist kosmoses ja avakosmoses
  , eelkõige leidma lahendused kosmosejäätmete leviku tõkestamiseks
  ning uurima võimalusi ühineda asjaomaste ÜRO konventsioonidega
  , sealhulgas lepinguga põhimõtete kohta, mis reguleerivad riikide tegevust kosmose – kaasa arvatud Kuu ja teised taevakehad – uurimisel ja kasutamisel;

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Programm jagab samalaadseid eesmärke muude liidu programmidega, eelkõige programm „Euroopa Horisont“, InvestEU fond, Euroopa Kaitsefond ning määruse (EL) [ühissätete määrus] kohaldamisalasse kuuluvad fondid. Seetõttu tuleks ette näha kumulatiivne rahastamine nendest programmidest, tingimusel et rahalised vahendid katavad samu
  kuluühikuid
  , eelkõige liidu programmidest saadavaid täiendavaid rahalisi vahendeid käsitlevate kokkulepete kaudu, kui haldussätted seda võimaldavad; rahastamine võib olla järjestikune, vahelduv või kombineeritud, sealhulgas meetmete ühisrahastus, et rakendada võimaluse korral innovatsioonipartnerlusi ja segarahastamistoiminguid. Seepärast peaks komisjon programmi rakendamise ajal edendama koostoimet muude seonduvate liidu programmidega, mis võimaldaksid võimaluse korral kasutada riskikapitali, innovatsioonipartnerlusi ning kumulatiivset või segarahastamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Programm jagab samalaadseid eesmärke muude liidu programmidega, eelkõige programm „Euroopa Horisont“, InvestEU fond, Euroopa Kaitsefond ning määruse (EL) [ühissätete määrus] kohaldamisalasse kuuluvad fondid. Seetõttu tuleks ette näha kumulatiivne rahastamine nendest programmidest, tingimusel et rahalised vahendid katavad samu
  kuluühikuid
  , eelkõige liidu programmidest saadavaid täiendavaid rahalisi vahendeid käsitlevate kokkulepete kaudu, kui haldussätted seda võimaldavad; rahastamine võib olla järjestikune, vahelduv või kombineeritud, sealhulgas meetmete ühisrahastus, et rakendada võimaluse korral innovatsioonipartnerlusi ja segarahastamistoiminguid. Seepärast peaks komisjon programmi rakendamise ajal edendama koostoimet muude seonduvate liidu programmidega, mis võimaldaksid võimaluse korral kasutada riskikapitali, innovatsioonipartnerlusi ning kumulatiivset või segarahastamist.

| (8) | Programm jagab samalaadseid eesmärke muude liidu programmidega, eelkõige programm „Euroopa Horisont“, InvestEU fond, Euroopa Kaitsefond ning määruse (EL) [ühissätete määrus] kohaldamisalasse kuuluvad fondid. Seetõttu tuleks ette näha kumulatiivne rahastamine nendest programmidest, tingimusel et rahalised vahendid katavad samu
  kulusid
  , eelkõige liidu programmidest saadavaid täiendavaid rahalisi vahendeid käsitlevate kokkulepete kaudu, kui haldussätted seda võimaldavad; rahastamine võib olla järjestikune, vahelduv või kombineeritud, sealhulgas meetmete ühisrahastus, et rakendada võimaluse korral innovatsioonipartnerlusi ja segarahastamistoiminguid. Seepärast peaks komisjon programmi rakendamise ajal edendama koostoimet muude seonduvate liidu programmidega, mis võimaldaksid võimaluse korral kasutada riskikapitali, innovatsioonipartnerlusi ning kumulatiivset või segarahastamist.
  Oluline on tagada järjepidevus programmi „Euroopa Horisont“ ja teiste liidu programmide raames välja töötatud lahenduste ning programmi komponentide vahel. |
| --- | --- |

(8)

Programm jagab samalaadseid eesmärke muude liidu programmidega, eelkõige programm „Euroopa Horisont“, InvestEU fond, Euroopa Kaitsefond ning määruse (EL) [ühissätete määrus] kohaldamisalasse kuuluvad fondid. Seetõttu tuleks ette näha kumulatiivne rahastamine nendest programmidest, tingimusel et rahalised vahendid katavad samu
  kulusid
  , eelkõige liidu programmidest saadavaid täiendavaid rahalisi vahendeid käsitlevate kokkulepete kaudu, kui haldussätted seda võimaldavad; rahastamine võib olla järjestikune, vahelduv või kombineeritud, sealhulgas meetmete ühisrahastus, et rakendada võimaluse korral innovatsioonipartnerlusi ja segarahastamistoiminguid. Seepärast peaks komisjon programmi rakendamise ajal edendama koostoimet muude seonduvate liidu programmidega, mis võimaldaksid võimaluse korral kasutada riskikapitali, innovatsioonipartnerlusi ning kumulatiivset või segarahastamist.
  Oluline on tagada järjepidevus programmi „Euroopa Horisont“ ja teiste liidu programmide raames välja töötatud lahenduste ning programmi komponentide vahel.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Liidu kosmosesektoris töötab umbes 200 000 spetsialisti. Seepärast on oluline jätkata selles sektoris tipptasemel taristu arendamist ning seeläbi stimuleerida eelnevate ja järgnevate etappide majandustegevust. Tagamaks Euroopa kosmosetööstuse konkurentsivõimet tulevikus, peab programm peale selle toetama tipptasemel oskuste arendamist kosmosega seotud valdkondades ning haridus- ja koolitustegevust, keskendudes eelkõige tütarlastele ja naistele, et kasutada selles vallas täiel määral ära liidu kodanike potentsiaali. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Liidu kosmosesektoris töötab umbes 200 000 spetsialisti. Seepärast on oluline jätkata selles sektoris tipptasemel taristu arendamist ning seeläbi stimuleerida eelnevate ja järgnevate etappide majandustegevust. Tagamaks Euroopa kosmosetööstuse konkurentsivõimet tulevikus, peab programm peale selle toetama tipptasemel oskuste arendamist kosmosega seotud valdkondades ning haridus- ja koolitustegevust, keskendudes eelkõige tütarlastele ja naistele, et kasutada selles vallas täiel määral ära liidu kodanike potentsiaali.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Programmis tuleks ära kasutada kosmose- ja transpordisektori koostoimet, võttes arvesse, et kosmosetehnoloogial on strateegiline roll maismaa-, mere-, õhu- ja kosmosetranspordi muutmisel arukamaks, tõhusamaks, ohutumaks, kindlamaks, kestlikumaks ja integreeritumaks, ning samal ajal suurendab kasvav ja innovaatiline transpordisektor uuendusliku ja ajakohase kosmosetehnoloogia kasutamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Programmis tuleks ära kasutada kosmose- ja transpordisektori koostoimet, võttes arvesse, et kosmosetehnoloogial on strateegiline roll maismaa-, mere-, õhu- ja kosmosetranspordi muutmisel arukamaks, tõhusamaks, ohutumaks, kindlamaks, kestlikumaks ja integreeritumaks, ning samal ajal suurendab kasvav ja innovaatiline transpordisektor uuendusliku ja ajakohase kosmosetehnoloogia kasutamist.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Liit peaks olema igasuguse liidu programmi loodud tulu saaja, et tema eelnevalt tehtud investeeringud saaksid osaliselt hüvitatud, ning kõnealust tulu tuleks kasutada programmi eesmärkide toetamiseks. Samal põhjusel peaks olema võimalik näha erasektori üksustega sõlmitud lepingutes ette tulude jagamise mehhanism. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Liit peaks olema igasuguse liidu programmi loodud tulu saaja, et tema eelnevalt tehtud investeeringud saaksid osaliselt hüvitatud, ning kõnealust tulu tuleks kasutada programmi eesmärkide toetamiseks. Samal põhjusel peaks olema võimalik näha erasektori üksustega sõlmitud lepingutes ette tulude jagamise mehhanism.

| (14) | Liit peaks olema igasuguse liidu programmi
  komponentide
  loodud tulu saaja, et tema eelnevalt tehtud investeeringud saaksid osaliselt hüvitatud, ning kõnealust tulu tuleks kasutada programmi eesmärkide
  saavutamise
  toetamiseks. Samal põhjusel peaks olema võimalik näha erasektori üksustega sõlmitud lepingutes ette tulude jagamise mehhanism. |
| --- | --- |

(14)

Liit peaks olema igasuguse liidu programmi
  komponentide
  loodud tulu saaja, et tema eelnevalt tehtud investeeringud saaksid osaliselt hüvitatud, ning kõnealust tulu tuleks kasutada programmi eesmärkide
  saavutamise
  toetamiseks. Samal põhjusel peaks olema võimalik näha erasektori üksustega sõlmitud lepingutes ette tulude jagamise mehhanism.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Programm tugineb keerukale ja pidevalt muutuvale tehnoloogiale. Sellisest tehnoloogiast sõltumine toob programmi raames tehtavate avalike hangetega seoses kaasa ebakindlust ja riske, eriti kuna hangete objektiks on seadmed või pikaajaliste teenuste osutamine. Seepärast on lisaks finantsmäärusega ette nähtud normidele vajalikud konkreetsed avalikke hankeid käsitlevad meetmed. Peaks olema võimalik sõlmida tingimuslike osadega lepinguid, teha lepingu täitmise käigus sellesse teatavatel tingimustel muudatusi või piirata allhangete määra. Kuna programmi komponentide tehnoloogiline külg ei ole selgelt määratletud, ei ole hangete hinda alati võimalik täpselt hinnata ning seepärast peaks olema võimalik sõlmida lepinguid, milles ei kehtestata kindlat ja lõplikku hinda, kuid mis samas sisaldavad liidu rahalisi huve kaitsvaid klausleid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Programm tugineb keerukale ja pidevalt muutuvale tehnoloogiale. Sellisest tehnoloogiast sõltumine toob programmi raames tehtavate avalike hangetega seoses kaasa ebakindlust ja riske, eriti kuna hangete objektiks on seadmed või pikaajaliste teenuste osutamine. Seepärast on lisaks finantsmäärusega ette nähtud normidele vajalikud konkreetsed avalikke hankeid käsitlevad meetmed. Peaks olema võimalik sõlmida tingimuslike osadega lepinguid, teha lepingu täitmise käigus sellesse teatavatel tingimustel muudatusi või piirata allhangete määra. Kuna programmi komponentide tehnoloogiline külg ei ole selgelt määratletud, ei ole hangete hinda alati võimalik täpselt hinnata ning seepärast peaks olema võimalik sõlmida lepinguid, milles ei kehtestata kindlat ja lõplikku hinda, kuid mis samas sisaldavad liidu rahalisi huve kaitsvaid klausleid.

| (16) | Programm tugineb keerukale ja pidevalt muutuvale tehnoloogiale. Sellisest tehnoloogiast sõltumine toob programmi raames tehtavate avalike hangetega seoses kaasa ebakindlust ja riske, eriti kuna hangete objektiks on seadmed või pikaajaliste teenuste osutamine. Seepärast on lisaks finantsmäärusega ette nähtud normidele vajalikud konkreetsed avalikke hankeid käsitlevad meetmed. Peaks olema võimalik sõlmida tingimuslike osadega lepinguid, teha lepingu täitmise käigus sellesse teatavatel tingimustel muudatusi või piirata allhangete määra
  eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele
  . Kuna programmi komponentide tehnoloogiline külg ei ole selgelt määratletud, ei ole hangete hinda alati võimalik täpselt hinnata ning seepärast peaks olema võimalik sõlmida lepinguid, milles ei kehtestata kindlat ja lõplikku hinda, kuid mis samas sisaldavad liidu rahalisi huve kaitsvaid klausleid. |
| --- | --- |

(16)

Programm tugineb keerukale ja pidevalt muutuvale tehnoloogiale. Sellisest tehnoloogiast sõltumine toob programmi raames tehtavate avalike hangetega seoses kaasa ebakindlust ja riske, eriti kuna hangete objektiks on seadmed või pikaajaliste teenuste osutamine. Seepärast on lisaks finantsmäärusega ette nähtud normidele vajalikud konkreetsed avalikke hankeid käsitlevad meetmed. Peaks olema võimalik sõlmida tingimuslike osadega lepinguid, teha lepingu täitmise käigus sellesse teatavatel tingimustel muudatusi või piirata allhangete määra
  eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele
  . Kuna programmi komponentide tehnoloogiline külg ei ole selgelt määratletud, ei ole hangete hinda alati võimalik täpselt hinnata ning seepärast peaks olema võimalik sõlmida lepinguid, milles ei kehtestata kindlat ja lõplikku hinda, kuid mis samas sisaldavad liidu rahalisi huve kaitsvaid klausleid.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Programmi nõuetekohane avalik haldamine eeldab vastutuse ja ülesannete ranget jaotust osalevate üksuste vahel, et hoida ära kattumist ning vähendada viivitusi ja ülekulusid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Programmi nõuetekohane avalik haldamine eeldab vastutuse ja ülesannete ranget jaotust osalevate üksuste vahel, et hoida ära kattumist ning vähendada viivitusi ja ülekulusid.

| (25) | Programmi nõuetekohane avalik haldamine eeldab vastutuse ja ülesannete ranget jaotust osalevate üksuste vahel, et hoida ära kattumist ning vähendada viivitusi ja ülekulusid
  , ning sellega peaks püüdma prioriseerida Euroopa olemasoleva taristu kasutamist ja Euroopa kutse- ja tööstussektorite arendamist
  . |
| --- | --- |

(25)

Programmi nõuetekohane avalik haldamine eeldab vastutuse ja ülesannete ranget jaotust osalevate üksuste vahel, et hoida ära kattumist ning vähendada viivitusi ja ülekulusid
  , ning sellega peaks püüdma prioriseerida Euroopa olemasoleva taristu kasutamist ja Euroopa kutse- ja tööstussektorite arendamist
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (25a) | Kosmoseprogrammid on kasutajakesksed ja seetõttu nõuab nende rakendamine ja arendamine kasutajate esindajate pidevat ja tõhusat osalemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25a)

Kosmoseprogrammid on kasutajakesksed ja seetõttu nõuab nende rakendamine ja arendamine kasutajate esindajate pidevat ja tõhusat osalemist.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (26) | Liikmesriigid on kosmosevaldkonnas juba kaua aega aktiivselt tegutsenud. Neil on olemas kosmosega seotud süsteemid, infrastruktuur, riiklikud ametid ja asutused. Seepärast saavad nad programmi, eriti selle rakendamisse, märkimisväärselt panustada ning nad peaksid tegema liiduga programmi teenuste ja rakenduste edendamisel täiel määral koostööd. Komisjonil peaks olema võimalik kasutada liikmesriikide käsutuses olevaid vahendeid, ta võiks anda neile programmi elluviimisega seotud mitteregulatiivseid ülesandeid ja saada neilt abi. Samuti peaksid asjaomased liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada oma territooriumile rajatud maapealsete jaamade kaitse. Lisaks peaksid liikmesriigid ja komisjon tegema koostööd omavahel ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ning reguleerivate asutustega, et tagada programmi jaoks vajalike sageduste kättesaadavus ja kaitse, et võimaldada pakutavatel teenustel põhinevate rakenduste täielikku väljaarendamist ja rakendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta otsusele nr 243/2012/EL, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm (15). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Liikmesriigid on kosmosevaldkonnas juba kaua aega aktiivselt tegutsenud. Neil on olemas kosmosega seotud süsteemid, infrastruktuur, riiklikud ametid ja asutused. Seepärast saavad nad programmi, eriti selle rakendamisse, märkimisväärselt panustada ning nad peaksid tegema liiduga programmi teenuste ja rakenduste edendamisel täiel määral koostööd. Komisjonil peaks olema võimalik kasutada liikmesriikide käsutuses olevaid vahendeid, ta võiks anda neile programmi elluviimisega seotud mitteregulatiivseid ülesandeid ja saada neilt abi. Samuti peaksid asjaomased liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada oma territooriumile rajatud maapealsete jaamade kaitse. Lisaks peaksid liikmesriigid ja komisjon tegema koostööd omavahel ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ning reguleerivate asutustega, et tagada programmi jaoks vajalike sageduste kättesaadavus ja kaitse, et võimaldada pakutavatel teenustel põhinevate rakenduste täielikku väljaarendamist ja rakendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta otsusele nr 243/2012/EL, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm (15).

| (26) | Liikmesriigid on kosmosevaldkonnas juba kaua aega aktiivselt tegutsenud. Neil on olemas kosmosega seotud süsteemid, infrastruktuur, riiklikud ametid ja asutused. Seepärast saavad nad programmi, eriti selle rakendamisse, märkimisväärselt panustada ning nad peaksid tegema liiduga programmi teenuste ja rakenduste edendamisel täiel määral koostööd. Komisjonil peaks olema võimalik kasutada liikmesriikide käsutuses olevaid vahendeid, ta võiks anda neile programmi elluviimisega seotud mitteregulatiivseid ülesandeid ja saada neilt abi. Samuti peaksid asjaomased liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada oma territooriumile rajatud maapealsete jaamade kaitse. Lisaks peaksid liikmesriigid ja komisjon tegema koostööd omavahel ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ning reguleerivate asutustega, et tagada programmi jaoks vajalike sageduste kättesaadavus ja
  piisav
  kaitse, et võimaldada pakutavatel teenustel põhinevate rakenduste täielikku väljaarendamist ja rakendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta otsusele nr 243/2012/EL, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm (15). |
| --- | --- |

(26)

Liikmesriigid on kosmosevaldkonnas juba kaua aega aktiivselt tegutsenud. Neil on olemas kosmosega seotud süsteemid, infrastruktuur, riiklikud ametid ja asutused. Seepärast saavad nad programmi, eriti selle rakendamisse, märkimisväärselt panustada ning nad peaksid tegema liiduga programmi teenuste ja rakenduste edendamisel täiel määral koostööd. Komisjonil peaks olema võimalik kasutada liikmesriikide käsutuses olevaid vahendeid, ta võiks anda neile programmi elluviimisega seotud mitteregulatiivseid ülesandeid ja saada neilt abi. Samuti peaksid asjaomased liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada oma territooriumile rajatud maapealsete jaamade kaitse. Lisaks peaksid liikmesriigid ja komisjon tegema koostööd omavahel ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ning reguleerivate asutustega, et tagada programmi jaoks vajalike sageduste kättesaadavus ja
  piisav
  kaitse, et võimaldada pakutavatel teenustel põhinevate rakenduste täielikku väljaarendamist ja rakendamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta otsusele nr 243/2012/EL, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm (15).

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | Komisjoni kui liidu üldiste huvide edendaja ülesanne on programmi
  rakendada
  , kanda selle eest üldist vastutust ning edendada programmi teenuste kasutamist. Et kasutada optimaalselt eri sidusrühmade vahendeid ja oskusteavet, peaks komisjonil olema õigus teatavaid ülesandeid delegeerida. Lisaks peaks just komisjon kindlaks määrama süsteemide ja teenuste arendamiseks vajalikud peamised
  tehnilised ja tegevusspetsifikatsioonid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

Komisjoni kui liidu üldiste huvide edendaja ülesanne on programmi
  rakendada
  , kanda selle eest üldist vastutust ning edendada programmi teenuste kasutamist. Et kasutada optimaalselt eri sidusrühmade vahendeid ja oskusteavet, peaks komisjonil olema õigus teatavaid ülesandeid delegeerida. Lisaks peaks just komisjon kindlaks määrama süsteemide ja teenuste arendamiseks vajalikud peamised
  tehnilised ja tegevusspetsifikatsioonid
  .

| (27) | Komisjoni kui liidu üldiste huvide edendaja ülesanne on
  jälgida
  programmi
  rakendamist
  , kanda selle eest üldist vastutust ning edendada programmi teenuste kasutamist. Et kasutada optimaalselt eri sidusrühmade vahendeid ja oskusteavet, peaks komisjonil olema õigus teatavaid ülesandeid delegeerida. Lisaks peaks just komisjon kindlaks määrama süsteemide ja teenuste arendamiseks vajalikud peamised
  nõuded
  . |
| --- | --- |

(27)

Komisjoni kui liidu üldiste huvide edendaja ülesanne on
  jälgida
  programmi
  rakendamist
  , kanda selle eest üldist vastutust ning edendada programmi teenuste kasutamist. Et kasutada optimaalselt eri sidusrühmade vahendeid ja oskusteavet, peaks komisjonil olema õigus teatavaid ülesandeid delegeerida. Lisaks peaks just komisjon kindlaks määrama süsteemide ja teenuste arendamiseks vajalikud peamised
  nõuded
  .

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet asendab määrusega (EL) nr 912/2010 loodud Euroopa GNSSi agentuuri ja on selle õigusjärglane ning ameti eesmärk on programmi edendada, eriti julgeoleku
  aspektist. Seepärast tuleks ametile määrata teatavad programmi turvalisuse ja edendamisega
  seotud ülesanded. Võttes arvesse ameti kogemusi turvalisuse valdkonnas, peaks ta vastutama kõigi kosmosesektoris võetavate liidu meetmetega seotud turvalisuse akrediteerimise ülesannete eest. Lisaks peaks amet täitma ülesandeid, mis komisjon määrab talle ühe või mitme rahalist toetust käsitleva lepingu alusel, mis hõlmab mitmesuguseid muid programmiga seotud konkreetseid ülesandeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet asendab määrusega (EL) nr 912/2010 loodud Euroopa GNSSi agentuuri ja on selle õigusjärglane ning ameti eesmärk on programmi edendada, eriti julgeoleku
  aspektist. Seepärast tuleks ametile määrata teatavad programmi turvalisuse ja edendamisega
  seotud ülesanded. Võttes arvesse ameti kogemusi turvalisuse valdkonnas, peaks ta vastutama kõigi kosmosesektoris võetavate liidu meetmetega seotud turvalisuse akrediteerimise ülesannete eest. Lisaks peaks amet täitma ülesandeid, mis komisjon määrab talle ühe või mitme rahalist toetust käsitleva lepingu alusel, mis hõlmab mitmesuguseid muid programmiga seotud konkreetseid ülesandeid.

| (28) | Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet asendab määrusega (EL) nr 912/2010 loodud Euroopa GNSSi agentuuri ja on selle õigusjärglane ning ameti eesmärk on programmi edendada, eriti julgeoleku
  , küberjulgeoleku, teenuste ja järgmise etapi teenuste sektori aspektist. Nende valdkondadega
  seotud ülesanded
  tuleks seepärast määrata ametile
  . Võttes arvesse ameti kogemusi turvalisuse valdkonnas, peaks ta vastutama kõigi kosmosesektoris võetavate liidu meetmetega seotud turvalisuse akrediteerimise ülesannete eest
  . Tuginedes eelnevatele saavutustele Galileo ja EGNOSe kasutuselevõtu edendamises kasutajate seas ja turul, ning pidades silmas programmide edendamist paketina, tuleks ametile teha ülesandeks ka Copernicuse programmiga seotud reklaami- ja turule viimise meetmed.
  Lisaks peaks amet täitma ülesandeid, mis komisjon määrab talle ühe või mitme rahalist toetust käsitleva lepingu alusel, mis hõlmab mitmesuguseid muid programmiga seotud konkreetseid ülesandeid. |
| --- | --- |

(28)

Euroopa Liidu Kosmoseprogrammi Amet asendab määrusega (EL) nr 912/2010 loodud Euroopa GNSSi agentuuri ja on selle õigusjärglane ning ameti eesmärk on programmi edendada, eriti julgeoleku
  , küberjulgeoleku, teenuste ja järgmise etapi teenuste sektori aspektist. Nende valdkondadega
  seotud ülesanded
  tuleks seepärast määrata ametile
  . Võttes arvesse ameti kogemusi turvalisuse valdkonnas, peaks ta vastutama kõigi kosmosesektoris võetavate liidu meetmetega seotud turvalisuse akrediteerimise ülesannete eest
  . Tuginedes eelnevatele saavutustele Galileo ja EGNOSe kasutuselevõtu edendamises kasutajate seas ja turul, ning pidades silmas programmide edendamist paketina, tuleks ametile teha ülesandeks ka Copernicuse programmiga seotud reklaami- ja turule viimise meetmed.
  Lisaks peaks amet täitma ülesandeid, mis komisjon määrab talle ühe või mitme rahalist toetust käsitleva lepingu alusel, mis hõlmab mitmesuguseid muid programmiga seotud konkreetseid ülesandeid.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Euroopa Kosmoseagentuur on rahvusvaheline organisatsioon, kellel on kosmosevaldkonnas laialdane oskusteave ja kes sõlmis Euroopa Ühendusega aastal 2004 raamkokkuleppe. Seetõttu on ta programmi rakendamisel tähtis partner, kellega tuleks luua asjakohased kontaktid. Sellega seoses ja kooskõlas finantsmäärusega on oluline sõlmida Euroopa Kosmoseagentuuriga finantsraampartnerluse leping, mis reguleerib kõiki komisjoni, ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri finantssuhteid ning tagab nende järjepidevuse ja kooskõla Euroopa Kosmoseagentuuriga sõlmitud raamlepinguga, eriti selle artikliga 5. Kuna
  aga
  Euroopa Kosmoseagentuur ei ole liidu organ ja tema suhtes ei kohaldata liidu õigust, on liidu ja liikmesriikide huvide kaitsmiseks
  tähtis
  ,
  et sellise lepingu tingimuseks seataks asjakohaste tööeeskirjade vastuvõtmine Euroopa Kosmoseagentuuris
  . Leping peaks sisaldama ka kõiki liidu finantshuvide kaitsmiseks vajalikke klausleid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Euroopa Kosmoseagentuur on rahvusvaheline organisatsioon, kellel on kosmosevaldkonnas laialdane oskusteave ja kes sõlmis Euroopa Ühendusega aastal 2004 raamkokkuleppe. Seetõttu on ta programmi rakendamisel tähtis partner, kellega tuleks luua asjakohased kontaktid. Sellega seoses ja kooskõlas finantsmäärusega on oluline sõlmida Euroopa Kosmoseagentuuriga finantsraampartnerluse leping, mis reguleerib kõiki komisjoni, ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri finantssuhteid ning tagab nende järjepidevuse ja kooskõla Euroopa Kosmoseagentuuriga sõlmitud raamlepinguga, eriti selle artikliga 5. Kuna
  aga
  Euroopa Kosmoseagentuur ei ole liidu organ ja tema suhtes ei kohaldata liidu õigust, on liidu ja liikmesriikide huvide kaitsmiseks
  tähtis
  ,
  et sellise lepingu tingimuseks seataks asjakohaste tööeeskirjade vastuvõtmine Euroopa Kosmoseagentuuris
  . Leping peaks sisaldama ka kõiki liidu finantshuvide kaitsmiseks vajalikke klausleid.

| (29) | Euroopa Kosmoseagentuur on rahvusvaheline organisatsioon, kellel on kosmosevaldkonnas laialdane oskusteave ja kes sõlmis Euroopa Ühendusega aastal 2004 raamkokkuleppe. Seetõttu on ta programmi rakendamisel tähtis partner, kellega tuleks luua asjakohased kontaktid. Sellega seoses ja kooskõlas finantsmäärusega on oluline sõlmida Euroopa Kosmoseagentuuriga finantsraampartnerluse leping, mis reguleerib kõiki komisjoni, ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri finantssuhteid ning tagab nende järjepidevuse ja kooskõla Euroopa Kosmoseagentuuriga sõlmitud raamlepinguga, eriti selle artikliga 5. Kuna Euroopa Kosmoseagentuur ei ole liidu organ ja tema suhtes ei kohaldata liidu õigust, on
  oluline, et selline leping sisaldaks
  liidu ja liikmesriikide huvide kaitsmiseks
  piisavaid nõudeid
  ,
  mis on seotud Euroopa Kosmoseagentuuri toimimise eeskirjadega
  . Leping peaks sisaldama ka kõiki liidu finantshuvide kaitsmiseks vajalikke klausleid. |
| --- | --- |

(29)

Euroopa Kosmoseagentuur on rahvusvaheline organisatsioon, kellel on kosmosevaldkonnas laialdane oskusteave ja kes sõlmis Euroopa Ühendusega aastal 2004 raamkokkuleppe. Seetõttu on ta programmi rakendamisel tähtis partner, kellega tuleks luua asjakohased kontaktid. Sellega seoses ja kooskõlas finantsmäärusega on oluline sõlmida Euroopa Kosmoseagentuuriga finantsraampartnerluse leping, mis reguleerib kõiki komisjoni, ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri finantssuhteid ning tagab nende järjepidevuse ja kooskõla Euroopa Kosmoseagentuuriga sõlmitud raamlepinguga, eriti selle artikliga 5. Kuna Euroopa Kosmoseagentuur ei ole liidu organ ja tema suhtes ei kohaldata liidu õigust, on
  oluline, et selline leping sisaldaks
  liidu ja liikmesriikide huvide kaitsmiseks
  piisavaid nõudeid
  ,
  mis on seotud Euroopa Kosmoseagentuuri toimimise eeskirjadega
  . Leping peaks sisaldama ka kõiki liidu finantshuvide kaitsmiseks vajalikke klausleid.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | Et tagada kasutajate esindatus riikliku satelliitside juhtimises ja koondada kasutajate vajadused ja nõuded üle
  riigi-, tsiviil- ja sõjaliste piiride
  , peaks asjaomastel liidu üksustel, kellel on kasutajatega tihedad sidemed, nagu Euroopa
  Kaitseagentuur, Euroopa
  Piiri- ja Rannikuvalve Amet,
  Euroopa
  Meresõiduohutuse Amet, Euroopa Kalanduskontrolli Amet, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet,
  sõjaliste missioonide plaanimise ja juhtimise teenistus /
  tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise teenistus ning hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus, olema konkreetsete kasutajarühmade üle koordineeriv roll. Koondtasandil peaks amet esindama
  tsiviilkasutajaskonda ja Euroopa Kaitseagentuur sõjalisi kasutajad ning nad võivad
  jälgida operatiivkasutust, nõudlust, nõuetest kinnipidamist ning vajaduste ja nõuete muutumist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

Et tagada kasutajate esindatus riikliku satelliitside juhtimises ja koondada kasutajate vajadused ja nõuded üle
  riigi-, tsiviil- ja sõjaliste piiride
  , peaks asjaomastel liidu üksustel, kellel on kasutajatega tihedad sidemed, nagu Euroopa
  Kaitseagentuur, Euroopa
  Piiri- ja Rannikuvalve Amet,
  Euroopa
  Meresõiduohutuse Amet, Euroopa Kalanduskontrolli Amet, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet,
  sõjaliste missioonide plaanimise ja juhtimise teenistus /
  tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise teenistus ning hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus, olema konkreetsete kasutajarühmade üle koordineeriv roll. Koondtasandil peaks amet esindama
  tsiviilkasutajaskonda ja Euroopa Kaitseagentuur sõjalisi kasutajad ning nad võivad
  jälgida operatiivkasutust, nõudlust, nõuetest kinnipidamist ning vajaduste ja nõuete muutumist.

| (31) | Et tagada kasutajate esindatus riikliku satelliitside juhtimises ja koondada kasutajate vajadused ja nõuded üle
  riigipiiride
  , peaks asjaomastel liidu üksustel, kellel on kasutajatega tihedad sidemed, nagu Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, Meresõiduohutuse Amet, Euroopa Kalanduskontrolli Amet, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet, tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise teenistus ning hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus, olema konkreetsete kasutajarühmade üle koordineeriv roll. Koondtasandil peaks amet esindama
  kasutajate kogukonda ja võib
  jälgida operatiivkasutust, nõudlust, nõuetest kinnipidamist ning vajaduste ja nõuete muutumist. |
| --- | --- |

(31)

Et tagada kasutajate esindatus riikliku satelliitside juhtimises ja koondada kasutajate vajadused ja nõuded üle
  riigipiiride
  , peaks asjaomastel liidu üksustel, kellel on kasutajatega tihedad sidemed, nagu Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Amet, Meresõiduohutuse Amet, Euroopa Kalanduskontrolli Amet, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Amet, tsiviilmissioonide plaanimise ja juhtimise teenistus ning hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus, olema konkreetsete kasutajarühmade üle koordineeriv roll. Koondtasandil peaks amet esindama
  kasutajate kogukonda ja võib
  jälgida operatiivkasutust, nõudlust, nõuetest kinnipidamist ning vajaduste ja nõuete muutumist.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (36) | Et tagada teabe turvaline ringlus, tuleks ette näha asjakohased normid, tagamaks, et kõigi programmi rakendamises osalevate avaliku ja erasektori üksuste ning füüsiliste isikute suhtes kohaldatakse samaväärseid julgeolekunorme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36)

Et tagada teabe turvaline ringlus, tuleks ette näha asjakohased normid, tagamaks, et kõigi programmi rakendamises osalevate avaliku ja erasektori üksuste ning füüsiliste isikute suhtes kohaldatakse samaväärseid julgeolekunorme.

| (36) | Et tagada teabe turvaline ringlus, tuleks ette näha asjakohased normid, tagamaks, et kõigi programmi rakendamises osalevate avaliku ja erasektori üksuste ning füüsiliste isikute suhtes kohaldatakse samaväärseid julgeolekunorme
  , kusjuures luuakse mitu teabe kasutamise õiguste tasandit ja tagatakse sel viisil turvaline juurdepääs teabele
  . |
| --- | --- |

(36)

Et tagada teabe turvaline ringlus, tuleks ette näha asjakohased normid, tagamaks, et kõigi programmi rakendamises osalevate avaliku ja erasektori üksuste ning füüsiliste isikute suhtes kohaldatakse samaväärseid julgeolekunorme
  , kusjuures luuakse mitu teabe kasutamise õiguste tasandit ja tagatakse sel viisil turvaline juurdepääs teabele
  .

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 36 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (36a) | Euroopa kosmosetaristu – nii maa peal kui ka kosmoses asuva taristu – küberjulgeolek on otsustava tähtsusega süsteemide käitamise pidevuse ja nende tõhusa suutlikkuse tagamiseks, et need süsteemid täidaksid ülesandeid pidevalt ja osutaksid vajalikke teenuseid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(36a)

Euroopa kosmosetaristu – nii maa peal kui ka kosmoses asuva taristu – küberjulgeolek on otsustava tähtsusega süsteemide käitamise pidevuse ja nende tõhusa suutlikkuse tagamiseks, et need süsteemid täidaksid ülesandeid pidevalt ja osutaksid vajalikke teenuseid.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (38) | Satelliitnavigatsioonisüsteeme kasutatakse üha rohkemates olulistes majandussektorites, eriti transpordi-, telekommunikatsiooni-, põllumajandus- ja energiasektoris
  , millele lisandub koostoime
  liidu ja liikmesriikide julgeoleku
  ja kaitsega seotud tegevusega
  . Täielik kontroll satelliitnavigatsiooni üle peaks seepärast tagama liidu tehnoloogilise sõltumatuse, sealhulgas pikas perspektiivis infrastruktuurirajatiste komponentide puhul, ja strateegilise autonoomsuse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38)

Satelliitnavigatsioonisüsteeme kasutatakse üha rohkemates olulistes majandussektorites, eriti transpordi-, telekommunikatsiooni-, põllumajandus- ja energiasektoris
  , millele lisandub koostoime
  liidu ja liikmesriikide julgeoleku
  ja kaitsega seotud tegevusega
  . Täielik kontroll satelliitnavigatsiooni üle peaks seepärast tagama liidu tehnoloogilise sõltumatuse, sealhulgas pikas perspektiivis infrastruktuurirajatiste komponentide puhul, ja strateegilise autonoomsuse.

| (38) | Satelliitnavigatsioonisüsteeme kasutatakse üha rohkemates olulistes majandussektorites, eriti transpordi-, telekommunikatsiooni-, põllumajandus- ja energiasektoris
  . Satelliitnavigatsioonil on samuti oluline roll
  liidu ja liikmesriikide julgeoleku
  seisukohast
  . Täielik kontroll satelliitnavigatsiooni üle peaks seepärast tagama liidu tehnoloogilise sõltumatuse, sealhulgas pikas perspektiivis infrastruktuurirajatiste komponentide puhul, ja strateegilise autonoomsuse. |
| --- | --- |

(38)

Satelliitnavigatsioonisüsteeme kasutatakse üha rohkemates olulistes majandussektorites, eriti transpordi-, telekommunikatsiooni-, põllumajandus- ja energiasektoris
  . Satelliitnavigatsioonil on samuti oluline roll
  liidu ja liikmesriikide julgeoleku
  seisukohast
  . Täielik kontroll satelliitnavigatsiooni üle peaks seepärast tagama liidu tehnoloogilise sõltumatuse, sealhulgas pikas perspektiivis infrastruktuurirajatiste komponentide puhul, ja strateegilise autonoomsuse.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | EGNOSe eesmärk on parandada olemasolevate ülemaailmsete satelliitnavigatsioonisüsteemide, eelkõige Galileo süsteemi edastatavate vaba juurdepääsuga signaalide kvaliteeti. EGNOSe pakutavad teenused peaksid esmajärjekorras hõlmama liikmesriikide geograafiliselt Euroopas asuvat territooriumi, mille hulka loetakse käesoleva määruse kohaldamisel Assoore, Kanaari saari ja Madeirat, eesmärgiga hõlmata need territooriumid 2025. aasta lõpuks. EGNOSe süsteemi teenuste geograafilist ulatust võidakse juhul, kui see on tehniliselt teostatav, ja ohutusteenuste puhul rahvusvaheliste lepingute alusel laiendada muudesse maailma piirkondadesse. Ilma et see piiraks määruse [(EL) 2018/
  XXXX] [EASA määrus]
  kohaldamist ja aeronavigatsiooniks vajalikku Galileo teenuste kvaliteedi seiret, tuleks silmas pidada, et
  kuigi
  Galileo edastatavaid signaale on võimalik tulemuslikult kasutada õhusõidukite asukoha määramiseks, võivad üksnes kohalikud või piirkondlikud tugisüsteemid, nagu EGNOS Euroopas, toimida lennuliikluse korraldaja ja aeronavigatsiooniteenuste osutajana. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40)

EGNOSe eesmärk on parandada olemasolevate ülemaailmsete satelliitnavigatsioonisüsteemide, eelkõige Galileo süsteemi edastatavate vaba juurdepääsuga signaalide kvaliteeti. EGNOSe pakutavad teenused peaksid esmajärjekorras hõlmama liikmesriikide geograafiliselt Euroopas asuvat territooriumi, mille hulka loetakse käesoleva määruse kohaldamisel Assoore, Kanaari saari ja Madeirat, eesmärgiga hõlmata need territooriumid 2025. aasta lõpuks. EGNOSe süsteemi teenuste geograafilist ulatust võidakse juhul, kui see on tehniliselt teostatav, ja ohutusteenuste puhul rahvusvaheliste lepingute alusel laiendada muudesse maailma piirkondadesse. Ilma et see piiraks määruse [(EL) 2018/
  XXXX] [EASA määrus]
  kohaldamist ja aeronavigatsiooniks vajalikku Galileo teenuste kvaliteedi seiret, tuleks silmas pidada, et
  kuigi
  Galileo edastatavaid signaale on võimalik tulemuslikult kasutada õhusõidukite asukoha määramiseks, võivad üksnes kohalikud või piirkondlikud tugisüsteemid, nagu EGNOS Euroopas, toimida lennuliikluse korraldaja ja aeronavigatsiooniteenuste osutajana.

| (40) | EGNOSe eesmärk on parandada olemasolevate ülemaailmsete satelliitnavigatsioonisüsteemide, eelkõige Galileo süsteemi edastatavate vaba juurdepääsuga signaalide kvaliteeti. EGNOSe pakutavad teenused peaksid esmajärjekorras hõlmama liikmesriikide geograafiliselt Euroopas asuvat territooriumi, mille hulka loetakse käesoleva määruse kohaldamisel Assoore, Kanaari saari ja Madeirat, eesmärgiga hõlmata need territooriumid 2025. aasta lõpuks. EGNOSe süsteemi teenuste geograafilist ulatust võidakse juhul, kui see on tehniliselt teostatav, ja ohutusteenuste puhul rahvusvaheliste lepingute alusel laiendada muudesse maailma piirkondadesse. Ilma et see piiraks
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruse (EL) 2018/
  1139

   (1a) kohaldamist ja aeronavigatsiooniks vajalikku Galileo teenuste kvaliteedi seiret
  ja ohutustaset
  , tuleks silmas pidada, et Galileo edastatavaid signaale on võimalik tulemuslikult kasutada õhusõidukite asukoha määramiseks, võivad üksnes kohalikud või piirkondlikud tugisüsteemid, nagu EGNOS Euroopas, toimida lennuliikluse korraldaja ja aeronavigatsiooniteenuste osutajana. |
| --- | --- |

(40)

EGNOSe eesmärk on parandada olemasolevate ülemaailmsete satelliitnavigatsioonisüsteemide, eelkõige Galileo süsteemi edastatavate vaba juurdepääsuga signaalide kvaliteeti. EGNOSe pakutavad teenused peaksid esmajärjekorras hõlmama liikmesriikide geograafiliselt Euroopas asuvat territooriumi, mille hulka loetakse käesoleva määruse kohaldamisel Assoore, Kanaari saari ja Madeirat, eesmärgiga hõlmata need territooriumid 2025. aasta lõpuks. EGNOSe süsteemi teenuste geograafilist ulatust võidakse juhul, kui see on tehniliselt teostatav, ja ohutusteenuste puhul rahvusvaheliste lepingute alusel laiendada muudesse maailma piirkondadesse. Ilma et see piiraks
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  määruse (EL) 2018/
  1139

   (1a) kohaldamist ja aeronavigatsiooniks vajalikku Galileo teenuste kvaliteedi seiret
  ja ohutustaset
  , tuleks silmas pidada, et Galileo edastatavaid signaale on võimalik tulemuslikult kasutada õhusõidukite asukoha määramiseks, võivad üksnes kohalikud või piirkondlikud tugisüsteemid, nagu EGNOS Euroopas, toimida lennuliikluse korraldaja ja aeronavigatsiooniteenuste osutajana.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (40a) | EGNOS võib aidata kaasa täppispõllumajandusele ja aidata Euroopa põllumeestel kõrvaldada jäätmeid, vähendada väetiste ja herbitsiidide liigset kasutamist ning optimeerida saagikust. EGNOSel on juba suur kasutajaskond, kuid navigatsioonitehnoloogiaga ühildatavate põllumajandusmasinate arv on väiksem. Selle probleemiga tuleks tegelda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40a)

EGNOS võib aidata kaasa täppispõllumajandusele ja aidata Euroopa põllumeestel kõrvaldada jäätmeid, vähendada väetiste ja herbitsiidide liigset kasutamist ning optimeerida saagikust. EGNOSel on juba suur kasutajaskond, kuid navigatsioonitehnoloogiaga ühildatavate põllumajandusmasinate arv on väiksem. Selle probleemiga tuleks tegelda.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 41

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (41) | On ülimalt oluline tagada Galileo ja EGNOSe süsteemide pakutavate teenuste järjepidevus, jätkusuutlikkus ja kättesaadavus tulevikus. Muutuvas keskkonnas ja kiiresti areneva turu tingimustes tuleks jätkata nende arendamist ja valmistada ette uue põlvkonna süsteemid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(41)

On ülimalt oluline tagada Galileo ja EGNOSe süsteemide pakutavate teenuste järjepidevus, jätkusuutlikkus ja kättesaadavus tulevikus. Muutuvas keskkonnas ja kiiresti areneva turu tingimustes tuleks jätkata nende arendamist ja valmistada ette uue põlvkonna süsteemid.

| (41) | On ülimalt oluline tagada Galileo ja EGNOSe süsteemide pakutavate teenuste järjepidevus, jätkusuutlikkus
  , turvalisus, usaldusväärsus, täpsus
  ja kättesaadavus tulevikus. Muutuvas keskkonnas ja kiiresti areneva turu tingimustes tuleks jätkata nende arendamist ja valmistada ette uue põlvkonna süsteemid. |
| --- | --- |

(41)

On ülimalt oluline tagada Galileo ja EGNOSe süsteemide pakutavate teenuste järjepidevus, jätkusuutlikkus
  , turvalisus, usaldusväärsus, täpsus
  ja kättesaadavus tulevikus. Muutuvas keskkonnas ja kiiresti areneva turu tingimustes tuleks jätkata nende arendamist ja valmistada ette uue põlvkonna süsteemid.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 44 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (44a) | Galileo ja EGNOSe teenuste kasutamise toetamiseks ning järgmise etapi teenuste, eelkõige transpordisektoris osutatavate teenuste toetamiseks peaksid pädevad asutused töötama rahvusvahelisel tasandil välja ühised standardid ja tunnistused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(44a)

Galileo ja EGNOSe teenuste kasutamise toetamiseks ning järgmise etapi teenuste, eelkõige transpordisektoris osutatavate teenuste toetamiseks peaksid pädevad asutused töötama rahvusvahelisel tasandil välja ühised standardid ja tunnistused.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 45

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (45) | Arvestades Galileo ja EGNOSe maapealse infrastruktuuri tähtsust ja mõju nende turvalisusele, peaks maapealse infrastruktuuri asukoha kindlaks määrama komisjon. Süsteemide maapealse infrastruktuuri kasutuselevõtt peaks toimuma avatud ja läbipaistva protsessi alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(45)

Arvestades Galileo ja EGNOSe maapealse infrastruktuuri tähtsust ja mõju nende turvalisusele, peaks maapealse infrastruktuuri asukoha kindlaks määrama komisjon. Süsteemide maapealse infrastruktuuri kasutuselevõtt peaks toimuma avatud ja läbipaistva protsessi alusel.

välja jäetud

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 46

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (46) | Selleks et Galileost ja EGNOSest saadavat sotsiaal-majanduslikku kasu täielikult ära kasutada, eriti julgeoleku valdkonnas, tuleks
  edendada
  EGNOSe ja Galileo pakutavate teenuste kasutamist liidu muudes poliitikavaldkondades
  , kui see
  on
  põhjendatud ja kasulik
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(46)

Selleks et Galileost ja EGNOSest saadavat sotsiaal-majanduslikku kasu täielikult ära kasutada, eriti julgeoleku valdkonnas, tuleks
  edendada
  EGNOSe ja Galileo pakutavate teenuste kasutamist liidu muudes poliitikavaldkondades
  , kui see
  on
  põhjendatud ja kasulik
  .

| (46) | Selleks et Galileost ja EGNOSest saadavat sotsiaal-majanduslikku kasu täielikult ära kasutada, eriti julgeoleku valdkonnas, tuleks
  võimaluse korral peavoolustada
  EGNOSe ja Galileo pakutavate teenuste kasutamist liidu muudes poliitikavaldkondades
  . Selliste teenuste kasutamise edendamine kõikides liikmesriikides
  on
  samuti oluline etapp
  . |
| --- | --- |

(46)

Selleks et Galileost ja EGNOSest saadavat sotsiaal-majanduslikku kasu täielikult ära kasutada, eriti julgeoleku valdkonnas, tuleks
  võimaluse korral peavoolustada
  EGNOSe ja Galileo pakutavate teenuste kasutamist liidu muudes poliitikavaldkondades
  . Selliste teenuste kasutamise edendamine kõikides liikmesriikides
  on
  samuti oluline etapp
  .

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 47

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (47) | Copernicus peaks tagama sõltumatu juurdepääsu keskkonnaalastele teadmistele ning Maa seire ja geoteabeteenuste seisukohast määrava tähtsusega tehnoloogiale, võimaldades seega liidul teha sõltumatult otsuseid ja võtta meetmeid muu hulgas sellistes valdkondades nagu keskkond, kliimamuutused, kodanikukaitse, julgeolek ja digitaalmajandus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(47)

Copernicus peaks tagama sõltumatu juurdepääsu keskkonnaalastele teadmistele ning Maa seire ja geoteabeteenuste seisukohast määrava tähtsusega tehnoloogiale, võimaldades seega liidul teha sõltumatult otsuseid ja võtta meetmeid muu hulgas sellistes valdkondades nagu keskkond, kliimamuutused, kodanikukaitse, julgeolek ja digitaalmajandus.

| (47) | Copernicus peaks tagama sõltumatu juurdepääsu keskkonnaalastele teadmistele ning Maa seire ja geoteabeteenuste seisukohast määrava tähtsusega tehnoloogiale, võimaldades seega liidul teha sõltumatult otsuseid ja võtta meetmeid muu hulgas sellistes valdkondades nagu keskkond,
  sealhulgas põllumajandus, bioloogiline mitmekesisus, maakasutus, metsamajandus, maaelu areng ja kalandus,
  kliimamuutused,
  kultuuripärandi paigad,
  kodanikukaitse, julgeolek
  , sealhulgas taristu turvalisus,
  ja digitaalmajandus. |
| --- | --- |

(47)

Copernicus peaks tagama sõltumatu juurdepääsu keskkonnaalastele teadmistele ning Maa seire ja geoteabeteenuste seisukohast määrava tähtsusega tehnoloogiale, võimaldades seega liidul teha sõltumatult otsuseid ja võtta meetmeid muu hulgas sellistes valdkondades nagu keskkond,
  sealhulgas põllumajandus, bioloogiline mitmekesisus, maakasutus, metsamajandus, maaelu areng ja kalandus,
  kliimamuutused,
  kultuuripärandi paigad,
  kodanikukaitse, julgeolek
  , sealhulgas taristu turvalisus,
  ja digitaalmajandus.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 48

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (48) | Copernicus peaks tagama järjepidevuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 377/2014 (millega luuakse Copernicuse programm) (17) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 911/2010 (Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta) (18) osutatud tegevuse ja saavutustega ning tuginema nendele, võttes arvesse viimaseid teadusuuringute suundumusi, tehnoloogilisi edusamme ja uuendusi, mis mõjutavad Maa seire valdkonda, samuti suurandmete analüüsi ja tehisintellekti tehnoloogia arengut ning nendega seotud liidu tasandi strateegiaid ja algatusi (19). Copernicus peaks võimalikult suures ulatuses kasutama liikmesriikide, Euroopa Kosmoseagentuuri, EUMETSATi (20) ja teiste üksuste, sealhulgas Euroopa ärialgatuste kosmosepõhise seire suutlikkust, aidates seeläbi kaasa elujõulise Euroopa ärilise kosmosesektori arengule. Kui see on võimalik ja asjakohane, peaks ta samuti kasutama kättesaadavaid in situ andmeid ja lisaandmeid, mida esitavad põhiliselt liikmesriigid kooskõlas direktiiviga 2007/2/EÜ (21). Komisjon peaks tegema koostööd liikmesriikide ja Euroopa Keskkonnaametiga, et tagada Copernicusele in situ andmetele tegelik juurdepääs ja võimalus neid kasutada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(48)

Copernicus peaks tagama järjepidevuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 377/2014 (millega luuakse Copernicuse programm) (17) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 911/2010 (Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta) (18) osutatud tegevuse ja saavutustega ning tuginema nendele, võttes arvesse viimaseid teadusuuringute suundumusi, tehnoloogilisi edusamme ja uuendusi, mis mõjutavad Maa seire valdkonda, samuti suurandmete analüüsi ja tehisintellekti tehnoloogia arengut ning nendega seotud liidu tasandi strateegiaid ja algatusi (19). Copernicus peaks võimalikult suures ulatuses kasutama liikmesriikide, Euroopa Kosmoseagentuuri, EUMETSATi (20) ja teiste üksuste, sealhulgas Euroopa ärialgatuste kosmosepõhise seire suutlikkust, aidates seeläbi kaasa elujõulise Euroopa ärilise kosmosesektori arengule. Kui see on võimalik ja asjakohane, peaks ta samuti kasutama kättesaadavaid in situ andmeid ja lisaandmeid, mida esitavad põhiliselt liikmesriigid kooskõlas direktiiviga 2007/2/EÜ (21). Komisjon peaks tegema koostööd liikmesriikide ja Euroopa Keskkonnaametiga, et tagada Copernicusele in situ andmetele tegelik juurdepääs ja võimalus neid kasutada.

| (48) | Olemasolevat suutlikkust tuleks ära kasutada ja täiendada uute varadega, mida vastutavad üksused võivad arendada ühiselt. Selleks peaks komisjon tegema tihedat koostööd Euroopa Kosmoseagentuuriga, liikmesriikidega ja vajaduse korral muude üksustega, kellel on asjakohased ruumi- ja in situ varad.
  Copernicus peaks tagama järjepidevuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL)
  nr
  377/2014 (millega luuakse Copernicuse programm) (17) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL)
  nr
   911/2010 (Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta) (18) osutatud tegevuse ja saavutustega ning tuginema nendele, võttes arvesse viimaseid teadusuuringute suundumusi, tehnoloogilisi edusamme ja uuendusi, mis mõjutavad Maa seire valdkonda, samuti suurandmete analüüsi ja tehisintellekti tehnoloogia arengut ning nendega seotud liidu tasandi strateegiaid ja algatusi (19). Copernicus peaks võimalikult suures ulatuses kasutama liikmesriikide, Euroopa Kosmoseagentuuri, EUMETSATi (20) ja teiste üksuste, sealhulgas Euroopa ärialgatuste kosmosepõhise seire suutlikkust, aidates seeläbi kaasa elujõulise Euroopa ärilise kosmosesektori arengule. Kui see on võimalik ja asjakohane, peaks ta samuti kasutama kättesaadavaid in situ andmeid ja lisaandmeid, mida esitavad põhiliselt liikmesriigid kooskõlas direktiiviga 2007/2/EÜ (21). Komisjon peaks tegema koostööd liikmesriikide ja Euroopa Keskkonnaametiga, et tagada Copernicusele in situ andmetele tegelik juurdepääs ja võimalus neid kasutada. |
| --- | --- |

(48)

Olemasolevat suutlikkust tuleks ära kasutada ja täiendada uute varadega, mida vastutavad üksused võivad arendada ühiselt. Selleks peaks komisjon tegema tihedat koostööd Euroopa Kosmoseagentuuriga, liikmesriikidega ja vajaduse korral muude üksustega, kellel on asjakohased ruumi- ja in situ varad.
  Copernicus peaks tagama järjepidevuse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL)
  nr
  377/2014 (millega luuakse Copernicuse programm) (17) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL)
  nr
   911/2010 (Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta) (18) osutatud tegevuse ja saavutustega ning tuginema nendele, võttes arvesse viimaseid teadusuuringute suundumusi, tehnoloogilisi edusamme ja uuendusi, mis mõjutavad Maa seire valdkonda, samuti suurandmete analüüsi ja tehisintellekti tehnoloogia arengut ning nendega seotud liidu tasandi strateegiaid ja algatusi (19). Copernicus peaks võimalikult suures ulatuses kasutama liikmesriikide, Euroopa Kosmoseagentuuri, EUMETSATi (20) ja teiste üksuste, sealhulgas Euroopa ärialgatuste kosmosepõhise seire suutlikkust, aidates seeläbi kaasa elujõulise Euroopa ärilise kosmosesektori arengule. Kui see on võimalik ja asjakohane, peaks ta samuti kasutama kättesaadavaid in situ andmeid ja lisaandmeid, mida esitavad põhiliselt liikmesriigid kooskõlas direktiiviga 2007/2/EÜ (21). Komisjon peaks tegema koostööd liikmesriikide ja Euroopa Keskkonnaametiga, et tagada Copernicusele in situ andmetele tegelik juurdepääs ja võimalus neid kasutada.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 49 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (49a) | Copernicuse kogu potentsiaali ühiskonna ja majanduse jaoks tuleks täies ulatuses ära kasutada, piirdumata üksnes otseste toetusesaajatega, ning selleks tuleks tõhustada kasutajatepoolse kasutuselevõtu meetmeid, milleks tuleb omakorda võtta uusi meetmeid, et muuta andmed mittespetsialistide jaoks kasutatavaks ning ergutada seeläbi majanduskasvu, töökohtade loomist ja teadmussiiret. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(49a)

Copernicuse kogu potentsiaali ühiskonna ja majanduse jaoks tuleks täies ulatuses ära kasutada, piirdumata üksnes otseste toetusesaajatega, ning selleks tuleks tõhustada kasutajatepoolse kasutuselevõtu meetmeid, milleks tuleb omakorda võtta uusi meetmeid, et muuta andmed mittespetsialistide jaoks kasutatavaks ning ergutada seeläbi majanduskasvu, töökohtade loomist ja teadmussiiret.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 52

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (52) | Andmete kogumisega seoses peaks Copernicuse kohase tegevuse eesmärk olema täiustada ja käitada olemasolevat kosmoseinfrastruktuuri, valmistuda pikemas perspektiivis ette satelliitide asendamiseks nende eluea lõpus ja algatada uusi missioone, mis on seotud uute seiresüsteemidega, et toetada üleilmse kliimamuutuse probleemiga tegelemist (nt inimtekkelise CO2-heite ja muu kasvuhoonegaaside heite seire). Copernicuse raames toimuv üleilmne seiretegevus tuleks laiendada polaarpiirkondadesse ning toetada tuleks keskkonnanõuete täitmise tagamist, kohustuslikku keskkonnaseiret ja asjaomast aruandlust ning innovatiivseid keskkonnarakendusi (nt põllumajanduskultuuride seireks, vee majandamiseks ja tulekahjuseire tõhustamiseks). Seda tehes peaks Copernicus võimendama ja kasutama võimalikult palju ära eelmise rahastamisperioodi (2014–2020) raames tehtud investeeringuid ning uurima uusi tegevus- ja ärimudeleid, et veelgi täiendada Copernicuse suutlikkust. Copernicus peaks toetuma liikmesriikidega loodud edukatele partnerlussuhetele, et arendada asjakohaste juhtimismehhanismide raames edasi oma julgeolekumõõdet, et reageerida julgeoleku valdkonna kasutajate muutuvatele vajadustele. Andmete ja teabe töötlemise funktsiooni raames peaks Copernicus tagama Copernicuse põhiteenuste pikaajalise jätkusuutlikkuse ja edasiarendamise, andma teavet, et reageerida avaliku sektori ja liidu rahvusvahelistest kohustustest tulenevatele vajadustele, ning maksimeerima äriotstarbelise kasutamise võimalusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(52)

Andmete kogumisega seoses peaks Copernicuse kohase tegevuse eesmärk olema täiustada ja käitada olemasolevat kosmoseinfrastruktuuri, valmistuda pikemas perspektiivis ette satelliitide asendamiseks nende eluea lõpus ja algatada uusi missioone, mis on seotud uute seiresüsteemidega, et toetada üleilmse kliimamuutuse probleemiga tegelemist (nt inimtekkelise CO2-heite ja muu kasvuhoonegaaside heite seire). Copernicuse raames toimuv üleilmne seiretegevus tuleks laiendada polaarpiirkondadesse ning toetada tuleks keskkonnanõuete täitmise tagamist, kohustuslikku keskkonnaseiret ja asjaomast aruandlust ning innovatiivseid keskkonnarakendusi (nt põllumajanduskultuuride seireks, vee majandamiseks ja tulekahjuseire tõhustamiseks). Seda tehes peaks Copernicus võimendama ja kasutama võimalikult palju ära eelmise rahastamisperioodi (2014–2020) raames tehtud investeeringuid ning uurima uusi tegevus- ja ärimudeleid, et veelgi täiendada Copernicuse suutlikkust. Copernicus peaks toetuma liikmesriikidega loodud edukatele partnerlussuhetele, et arendada asjakohaste juhtimismehhanismide raames edasi oma julgeolekumõõdet, et reageerida julgeoleku valdkonna kasutajate muutuvatele vajadustele. Andmete ja teabe töötlemise funktsiooni raames peaks Copernicus tagama Copernicuse põhiteenuste pikaajalise jätkusuutlikkuse ja edasiarendamise, andma teavet, et reageerida avaliku sektori ja liidu rahvusvahelistest kohustustest tulenevatele vajadustele, ning maksimeerima äriotstarbelise kasutamise võimalusi.

| (52) | Andmete kogumisega seoses peaks Copernicuse kohase tegevuse eesmärk olema täiustada ja käitada olemasolevat kosmoseinfrastruktuuri, valmistuda pikemas perspektiivis ette satelliitide asendamiseks nende eluea lõpus ja algatada uusi missioone,
  mille teostatavust Euroopa Kosmoseagentuuris praegu uuritakse ja
  mis on seotud uute seiresüsteemidega, et toetada üleilmse kliimamuutuse probleemiga tegelemist (nt inimtekkelise CO2-heite ja muu kasvuhoonegaaside heite seire) Copernicuse raames toimuv üleilmne seiretegevus tuleks laiendada polaarpiirkondadesse ning toetada tuleks keskkonnanõuete täitmise tagamist, kohustuslikku keskkonnaseiret ja asjaomast aruandlust ning innovatiivseid keskkonnarakendusi (nt põllumajanduskultuuride seireks, vee majandamiseks ja tulekahjuseire tõhustamiseks). Seda tehes peaks Copernicus võimendama ja kasutama võimalikult palju ära eelmise rahastamisperioodi (2014–2020) raames tehtud investeeringuid ning uurima uusi tegevus- ja ärimudeleid, et veelgi täiendada Copernicuse suutlikkust. Copernicus peaks toetuma liikmesriikidega loodud edukatele partnerlussuhetele, et arendada asjakohaste juhtimismehhanismide raames edasi oma julgeolekumõõdet, et reageerida julgeoleku valdkonna kasutajate muutuvatele vajadustele. Andmete ja teabe töötlemise funktsiooni raames peaks Copernicus tagama Copernicuse põhiteenuste pikaajalise jätkusuutlikkuse ja edasiarendamise, andma teavet, et reageerida avaliku sektori ja liidu rahvusvahelistest kohustustest tulenevatele vajadustele, ning maksimeerima äriotstarbelise kasutamise võimalusi. |
| --- | --- |

(52)

Andmete kogumisega seoses peaks Copernicuse kohase tegevuse eesmärk olema täiustada ja käitada olemasolevat kosmoseinfrastruktuuri, valmistuda pikemas perspektiivis ette satelliitide asendamiseks nende eluea lõpus ja algatada uusi missioone,
  mille teostatavust Euroopa Kosmoseagentuuris praegu uuritakse ja
  mis on seotud uute seiresüsteemidega, et toetada üleilmse kliimamuutuse probleemiga tegelemist (nt inimtekkelise CO2-heite ja muu kasvuhoonegaaside heite seire) Copernicuse raames toimuv üleilmne seiretegevus tuleks laiendada polaarpiirkondadesse ning toetada tuleks keskkonnanõuete täitmise tagamist, kohustuslikku keskkonnaseiret ja asjaomast aruandlust ning innovatiivseid keskkonnarakendusi (nt põllumajanduskultuuride seireks, vee majandamiseks ja tulekahjuseire tõhustamiseks). Seda tehes peaks Copernicus võimendama ja kasutama võimalikult palju ära eelmise rahastamisperioodi (2014–2020) raames tehtud investeeringuid ning uurima uusi tegevus- ja ärimudeleid, et veelgi täiendada Copernicuse suutlikkust. Copernicus peaks toetuma liikmesriikidega loodud edukatele partnerlussuhetele, et arendada asjakohaste juhtimismehhanismide raames edasi oma julgeolekumõõdet, et reageerida julgeoleku valdkonna kasutajate muutuvatele vajadustele. Andmete ja teabe töötlemise funktsiooni raames peaks Copernicus tagama Copernicuse põhiteenuste pikaajalise jätkusuutlikkuse ja edasiarendamise, andma teavet, et reageerida avaliku sektori ja liidu rahvusvahelistest kohustustest tulenevatele vajadustele, ning maksimeerima äriotstarbelise kasutamise võimalusi.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 53

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (53) | Andmete ja teabe töötlemise funktsiooni raames peaks Copernicus tagama Copernicuse põhiteenuste pikaajalise jätkusuutlikkuse ja edasiarendamise, andma teavet, et reageerida avaliku sektori ja liidu rahvusvahelistest kohustustest tulenevatele vajadustele, ning maksimeerima äriotstarbelise kasutamise võimalusi. Eelkõige peaks Copernicus edastama kohalikul, liikmesriigi, Euroopa ja maailma tasandil teavet atmosfääri seisundi kohta, teavet ookeanide seisundi kohta, teavet maismaamaaseire toetamiseks, millega toetatakse kohalike, riiklike ja liidu tegevuspõhimõtete rakendamist, teavet kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise toetamiseks ning georuumilist teavet hädaolukordade ohjamise toetamiseks, sealhulgas ennetusmeetmete kaudu, keskkonnanõuete täitmise tagamiseks ja tsiviiljulgeoleku, sealhulgas liidu välistegevuse toetamiseks. Komisjon peaks kindlaks määrama asjakohased lepingutingimused, mis toetaksid teenuste osutamise jätkusuutlikkust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(53)

Andmete ja teabe töötlemise funktsiooni raames peaks Copernicus tagama Copernicuse põhiteenuste pikaajalise jätkusuutlikkuse ja edasiarendamise, andma teavet, et reageerida avaliku sektori ja liidu rahvusvahelistest kohustustest tulenevatele vajadustele, ning maksimeerima äriotstarbelise kasutamise võimalusi. Eelkõige peaks Copernicus edastama kohalikul, liikmesriigi, Euroopa ja maailma tasandil teavet atmosfääri seisundi kohta, teavet ookeanide seisundi kohta, teavet maismaamaaseire toetamiseks, millega toetatakse kohalike, riiklike ja liidu tegevuspõhimõtete rakendamist, teavet kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise toetamiseks ning georuumilist teavet hädaolukordade ohjamise toetamiseks, sealhulgas ennetusmeetmete kaudu, keskkonnanõuete täitmise tagamiseks ja tsiviiljulgeoleku, sealhulgas liidu välistegevuse toetamiseks. Komisjon peaks kindlaks määrama asjakohased lepingutingimused, mis toetaksid teenuste osutamise jätkusuutlikkust.

| (53) | Andmete ja teabe töötlemise funktsiooni raames peaks Copernicus tagama Copernicuse põhiteenuste pikaajalise jätkusuutlikkuse ja edasiarendamise, andma teavet, et reageerida avaliku sektori ja liidu rahvusvahelistest kohustustest tulenevatele vajadustele, ning maksimeerima äriotstarbelise kasutamise võimalusi. Eelkõige peaks Copernicus edastama kohalikul, liikmesriigi, Euroopa ja maailma tasandil teavet atmosfääri seisundi
  , sealhulgas õhu kvaliteedi
  kohta, teavet ookeanide seisundi kohta, teavet maismaamaaseire toetamiseks, millega toetatakse kohalike, riiklike ja liidu tegevuspõhimõtete rakendamist, teavet kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise toetamiseks ning georuumilist teavet hädaolukordade ohjamise toetamiseks, sealhulgas ennetusmeetmete kaudu, keskkonnanõuete täitmise tagamiseks ja tsiviiljulgeoleku, sealhulgas liidu välistegevuse toetamiseks. Komisjon peaks kindlaks määrama asjakohased lepingutingimused, mis toetaksid teenuste osutamise jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

(53)

Andmete ja teabe töötlemise funktsiooni raames peaks Copernicus tagama Copernicuse põhiteenuste pikaajalise jätkusuutlikkuse ja edasiarendamise, andma teavet, et reageerida avaliku sektori ja liidu rahvusvahelistest kohustustest tulenevatele vajadustele, ning maksimeerima äriotstarbelise kasutamise võimalusi. Eelkõige peaks Copernicus edastama kohalikul, liikmesriigi, Euroopa ja maailma tasandil teavet atmosfääri seisundi
  , sealhulgas õhu kvaliteedi
  kohta, teavet ookeanide seisundi kohta, teavet maismaamaaseire toetamiseks, millega toetatakse kohalike, riiklike ja liidu tegevuspõhimõtete rakendamist, teavet kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise toetamiseks ning georuumilist teavet hädaolukordade ohjamise toetamiseks, sealhulgas ennetusmeetmete kaudu, keskkonnanõuete täitmise tagamiseks ja tsiviiljulgeoleku, sealhulgas liidu välistegevuse toetamiseks. Komisjon peaks kindlaks määrama asjakohased lepingutingimused, mis toetaksid teenuste osutamise jätkusuutlikkust.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 54 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (54a) | Selleks et saavutada Copernicuse eesmärgid jätkusuutlikul alusel, peaks komisjoni abistama komitee (Copernicuse allkomitee), kes aitaks tal tagada liidu, kasutajate foorumite, liikmesriikide ja valitsustevaheliste organisatsioonide ning erasektori poolt Copernicusse antava panuse koordineerimist, kasutades parimal viisil ära olemasolevat suutlikkust ja tehes kindlaks liidu tasandil käsitlemist vajavad puudujäägid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(54a)

Selleks et saavutada Copernicuse eesmärgid jätkusuutlikul alusel, peaks komisjoni abistama komitee (Copernicuse allkomitee), kes aitaks tal tagada liidu, kasutajate foorumite, liikmesriikide ja valitsustevaheliste organisatsioonide ning erasektori poolt Copernicusse antava panuse koordineerimist, kasutades parimal viisil ära olemasolevat suutlikkust ja tehes kindlaks liidu tasandil käsitlemist vajavad puudujäägid.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 55

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (55) | Copernicuse teenuste rakendamine peaks hõlbustama ka teenuste kasutamist üldsuse poolt, sest kasutajatel oleks võimalik prognoosida teenuste kättesaadavust ja arengut, samuti koostööd liikmesriikide ja teiste osalejatega. Selleks peaksid
  komisjon
  ja
  tema teenuseid osutama
  volitatud üksused tegema eri kasutajaskondadega kogu Euroopas Copernicuse teenuste ja teabeportfelli edasiarendamisel tihedat koostööd, tagamaks, et avaliku sektori ja poliitika muutuvad vajadused oleksid täidetud ja seeläbi Maa seireandmete kasutuselevõtt Euroopa kodanike huvides maksimeeritud. Komisjon ja liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et arendada välja Copernicuse in situ komponent ja hõlbustada in situ andmete integreerimist uuendatud Copernicuse teenuste jaoks mõeldud kosmoseandmetesse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(55)

Copernicuse teenuste rakendamine peaks hõlbustama ka teenuste kasutamist üldsuse poolt, sest kasutajatel oleks võimalik prognoosida teenuste kättesaadavust ja arengut, samuti koostööd liikmesriikide ja teiste osalejatega. Selleks peaksid
  komisjon
  ja
  tema teenuseid osutama
  volitatud üksused tegema eri kasutajaskondadega kogu Euroopas Copernicuse teenuste ja teabeportfelli edasiarendamisel tihedat koostööd, tagamaks, et avaliku sektori ja poliitika muutuvad vajadused oleksid täidetud ja seeläbi Maa seireandmete kasutuselevõtt Euroopa kodanike huvides maksimeeritud. Komisjon ja liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et arendada välja Copernicuse in situ komponent ja hõlbustada in situ andmete integreerimist uuendatud Copernicuse teenuste jaoks mõeldud kosmoseandmetesse.

| (55) | Copernicuse teenuste rakendamine peaks hõlbustama ka teenuste kasutamist üldsuse poolt, sest kasutajatel oleks võimalik prognoosida teenuste kättesaadavust ja arengut, samuti koostööd liikmesriikide ja teiste osalejatega. Selleks peaksid
  agentuur
  ja
  Copernicuse
  volitatud üksused tegema eri kasutajaskondadega kogu Euroopas Copernicuse teenuste ja teabeportfelli edasiarendamisel tihedat koostööd, tagamaks, et avaliku sektori ja poliitika muutuvad vajadused oleksid täidetud ja seeläbi Maa seireandmete kasutuselevõtt Euroopa kodanike huvides maksimeeritud. Komisjon ja liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et arendada välja Copernicuse in situ komponent ja hõlbustada in situ andmete integreerimist uuendatud Copernicuse teenuste jaoks mõeldud kosmoseandmetesse. |
| --- | --- |

(55)

Copernicuse teenuste rakendamine peaks hõlbustama ka teenuste kasutamist üldsuse poolt, sest kasutajatel oleks võimalik prognoosida teenuste kättesaadavust ja arengut, samuti koostööd liikmesriikide ja teiste osalejatega. Selleks peaksid
  agentuur
  ja
  Copernicuse
  volitatud üksused tegema eri kasutajaskondadega kogu Euroopas Copernicuse teenuste ja teabeportfelli edasiarendamisel tihedat koostööd, tagamaks, et avaliku sektori ja poliitika muutuvad vajadused oleksid täidetud ja seeläbi Maa seireandmete kasutuselevõtt Euroopa kodanike huvides maksimeeritud. Komisjon ja liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et arendada välja Copernicuse in situ komponent ja hõlbustada in situ andmete integreerimist uuendatud Copernicuse teenuste jaoks mõeldud kosmoseandmetesse.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 56 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (56a) | Liikmesriigid, komisjon ja vastutavad üksused peaksid korrapäraselt korraldama Copernicuse teavituskampaaniaid programmist saadava kasu kohta, andes kõikidele potentsiaalsetele kasutajatele juurdepääsu asjaomasele teabele ja andmetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(56a)

Liikmesriigid, komisjon ja vastutavad üksused peaksid korrapäraselt korraldama Copernicuse teavituskampaaniaid programmist saadava kasu kohta, andes kõikidele potentsiaalsetele kasutajatele juurdepääsu asjaomasele teabele ja andmetele.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 57 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (57a) | Copernicuse kliimamuutustega seotud teenused, mis on küll veel alles operatiivetapile eelnevas etapis, on juba üsna edukad, kuna kasutajate arv on ajavahemikus 2015–2016 kahekordistunud. Kõik kliimamuutustega seotud teenused peaksid saama võimalikult kiiresti täielikult toimivaks ning need peaksid seeläbi tagama pideva andmevoo, mis on vajalik tulemuslike kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmete võtmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(57a)

Copernicuse kliimamuutustega seotud teenused, mis on küll veel alles operatiivetapile eelnevas etapis, on juba üsna edukad, kuna kasutajate arv on ajavahemikus 2015–2016 kahekordistunud. Kõik kliimamuutustega seotud teenused peaksid saama võimalikult kiiresti täielikult toimivaks ning need peaksid seeläbi tagama pideva andmevoo, mis on vajalik tulemuslike kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise meetmete võtmiseks.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 59

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (59) | Et edendada ja hõlbustada Maa seireandmete kasutamist nii kohalike
  omavalitsuste
  kui ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) poolt, tuleks kasutajatepoolse kasutuselevõtuga seotud tegevuse kaudu edendada riiklikke ja piirkondlikke asutusi hõlmavaid eriotstarbelisi Copernicuse andmelevivõrke. Selleks peaksid komisjon ja liikmesriigid looma tihedamad sidemed Copernicuse ning liidu ja liikmesriikide tegevuspõhimõtete vahel, et suurendada nõudlust kaubanduslike rakenduste ja teenuste järele ning võimaldada ettevõtjatel, eelkõige väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel ja idufirmadel, töötada välja Copernicuse andmetel ja teabel põhinevaid rakendusi, mille eesmärk on arendada Euroopas konkurentsivõimelist Maa seireandmete ökosüsteemi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(59)

Et edendada ja hõlbustada Maa seireandmete kasutamist nii kohalike
  omavalitsuste
  kui ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) poolt, tuleks kasutajatepoolse kasutuselevõtuga seotud tegevuse kaudu edendada riiklikke ja piirkondlikke asutusi hõlmavaid eriotstarbelisi Copernicuse andmelevivõrke. Selleks peaksid komisjon ja liikmesriigid looma tihedamad sidemed Copernicuse ning liidu ja liikmesriikide tegevuspõhimõtete vahel, et suurendada nõudlust kaubanduslike rakenduste ja teenuste järele ning võimaldada ettevõtjatel, eelkõige väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel ja idufirmadel, töötada välja Copernicuse andmetel ja teabel põhinevaid rakendusi, mille eesmärk on arendada Euroopas konkurentsivõimelist Maa seireandmete ökosüsteemi.

| (59) | Et edendada ja hõlbustada Maa seireandmete kasutamist nii kohalike kui ka
  piirkondlike omavalitsuste,
  väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd)
  ning teadlaste
  poolt, tuleks kasutajatepoolse kasutuselevõtuga seotud tegevuse kaudu edendada riiklikke ja piirkondlikke asutusi hõlmavaid eriotstarbelisi Copernicuse andmelevivõrke. Selleks peaksid komisjon ja liikmesriigid looma tihedamad sidemed Copernicuse ning liidu ja liikmesriikide tegevuspõhimõtete vahel, et suurendada nõudlust kaubanduslike rakenduste ja teenuste järele ning võimaldada ettevõtjatel, eelkõige väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel ja idufirmadel, töötada välja Copernicuse andmetel ja teabel põhinevaid rakendusi, mille eesmärk on arendada Euroopas konkurentsivõimelist Maa seireandmete ökosüsteemi. |
| --- | --- |

(59)

Et edendada ja hõlbustada Maa seireandmete kasutamist nii kohalike kui ka
  piirkondlike omavalitsuste,
  väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd)
  ning teadlaste
  poolt, tuleks kasutajatepoolse kasutuselevõtuga seotud tegevuse kaudu edendada riiklikke ja piirkondlikke asutusi hõlmavaid eriotstarbelisi Copernicuse andmelevivõrke. Selleks peaksid komisjon ja liikmesriigid looma tihedamad sidemed Copernicuse ning liidu ja liikmesriikide tegevuspõhimõtete vahel, et suurendada nõudlust kaubanduslike rakenduste ja teenuste järele ning võimaldada ettevõtjatel, eelkõige väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel ja idufirmadel, töötada välja Copernicuse andmetel ja teabel põhinevaid rakendusi, mille eesmärk on arendada Euroopas konkurentsivõimelist Maa seireandmete ökosüsteemi.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 59 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (59a) | Võttes arvesse satelliitandmete suurt potentsiaali ressursside jätkusuutlikul ja tõhusal haldamisel, kuna need andmed annavad usaldusväärset ja õigeaegset teavet näiteks põllukultuuride ja pinnase seisundi kohta, tuleks seda teenust edasi arendada, et see vastaks lõppkasutaja vajadustele ja võimaldaks andmete ühendamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(59a)

Võttes arvesse satelliitandmete suurt potentsiaali ressursside jätkusuutlikul ja tõhusal haldamisel, kuna need andmed annavad usaldusväärset ja õigeaegset teavet näiteks põllukultuuride ja pinnase seisundi kohta, tuleks seda teenust edasi arendada, et see vastaks lõppkasutaja vajadustele ja võimaldaks andmete ühendamist.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 62

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (62) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu taotlusel lõi liit Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  16. aprilli 2014. aasta
  otsusega nr 541/2014/EL
  (millega luuakse kosmose jälgimise ja seire toetusraamistik)

   (24) kosmose jälgimise ja seire (edaspidi „SST“) toetusraamistiku. Kosmosejäätmed on muutunud tõsiseks ohuks kosmosealase tegevuse turvalisusele, ohutusele ja jätkusuutlikkusele. Seepärast on SST ülimalt tähtis, et säilitada programmi komponentide järjepidevust ja nende panust liidu poliitikasse. Püüdes vältida kosmosejäätmete levikut, aitab SST tagada jätkusuutliku ja garanteeritud juurdepääsu kosmosele ja selle kasutamise, arvestades, et kosmos on üleilmne ühine hüve. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(62)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu taotlusel lõi liit Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  16. aprilli 2014. aasta
  otsusega nr 541/2014/EL
  (millega luuakse kosmose jälgimise ja seire toetusraamistik)

   (24) kosmose jälgimise ja seire (edaspidi „SST“) toetusraamistiku. Kosmosejäätmed on muutunud tõsiseks ohuks kosmosealase tegevuse turvalisusele, ohutusele ja jätkusuutlikkusele. Seepärast on SST ülimalt tähtis, et säilitada programmi komponentide järjepidevust ja nende panust liidu poliitikasse. Püüdes vältida kosmosejäätmete levikut, aitab SST tagada jätkusuutliku ja garanteeritud juurdepääsu kosmosele ja selle kasutamise, arvestades, et kosmos on üleilmne ühine hüve.

| (62) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu taotlusel lõi liit Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 541/2014/EL (24) kosmose jälgimise ja seire (edaspidi „SST“) toetusraamistiku. Kosmosejäätmed on muutunud tõsiseks ohuks kosmosealase tegevuse turvalisusele, ohutusele ja jätkusuutlikkusele. Seepärast on SST ülimalt tähtis, et säilitada programmi komponentide järjepidevust ja nende panust liidu poliitikasse. Püüdes vältida kosmosejäätmete levikut, aitab SST tagada jätkusuutliku ja garanteeritud juurdepääsu kosmosele ja selle kasutamise, arvestades, et kosmos on üleilmne ühine hüve.
  SST eesmärk on hõlbustada Maa orbiidi puhastamise projektide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(62)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu taotlusel lõi liit Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 541/2014/EL (24) kosmose jälgimise ja seire (edaspidi „SST“) toetusraamistiku. Kosmosejäätmed on muutunud tõsiseks ohuks kosmosealase tegevuse turvalisusele, ohutusele ja jätkusuutlikkusele. Seepärast on SST ülimalt tähtis, et säilitada programmi komponentide järjepidevust ja nende panust liidu poliitikasse. Püüdes vältida kosmosejäätmete levikut, aitab SST tagada jätkusuutliku ja garanteeritud juurdepääsu kosmosele ja selle kasutamise, arvestades, et kosmos on üleilmne ühine hüve.
  SST eesmärk on hõlbustada Maa orbiidi puhastamise projektide ettevalmistamist.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 63

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (63) | SST peaks SST suutlikkuse tulemuslikkust ja autonoomsust edasi arendama. Sel eesmärgil tuleks luua kosmose-tehisobjektide autonoomne Euroopa kataloog, mis põhineb SST sensorite võrgustikult saadud andmetel. SST peaks jätkama SST teenuste haldamise ja osutamise toetamist. SST on kasutajakeskne süsteem, mistõttu tuleks paika panna asjakohased mehhanismid, mille kaudu koguda kasutajate nõudeid, sealhulgas julgeolekuaspektiga seotud nõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(63)

SST peaks SST suutlikkuse tulemuslikkust ja autonoomsust edasi arendama. Sel eesmärgil tuleks luua kosmose-tehisobjektide autonoomne Euroopa kataloog, mis põhineb SST sensorite võrgustikult saadud andmetel. SST peaks jätkama SST teenuste haldamise ja osutamise toetamist. SST on kasutajakeskne süsteem, mistõttu tuleks paika panna asjakohased mehhanismid, mille kaudu koguda kasutajate nõudeid, sealhulgas julgeolekuaspektiga seotud nõudeid.

| (63) | SST peaks SST suutlikkuse tulemuslikkust ja autonoomsust edasi arendama. Sel eesmärgil tuleks luua kosmose-tehisobjektide autonoomne Euroopa kataloog, mis põhineb SST sensorite võrgustikult saadud andmetel.
  Kataloogi puhul võiks järgida muude kosmosesuutlikkusega riikide eeskuju ja teha osa selle andmeid mitteärilistel ja teadusuuringute tegemisega seotud eesmärkidel kättesaadavaks.
  SST peaks jätkama SST teenuste haldamise ja osutamise toetamist. SST on kasutajakeskne süsteem, mistõttu tuleks paika panna asjakohased mehhanismid, mille kaudu koguda kasutajate nõudeid, sealhulgas julgeolekuaspektiga seotud nõudeid
  ja nõudeid, mis on seotud kasuliku teabe edastamisega avaliku sektori institutsioonidele ja institutsioonidelt, et parandada süsteemi tulemuslikkust
  . |
| --- | --- |

(63)

SST peaks SST suutlikkuse tulemuslikkust ja autonoomsust edasi arendama. Sel eesmärgil tuleks luua kosmose-tehisobjektide autonoomne Euroopa kataloog, mis põhineb SST sensorite võrgustikult saadud andmetel.
  Kataloogi puhul võiks järgida muude kosmosesuutlikkusega riikide eeskuju ja teha osa selle andmeid mitteärilistel ja teadusuuringute tegemisega seotud eesmärkidel kättesaadavaks.
  SST peaks jätkama SST teenuste haldamise ja osutamise toetamist. SST on kasutajakeskne süsteem, mistõttu tuleks paika panna asjakohased mehhanismid, mille kaudu koguda kasutajate nõudeid, sealhulgas julgeolekuaspektiga seotud nõudeid
  ja nõudeid, mis on seotud kasuliku teabe edastamisega avaliku sektori institutsioonidele ja institutsioonidelt, et parandada süsteemi tulemuslikkust
  .

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 67

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (67) | Lisaks peaks SST täiendama olemasolevaid leevendusmeetmeid, nagu avakosmose rahumeelse kasutamise komitee suunised kosmosejäätmete vähendamise kohta ja suunised avakosmosetegevuse pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta või muud algatused, millega tagada avakosmosetegevuse ohutus, julgeolek ja jätkusuutlikkus. Kokkupõrkeohu vähendamiseks püüab SST saavutada koostoimet ka algatustega,
  mis käsitlevad kosmosejäätmete aktiivse kõrvaldamise
  ja
  passiveerimise meetmeid
  . SST peaks aitama tagada avakosmose rahumeelse uurimise ja kasutamise. Kosmosetegevuse suurendamine võib mõjutada kosmoseliikluse korraldamise valdkonna rahvusvahelisi algatusi. Liit peaks sellist arengut jälgima ja võib seda praeguse mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõttega seoses arvesse võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(67)

Lisaks peaks SST täiendama olemasolevaid leevendusmeetmeid, nagu avakosmose rahumeelse kasutamise komitee suunised kosmosejäätmete vähendamise kohta ja suunised avakosmosetegevuse pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta või muud algatused, millega tagada avakosmosetegevuse ohutus, julgeolek ja jätkusuutlikkus. Kokkupõrkeohu vähendamiseks püüab SST saavutada koostoimet ka algatustega,
  mis käsitlevad kosmosejäätmete aktiivse kõrvaldamise
  ja
  passiveerimise meetmeid
  . SST peaks aitama tagada avakosmose rahumeelse uurimise ja kasutamise. Kosmosetegevuse suurendamine võib mõjutada kosmoseliikluse korraldamise valdkonna rahvusvahelisi algatusi. Liit peaks sellist arengut jälgima ja võib seda praeguse mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõttega seoses arvesse võtta.

| (67) | Lisaks peaks SST täiendama olemasolevaid leevendusmeetmeid, nagu avakosmose rahumeelse kasutamise komitee suunised kosmosejäätmete vähendamise kohta ja suunised avakosmosetegevuse pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta või muud algatused, millega tagada avakosmosetegevuse ohutus, julgeolek ja jätkusuutlikkus. Kokkupõrkeohu vähendamiseks püüab SST saavutada koostoimet ka algatustega,
  mille eesmärk on edendada niisuguste tehnoloogiliste süsteemide arendamist
  ja
  kasutuselevõttu, mis on välja töötatud kosmosejäätmete aktiivseks kõrvaldamiseks
  . SST peaks aitama tagada avakosmose rahumeelse uurimise ja kasutamise. Kosmosetegevuse suurendamine võib mõjutada kosmoseliikluse korraldamise valdkonna rahvusvahelisi algatusi. Liit peaks sellist arengut jälgima ja võib seda praeguse mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõttega seoses arvesse võtta. |
| --- | --- |

(67)

Lisaks peaks SST täiendama olemasolevaid leevendusmeetmeid, nagu avakosmose rahumeelse kasutamise komitee suunised kosmosejäätmete vähendamise kohta ja suunised avakosmosetegevuse pikaajalise jätkusuutlikkuse kohta või muud algatused, millega tagada avakosmosetegevuse ohutus, julgeolek ja jätkusuutlikkus. Kokkupõrkeohu vähendamiseks püüab SST saavutada koostoimet ka algatustega,
  mille eesmärk on edendada niisuguste tehnoloogiliste süsteemide arendamist
  ja
  kasutuselevõttu, mis on välja töötatud kosmosejäätmete aktiivseks kõrvaldamiseks
  . SST peaks aitama tagada avakosmose rahumeelse uurimise ja kasutamise. Kosmosetegevuse suurendamine võib mõjutada kosmoseliikluse korraldamise valdkonna rahvusvahelisi algatusi. Liit peaks sellist arengut jälgima ja võib seda praeguse mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõttega seoses arvesse võtta.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 70

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (70) | Äärmuslikud ja mastaapsed kosmoseilmastiku nähtused võivad ohustada kodanikke ja häirida kosmosepõhise ja maapealse infrastruktuuriga seotud toiminguid. Seepärast tuleks programmi raames luua kosmoseilmastikuga seotud funktsioon, mille eesmärk on hinnata kosmoseilmastiku riske ja nendest tulenevaid kasutajate vajadusi, suurendada teadlikkust kosmoseilmastiku riskidest, tagada kasutajakesksete kosmoseilmastiku teenuste osutamine ning täiustada liikmesriikide suutlikkust kosmoseilmastiku teenuseid pakkuda. Komisjon peaks esmatähtsaks pidama sektoreid, millega seoses osutatakse kosmoseilmastiku teenuseid, võttes arvesse kasutajate vajadusi, riske ja tehnoloogilist valmidust. Pikemas perspektiivis võib käsitleda ka muude sektorite vajadusi. Teenuste osutamine liidu tasandil vastavalt kasutajate vajadustele eeldab sihipärast, koordineeritud ja pidevat teadus- ja arendustegevust, et toetada kosmoseilmastiku teenuste arendamist. Kosmoseilmastiku teenuste osutamine peaks põhinema olemasoleval riiklikul ja liidu suutlikkusel ning võimaldama liikmesriikide laiaulatuslikku osalemist ja erasektori kaasamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(70)

Äärmuslikud ja mastaapsed kosmoseilmastiku nähtused võivad ohustada kodanikke ja häirida kosmosepõhise ja maapealse infrastruktuuriga seotud toiminguid. Seepärast tuleks programmi raames luua kosmoseilmastikuga seotud funktsioon, mille eesmärk on hinnata kosmoseilmastiku riske ja nendest tulenevaid kasutajate vajadusi, suurendada teadlikkust kosmoseilmastiku riskidest, tagada kasutajakesksete kosmoseilmastiku teenuste osutamine ning täiustada liikmesriikide suutlikkust kosmoseilmastiku teenuseid pakkuda. Komisjon peaks esmatähtsaks pidama sektoreid, millega seoses osutatakse kosmoseilmastiku teenuseid, võttes arvesse kasutajate vajadusi, riske ja tehnoloogilist valmidust. Pikemas perspektiivis võib käsitleda ka muude sektorite vajadusi. Teenuste osutamine liidu tasandil vastavalt kasutajate vajadustele eeldab sihipärast, koordineeritud ja pidevat teadus- ja arendustegevust, et toetada kosmoseilmastiku teenuste arendamist. Kosmoseilmastiku teenuste osutamine peaks põhinema olemasoleval riiklikul ja liidu suutlikkusel ning võimaldama liikmesriikide laiaulatuslikku osalemist ja erasektori kaasamist.

| (70) | Äärmuslikud ja mastaapsed kosmoseilmastiku nähtused võivad ohustada kodanikke ja häirida kosmosepõhise ja maapealse infrastruktuuriga seotud toiminguid. Seepärast tuleks programmi raames luua kosmoseilmastikuga seotud funktsioon, mille eesmärk on hinnata kosmoseilmastiku riske ja nendest tulenevaid kasutajate vajadusi, suurendada teadlikkust kosmoseilmastiku riskidest, tagada kasutajakesksete kosmoseilmastiku teenuste osutamine ning täiustada liikmesriikide suutlikkust kosmoseilmastiku teenuseid pakkuda. Komisjon peaks esmatähtsaks pidama sektoreid, millega seoses osutatakse kosmoseilmastiku teenuseid, võttes arvesse kasutajate vajadusi, riske ja tehnoloogilist valmidust. Pikemas perspektiivis võib käsitleda ka muude sektorite vajadusi. Teenuste osutamine liidu tasandil vastavalt kasutajate vajadustele eeldab sihipärast, koordineeritud ja pidevat teadus- ja arendustegevust, et toetada kosmoseilmastiku teenuste arendamist. Kosmoseilmastiku teenuste osutamine peaks põhinema olemasoleval riiklikul ja liidu suutlikkusel ning võimaldama liikmesriikide
  ja rahvusvaheliste organisatsioonide
  laiaulatuslikku osalemist ja erasektori kaasamist. |
| --- | --- |

(70)

Äärmuslikud ja mastaapsed kosmoseilmastiku nähtused võivad ohustada kodanikke ja häirida kosmosepõhise ja maapealse infrastruktuuriga seotud toiminguid. Seepärast tuleks programmi raames luua kosmoseilmastikuga seotud funktsioon, mille eesmärk on hinnata kosmoseilmastiku riske ja nendest tulenevaid kasutajate vajadusi, suurendada teadlikkust kosmoseilmastiku riskidest, tagada kasutajakesksete kosmoseilmastiku teenuste osutamine ning täiustada liikmesriikide suutlikkust kosmoseilmastiku teenuseid pakkuda. Komisjon peaks esmatähtsaks pidama sektoreid, millega seoses osutatakse kosmoseilmastiku teenuseid, võttes arvesse kasutajate vajadusi, riske ja tehnoloogilist valmidust. Pikemas perspektiivis võib käsitleda ka muude sektorite vajadusi. Teenuste osutamine liidu tasandil vastavalt kasutajate vajadustele eeldab sihipärast, koordineeritud ja pidevat teadus- ja arendustegevust, et toetada kosmoseilmastiku teenuste arendamist. Kosmoseilmastiku teenuste osutamine peaks põhinema olemasoleval riiklikul ja liidu suutlikkusel ning võimaldama liikmesriikide
  ja rahvusvaheliste organisatsioonide
  laiaulatuslikku osalemist ja erasektori kaasamist.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 73

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (73) | GOVSATCOM on kasutajakeskne programm, millel on tugev julgeolekumõõde. Kasutusjuhtumeid võib analüüsida kolme peamise juhtumirühma puhul: kriisiohje, mis võib hõlmata
  ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika tsiviil- ja sõjalisi missioone ja -operatsioone,
  loodus- ja inimtekkelisi õnnetusi, humanitaarkriise ja merel ette tulevaid hädaolukordi; seire, mis võib hõlmata piiride, piiriala ja merepiiri valvamist, mereseiret ja ebaseadusliku kauplemisega seotud jälitustegevust; keskne infrastruktuur, mis võib hõlmata diplomaatilist võrgustikku, politsei sidevõrku, elutähtsat infrastruktuuri (nt energia, transport, veetakistused) ja kosmoseinfrastruktuuri. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(73)

GOVSATCOM on kasutajakeskne programm, millel on tugev julgeolekumõõde. Kasutusjuhtumeid võib analüüsida kolme peamise juhtumirühma puhul: kriisiohje, mis võib hõlmata
  ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika tsiviil- ja sõjalisi missioone ja -operatsioone,
  loodus- ja inimtekkelisi õnnetusi, humanitaarkriise ja merel ette tulevaid hädaolukordi; seire, mis võib hõlmata piiride, piiriala ja merepiiri valvamist, mereseiret ja ebaseadusliku kauplemisega seotud jälitustegevust; keskne infrastruktuur, mis võib hõlmata diplomaatilist võrgustikku, politsei sidevõrku, elutähtsat infrastruktuuri (nt energia, transport, veetakistused) ja kosmoseinfrastruktuuri.

| (73) | GOVSATCOM on kasutajakeskne programm, millel on tugev julgeolekumõõde. Kasutusjuhtumeid võib analüüsida kolme peamise juhtumirühma puhul: kriisiohje, mis võib hõlmata loodus- ja inimtekkelisi õnnetusi, humanitaarkriise ja merel ette tulevaid hädaolukordi; seire, mis võib hõlmata piiride, piiriala ja merepiiri valvamist, mereseiret ja ebaseadusliku kauplemisega seotud jälitustegevust; keskne infrastruktuur, mis võib hõlmata diplomaatilist võrgustikku, politsei sidevõrku,
  digitaalset infrastruktuuri (nt andmekeskused, serverid),
  elutähtsat infrastruktuuri (nt energia, transport, veetakistused
  , nt tammid
  ) ja kosmoseinfrastruktuuri. ja kosmoseinfrastruktuuri. |
| --- | --- |

(73)

GOVSATCOM on kasutajakeskne programm, millel on tugev julgeolekumõõde. Kasutusjuhtumeid võib analüüsida kolme peamise juhtumirühma puhul: kriisiohje, mis võib hõlmata loodus- ja inimtekkelisi õnnetusi, humanitaarkriise ja merel ette tulevaid hädaolukordi; seire, mis võib hõlmata piiride, piiriala ja merepiiri valvamist, mereseiret ja ebaseadusliku kauplemisega seotud jälitustegevust; keskne infrastruktuur, mis võib hõlmata diplomaatilist võrgustikku, politsei sidevõrku,
  digitaalset infrastruktuuri (nt andmekeskused, serverid),
  elutähtsat infrastruktuuri (nt energia, transport, veetakistused
  , nt tammid
  ) ja kosmoseinfrastruktuuri. ja kosmoseinfrastruktuuri.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 78

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (78) | Satelliitside kasutajate jaoks on kõige olulisem rakendusliides kasutajaseadmed. ELi GOVSATCOMi suhtes kohaldatav lähenemisviis
  võimaldab enamikul kasutajatest
  jätkata GOVSATCOMi teenuste puhul olemasolevate kasutajaseadmete kasutamist
  , tingimusel et nendes kasutatakse liidu tehnoloogiat
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(78)

Satelliitside kasutajate jaoks on kõige olulisem rakendusliides kasutajaseadmed. ELi GOVSATCOMi suhtes kohaldatav lähenemisviis
  võimaldab enamikul kasutajatest
  jätkata GOVSATCOMi teenuste puhul olemasolevate kasutajaseadmete kasutamist
  , tingimusel et nendes kasutatakse liidu tehnoloogiat
  .

| (78) | Satelliitside kasutajate jaoks on kõige olulisem rakendusliides kasutajaseadmed. ELi GOVSATCOMi suhtes kohaldatav lähenemisviis
  peaks võimaldama kasutajatel
  jätkata GOVSATCOMi teenuste puhul olemasolevate kasutajaseadmete kasutamist. |
| --- | --- |

(78)

Satelliitside kasutajate jaoks on kõige olulisem rakendusliides kasutajaseadmed. ELi GOVSATCOMi suhtes kohaldatav lähenemisviis
  peaks võimaldama kasutajatel
  jätkata GOVSATCOMi teenuste puhul olemasolevate kasutajaseadmete kasutamist.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 86

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (86) | Programmi jaoks ette nähtud infrastruktuur võib vajada täiendavaid teadus- ja innovatsioonimeetmeid, mida võidakse toetada programmi „Euroopa Horisont“ alusel, et saavutada sidusus Euroopa Kosmoseagentuuri selles valdkonnas tehtavaga. Koostoime programmiga „Euroopa Horisont“ peaks tagama, et kosmosesektori teadus- ja innovatsioonivajadused määratakse kindlaks teadus- ja innovatsioonitegevuse strateegilise kavandamise raames. Programmi poolt vabalt kättesaadavaks tehtavaid kosmoseandmeid ja -teenuseid kasutatakse selleks, et töötada teadus- ja innovatsioonimeetmete, sealhulgas programmi „Euroopa Horisont“ kaudu välja läbimurdvaid lahendusi
  , eelkõige sellistes valdkondades nagu säästev toidu ja maavarade majandamine, kliimamuutuste seire, arukad linnad, automatiseeritud sõidukid ning turvalisuse haldamine ja katastroofide ohjamine
  . Programmi „Euroopa Horisont“ alusel toimuva strateegilise kavandamise käigus määratakse kindlaks teadus- ja innovatsioonitegevus, mille puhul tuleks kasutada liidule kuuluvat infrastruktuuri, nagu Galileo, EGNOS ja Copernicus.
  Teadusuuringute infrastruktuur
  , eelkõige in situ
  seirevõrgustik, moodustab olulise osa
  in situ
  seireinfrastruktuurist, võimaldades Copernicuse teenustel |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(86)

Programmi jaoks ette nähtud infrastruktuur võib vajada täiendavaid teadus- ja innovatsioonimeetmeid, mida võidakse toetada programmi „Euroopa Horisont“ alusel, et saavutada sidusus Euroopa Kosmoseagentuuri selles valdkonnas tehtavaga. Koostoime programmiga „Euroopa Horisont“ peaks tagama, et kosmosesektori teadus- ja innovatsioonivajadused määratakse kindlaks teadus- ja innovatsioonitegevuse strateegilise kavandamise raames. Programmi poolt vabalt kättesaadavaks tehtavaid kosmoseandmeid ja -teenuseid kasutatakse selleks, et töötada teadus- ja innovatsioonimeetmete, sealhulgas programmi „Euroopa Horisont“ kaudu välja läbimurdvaid lahendusi
  , eelkõige sellistes valdkondades nagu säästev toidu ja maavarade majandamine, kliimamuutuste seire, arukad linnad, automatiseeritud sõidukid ning turvalisuse haldamine ja katastroofide ohjamine
  . Programmi „Euroopa Horisont“ alusel toimuva strateegilise kavandamise käigus määratakse kindlaks teadus- ja innovatsioonitegevus, mille puhul tuleks kasutada liidule kuuluvat infrastruktuuri, nagu Galileo, EGNOS ja Copernicus.
  Teadusuuringute infrastruktuur
  , eelkõige in situ
  seirevõrgustik, moodustab olulise osa
  in situ
  seireinfrastruktuurist, võimaldades Copernicuse teenustel

| (86) | Programmi jaoks ette nähtud infrastruktuur võib vajada täiendavaid teadus- ja innovatsioonimeetmeid, mida võidakse toetada programmi „Euroopa Horisont“ alusel, et saavutada sidusus Euroopa Kosmoseagentuuri selles valdkonnas tehtavaga. Koostoime programmiga „Euroopa Horisont“ peaks tagama, et kosmosesektori teadus- ja innovatsioonivajadused määratakse kindlaks teadus- ja innovatsioonitegevuse strateegilise kavandamise raames.
  Oluline on tagada järjepidevus programmi „Euroopa Horisont“ raames välja töötatud lahenduste ja programmi komponentide toimingute vahel.
  Programmi poolt vabalt kättesaadavaks tehtavaid kosmoseandmeid ja -teenuseid kasutatakse selleks, et töötada teadus- ja innovatsioonimeetmete, sealhulgas programmi „Euroopa Horisont“ kaudu välja läbimurdvaid lahendusi
  Euroopa peamistes poliitikavaldkondades
  . Programmi „Euroopa Horisont“ alusel toimuva strateegilise kavandamise käigus määratakse kindlaks teadus- ja innovatsioonitegevus, mille puhul tuleks kasutada liidule kuuluvat infrastruktuuri, nagu Galileo, EGNOS ja Copernicus.
  Teadustaristutest
  , eelkõige in situ
  vaatlusvõrgustikest saab Copernicuse teenuseid võimaldava
  in situ
  vaatlustaristu oluline osa. |
| --- | --- |

(86)

Programmi jaoks ette nähtud infrastruktuur võib vajada täiendavaid teadus- ja innovatsioonimeetmeid, mida võidakse toetada programmi „Euroopa Horisont“ alusel, et saavutada sidusus Euroopa Kosmoseagentuuri selles valdkonnas tehtavaga. Koostoime programmiga „Euroopa Horisont“ peaks tagama, et kosmosesektori teadus- ja innovatsioonivajadused määratakse kindlaks teadus- ja innovatsioonitegevuse strateegilise kavandamise raames.
  Oluline on tagada järjepidevus programmi „Euroopa Horisont“ raames välja töötatud lahenduste ja programmi komponentide toimingute vahel.
  Programmi poolt vabalt kättesaadavaks tehtavaid kosmoseandmeid ja -teenuseid kasutatakse selleks, et töötada teadus- ja innovatsioonimeetmete, sealhulgas programmi „Euroopa Horisont“ kaudu välja läbimurdvaid lahendusi
  Euroopa peamistes poliitikavaldkondades
  . Programmi „Euroopa Horisont“ alusel toimuva strateegilise kavandamise käigus määratakse kindlaks teadus- ja innovatsioonitegevus, mille puhul tuleks kasutada liidule kuuluvat infrastruktuuri, nagu Galileo, EGNOS ja Copernicus.
  Teadustaristutest
  , eelkõige in situ
  vaatlusvõrgustikest saab Copernicuse teenuseid võimaldava
  in situ
  vaatlustaristu oluline osa.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 87

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (87) | Määrusega (EL) nr 912/2010 loodi liidu amet, mida nimetatakse Euroopa GNSSi Agentuuriks, kes haldab Galileo ja EGNOSe satelliitnavigatsiooni programmi teatavaid aspekte. Käesoleva määrusega nähakse eelkõige ette, et Euroopa GNSSi Agentuurile antakse uued ülesanded, mis ei ole seotud ainult Galileo ja EGNOSega, vaid ka programmi muude komponentidega, eelkõige turvalisuse akrediteerimisega. Seepärast tuleks Euroopa GNSSi Agentuuri nime, ülesandeid ja korralduslikke aspekte vastavalt kohandada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(87)

Määrusega (EL) nr 912/2010 loodi liidu amet, mida nimetatakse Euroopa GNSSi Agentuuriks, kes haldab Galileo ja EGNOSe satelliitnavigatsiooni programmi teatavaid aspekte. Käesoleva määrusega nähakse eelkõige ette, et Euroopa GNSSi Agentuurile antakse uued ülesanded, mis ei ole seotud ainult Galileo ja EGNOSega, vaid ka programmi muude komponentidega, eelkõige turvalisuse akrediteerimisega. Seepärast tuleks Euroopa GNSSi Agentuuri nime, ülesandeid ja korralduslikke aspekte vastavalt kohandada.

| (87) | Määrusega (EL) nr 912/2010 loodi liidu amet, mida nimetatakse Euroopa GNSSi Agentuuriks, kes haldab Galileo ja EGNOSe satelliitnavigatsiooni programmi teatavaid aspekte. Käesoleva määrusega nähakse eelkõige ette, et Euroopa GNSSi Agentuurile antakse uued ülesanded, mis ei ole seotud ainult Galileo ja EGNOSega, vaid ka programmi muude komponentidega, eelkõige turvalisuse akrediteerimisega
  ja küberturvalisusega
  . Seepärast tuleks Euroopa GNSSi Agentuuri nime, ülesandeid ja korralduslikke aspekte vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(87)

Määrusega (EL) nr 912/2010 loodi liidu amet, mida nimetatakse Euroopa GNSSi Agentuuriks, kes haldab Galileo ja EGNOSe satelliitnavigatsiooni programmi teatavaid aspekte. Käesoleva määrusega nähakse eelkõige ette, et Euroopa GNSSi Agentuurile antakse uued ülesanded, mis ei ole seotud ainult Galileo ja EGNOSega, vaid ka programmi muude komponentidega, eelkõige turvalisuse akrediteerimisega
  ja küberturvalisusega
  . Seepärast tuleks Euroopa GNSSi Agentuuri nime, ülesandeid ja korralduslikke aspekte vastavalt kohandada.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 88

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (88) | Pidades silmas, et kohaldamisala laiendatakse ja see ei piirdu enam Galileo ja EGNOSega, tuleks Euroopa GNSSi Agentuuri nime muuta. Samas tuleks ameti raames tagada Euroopa GNSSi Agentuuri tegevuse järjepidevus, sealhulgas seoses õiguste ja kohustustega, personaliga ning tehtud otsuste kehtivusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(88)

Pidades silmas, et kohaldamisala laiendatakse ja see ei piirdu enam Galileo ja EGNOSega, tuleks Euroopa GNSSi Agentuuri nime muuta. Samas tuleks ameti raames tagada Euroopa GNSSi Agentuuri tegevuse järjepidevus, sealhulgas seoses õiguste ja kohustustega, personaliga ning tehtud otsuste kehtivusega.

| (88) | Pidades silmas, et kohaldamisala laiendatakse ja see ei piirdu enam Galileo ja EGNOSega, tuleks Euroopa GNSSi Agentuuri nime muuta.
  Ametile ülesannete delegeerimise korral peaks komisjon nende ülesannete juhtimiseks ja täitmiseks tagama piisavad vahendid, sealhulgas piisaval määral töötajaid ja rahalisi vahendeid.
  Samas tuleks ameti raames tagada Euroopa GNSSi Agentuuri tegevuse järjepidevus, sealhulgas seoses õiguste ja kohustustega, personaliga ning tehtud otsuste kehtivusega. |
| --- | --- |

(88)

Pidades silmas, et kohaldamisala laiendatakse ja see ei piirdu enam Galileo ja EGNOSega, tuleks Euroopa GNSSi Agentuuri nime muuta.
  Ametile ülesannete delegeerimise korral peaks komisjon nende ülesannete juhtimiseks ja täitmiseks tagama piisavad vahendid, sealhulgas piisaval määral töötajaid ja rahalisi vahendeid.
  Samas tuleks ameti raames tagada Euroopa GNSSi Agentuuri tegevuse järjepidevus, sealhulgas seoses õiguste ja kohustustega, personaliga ning tehtud otsuste kehtivusega.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | „kosmoseilmastiku nähtused“ – Päikese ja Maa vahel kosmosekeskkonnas esinevad looduslikud muutused, sealhulgas Päikese loited, päikeseosakesed, päikesetuul ja päikesepurse, mis võivad kaasa tuua Maad mõjutavaid päikesetorme (magnettormid, kiirgustormid ja ionosfääri häired); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

„kosmoseilmastiku nähtused“ – Päikese ja Maa vahel kosmosekeskkonnas esinevad looduslikud muutused, sealhulgas Päikese loited, päikeseosakesed, päikesetuul ja päikesepurse, mis võivad kaasa tuua Maad mõjutavaid päikesetorme (magnettormid, kiirgustormid ja ionosfääri häired);

| 2) | „kosmoseilmastiku nähtused“ – Päikese ja Maa vahel kosmosekeskkonnas esinevad looduslikud muutused, sealhulgas Päikese loited, päikeseosakesed, päikesetuul ja päikesepurse, mis võivad kaasa tuua Maad
  või kosmosepõhist infrastruktuuri
  mõjutavaid päikesetorme (magnettormid, kiirgustormid ja ionosfääri häired); |
| --- | --- |

2)

„kosmoseilmastiku nähtused“ – Päikese ja Maa vahel kosmosekeskkonnas esinevad looduslikud muutused, sealhulgas Päikese loited, päikeseosakesed, päikesetuul ja päikesepurse, mis võivad kaasa tuua Maad
  või kosmosepõhist infrastruktuuri
  mõjutavaid päikesetorme (magnettormid, kiirgustormid ja ionosfääri häired);

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | „kosmose olukorrast ülevaate saamine (SSA)“ –
  terviklik lähenemisviis, mida kohaldatakse peamiste
  kosmosest
  tulenevate ohtude suhtes
  , mis hõlmavad satelliitide ja kosmosejäätmete kokkupõrkamist, kosmoseilmastiku nähtusi ja Maa-lähedasi objekte; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

„kosmose olukorrast ülevaate saamine (SSA)“ –
  terviklik lähenemisviis, mida kohaldatakse peamiste
  kosmosest
  tulenevate ohtude suhtes
  , mis hõlmavad satelliitide ja kosmosejäätmete kokkupõrkamist, kosmoseilmastiku nähtusi ja Maa-lähedasi objekte;

| 5) | „kosmose olukorrast ülevaate saamine (SSA)“ –
  põhjalikud teadmised ja arusaam peamistest
  kosmosest
  tulenevatest ohtudest
  , mis hõlmavad satelliitide ja kosmosejäätmete kokkupõrkamist, kosmoseilmastiku nähtusi ja Maa-lähedasi objekte; |
| --- | --- |

5)

„kosmose olukorrast ülevaate saamine (SSA)“ –
  põhjalikud teadmised ja arusaam peamistest
  kosmosest
  tulenevatest ohtudest
  , mis hõlmavad satelliitide ja kosmosejäätmete kokkupõrkamist, kosmoseilmastiku nähtusi ja Maa-lähedasi objekte;

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | „segarahastamistoiming“ – meetmed, mida toetatakse ELi eelarvest, sealhulgas finantsmääruse artikli 2 punktis 6 määratletud segarahastamisvahendi raames, ja milles kombineeritakse tagastamatus vormis antav toetus ja/või ELi eelarvest toetatavad rahastamisvahendid ning arengut rahastavate või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste rahastamisvahenditest ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite rahastamisvahenditest antav tagastatavas vormis toetus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

„segarahastamistoiming“ – meetmed, mida toetatakse ELi eelarvest, sealhulgas finantsmääruse artikli 2 punktis 6 määratletud segarahastamisvahendi raames, ja milles kombineeritakse tagastamatus vormis antav toetus ja/või ELi eelarvest toetatavad rahastamisvahendid ning arengut rahastavate või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste rahastamisvahenditest ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite rahastamisvahenditest antav tagastatavas vormis toetus;

| 6) | „segarahastamistoiming“ – meetmed, mida toetatakse ELi eelarvest, sealhulgas finantsmääruse artikli 2 punktis 6 määratletud segarahastamisvahendi raames, ja milles kombineeritakse tagastamatus vormis antav toetus ja/või ELi eelarvest toetatavad rahastamisvahendid
  ja/või eelarvetagatised
  ning arengut rahastavate või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste rahastamisvahenditest ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite rahastamisvahenditest antav tagastatavas vormis toetus; |
| --- | --- |

6)

„segarahastamistoiming“ – meetmed, mida toetatakse ELi eelarvest, sealhulgas finantsmääruse artikli 2 punktis 6 määratletud segarahastamisvahendi raames, ja milles kombineeritakse tagastamatus vormis antav toetus ja/või ELi eelarvest toetatavad rahastamisvahendid
  ja/või eelarvetagatised
  ning arengut rahastavate või muude avalik-õiguslike finantseerimisasutuste rahastamisvahenditest ning erasektori finantseerimisasutuste või investorite rahastamisvahenditest antav tagastatavas vormis toetus;

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | „SST andmed“ – kosmose-tehisobjektide füüsikalised parameetrid, mis on saadud SST sensorite abil, või kosmose-tehisobjektide orbitaalparameetrid, mis on saadud SST sensorite jälgimise tulemusel kosmose jälgimise ja seire komponendi (SST komponent) raames; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

„SST andmed“ – kosmose-tehisobjektide füüsikalised parameetrid, mis on saadud SST sensorite abil, või kosmose-tehisobjektide orbitaalparameetrid, mis on saadud SST sensorite jälgimise tulemusel kosmose jälgimise ja seire komponendi (SST komponent) raames;

| 10) | „SST andmed“ – kosmose-tehisobjektide
  , sealhulgas kosmosejäätmete
  füüsikalised parameetrid, mis on saadud SST sensorite abil, või kosmose-tehisobjektide orbitaalparameetrid, mis on saadud SST sensorite jälgimise tulemusel kosmose jälgimise ja seire komponendi (SST komponent) raames; |
| --- | --- |

10)

„SST andmed“ – kosmose-tehisobjektide
  , sealhulgas kosmosejäätmete
  füüsikalised parameetrid, mis on saadud SST sensorite abil, või kosmose-tehisobjektide orbitaalparameetrid, mis on saadud SST sensorite jälgimise tulemusel kosmose jälgimise ja seire komponendi (SST komponent) raames;

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 14a)„ | Copernicuse kolmandate osapoolte teave“ – teave, mille kasutamiseks on luba ja mis on edastatud Copernicuse tegevuse raames kasutamiseks ja mis pärineb muudest allikatest kui Copernicuse sentinel-satelliitidelt; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

14a)„

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 23 – alapunkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| „Copernicuse põhikasutajad“ – kasutajad, kes kasutavad Copernicuse andmeid ja Copernicuse teavet ning kelle täiendav roll on kannustada Copernicuse arengut; nende hulka kuuluvad liidu institutsioonid ja asutused ning Euroopa riiklikud või piirkondlikud avaliku sektori asutused, kellele on tehtud ülesandeks keskkonna-, kodanikukaitse-, ohutus- või julgeolekupoliitika kujundamine, rakendamine, täitmise tagamine või järelevalve; | „Copernicuse põhikasutajad“ – kasutajad, kes kasutavad Copernicuse andmeid ja Copernicuse teavet ning kelle täiendav roll on kannustada Copernicuse arengut; nende hulka kuuluvad liidu institutsioonid ja asutused ning Euroopa riiklikud või piirkondlikud avaliku sektori asutused, kellele on tehtud ülesandeks keskkonna-, kodanikukaitse-, ohutus-
  , sealhulgas infrastruktuuri ohutuse
  või julgeolekupoliitika kujundamine, rakendamine, täitmise tagamine või järelevalve; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

„Copernicuse põhikasutajad“ – kasutajad, kes kasutavad Copernicuse andmeid ja Copernicuse teavet ning kelle täiendav roll on kannustada Copernicuse arengut; nende hulka kuuluvad liidu institutsioonid ja asutused ning Euroopa riiklikud või piirkondlikud avaliku sektori asutused, kellele on tehtud ülesandeks keskkonna-, kodanikukaitse-, ohutus- või julgeolekupoliitika kujundamine, rakendamine, täitmise tagamine või järelevalve;

„Copernicuse põhikasutajad“ – kasutajad, kes kasutavad Copernicuse andmeid ja Copernicuse teavet ning kelle täiendav roll on kannustada Copernicuse arengut; nende hulka kuuluvad liidu institutsioonid ja asutused ning Euroopa riiklikud või piirkondlikud avaliku sektori asutused, kellele on tehtud ülesandeks keskkonna-, kodanikukaitse-, ohutus-
  , sealhulgas infrastruktuuri ohutuse
  või julgeolekupoliitika kujundamine, rakendamine, täitmise tagamine või järelevalve;

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 23 – alapunkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | „Copernicuse põhiteenused“ – operatiivteenused, mis on klasterdatud andmete ja teabe töötlemise komponenti või teenusekomponenti ning mis pakuvad liikmesriikidele ja liidule üldist ja ühist huvi; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

„Copernicuse põhiteenused“ – operatiivteenused, mis on klasterdatud andmete ja teabe töötlemise komponenti või teenusekomponenti ning mis pakuvad liikmesriikidele ja liidule üldist ja ühist huvi;

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 23 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 23a) | „kosmosesektor“:



  „eelneva etapi teenuste sektor“ – hõlmab tegevusi, mis viivad kosmose operatiivsüsteemideni, ning kosmoseuuringuid;




  „järgmise etapi teenuste sektor“ – hõlmab tegevusi, mis on seotud satelliidiandmete kasutamisega, et arendada kosmosega seotud tooteid ja teenuseid lõppkasutajatele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

23a)

„eelneva etapi teenuste sektor“ – hõlmab tegevusi, mis viivad kosmose operatiivsüsteemideni, ning kosmoseuuringuid;

„järgmise etapi teenuste sektor“ – hõlmab tegevusi, mis on seotud satelliidiandmete kasutamisega, et arendada kosmosega seotud tooteid ja teenuseid lõppkasutajatele.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | tsiviilkontrolli all olev autonoomne tsiviilotstarbeline satelliitnavigatsioonisüsteem (edaspidi „GNSS“), mis koosneb satelliitide konstellatsioonist, keskustest ja maapealsete jaamade üleilmsest võrgust ning osutab positsioneerimis-, navigeerimis- ja ajamääramisteenust, võttes
  täiel määral
  arvesse julgeolekuvajadusi ja -nõudeid („Galileo“); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tsiviilkontrolli all olev autonoomne tsiviilotstarbeline satelliitnavigatsioonisüsteem (edaspidi „GNSS“), mis koosneb satelliitide konstellatsioonist, keskustest ja maapealsete jaamade üleilmsest võrgust ning osutab positsioneerimis-, navigeerimis- ja ajamääramisteenust, võttes
  täiel määral
  arvesse julgeolekuvajadusi ja -nõudeid („Galileo“);

| a) | tsiviilkontrolli all olev autonoomne tsiviilotstarbeline satelliitnavigatsioonisüsteem (edaspidi „GNSS“), mis koosneb satelliitide konstellatsioonist, keskustest ja maapealsete jaamade üleilmsest võrgust ning osutab positsioneerimis-, navigeerimis- ja ajamääramisteenust, võttes
  vajaduse korral
  arvesse julgeolekuvajadusi ja -nõudeid („Galileo“); |
| --- | --- |

a)

tsiviilkontrolli all olev autonoomne tsiviilotstarbeline satelliitnavigatsioonisüsteem (edaspidi „GNSS“), mis koosneb satelliitide konstellatsioonist, keskustest ja maapealsete jaamade üleilmsest võrgust ning osutab positsioneerimis-, navigeerimis- ja ajamääramisteenust, võttes
  vajaduse korral
  arvesse julgeolekuvajadusi ja -nõudeid („Galileo“);

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | tsiviilkontrolli all olev autonoomne kasutajakeskne Maa jälgimise süsteem, mis pakub geoinfoga seotud andmeid ja teenuseid ning koosneb satelliitidest, maapealsest infrastruktuurist, andmete ja teabe töötlemise seadmetest ning jaotusinfrastruktuurist, võttes täiel määral arvesse julgeolekuvajadusi ja -nõudeid („Copernicus“); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

tsiviilkontrolli all olev autonoomne kasutajakeskne Maa jälgimise süsteem, mis pakub geoinfoga seotud andmeid ja teenuseid ning koosneb satelliitidest, maapealsest infrastruktuurist, andmete ja teabe töötlemise seadmetest ning jaotusinfrastruktuurist, võttes täiel määral arvesse julgeolekuvajadusi ja -nõudeid („Copernicus“);

| c) | tsiviilkontrolli all olev autonoomne kasutajakeskne Maa jälgimise süsteem, mis pakub geoinfoga seotud andmeid ja teenuseid
  , lähtudes tasuta ja avatud andmete poliitikast,
  ning koosneb satelliitidest, maapealsest infrastruktuurist, andmete ja teabe töötlemise seadmetest ning jaotusinfrastruktuurist, võttes täiel määral arvesse julgeolekuvajadusi ja -nõudeid („Copernicus“); |
| --- | --- |

c)

tsiviilkontrolli all olev autonoomne kasutajakeskne Maa jälgimise süsteem, mis pakub geoinfoga seotud andmeid ja teenuseid
  , lähtudes tasuta ja avatud andmete poliitikast,
  ning koosneb satelliitidest, maapealsest infrastruktuurist, andmete ja teabe töötlemise seadmetest ning jaotusinfrastruktuurist, võttes täiel määral arvesse julgeolekuvajadusi ja -nõudeid („Copernicus“);

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | kosmose jälgimise ja seire süsteem, mille eesmärk on täiustada, hallata ja pakkuda andmeid, teavet ja teenuseid, mis on seotud aktiivsete ja mitteaktiivsete kosmoseaparaatide
  , kasutuselt kõrvaldatud kanderakettide astmete
  ning Maa ümber tiirlevate kosmosejäätmete
  ja nende osakeste
  jälgimise ja seirega, mida täiendavad kosmoseilmastiku nähtustega ja Maa-lähedaste objektide Maale lähenemise riski seirega seotud vaatlusparameetrid („SST“); |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

kosmose jälgimise ja seire süsteem, mille eesmärk on täiustada, hallata ja pakkuda andmeid, teavet ja teenuseid, mis on seotud aktiivsete ja mitteaktiivsete kosmoseaparaatide
  , kasutuselt kõrvaldatud kanderakettide astmete
  ning Maa ümber tiirlevate kosmosejäätmete
  ja nende osakeste
  jälgimise ja seirega, mida täiendavad kosmoseilmastiku nähtustega ja Maa-lähedaste objektide Maale lähenemise riski seirega seotud vaatlusparameetrid („SST“);

| d) | kosmose jälgimise ja seire süsteem, mille eesmärk on täiustada, hallata ja pakkuda andmeid, teavet ja teenuseid, mis on seotud aktiivsete ja mitteaktiivsete kosmoseaparaatide ning Maa ümber tiirlevate kosmosejäätmete jälgimise ja seirega, mida täiendavad kosmoseilmastiku nähtustega ja Maa-lähedaste objektide Maale lähenemise riski seirega seotud vaatlusparameetrid („SST“); |
| --- | --- |

d)

kosmose jälgimise ja seire süsteem, mille eesmärk on täiustada, hallata ja pakkuda andmeid, teavet ja teenuseid, mis on seotud aktiivsete ja mitteaktiivsete kosmoseaparaatide ning Maa ümber tiirlevate kosmosejäätmete jälgimise ja seirega, mida täiendavad kosmoseilmastiku nähtustega ja Maa-lähedaste objektide Maale lähenemise riski seirega seotud vaatlusparameetrid („SST“);

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lisaks hõlmab programm meetmeid, mille eesmärk on tagada
  programmi rakendamiseks tõhus
  juurdepääs kosmosele
  ja
  edendada innovatiivset kosmosesektorit. | Lisaks hõlmab programm meetmeid, mille eesmärk on tagada
  autonoomne
  juurdepääs kosmosele
  , tegeleda küberohtudega,
  edendada innovatiivset
  ja konkurentsivõimelist
  kosmosesektorit
  nii eelneva kui ka järgmise etapi teenuste puhul ning toetada kosmosediplomaatiat
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Lisaks hõlmab programm meetmeid, mille eesmärk on tagada
  programmi rakendamiseks tõhus
  juurdepääs kosmosele
  ja
  edendada innovatiivset kosmosesektorit.

Lisaks hõlmab programm meetmeid, mille eesmärk on tagada
  autonoomne
  juurdepääs kosmosele
  , tegeleda küberohtudega,
  edendada innovatiivset
  ja konkurentsivõimelist
  kosmosesektorit
  nii eelneva kui ka järgmise etapi teenuste puhul ning toetada kosmosediplomaatiat
  .

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Programmi üldeesmärgid on järgmised: | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Programmi üldeesmärgid on järgmised:

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | pakkuda või aidata pakkuda katkematult kvaliteetseid ja ajakohaseid, ning kui see on asjakohane, turvalisi kosmosealaseid andmeid, teavet ja teenuseid, võimaluse korral üleilmsel tasandil, täites olemasolevaid ja tulevasi vajadusi ja järgides liidu poliitilisi prioriteete, sealhulgas
  seoses
  kliimamuutuste ning
  julgeoleku
  ja
  kaitse valdkonnaga
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

pakkuda või aidata pakkuda katkematult kvaliteetseid ja ajakohaseid, ning kui see on asjakohane, turvalisi kosmosealaseid andmeid, teavet ja teenuseid, võimaluse korral üleilmsel tasandil, täites olemasolevaid ja tulevasi vajadusi ja järgides liidu poliitilisi prioriteete, sealhulgas
  seoses
  kliimamuutuste ning
  julgeoleku
  ja
  kaitse valdkonnaga
  ;

seoses

julgeoleku

kaitse valdkonnaga

| a) | pakkuda või aidata pakkuda katkematult kvaliteetseid ja ajakohaseid, ning kui see on asjakohane, turvalisi kosmosealaseid andmeid, teavet ja teenuseid, võimaluse korral üleilmsel tasandil, täites olemasolevaid ja tulevasi vajadusi ja järgides liidu poliitilisi prioriteete, sealhulgas kliimamuutuste
  valdkonnas;
  ning
  toetada liidu
  ja
  selle liikmesriikide tõenditel põhinevate ja sõltumatute otsuste tegemise suutlikkust
  ; |
| --- | --- |

a)

pakkuda või aidata pakkuda katkematult kvaliteetseid ja ajakohaseid, ning kui see on asjakohane, turvalisi kosmosealaseid andmeid, teavet ja teenuseid, võimaluse korral üleilmsel tasandil, täites olemasolevaid ja tulevasi vajadusi ja järgides liidu poliitilisi prioriteete, sealhulgas kliimamuutuste
  valdkonnas;
  ning
  toetada liidu
  ja
  selle liikmesriikide tõenditel põhinevate ja sõltumatute otsuste tegemise suutlikkust
  ;

valdkonnas;

toetada liidu

selle liikmesriikide tõenditel põhinevate ja sõltumatute otsuste tegemise suutlikkust

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kasutada täielikult ära sotsiaal-majanduslikku kasu,
  sealhulgas
  edendades programmi komponentide pakutavate
  andmete, teabe ja
  teenuste võimalikult laialdast kasutust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kasutada täielikult ära sotsiaal-majanduslikku kasu,
  sealhulgas
  edendades programmi komponentide pakutavate
  andmete, teabe ja
  teenuste võimalikult laialdast kasutust;

sealhulgas

andmete, teabe ja

| b) | kasutada täielikult ära sotsiaal-majanduslikku kasu,
  eelkõige tugevdades Euroopa järgmise etapi teenuste sektorit, soodustades seeläbi liidus majanduskasvu ja töökohtade loomist, ning
  edendades programmi komponentide pakutavate teenuste võimalikult laialdast
  kasutuselevõttu ning andmete, teabe ja teenuste
  kasutust
  nii liidus kui ka väljaspool seda
  ; |
| --- | --- |

b)

kasutada täielikult ära sotsiaal-majanduslikku kasu,
  eelkõige tugevdades Euroopa järgmise etapi teenuste sektorit, soodustades seeläbi liidus majanduskasvu ja töökohtade loomist, ning
  edendades programmi komponentide pakutavate teenuste võimalikult laialdast
  kasutuselevõttu ning andmete, teabe ja teenuste
  kasutust
  nii liidus kui ka väljaspool seda
  ;

eelkõige tugevdades Euroopa järgmise etapi teenuste sektorit, soodustades seeläbi liidus majanduskasvu ja töökohtade loomist, ning

kasutuselevõttu ning andmete, teabe ja teenuste

nii liidus kui ka väljaspool seda

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | suurendada liidu ja liikmesriikide julgeolekut,
  tegutsemisvabadust ja
  strateegilist autonoomsust, eelkõige tehnoloogia
  ja tõenditel põhinevate otsuste tegemise
  seisukohast; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

suurendada liidu ja liikmesriikide julgeolekut,
  tegutsemisvabadust ja
  strateegilist autonoomsust, eelkõige tehnoloogia
  ja tõenditel põhinevate otsuste tegemise
  seisukohast;

tegutsemisvabadust ja

ja tõenditel põhinevate otsuste tegemise

| c) | suurendada liidu ja liikmesriikide julgeolekut,
  sealhulgas küberturvalisust, ning tugevdada
  strateegilist autonoomsust, eelkõige
  tööstuse ja
  tehnoloogia seisukohast; |
| --- | --- |

c)

suurendada liidu ja liikmesriikide julgeolekut,
  sealhulgas küberturvalisust, ning tugevdada
  strateegilist autonoomsust, eelkõige
  tööstuse ja
  tehnoloogia seisukohast;

sealhulgas küberturvalisust, ning tugevdada

tööstuse ja

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | tugevdada kosmosevaldkonnas Euroopa tööstus- ja teaduskeskkonda ning luua selleks ühtne raamistik, mis ühendab endas Euroopa koolituse ja oskusteabe tipptaseme, kõrgtasemel kavandamise arendamise, tootmisvõimekuse ning üha konkurentsitihedamas valdkonnas vajaliku strateegilise visiooni; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

tugevdada kosmosevaldkonnas Euroopa tööstus- ja teaduskeskkonda ning luua selleks ühtne raamistik, mis ühendab endas Euroopa koolituse ja oskusteabe tipptaseme, kõrgtasemel kavandamise arendamise, tootmisvõimekuse ning üha konkurentsitihedamas valdkonnas vajaliku strateegilise visiooni;

tugevdada kosmosevaldkonnas Euroopa tööstus- ja teaduskeskkonda ning luua selleks ühtne raamistik, mis ühendab endas Euroopa koolituse ja oskusteabe tipptaseme, kõrgtasemel kavandamise arendamise, tootmisvõimekuse ning üha konkurentsitihedamas valdkonnas vajaliku strateegilise visiooni;

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt d

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | edendada rahvusvahelisel tasandil liidu juhtpositsiooni kosmosesektoris ning tugevdada tema rolli üleilmsete probleemide lahendamisel ja üleilmsete algatuste toetamisel, sealhulgas seoses
  kliimamuutuste ja
  säästva arenguga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

edendada rahvusvahelisel tasandil liidu juhtpositsiooni kosmosesektoris ning tugevdada tema rolli üleilmsete probleemide lahendamisel ja üleilmsete algatuste toetamisel, sealhulgas seoses
  kliimamuutuste ja
  säästva arenguga.

kliimamuutuste ja

| d) | edendada rahvusvahelisel tasandil liidu juhtpositsiooni kosmosesektoris ning tugevdada tema rolli üleilmsete probleemide lahendamisel ja üleilmsete algatuste toetamisel, sealhulgas seoses säästva arenguga. |
| --- | --- |

d)

edendada rahvusvahelisel tasandil liidu juhtpositsiooni kosmosesektoris ning tugevdada tema rolli üleilmsete probleemide lahendamisel ja üleilmsete algatuste toetamisel, sealhulgas seoses säästva arenguga.

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt d a (uus)

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | tugevdada liidu kosmosediplomaatiat ja ergutada rahvusvahelist koostööd, et suurendada teadlikkust kosmosest kui inimkonna ühispärandist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

tugevdada liidu kosmosediplomaatiat ja ergutada rahvusvahelist koostööd, et suurendada teadlikkust kosmosest kui inimkonna ühispärandist;

tugevdada liidu kosmosediplomaatiat ja ergutada rahvusvahelist koostööd, et suurendada teadlikkust kosmosest kui inimkonna ühispärandist;

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt d b (uus)

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | db) | edendada liidu tehnoloogiat ja tööstust, samuti vastastikkuse põhimõtet ja õiglast konkurentsi rahvusvahelisel tasandil; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

db)

db)

edendada liidu tehnoloogiat ja tööstust, samuti vastastikkuse põhimõtet ja õiglast konkurentsi rahvusvahelisel tasandil;

edendada liidu tehnoloogiat ja tööstust, samuti vastastikkuse põhimõtet ja õiglast konkurentsi rahvusvahelisel tasandil;

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt d c (uus)

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt d c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | dc) | suurendada liidu ja selle liikmesriikide ohutust eri valdkondades, eelkõige transpordis (lennundus, sealhulgas mehitamata õhusõidukid, raudteevedu, navigatsioon, maanteetransport, autonoomne sõidukijuhtimine), infrastruktuuri ehitamises ja seires, maismaaseires ja keskkonna alal; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

dc)

dc)

suurendada liidu ja selle liikmesriikide ohutust eri valdkondades, eelkõige transpordis (lennundus, sealhulgas mehitamata õhusõidukid, raudteevedu, navigatsioon, maanteetransport, autonoomne sõidukijuhtimine), infrastruktuuri ehitamises ja seires, maismaaseires ja keskkonna alal;

suurendada liidu ja selle liikmesriikide ohutust eri valdkondades, eelkõige transpordis (lennundus, sealhulgas mehitamata õhusõidukid, raudteevedu, navigatsioon, maanteetransport, autonoomne sõidukijuhtimine), infrastruktuuri ehitamises ja seires, maismaaseires ja keskkonna alal;

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | Galileo ja EGNOS: pakkuda tipptasemel, ja kui see on asjakohane, turvalisi positsioneerimis-, navigeerimis- ja ajamääramisteenuseid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

Galileo ja EGNOS: pakkuda tipptasemel, ja kui see on asjakohane, turvalisi positsioneerimis-, navigeerimis- ja ajamääramisteenuseid;

| a) | Galileo ja EGNOS: pakkuda
  pikaajalisi ja pidevaid
  tipptasemel, ja kui see on asjakohane, turvalisi positsioneerimis-, navigeerimis- ja ajamääramisteenuseid; |
| --- | --- |

a)

Galileo ja EGNOS: pakkuda
  pikaajalisi ja pidevaid
  tipptasemel, ja kui see on asjakohane, turvalisi positsioneerimis-, navigeerimis- ja ajamääramisteenuseid;

pikaajalisi ja pidevaid

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | Copernicus: pakkuda pikas perspektiivis edastatavaid täpseid ja usaldusväärseid andmeid ja teavet Maa jälgimise kohta ning toetada liidu ja liikmesriikide poliitika rakendamist ja jälgimist
  sellistes valdkondades nagu keskkond, kliimamuutused, põllumajandus ja maaelu areng, kodanikukaitse, ohutus ja julgeolek ning digitaalmajandus
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

Copernicus: pakkuda pikas perspektiivis edastatavaid täpseid ja usaldusväärseid andmeid ja teavet Maa jälgimise kohta ning toetada liidu ja liikmesriikide poliitika rakendamist ja jälgimist
  sellistes valdkondades nagu keskkond, kliimamuutused, põllumajandus ja maaelu areng, kodanikukaitse, ohutus ja julgeolek ning digitaalmajandus
  ;

sellistes valdkondades nagu keskkond, kliimamuutused, põllumajandus ja maaelu areng, kodanikukaitse, ohutus ja julgeolek ning digitaalmajandus

| b) | Copernicus: pakkuda pikas perspektiivis edastatavaid täpseid ja usaldusväärseid andmeid ja teavet Maa jälgimise kohta ning toetada liidu ja liikmesriikide
  kasutajakeskse
  poliitika
  ja meetmete
  rakendamist ja jälgimist; |
| --- | --- |

b)

Copernicus: pakkuda pikas perspektiivis edastatavaid täpseid ja usaldusväärseid andmeid ja teavet Maa jälgimise kohta ning toetada liidu ja liikmesriikide
  kasutajakeskse
  poliitika
  ja meetmete
  rakendamist ja jälgimist;

kasutajakeskse

ja meetmete

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | kosmose olukorrast ülevaate saamine (SSA): suurendada SST suutlikkust jälgida, seirata ja tuvastada kosmose-tehisobjekte, vaadelda kosmoseilmastikku ning anda ülevaade liidu Maa-lähedaste objektidega seotud suutlikkusest ja luua asjaomaseid võrgustikke; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

kosmose olukorrast ülevaate saamine (SSA): suurendada SST suutlikkust jälgida, seirata ja tuvastada kosmose-tehisobjekte, vaadelda kosmoseilmastikku ning anda ülevaade liidu Maa-lähedaste objektidega seotud suutlikkusest ja luua asjaomaseid võrgustikke;

| c) | kosmose olukorrast ülevaate saamine (SSA): suurendada SST suutlikkust jälgida, seirata ja tuvastada kosmose-tehisobjekte
  ja kosmosejäätmeid
  , vaadelda kosmoseilmastikku ning anda ülevaade liidu Maa-lähedaste objektidega seotud suutlikkusest ja luua asjaomaseid võrgustikke; |
| --- | --- |

c)

kosmose olukorrast ülevaate saamine (SSA): suurendada SST suutlikkust jälgida, seirata ja tuvastada kosmose-tehisobjekte
  ja kosmosejäätmeid
  , vaadelda kosmoseilmastikku ning anda ülevaade liidu Maa-lähedaste objektidega seotud suutlikkusest ja luua asjaomaseid võrgustikke;

ja kosmosejäätmeid

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt e

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | aidata saavutada autonoomset
  ,
  turvalist
  ja
  kulutõhusat
  kosmosele juurdepääsu
  suutlikkust, kui see on vajalik programmi vajaduste täitmiseks
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

aidata saavutada autonoomset
  ,
  turvalist
  ja
  kulutõhusat
  kosmosele juurdepääsu
  suutlikkust, kui see on vajalik programmi vajaduste täitmiseks
  ;

aidata saavutada autonoomset

turvalist

kulutõhusat

suutlikkust, kui see on vajalik programmi vajaduste täitmiseks

| e) | tagada autonoomne
  ,
  turvaline
  ja
  kulutõhus
  kosmosele juurdepääsu
  suutlikkus
  ; |
| --- | --- |

e)

tagada autonoomne
  ,
  turvaline
  ja
  kulutõhus
  kosmosele juurdepääsu
  suutlikkus
  ;

tagada autonoomne

turvaline

kulutõhus

suutlikkus

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt f

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | toetada ja tugevdada asjaomases sektoris tegutsevate või tegutseda soovivate
  liidu
  füüsiliste ja juriidiliste isikute konkurentsivõimet, ettevõtlusvaimu, oskusi ja innovatsioonisuutlikkust, pöörates erilist tähelepanu väikeste
  ja
  keskmise suurusega ettevõtjate ja idufirmade olukorrale ja vajadustele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

toetada ja tugevdada asjaomases sektoris tegutsevate või tegutseda soovivate
  liidu
  füüsiliste ja juriidiliste isikute konkurentsivõimet, ettevõtlusvaimu, oskusi ja innovatsioonisuutlikkust, pöörates erilist tähelepanu väikeste
  ja
  keskmise suurusega ettevõtjate ja idufirmade olukorrale ja vajadustele
  .

toetada ja tugevdada asjaomases sektoris tegutsevate või tegutseda soovivate

füüsiliste ja juriidiliste isikute konkurentsivõimet, ettevõtlusvaimu, oskusi ja innovatsioonisuutlikkust, pöörates erilist tähelepanu väikeste

keskmise suurusega ettevõtjate ja idufirmade olukorrale ja vajadustele

| f) | edendada tugeva ja konkurentsivõimelise
  liidu
  kosmosemajanduse arengut ning kasutada täielikult ära igas suuruses liidu ettevõtete
  ja
  kõigi liidu piirkondade võimalusi
  . |
| --- | --- |

f)

edendada tugeva ja konkurentsivõimelise
  liidu
  kosmosemajanduse arengut ning kasutada täielikult ära igas suuruses liidu ettevõtete
  ja
  kõigi liidu piirkondade võimalusi
  .

edendada tugeva ja konkurentsivõimelise

kosmosemajanduse arengut ning kasutada täielikult ära igas suuruses liidu ettevõtete

kõigi liidu piirkondade võimalusi

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 5 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Programmiga toetatakse: | Programmiga toetatakse
  koostoimes muude liidu ja Euroopa Kosmoseagentuuri programmide ja rahastamisvahenditega järgmist
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Programmiga toetatakse:

Programmiga toetatakse
  koostoimes muude liidu ja Euroopa Kosmoseagentuuri programmide ja rahastamisvahenditega järgmist
  :

koostoimes muude liidu ja Euroopa Kosmoseagentuuri programmide ja rahastamisvahenditega järgmist

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | programmi jaoks
  vajalike
  lennutusteenuste osutamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

programmi jaoks
  vajalike
  lennutusteenuste osutamist;

vajalike

| a) | programmi jaoks lennutusteenuste osutamist
  , sealhulgas liidu ja teiste üksuste jaoks nende taotluse korral koond-lennutusteenuse osutamist, võttes artikli 25 kohaselt arvesse liidu olulisi julgeolekuhuve, eesmärgiga suurendada Euroopa kanderakettide ja tööstuse konkurentsivõimet maailmaturul
  ; |
| --- | --- |

a)

programmi jaoks lennutusteenuste osutamist
  , sealhulgas liidu ja teiste üksuste jaoks nende taotluse korral koond-lennutusteenuse osutamist, võttes artikli 25 kohaselt arvesse liidu olulisi julgeolekuhuve, eesmärgiga suurendada Euroopa kanderakettide ja tööstuse konkurentsivõimet maailmaturul
  ;

, sealhulgas liidu ja teiste üksuste jaoks nende taotluse korral koond-lennutusteenuse osutamist, võttes artikli 25 kohaselt arvesse liidu olulisi julgeolekuhuve, eesmärgiga suurendada Euroopa kanderakettide ja tööstuse konkurentsivõimet maailmaturul

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kosmosele autonoomse, turvalise ja kulutõhusa juurdepääsuga seotud teenuste arendamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kosmosele autonoomse, turvalise ja kulutõhusa juurdepääsuga seotud teenuste arendamist;

| b) | kosmosele autonoomse, turvalise ja kulutõhusa juurdepääsuga seotud teenuste arendamist
  , sealhulgas alternatiivset lennutustehnoloogiat ja innovaatilisi süsteeme või teenuseid, võttes arvesse liidu ja selle liikmesriikide olulisi julgeolekuhuvisid kooskõlas artikliga 25
  ; |
| --- | --- |

b)

kosmosele autonoomse, turvalise ja kulutõhusa juurdepääsuga seotud teenuste arendamist
  , sealhulgas alternatiivset lennutustehnoloogiat ja innovaatilisi süsteeme või teenuseid, võttes arvesse liidu ja selle liikmesriikide olulisi julgeolekuhuvisid kooskõlas artikliga 25
  ;

, sealhulgas alternatiivset lennutustehnoloogiat ja innovaatilisi süsteeme või teenuseid, võttes arvesse liidu ja selle liikmesriikide olulisi julgeolekuhuvisid kooskõlas artikliga 25

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | kosmosele juurdepääsuga seotud maapealse infrastruktuuri toetamist, kui see on vajalik programmi
  vajaduste
  täitmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

kosmosele juurdepääsuga seotud maapealse infrastruktuuri toetamist, kui see on vajalik programmi
  vajaduste
  täitmiseks.

vajaduste

| c) | kosmosele juurdepääsuga seotud maapealse infrastruktuuri
  , eelkõige olemasoleva infrastruktuuri, raketiplatvormide ja teaduskeskuste hoolduse, kohandamise ja arendamise
  toetamist, kui see on vajalik programmi
  eesmärkide
  täitmiseks. |
| --- | --- |

c)

kosmosele juurdepääsuga seotud maapealse infrastruktuuri
  , eelkõige olemasoleva infrastruktuuri, raketiplatvormide ja teaduskeskuste hoolduse, kohandamise ja arendamise
  toetamist, kui see on vajalik programmi
  eesmärkide
  täitmiseks.

, eelkõige olemasoleva infrastruktuuri, raketiplatvormide ja teaduskeskuste hoolduse, kohandamise ja arendamise

eesmärkide

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – pealkiri

Artikkel 6 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Innovatiivse liidu kosmosesektori toetamiseks võetavad meetmed | Innovatiivse
  ja konkurentsivõimelise
  liidu kosmosesektori toetamiseks võetavad meetmed |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Innovatiivse liidu kosmosesektori toetamiseks võetavad meetmed

Innovatiivse
  ja konkurentsivõimelise
  liidu kosmosesektori toetamiseks võetavad meetmed

ja konkurentsivõimelise

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | kosmosetehnoloogiate, -infrastruktuuri või -teenuste parimaks kasutamiseks mõeldud innovatsioonitegevust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

kosmosetehnoloogiate, -infrastruktuuri või -teenuste parimaks kasutamiseks mõeldud innovatsioonitegevust;

| a) | kosmosetehnoloogiate, -infrastruktuuri või -teenuste
  arendamiseks ja
  parimaks kasutamiseks mõeldud innovatsioonitegevust; |
| --- | --- |

a)

kosmosetehnoloogiate, -infrastruktuuri või -teenuste
  arendamiseks ja
  parimaks kasutamiseks mõeldud innovatsioonitegevust;

arendamiseks ja

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt a a (uus)

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | sobivaid meetmeid teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemusena saadud innovatiivsete lahenduste kasutuselevõtmise hõlbustmiseks, eelkõige koostoimes teiste liidu fondidega, nagu programm „Euroopa horisont“ ja InvestEU, et toetada programmi kõigi komponentide järgmise etapi teenuste sektorite arengut; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

sobivaid meetmeid teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemusena saadud innovatiivsete lahenduste kasutuselevõtmise hõlbustmiseks, eelkõige koostoimes teiste liidu fondidega, nagu programm „Euroopa horisont“ ja InvestEU, et toetada programmi kõigi komponentide järgmise etapi teenuste sektorite arengut;

sobivaid meetmeid teadus- ja innovatsioonitegevuse tulemusena saadud innovatiivsete lahenduste kasutuselevõtmise hõlbustmiseks, eelkõige koostoimes teiste liidu fondidega, nagu programm „Euroopa horisont“ ja InvestEU, et toetada programmi kõigi komponentide järgmise etapi teenuste sektorite arengut;

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt a b (uus)

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ab) | Euroopa kosmosesektori tugevdamist eksporditurul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ab)

ab)

Euroopa kosmosesektori tugevdamist eksporditurul;

Euroopa kosmosesektori tugevdamist eksporditurul;

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kosmosega seotud innovatsioonipartnerluste loomist, et arendada innovatiivseid tooteid või teenuseid ning osta hiljem nende tulemusena saadavaid
  asju
  või teenuseid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kosmosega seotud innovatsioonipartnerluste loomist, et arendada innovatiivseid tooteid või teenuseid ning osta hiljem nende tulemusena saadavaid
  asju
  või teenuseid;

asju

| b) | kosmosega seotud innovatsioonipartnerluste loomist, et arendada innovatiivseid tooteid või teenuseid ning osta hiljem
  programmi vajadustele vastamiseks
  nende tulemusena saadavaid
  tooteid
  või teenuseid; |
| --- | --- |

b)

kosmosega seotud innovatsioonipartnerluste loomist, et arendada innovatiivseid tooteid või teenuseid ning osta hiljem
  programmi vajadustele vastamiseks
  nende tulemusena saadavaid
  tooteid
  või teenuseid;

programmi vajadustele vastamiseks

tooteid

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt b a (uus)

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | avalike teenuste jaoks mõeldud andmepõhiste koostalitlusvõimeliste kosmoselahenduste kavandamist, katsetamist, rakendamist ja kasutuselevõttu, millega soodustatakse innovatsiooni ja luuakse ühised raamistikud, et kasutada kodanikele ja ettevõtjatele pakutavate avaliku halduse teenuste täit potentsiaali; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

avalike teenuste jaoks mõeldud andmepõhiste koostalitlusvõimeliste kosmoselahenduste kavandamist, katsetamist, rakendamist ja kasutuselevõttu, millega soodustatakse innovatsiooni ja luuakse ühised raamistikud, et kasutada kodanikele ja ettevõtjatele pakutavate avaliku halduse teenuste täit potentsiaali;

avalike teenuste jaoks mõeldud andmepõhiste koostalitlusvõimeliste kosmoselahenduste kavandamist, katsetamist, rakendamist ja kasutuselevõttu, millega soodustatakse innovatsiooni ja luuakse ühised raamistikud, et kasutada kodanikele ja ettevõtjatele pakutavate avaliku halduse teenuste täit potentsiaali;

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | ettevõtlust alates varaseimast etapist kuni kasvuetapini
  vastavalt artiklile
  21 ning
  rahastamisvõimalusi vastavalt
  III jaotise I 
  peatüki artiklile 18
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

ettevõtlust alates varaseimast etapist kuni kasvuetapini
  vastavalt artiklile
  21 ning
  rahastamisvõimalusi vastavalt
  III jaotise I 
  peatüki artiklile 18
  ;

vastavalt artiklile

rahastamisvõimalusi vastavalt

peatüki artiklile 18

| c) | ettevõtlust
  , sealhulgas
  alates varaseimast etapist kuni kasvuetapini
  , kooskõlas artikliga
  21 ning
  tuginedes muudele artiklis 18 ja
  III jaotise I 
  peatükis osutatud rahastamisvõimalusi käsitlevatele sätetele
  ; |
| --- | --- |

c)

ettevõtlust
  , sealhulgas
  alates varaseimast etapist kuni kasvuetapini
  , kooskõlas artikliga
  21 ning
  tuginedes muudele artiklis 18 ja
  III jaotise I 
  peatükis osutatud rahastamisvõimalusi käsitlevatele sätetele
  ;

, sealhulgas

, kooskõlas artikliga

tuginedes muudele artiklis 18 ja

peatükis osutatud rahastamisvõimalusi käsitlevatele sätetele

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt d

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | ettevõtjate koostööd
  kosmosetööstuse keskuste vormis, tuues piirkondlikul ja liikmesriikide tasandil kokku kosmose- ja digitaalsektori osalejaid ja kasutajaid ning
  toetades kodanikke
  ja
  ettevõtjaid
  ettevõtlusvaimu ja oskuste arendamisel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

ettevõtjate koostööd
  kosmosetööstuse keskuste vormis, tuues piirkondlikul ja liikmesriikide tasandil kokku kosmose- ja digitaalsektori osalejaid ja kasutajaid ning
  toetades kodanikke
  ja
  ettevõtjaid
  ettevõtlusvaimu ja oskuste arendamisel;

ettevõtjate koostööd

toetades kodanikke

ettevõtjaid

| d) | koostööd
  kosmosetööstuse keskuste
  võrgu
  vormis, tuues
  eelkõige
  piirkondlikul ja liikmesriikide tasandil kokku kosmose- ja digitaalsektori osalejaid ja kasutajaid ning
  pakkudes kodanikele
  ja
  ettevõtjatele tuge, rajatisi ja teenuseid
  ettevõtlusvaimu ja oskuste arendamisel;
  koostöö edendamist kosmosetööstuse keskuste ja digitaalse Euroopa programmi alusel asutatud digitaalse innovatsiooni keskuste vahel; |
| --- | --- |

d)

koostööd
  kosmosetööstuse keskuste
  võrgu
  vormis, tuues
  eelkõige
  piirkondlikul ja liikmesriikide tasandil kokku kosmose- ja digitaalsektori osalejaid ja kasutajaid ning
  pakkudes kodanikele
  ja
  ettevõtjatele tuge, rajatisi ja teenuseid
  ettevõtlusvaimu ja oskuste arendamisel;
  koostöö edendamist kosmosetööstuse keskuste ja digitaalse Euroopa programmi alusel asutatud digitaalse innovatsiooni keskuste vahel;

koostööd

võrgu

eelkõige

pakkudes kodanikele

ettevõtjatele tuge, rajatisi ja teenuseid

koostöö edendamist kosmosetööstuse keskuste ja digitaalse Euroopa programmi alusel asutatud digitaalse innovatsiooni keskuste vahel;

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt d a (uus)

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | nn esimese lepingu strateegia võimalikku väljatöötamist kõigi asjaomaste avaliku ja erasektori osalejatega, et toetada kosmosevaldkonna idufirmade arengut; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

nn esimese lepingu strateegia võimalikku väljatöötamist kõigi asjaomaste avaliku ja erasektori osalejatega, et toetada kosmosevaldkonna idufirmade arengut;

nn esimese lepingu strateegia võimalikku väljatöötamist kõigi asjaomaste avaliku ja erasektori osalejatega, et toetada kosmosevaldkonna idufirmade arengut;

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt d b (uus)

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | db) | koostoimet transpordi-, kosmose- ja digitaalsektoriga, et soodustada uute tehnoloogiate laiemat kasutust (nt eCall, digitaalne tahhograaf, liiklusjärelevalve ja -korraldus, autonoomne sõidukijuhtimine, mehitamata sõidukid ja õhusõidukid) ning tegeleda turvalise ja tõrgeteta ühenduvuse, asukoha töökindla määramise, mitmeliigilisuse ja koostalitlusvõime vajadustega ning suurendada seeläbi transporditeenuste ja -tööstuse konkurentsivõimet; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

db)

db)

koostoimet transpordi-, kosmose- ja digitaalsektoriga, et soodustada uute tehnoloogiate laiemat kasutust (nt eCall, digitaalne tahhograaf, liiklusjärelevalve ja -korraldus, autonoomne sõidukijuhtimine, mehitamata sõidukid ja õhusõidukid) ning tegeleda turvalise ja tõrgeteta ühenduvuse, asukoha töökindla määramise, mitmeliigilisuse ja koostalitlusvõime vajadustega ning suurendada seeläbi transporditeenuste ja -tööstuse konkurentsivõimet;

koostoimet transpordi-, kosmose- ja digitaalsektoriga, et soodustada uute tehnoloogiate laiemat kasutust (nt eCall, digitaalne tahhograaf, liiklusjärelevalve ja -korraldus, autonoomne sõidukijuhtimine, mehitamata sõidukid ja õhusõidukid) ning tegeleda turvalise ja tõrgeteta ühenduvuse, asukoha töökindla määramise, mitmeliigilisuse ja koostalitlusvõime vajadustega ning suurendada seeläbi transporditeenuste ja -tööstuse konkurentsivõimet;

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt e

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | haridus- ja koolitustegevust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

haridus- ja koolitustegevust;

| e) | haridus- ja koolitustegevust
  , et arendada täiustatud kosmosealaseid oskusi
  ; |
| --- | --- |

e)

haridus- ja koolitustegevust
  , et arendada täiustatud kosmosealaseid oskusi
  ;

, et arendada täiustatud kosmosealaseid oskusi

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt f

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | juurdepääsu töötlemisseadmetele ja katserajatistele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

juurdepääsu töötlemisseadmetele ja katserajatistele;

| f) | era- ja avaliku sektori spetsialistide, üliõpilaste ja ettevõtjate
  juurdepääsu töötlemisseadmetele ja katserajatistele; |
| --- | --- |

f)

era- ja avaliku sektori spetsialistide, üliõpilaste ja ettevõtjate
  juurdepääsu töötlemisseadmetele ja katserajatistele;

era- ja avaliku sektori spetsialistide, üliõpilaste ja ettevõtjate

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | ei ole kolmandale riigile ega rahvusvahelisele organisatsioonile antud otsustusõigust programmi üle; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

ei ole kolmandale riigile ega rahvusvahelisele organisatsioonile antud otsustusõigust programmi üle;

| c) | ei ole kolmandale riigile ega rahvusvahelisele organisatsioonile antud otsustusõigust programmi üle
  ega, kui see on asjakohane, juurdepääsu tundlikule või salastatud teabele
  ; |
| --- | --- |

c)

ei ole kolmandale riigile ega rahvusvahelisele organisatsioonile antud otsustusõigust programmi üle
  ega, kui see on asjakohane, juurdepääsu tundlikule või salastatud teabele
  ;

ega, kui see on asjakohane, juurdepääsu tundlikule või salastatud teabele

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt d a (uus)

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | kaitstakse vajaduse korral liidu strateegilisi ja suveräänseid huve kõigis asjaomastes valdkondades, sealhulgas Euroopa tehnoloogilise ja tööstusliku strateegilise autonoomia alal; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

kaitstakse vajaduse korral liidu strateegilisi ja suveräänseid huve kõigis asjaomastes valdkondades, sealhulgas Euroopa tehnoloogilise ja tööstusliku strateegilise autonoomia alal;

kaitstakse vajaduse korral liidu strateegilisi ja suveräänseid huve kõigis asjaomastes valdkondades, sealhulgas Euroopa tehnoloogilise ja tööstusliku strateegilise autonoomia alal;

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 3

Artikkel 9 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjon võtab vajalikke meetmeid, tagamaks, et lõikes
  1
  osutatud tegevusega seotud lepingud või muud kokkulepped sisaldavad sätteid, millega nähakse ette asjaomase vara suhtes kohaldatav omandivorm, ja punkti c puhul sätet, mille kohaselt liit saab avaliku reguleeritud teenuse vastuvõtjaid vabalt kasutada kooskõlas otsusega nr 1104/2011/EL. | 3.   Komisjon võtab vajalikke meetmeid, tagamaks, et lõikes
  2
  osutatud tegevusega seotud lepingud või muud kokkulepped sisaldavad sätteid, millega nähakse ette asjaomase vara suhtes kohaldatav omandivorm
  ja kasutamiskord
  , ja punkti c puhul sätet, mille kohaselt liit saab avaliku reguleeritud teenuse vastuvõtjaid vabalt kasutada
  ja lubada nende kasutamist
  kooskõlas otsusega nr 1104/2011/EL. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjon võtab vajalikke meetmeid, tagamaks, et lõikes
  1
  osutatud tegevusega seotud lepingud või muud kokkulepped sisaldavad sätteid, millega nähakse ette asjaomase vara suhtes kohaldatav omandivorm, ja punkti c puhul sätet, mille kohaselt liit saab avaliku reguleeritud teenuse vastuvõtjaid vabalt kasutada kooskõlas otsusega nr 1104/2011/EL.

3.   Komisjon võtab vajalikke meetmeid, tagamaks, et lõikes
  2
  osutatud tegevusega seotud lepingud või muud kokkulepped sisaldavad sätteid, millega nähakse ette asjaomase vara suhtes kohaldatav omandivorm
  ja kasutamiskord
  , ja punkti c puhul sätet, mille kohaselt liit saab avaliku reguleeritud teenuse vastuvõtjaid vabalt kasutada
  ja lubada nende kasutamist
  kooskõlas otsusega nr 1104/2011/EL.

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1

Artikkel 10 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Programmi komponentide pakutavaid teenuseid, andmeid ja teavet pakutakse ilma sõnaselgete või kaudsete tagatisteta seoses nende kvaliteedi, täpsuse, kättesaadavuse, usaldusväärsuse, kiiruse või mis tahes otstarbeks sobilikkusega. Sel eesmärgil võtab komisjon vajalikke meetmeid, tagamaks, et nende teenuste, andmete ja teabe kasutajaid teavitatakse asjakohasel viisil selliste tagatiste puudumisest. | Programmi komponentide pakutavaid teenuseid, andmeid ja teavet pakutakse ilma sõnaselgete või kaudsete tagatisteta seoses nende kvaliteedi, täpsuse, kättesaadavuse, usaldusväärsuse, kiiruse või mis tahes otstarbeks sobilikkusega
  , välja arvatud juhul, kui selline tagatis on asjaomaste teenuste pakkumiseks nõutav liidu kohaldatava õiguse alusel
  . Sel eesmärgil võtab komisjon vajalikke meetmeid, tagamaks, et nende teenuste, andmete ja teabe kasutajaid teavitatakse asjakohasel viisil selliste tagatiste puudumisest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Programmi komponentide pakutavaid teenuseid, andmeid ja teavet pakutakse ilma sõnaselgete või kaudsete tagatisteta seoses nende kvaliteedi, täpsuse, kättesaadavuse, usaldusväärsuse, kiiruse või mis tahes otstarbeks sobilikkusega. Sel eesmärgil võtab komisjon vajalikke meetmeid, tagamaks, et nende teenuste, andmete ja teabe kasutajaid teavitatakse asjakohasel viisil selliste tagatiste puudumisest.

Programmi komponentide pakutavaid teenuseid, andmeid ja teavet pakutakse ilma sõnaselgete või kaudsete tagatisteta seoses nende kvaliteedi, täpsuse, kättesaadavuse, usaldusväärsuse, kiiruse või mis tahes otstarbeks sobilikkusega
  , välja arvatud juhul, kui selline tagatis on asjaomaste teenuste pakkumiseks nõutav liidu kohaldatava õiguse alusel
  . Sel eesmärgil võtab komisjon vajalikke meetmeid, tagamaks, et nende teenuste, andmete ja teabe kasutajaid teavitatakse asjakohasel viisil selliste tagatiste puudumisest.

, välja arvatud juhul, kui selline tagatis on asjaomaste teenuste pakkumiseks nõutav liidu kohaldatava õiguse alusel

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on jooksevhindades [
  16
  ] miljardit eurot. | Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on jooksevhindades [
  16,9
  ] miljardit eurot. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on jooksevhindades [
  16
  ] miljardit eurot.

16

Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on jooksevhindades [
  16,9
  ] miljardit eurot.

16,9

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | Copernicus: [
  5,8
  ] miljardit eurot; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

Copernicus: [
  5,8
  ] miljardit eurot;

5,8

| b) | Copernicus: [
  6
  ] miljardit eurot; |
| --- | --- |

b)

Copernicus: [
  6
  ] miljardit eurot;

6

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 2 – punkt c

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | kosmose olukorrast ülevaate saamine / GOVSATCOM: [0,5 ] miljardit eurot. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

kosmose olukorrast ülevaate saamine / GOVSATCOM: [0,5 ] miljardit eurot.

| c) | kosmose olukorrast ülevaate saamine / GOVSATCOM: [1,2 ] miljardit eurot. |
| --- | --- |

c)

kosmose olukorrast ülevaate saamine / GOVSATCOM: [1,2 ] miljardit eurot.

Muudatusettepanek 100

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2

Artikkel 11 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Artiklis
  3 ette nähtud valdkondadevahelist tegevust rahastatakse programmi komponentidest. | 2.   
  Artiklites
  3
  , 5 ja 6
  ette nähtud valdkondadevahelist tegevust rahastatakse programmi komponentidest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Artiklis
  3 ette nähtud valdkondadevahelist tegevust rahastatakse programmi komponentidest.

2.   
  Artiklites
  3
  , 5 ja 6
  ette nähtud valdkondadevahelist tegevust rahastatakse programmi komponentidest.

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 14 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | soodustada
  kõikides liikmesriikides
  kogu tarneahela lõikes idufirmade, uute turuletulijate, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate
  ning muude ettevõtjate
  võimalikult laia ja avatud osalust, sealhulgas nõudes, et pakkuja sõlmiks allhankelepingu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

soodustada
  kõikides liikmesriikides
  kogu tarneahela lõikes idufirmade, uute turuletulijate, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate
  ning muude ettevõtjate
  võimalikult laia ja avatud osalust, sealhulgas nõudes, et pakkuja sõlmiks allhankelepingu;

kõikides liikmesriikides

ning muude ettevõtjate

| a) | soodustada
  kõikjal liidus ja
  kogu tarneahela lõikes
  kõigi ettevõtjate ja eriti
  idufirmade, uute turuletulijate, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate võimalikult laia ja avatud osalust, sealhulgas nõudes, et pakkuja sõlmiks allhankelepingu; |
| --- | --- |

a)

soodustada
  kõikjal liidus ja
  kogu tarneahela lõikes
  kõigi ettevõtjate ja eriti
  idufirmade, uute turuletulijate, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate võimalikult laia ja avatud osalust, sealhulgas nõudes, et pakkuja sõlmiks allhankelepingu;

kõikjal liidus ja

kõigi ettevõtjate ja eriti

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõik 1 – punkt d

Artikkel 14 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | edendada liidu autonoomsust, eriti
  tehnoloogilisest aspektist
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

edendada liidu autonoomsust, eriti
  tehnoloogilisest aspektist
  ;

tehnoloogilisest aspektist

| d) | edendada
  kogu väärtusahelas
  liidu
  strateegilist
  autonoomsust, eriti
  tööstuse ja tehnoloogia valdkonnas
  ; |
| --- | --- |

d)

edendada
  kogu väärtusahelas
  liidu
  strateegilist
  autonoomsust, eriti
  tööstuse ja tehnoloogia valdkonnas
  ;

kogu väärtusahelas

strateegilist

tööstuse ja tehnoloogia valdkonnas

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõik 1 – punkt d a (uus)

Artikkel 14 – lõik 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | järgida põhimõtet tagada terves tööstustarnete ahelas avatud juurdepääs ja õiglane konkurents, selgel ja õigeaegsel teabel põhinev pakkumine, kohaldatavate hanke-eeskirjade, valiku- ja hindamiskriteeriumide ning mis tahes muu asjaomase teabe selge esitamine, millega antakse kõikidele potentsiaalsetele pakkujatele võrdsed võimalused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

järgida põhimõtet tagada terves tööstustarnete ahelas avatud juurdepääs ja õiglane konkurents, selgel ja õigeaegsel teabel põhinev pakkumine, kohaldatavate hanke-eeskirjade, valiku- ja hindamiskriteeriumide ning mis tahes muu asjaomase teabe selge esitamine, millega antakse kõikidele potentsiaalsetele pakkujatele võrdsed võimalused;

järgida põhimõtet tagada terves tööstustarnete ahelas avatud juurdepääs ja õiglane konkurents, selgel ja õigeaegsel teabel põhinev pakkumine, kohaldatavate hanke-eeskirjade, valiku- ja hindamiskriteeriumide ning mis tahes muu asjaomase teabe selge esitamine, millega antakse kõikidele potentsiaalsetele pakkujatele võrdsed võimalused;

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1

Artikkel 17 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Selleks et ergutada uusi turuletulijaid, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid ja idufirmasid ning tagada võimalikult lai geograafiline ulatus, kaitstes samas liidu strateegilist autonoomsust,
  võib
  hankija nõuda igalt pakkujalt, et lepingu mis tahes osa suhtes sõlmitaks sobival tasandil läbiviidava konkurentsipõhise hanke alusel allhankeleping ettevõtjaga, kes ei kuulu kontserni. | 1.   Selleks et ergutada uusi turuletulijaid,
  eelkõige
  väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid ja idufirmasid, ning tagada võimalikult lai geograafiline ulatus, kaitstes samas liidu strateegilist autonoomsust,
  püüab
  hankija nõuda igalt pakkujalt, et lepingu mis tahes osa suhtes sõlmitaks sobival tasandil läbiviidava konkurentsipõhise hanke alusel allhankeleping ettevõtjaga, kes ei kuulu kontserni. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Selleks et ergutada uusi turuletulijaid, väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid ja idufirmasid ning tagada võimalikult lai geograafiline ulatus, kaitstes samas liidu strateegilist autonoomsust,
  võib
  hankija nõuda igalt pakkujalt, et lepingu mis tahes osa suhtes sõlmitaks sobival tasandil läbiviidava konkurentsipõhise hanke alusel allhankeleping ettevõtjaga, kes ei kuulu kontserni.

1.   Selleks et ergutada uusi turuletulijaid,
  eelkõige
  väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid ja idufirmasid, ning tagada võimalikult lai geograafiline ulatus, kaitstes samas liidu strateegilist autonoomsust,
  püüab
  hankija nõuda igalt pakkujalt, et lepingu mis tahes osa suhtes sõlmitaks sobival tasandil läbiviidava konkurentsipõhise hanke alusel allhankeleping ettevõtjaga, kes ei kuulu kontserni.

Muudatusettepanek 105

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 2

Artikkel 17 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Hankija esitab lepingu selle osa suuruse, mis tuleb täita
  allhanke kaudu
  , minimaalse ja maksimaalse
  määrana
  . | 2.   Hankija esitab lepingu selle osa suuruse, mis tuleb täita
  kõigi tasandi ettevõtjatega lõike 1 kohaselt sõlmitud allhankelepingute alusel
  ,
  kehtestades selleks
  minimaalse ja maksimaalse
  määra
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Hankija esitab lepingu selle osa suuruse, mis tuleb täita
  allhanke kaudu
  , minimaalse ja maksimaalse
  määrana
  .

2.   Hankija esitab lepingu selle osa suuruse, mis tuleb täita
  kõigi tasandi ettevõtjatega lõike 1 kohaselt sõlmitud allhankelepingute alusel
  ,
  kehtestades selleks
  minimaalse ja maksimaalse
  määra
  .

Muudatusettepanek 106

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 3

Artikkel 17 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Mis tahes erandeid lõikes 1 nimetatud nõudest tuleb hankijal põhjendada. | 3.   Mis tahes erandeid lõikes 1 nimetatud nõudest tuleb hankijal põhjendada
  ja avaliku sektori hankija peab neid hindama
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Mis tahes erandeid lõikes 1 nimetatud nõudest tuleb hankijal põhjendada.

3.   Mis tahes erandeid lõikes 1 nimetatud nõudest tuleb hankijal põhjendada
  ja avaliku sektori hankija peab neid hindama
  .

Muudatusettepanek 107

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõik 2

Artikkel 19 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ühise konkursi korral nähakse ette projektide valiku ja hindamise ühised menetlused. Nendes menetlustes
  peavad osalema
  iga poole nimetatud tasakaalustatud eksperdirühmad. | Ühise konkursi korral nähakse ette projektide valiku ja hindamise ühised menetlused. Nendes menetlustes
  osalevad
  iga poole nimetatud tasakaalustatud eksperdirühmad.
  Need eksperdid ei anna hinnanguid, ei nõusta ega abista küsimustes, mille puhul neil on huvide konflikt. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ühise konkursi korral nähakse ette projektide valiku ja hindamise ühised menetlused. Nendes menetlustes
  peavad osalema
  iga poole nimetatud tasakaalustatud eksperdirühmad.

peavad osalema

Ühise konkursi korral nähakse ette projektide valiku ja hindamise ühised menetlused. Nendes menetlustes
  osalevad
  iga poole nimetatud tasakaalustatud eksperdirühmad.
  Need eksperdid ei anna hinnanguid, ei nõusta ega abista küsimustes, mille puhul neil on huvide konflikt.

osalevad

Need eksperdid ei anna hinnanguid, ei nõusta ega abista küsimustes, mille puhul neil on huvide konflikt.

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 1

Artikkel 24 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Lisaks finantsmääruse [artikli 165] sätetele
  võivad
  komisjon
  ja
  amet korraldada ühiseid hankemenetlusi Euroopa Kosmoseagentuuri või muude programmi komponentide rakendamises osalevate rahvusvaheliste organisatsioonidega. | 1.   Lisaks finantsmääruse [artikli 165] sätetele
  võib
  komisjon
  või
  amet korraldada ühiseid hankemenetlusi Euroopa Kosmoseagentuuri või muude programmi komponentide rakendamises osalevate rahvusvaheliste organisatsioonidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Lisaks finantsmääruse [artikli 165] sätetele
  võivad
  komisjon
  ja
  amet korraldada ühiseid hankemenetlusi Euroopa Kosmoseagentuuri või muude programmi komponentide rakendamises osalevate rahvusvaheliste organisatsioonidega.

1.   Lisaks finantsmääruse [artikli 165] sätetele
  võib
  komisjon
  või
  amet korraldada ühiseid hankemenetlusi Euroopa Kosmoseagentuuri või muude programmi komponentide rakendamises osalevate rahvusvaheliste organisatsioonidega.

Muudatusettepanek 110

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 27 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | ülesannete ja vastutuse range jaotus programmi rakendamises osalevate üksuste, eelkõige liikmesriikide, komisjoni, ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

ülesannete ja vastutuse range jaotus programmi rakendamises osalevate üksuste, eelkõige liikmesriikide, komisjoni, ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel;

| a) | ülesannete ja vastutuse range jaotus programmi rakendamises osalevate üksuste, eelkõige liikmesriikide, komisjoni, ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel
  , võttes aluseks iga üksuse pädevused, paraneva läbipaistvuse, tulemuslikkuse ja kulutõhususe ning tegevuste kattumise vältimise
  ; |
| --- | --- |

a)

ülesannete ja vastutuse range jaotus programmi rakendamises osalevate üksuste, eelkõige liikmesriikide, komisjoni, ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel
  , võttes aluseks iga üksuse pädevused, paraneva läbipaistvuse, tulemuslikkuse ja kulutõhususe ning tegevuste kattumise vältimise
  ;

, võttes aluseks iga üksuse pädevused, paraneva läbipaistvuse, tulemuslikkuse ja kulutõhususe ning tegevuste kattumise vältimise

Muudatusettepanek 111

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 27 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | tugev kontroll programmi üle, sealhulgas range kulude ja
  ajakava
  järgimine kõigi üksuste poolt oma
  pädevusvaldkonna
  piires, kooskõlas käesoleva määrusega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tugev kontroll programmi üle, sealhulgas range kulude ja
  ajakava
  järgimine kõigi üksuste poolt oma
  pädevusvaldkonna
  piires, kooskõlas käesoleva määrusega;

ajakava

pädevusvaldkonna

| b) | tugev kontroll programmi üle, sealhulgas range kulude ja
  tehnilise taseme
  järgimine kõigi üksuste poolt oma
  vastutusvaldkonna
  piires, kooskõlas käesoleva määrusega; |
| --- | --- |

b)

tugev kontroll programmi üle, sealhulgas range kulude ja
  tehnilise taseme
  järgimine kõigi üksuste poolt oma
  vastutusvaldkonna
  piires, kooskõlas käesoleva määrusega;

tehnilise taseme

vastutusvaldkonna

Muudatusettepanek 112

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõik 1 – punkt d

Artikkel 27 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | programmi komponentide pakutavate teenuste kasutajate vajaduste ja nende teenustega seotud teaduse ja tehnoloogia arengu süsteemne arvessevõtmine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

programmi komponentide pakutavate teenuste kasutajate vajaduste ja nende teenustega seotud teaduse ja tehnoloogia arengu süsteemne arvessevõtmine;

| d) | programmi komponentide pakutavate teenuste kasutajate vajaduste ja nende teenustega seotud teaduse ja tehnoloogia arengu süsteemne arvessevõtmine
  , muu hulgas ka riiklikul ja liidu tasandil kasutajate nõuandefoorumitega konsulteerimise kaudu
  ; |
| --- | --- |

d)

programmi komponentide pakutavate teenuste kasutajate vajaduste ja nende teenustega seotud teaduse ja tehnoloogia arengu süsteemne arvessevõtmine
  , muu hulgas ka riiklikul ja liidu tasandil kasutajate nõuandefoorumitega konsulteerimise kaudu
  ;

, muu hulgas ka riiklikul ja liidu tasandil kasutajate nõuandefoorumitega konsulteerimise kaudu

Muudatusettepanek 113

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõik 2

Artikkel 28 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon, või artiklis 30 nimetatud ülesannete puhul amet, võib delegeerida konkreetsed ülesanded liikmesriikidele või
  liikmesriikide ametitele või
  nende liikmesriikide
  või ametite
  rühmadele. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada programmi tõrgeteta toimimine ja selle kasutamise edendamine, sealhulgas aidates kaitsta programmi jaoks vajalikke sagedusi. | 2.   Komisjon, või artiklis 30 nimetatud ülesannete puhul amet, võib
  igal üksikjuhul eraldi sõlmitud kokkuleppe kohaselt
  delegeerida konkreetsed ülesanded liikmesriikidele või nende liikmesriikide rühmadele. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada programmi tõrgeteta toimimine ja selle kasutamise edendamine, sealhulgas aidates kaitsta programmi jaoks vajalikke sagedusi
  piisaval tasemel
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon, või artiklis 30 nimetatud ülesannete puhul amet, võib delegeerida konkreetsed ülesanded liikmesriikidele või
  liikmesriikide ametitele või
  nende liikmesriikide
  või ametite
  rühmadele. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada programmi tõrgeteta toimimine ja selle kasutamise edendamine, sealhulgas aidates kaitsta programmi jaoks vajalikke sagedusi.

2.   Komisjon, või artiklis 30 nimetatud ülesannete puhul amet, võib
  igal üksikjuhul eraldi sõlmitud kokkuleppe kohaselt
  delegeerida konkreetsed ülesanded liikmesriikidele või nende liikmesriikide rühmadele. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada programmi tõrgeteta toimimine ja selle kasutamise edendamine, sealhulgas aidates kaitsta programmi jaoks vajalikke sagedusi
  piisaval tasemel
  .

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 28 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  liikmesriigid konsulteerivad ennetavalt ja kooskõlastatult lõppkasutajate kogukondadega, eelkõige seoses Galileo, EGNOSe ja Copernicusega, sealhulgas kasutajate nõuandefoorumite kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  liikmesriigid konsulteerivad ennetavalt ja kooskõlastatult lõppkasutajate kogukondadega, eelkõige seoses Galileo, EGNOSe ja Copernicusega, sealhulgas kasutajate nõuandefoorumite kaudu.

Muudatusettepanek 115

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 1

Artikkel 29 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon kannab programmi rakendamise eest
  üldist vastutust, sealhulgas
  julgeoleku valdkonnas. Ta määrab kooskõlas käesoleva määrusega kindlaks programmi prioriteedid ja pika perspektiivi arengusuunad ning jälgib selle rakendamist, võttes arvesse selle mõju muule liidu poliitikale. | 1.   Komisjon kannab
  üldist vastutust
  programmi rakendamise eest
  ning vastutab
  julgeoleku valdkonnas
  programmi nende komponentide eest, mis ei ole artikli 30 kohaselt ametile delegeeritud
  . Ta määrab kooskõlas käesoleva määrusega kindlaks programmi prioriteedid ja pika perspektiivi arengusuunad ning jälgib selle rakendamist, võttes arvesse selle mõju muule liidu poliitikale. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon kannab programmi rakendamise eest
  üldist vastutust, sealhulgas
  julgeoleku valdkonnas. Ta määrab kooskõlas käesoleva määrusega kindlaks programmi prioriteedid ja pika perspektiivi arengusuunad ning jälgib selle rakendamist, võttes arvesse selle mõju muule liidu poliitikale.

1.   Komisjon kannab
  üldist vastutust
  programmi rakendamise eest
  ning vastutab
  julgeoleku valdkonnas
  programmi nende komponentide eest, mis ei ole artikli 30 kohaselt ametile delegeeritud
  . Ta määrab kooskõlas käesoleva määrusega kindlaks programmi prioriteedid ja pika perspektiivi arengusuunad ning jälgib selle rakendamist, võttes arvesse selle mõju muule liidu poliitikale.

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 2

Artikkel 29 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon haldab programmi komponenti, kui see ei ole delegeeritud
  mõnele muule üksusele
  . | 2.   Komisjon haldab programmi komponenti, kui see ei ole delegeeritud
  artiklites 30, 31 ja 32 osutatud muudele üksustele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon haldab programmi komponenti, kui see ei ole delegeeritud
  mõnele muule üksusele
  .

2.   Komisjon haldab programmi komponenti, kui see ei ole delegeeritud
  artiklites 30, 31 ja 32 osutatud muudele üksustele
  .

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 3

Artikkel 29 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjon tagab ülesannete selge jaotuse programmis osalevate üksuste vahel ja koordineerib nende üksuste tegevust. | 3.   Komisjon tagab ülesannete selge jaotuse programmis osalevate üksuste vahel ja koordineerib nende üksuste tegevust
  ning tagab liidu huvide täieliku kaitse, oma fondide usaldusväärse juhtimise ja oma eeskirjade, eelkõige hanke-eeskirjade kohaldamise. Seetõttu sõlmib komisjon ametiga ja Euroopa Kosmoseagentuuriga finantsraampartnerluse lepingu, mis on seotud kummalegi üksusele usaldatud ülesannetega, millele on osutatud artiklis 31a. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjon tagab ülesannete selge jaotuse programmis osalevate üksuste vahel ja koordineerib nende üksuste tegevust.

3.   Komisjon tagab ülesannete selge jaotuse programmis osalevate üksuste vahel ja koordineerib nende üksuste tegevust
  ning tagab liidu huvide täieliku kaitse, oma fondide usaldusväärse juhtimise ja oma eeskirjade, eelkõige hanke-eeskirjade kohaldamise. Seetõttu sõlmib komisjon ametiga ja Euroopa Kosmoseagentuuriga finantsraampartnerluse lepingu, mis on seotud kummalegi üksusele usaldatud ülesannetega, millele on osutatud artiklis 31a.

Muudatusettepanek 118

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 29 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisjon võtab kooskõlas artikliga 105 vastu delegeeritud õigusakte erisätte kohta, mis käsitleb kosmoseilmastiku ja Maa-lähedaste objektidega seotud funktsioonide toimimist ja juhtimist ning riiklikku satelliitsidet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Komisjon võtab kooskõlas artikliga 105 vastu delegeeritud õigusakte erisätte kohta, mis käsitleb kosmoseilmastiku ja Maa-lähedaste objektidega seotud funktsioonide toimimist ja juhtimist ning riiklikku satelliitsidet.

Muudatusettepanek 119

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 4 – lõik 1

Artikkel 29 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui see on vajalik programmi tõrgeteta toimimiseks ja programmi komponentide pakutavate teenuste sujuvaks osutamiseks, määrab komisjon
  rakendusaktidega
  kindlaks programmi komponentide ja nende pakutavate teenuste rakendamiseks ja arendamiseks
  vajalikud tehnilised ja tegevusspetsifikatsioonid
  , olles kõigepealt konsulteerinud kasutajate ja kõikide muude asjaomaste sidusrühmadega.
  Tehniliste ja tegevusspetsifikatsioonide
  kindlaksmääramisel väldib komisjon üldise turbeastme alandamist ja täitab tagasiühilduvuse nõuet. | Kui see on vajalik programmi tõrgeteta toimimiseks ja programmi komponentide pakutavate teenuste sujuvaks osutamiseks, määrab komisjon
  delegeeritud õigusaktidega
  kindlaks programmi komponentide ja nende pakutavate teenuste rakendamiseks ja arendamiseks
  kõrgetasemelised nõuded
  , olles kõigepealt konsulteerinud kasutajate ja kõikide muude asjaomaste sidusrühmadega
  , sealhulgas järgmise etapi teenuste sektoriga
  .
  Kõrgetasemeliste nõuete
  kindlaksmääramisel väldib komisjon üldise turbeastme alandamist ja täitab tagasiühilduvuse nõuet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui see on vajalik programmi tõrgeteta toimimiseks ja programmi komponentide pakutavate teenuste sujuvaks osutamiseks, määrab komisjon
  rakendusaktidega
  kindlaks programmi komponentide ja nende pakutavate teenuste rakendamiseks ja arendamiseks
  vajalikud tehnilised ja tegevusspetsifikatsioonid
  , olles kõigepealt konsulteerinud kasutajate ja kõikide muude asjaomaste sidusrühmadega.
  Tehniliste ja tegevusspetsifikatsioonide
  kindlaksmääramisel väldib komisjon üldise turbeastme alandamist ja täitab tagasiühilduvuse nõuet.

rakendusaktidega

vajalikud tehnilised ja tegevusspetsifikatsioonid

Tehniliste ja tegevusspetsifikatsioonide

Kui see on vajalik programmi tõrgeteta toimimiseks ja programmi komponentide pakutavate teenuste sujuvaks osutamiseks, määrab komisjon
  delegeeritud õigusaktidega
  kindlaks programmi komponentide ja nende pakutavate teenuste rakendamiseks ja arendamiseks
  kõrgetasemelised nõuded
  , olles kõigepealt konsulteerinud kasutajate ja kõikide muude asjaomaste sidusrühmadega
  , sealhulgas järgmise etapi teenuste sektoriga
  .
  Kõrgetasemeliste nõuete
  kindlaksmääramisel väldib komisjon üldise turbeastme alandamist ja täitab tagasiühilduvuse nõuet.

delegeeritud õigusaktidega

kõrgetasemelised nõuded

, sealhulgas järgmise etapi teenuste sektoriga

Kõrgetasemeliste nõuete

Muudatusettepanek 120

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 4 – lõik 2

Artikkel 29 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Asjaomased
  rakendusaktid
  võetakse vastu kooskõlas
  artikli 107 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega
  . | Asjaomased
  delegeeritud õigusaktid
  võetakse vastu kooskõlas
  artikliga 21
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Asjaomased
  rakendusaktid
  võetakse vastu kooskõlas
  artikli 107 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega
  .

rakendusaktid

artikli 107 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega

Asjaomased
  delegeeritud õigusaktid
  võetakse vastu kooskõlas
  artikliga 21
  .

delegeeritud õigusaktid

artikliga 21

Muudatusettepanek 121

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 5

Artikkel 29 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Komisjon tagab programmi
  komponentide pakutavate andmete ja teenuste kasutuselevõtu ja kasutamise avalikus
  ja
  erasektoris
  ,
  sealhulgas toetades nende teenuste asjakohast arendamist ja soodustades pikas perspektiivis stabiilset keskkonda
  .
  Ta arendab koostoimet programmi eri komponentide rakenduste vahel. Ta tagab programmi
  ja muude liidu meetmete ja programmide vastastikuse täiendavuse, järjepidevuse, koostoime ja seosed. | 5.   Komisjon tagab programmi ja muude liidu meetmete ja programmide vastastikuse täiendavuse, järjepidevuse, koostoime ja seosed.
  Ta pakub tihedas koostöös ametiga ning vajaduse korral Euroopa Kosmoseagentuuriga ja Copernicuse volitatud üksustega tuge ja annab panuse: |
| | — | tegevustele, mis on seotud programmi komponentide pakutavate andmete ja teenuste kasutuselevõtu ja kasutamisega avalikus ja erasektoris; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Komisjon tagab programmi
  komponentide pakutavate andmete ja teenuste kasutuselevõtu ja kasutamise avalikus
  ja
  erasektoris
  ,
  sealhulgas toetades nende teenuste asjakohast arendamist ja soodustades pikas perspektiivis stabiilset keskkonda
  .
  Ta arendab koostoimet programmi eri komponentide rakenduste vahel. Ta tagab programmi
  ja muude liidu meetmete ja programmide vastastikuse täiendavuse, järjepidevuse, koostoime ja seosed.

5.   Komisjon tagab programmi ja muude liidu meetmete ja programmide vastastikuse täiendavuse, järjepidevuse, koostoime ja seosed.
  Ta pakub tihedas koostöös ametiga ning vajaduse korral Euroopa Kosmoseagentuuriga ja Copernicuse volitatud üksustega tuge ja annab panuse:

—

tegevustele, mis on seotud programmi komponentide pakutavate andmete ja teenuste kasutuselevõtu ja kasutamisega avalikus ja erasektoris;

tegevustele, mis on seotud programmi komponentide pakutavate andmete ja teenuste kasutuselevõtu ja kasutamisega avalikus ja erasektoris;

| — | rakenduste vahelise koostoime arendamisele; |
| --- | --- |

—

rakenduste vahelise koostoime arendamisele;

rakenduste vahelise koostoime arendamisele;

| — | kõnealuste teenuste asjakohasele arendamisele; |
| --- | --- |

—

kõnealuste teenuste asjakohasele arendamisele;

kõnealuste teenuste asjakohasele arendamisele;

| — | pikas perspektiivis stabiilse keskkonna soodustamisele. |
| --- | --- |

—

pikas perspektiivis stabiilse keskkonna soodustamisele.

pikas perspektiivis stabiilse keskkonna soodustamisele.

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 6

Artikkel 29 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Kui see on asjakohane, tagab ta koordineerimise kosmosesektoris liidu, liikmeriikide ja rahvusvahelisel tasandil võetavate meetmetega. Ta ergutab liikmesriikidevahelist koostööd ja edendab nende kosmosealase tehnoloogilise suutlikkuse ja arengu omavahel vastavusseviimist. | 6.   Kui see on asjakohane, tagab ta
  koostöös ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuriga
  koordineerimise kosmosesektoris liidu, liikmeriikide ja rahvusvahelisel tasandil võetavate meetmetega. Ta ergutab liikmesriikidevahelist koostööd ja edendab nende kosmosealase tehnoloogilise suutlikkuse ja arengu omavahel vastavusseviimist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Kui see on asjakohane, tagab ta koordineerimise kosmosesektoris liidu, liikmeriikide ja rahvusvahelisel tasandil võetavate meetmetega. Ta ergutab liikmesriikidevahelist koostööd ja edendab nende kosmosealase tehnoloogilise suutlikkuse ja arengu omavahel vastavusseviimist.

6.   Kui see on asjakohane, tagab ta
  koostöös ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuriga
  koordineerimise kosmosesektoris liidu, liikmeriikide ja rahvusvahelisel tasandil võetavate meetmetega. Ta ergutab liikmesriikidevahelist koostööd ja edendab nende kosmosealase tehnoloogilise suutlikkuse ja arengu omavahel vastavusseviimist.

Muudatusettepanek 123

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõik 1 – punkt b a (uus)

Artikkel 30 – lõik 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | tõsta soosingusse ja tagada programmi komponentide pakutavate andmete ja teenuste kasutuselevõtmine ja kasutamine, sealhulgas programmi komponentidel põhinevate järgmise etapi rakenduste ja teenuste arendamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

tõsta soosingusse ja tagada programmi komponentide pakutavate andmete ja teenuste kasutuselevõtmine ja kasutamine, sealhulgas programmi komponentidel põhinevate järgmise etapi rakenduste ja teenuste arendamine;

tõsta soosingusse ja tagada programmi komponentide pakutavate andmete ja teenuste kasutuselevõtmine ja kasutamine, sealhulgas programmi komponentidel põhinevate järgmise etapi rakenduste ja teenuste arendamine;

Muudatusettepanek 124

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõik 1 – punkt b b (uus)

Artikkel 30 – lõik 1 – punkt b b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bb) | rakendada meetmeid innovatiivse liidu kosmosesektori toetamiseks kooskõlas artikliga 6; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bb)

bb)

rakendada meetmeid innovatiivse liidu kosmosesektori toetamiseks kooskõlas artikliga 6;

rakendada meetmeid innovatiivse liidu kosmosesektori toetamiseks kooskõlas artikliga 6;

Muudatusettepanek 125

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt b c (uus)

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt b c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bc) | toetada rahastamisvõimalusi III jaotise ja InvestEU raames ette nähtud rahastamisvahendite kaudu ning koostöös EIPga rahastamisvahendite kaudu, mille EIP on loonud eeskätt VKEde jaoks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bc)

bc)

toetada rahastamisvõimalusi III jaotise ja InvestEU raames ette nähtud rahastamisvahendite kaudu ning koostöös EIPga rahastamisvahendite kaudu, mille EIP on loonud eeskätt VKEde jaoks;

toetada rahastamisvõimalusi III jaotise ja InvestEU raames ette nähtud rahastamisvahendite kaudu ning koostöös EIPga rahastamisvahendite kaudu, mille EIP on loonud eeskätt VKEde jaoks;

Muudatusettepanek 126

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | tegeleda teabevahetuse ja teavitustegevusega ning Galileo
  ja
  EGNOSe pakutavate teenuste turuleviimisega seonduva tegevusega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

tegeleda teabevahetuse ja teavitustegevusega ning Galileo
  ja
  EGNOSe pakutavate teenuste turuleviimisega seonduva tegevusega;

ja

| c) | tegeleda teabevahetuse ja teavitustegevusega ning
  eelkõige
  Galileo, EGNOSe
  ja Copernicuse
  pakutavate teenuste turuleviimisega seonduva tegevusega; |
| --- | --- |

c)

tegeleda teabevahetuse ja teavitustegevusega ning
  eelkõige
  Galileo, EGNOSe
  ja Copernicuse
  pakutavate teenuste turuleviimisega seonduva tegevusega;

eelkõige

ja Copernicuse

Muudatusettepanek 127

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | Galileo ja EGNOS: hallata Galileod ja EGNOSt vastavalt artiklile 43; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

Galileo ja EGNOS: hallata Galileod ja EGNOSt vastavalt artiklile 43;

Galileo ja EGNOS: hallata Galileod ja EGNOSt vastavalt artiklile 43;

Muudatusettepanek 128

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt d

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | pakkuda komisjonile tehnilisi eksperditeadmisi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

pakkuda komisjonile tehnilisi eksperditeadmisi.

| d) | pakkuda komisjonile tehnilisi eksperditeadmisi
  , vältides artiklites 27 ja 31 sätestatud ESA ülesannete dubleerimist
  . |
| --- | --- |

d)

pakkuda komisjonile tehnilisi eksperditeadmisi
  , vältides artiklites 27 ja 31 sätestatud ESA ülesannete dubleerimist
  .

, vältides artiklites 27 ja 31 sätestatud ESA ülesannete dubleerimist

Muudatusettepanek 129

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 30 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | hallata EGNOSe ja Galileo kasutamist vastavalt artiklile 43; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

(a)

hallata EGNOSe ja Galileo kasutamist vastavalt artiklile 43;

hallata EGNOSe ja Galileo kasutamist vastavalt artiklile 43;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 130

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt b a (uus)

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | anda komisjonile soovitusi kosmosevaldkonna prioriteetide kohta programmis „Euroopa horisont“ ja osaleda selle rakendamisel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

anda komisjonile soovitusi kosmosevaldkonna prioriteetide kohta programmis „Euroopa horisont“ ja osaleda selle rakendamisel;

anda komisjonile soovitusi kosmosevaldkonna prioriteetide kohta programmis „Euroopa horisont“ ja osaleda selle rakendamisel;

Muudatusettepanek 131

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 30 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | rakendada programmi komponentidel põhinevate järgmise etapi rakenduste ja teenuste arendamisega seotud meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

(c)

rakendada programmi komponentidel põhinevate järgmise etapi rakenduste ja teenuste arendamisega seotud meetmeid.

rakendada programmi komponentidel põhinevate järgmise etapi rakenduste ja teenuste arendamisega seotud meetmeid.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 132

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 3

Artikkel 30 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjon võib delegeerida ametile muid ülesandeid,
  sealhulgas teabevahetuse, teavitamise ning andmete ja teabe turundamisega seotud tegevus
  ja
  mis tahes muu tegevus, mis on seotud
  programmi
  muude komponentide peale Galileo ja EGNOSe kasutajatepoolse kasutuselevõtuga
  . | 3.   Komisjon võib delegeerida ametile muid ülesandeid,
  vältides topelttööd
  ja
  tuginedes suuremale tõhususele
  programmi
  eesmärkide rakendamisel
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjon võib delegeerida ametile muid ülesandeid,
  sealhulgas teabevahetuse, teavitamise ning andmete ja teabe turundamisega seotud tegevus
  ja
  mis tahes muu tegevus, mis on seotud
  programmi
  muude komponentide peale Galileo ja EGNOSe kasutajatepoolse kasutuselevõtuga
  .

3.   Komisjon võib delegeerida ametile muid ülesandeid,
  vältides topelttööd
  ja
  tuginedes suuremale tõhususele
  programmi
  eesmärkide rakendamisel
  .

Muudatusettepanek 133

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 30 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Amet võib oma ülesannete täitmise eesmärgil allkirjastada partnerlus- või muid lepinguid riiklike kosmoseagentuuridega, riiklike kosmoseagentuuride rühmaga või muude üksustega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Amet võib oma ülesannete täitmise eesmärgil allkirjastada partnerlus- või muid lepinguid riiklike kosmoseagentuuridega, riiklike kosmoseagentuuride rühmaga või muude üksustega.

Muudatusettepanek 134

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 4

Artikkel 30 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Komisjon delegeerib lõigetes 2 ja 3 nimetatud ülesanded rahalist toetust käsitleva lepingu alusel kooskõlas finantsmääruse [artikli 2 punktiga 18] ja [VI jaotisega]. | 4.   Komisjon delegeerib lõigetes 2 ja 3 nimetatud ülesanded rahalist toetust käsitleva lepingu alusel kooskõlas finantsmääruse [artikli 2 punktiga 18] ja [VI jaotisega]
  ning need vaadatakse läbi kooskõlas käesoleva määruse artikli 102 lõikega 6, eelkõige seoses Copernicuse komponendiga
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Komisjon delegeerib lõigetes 2 ja 3 nimetatud ülesanded rahalist toetust käsitleva lepingu alusel kooskõlas finantsmääruse [artikli 2 punktiga 18] ja [VI jaotisega].

4.   Komisjon delegeerib lõigetes 2 ja 3 nimetatud ülesanded rahalist toetust käsitleva lepingu alusel kooskõlas finantsmääruse [artikli 2 punktiga 18] ja [VI jaotisega]
  ning need vaadatakse läbi kooskõlas käesoleva määruse artikli 102 lõikega 6, eelkõige seoses Copernicuse komponendiga
  .

Muudatusettepanek 135

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 30 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kui komisjon annab ametile ülesandeid, tagab ta nende ülesannete haldamiseks ja täitmiseks asjakohase rahastamise, sealhulgas piisalt töötajaid ja haldusressursse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Kui komisjon annab ametile ülesandeid, tagab ta nende ülesannete haldamiseks ja täitmiseks asjakohase rahastamise, sealhulgas piisalt töötajaid ja haldusressursse.

Muudatusettepanek 136

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 31 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | Copernicus: arendada, projekteerida ja ehitada Copernicuse
  kosmoseinfrastruktuuri
  , sealhulgas selle käitamisega seotud toimingud; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

Copernicus: arendada, projekteerida ja ehitada Copernicuse
  kosmoseinfrastruktuuri
  , sealhulgas selle käitamisega seotud toimingud;

kosmoseinfrastruktuuri

| a) | Copernicus: arendada, projekteerida ja ehitada Copernicuse
  kosmoses asuvat ja maapealset infrastruktuuri
  , sealhulgas selle käitamisega seotud toimingud; |
| --- | --- |

a)

Copernicus: arendada, projekteerida ja ehitada Copernicuse
  kosmoses asuvat ja maapealset infrastruktuuri
  , sealhulgas selle käitamisega seotud toimingud;

kosmoses asuvat ja maapealset infrastruktuuri

Muudatusettepanek 137

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 31 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | Galileo ja EGNOS:
  arendada süsteeme
  ja
  maapealset segmenti ning projekteerida
  ja
  arendada satelliite
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

Galileo ja EGNOS:
  arendada süsteeme
  ja
  maapealset segmenti ning projekteerida
  ja
  arendada satelliite
  ;

arendada süsteeme

maapealset segmenti ning projekteerida

arendada satelliite

| b) | Galileo ja EGNOS:
  toetada ametit tema põhiülesannete täitmisel. Kui see on ette nähtud ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel sõlmitud erilepingutega, teha ameti nimel
  ja
  poolt hankeid süsteemi arendamiseks, maapealse segmendi kavandamiseks
  ja
  arendamiseks ning kosmosesegmendi kavandamiseks ja arendamiseks
  ; |
| --- | --- |

b)

Galileo ja EGNOS:
  toetada ametit tema põhiülesannete täitmisel. Kui see on ette nähtud ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel sõlmitud erilepingutega, teha ameti nimel
  ja
  poolt hankeid süsteemi arendamiseks, maapealse segmendi kavandamiseks
  ja
  arendamiseks ning kosmosesegmendi kavandamiseks ja arendamiseks
  ;

toetada ametit tema põhiülesannete täitmisel. Kui see on ette nähtud ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri vahel sõlmitud erilepingutega, teha ameti nimel

poolt hankeid süsteemi arendamiseks, maapealse segmendi kavandamiseks

arendamiseks ning kosmosesegmendi kavandamiseks ja arendamiseks

Muudatusettepanek 138

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 31 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | kõik programmi komponendid: tegeleda
  oma pädevusvaldkondades
  teadus- ja arendustegevusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

kõik programmi komponendid: tegeleda
  oma pädevusvaldkondades
  teadus- ja arendustegevusega.

oma pädevusvaldkondades

| c) | kõik programmi komponendid: tegeleda
  programmi komponentide infrastruktuuriga seotud
  teadus- ja arendustegevusega. |
| --- | --- |

c)

kõik programmi komponendid: tegeleda
  programmi komponentide infrastruktuuriga seotud
  teadus- ja arendustegevusega.

programmi komponentide infrastruktuuriga seotud

Muudatusettepanek 139

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 31 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | ergutada liikmesriikidevahelist koostööd ning edendada nende kosmosesegmendiga seotud tehnoloogilise suutlikkuse ja arengu omavahel vastavusse viimist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

ergutada liikmesriikidevahelist koostööd ning edendada nende kosmosesegmendiga seotud tehnoloogilise suutlikkuse ja arengu omavahel vastavusse viimist.

ergutada liikmesriikidevahelist koostööd ning edendada nende kosmosesegmendiga seotud tehnoloogilise suutlikkuse ja arengu omavahel vastavusse viimist.

Muudatusettepanek 140

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 2

Artikkel 31 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.
     
  Komisjon sõlmib ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuriga finantsmääruse [artikliga 130] ette nähtud finantsraampartnerluse lepingu. Finantsraampartnerluse lepingus: | välja jäetud |
| — | määratakse selgelt kindlaks Euroopa Kosmoseagentuuri vastutus ja kohustused seoses programmiga; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.
     
  Komisjon sõlmib ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuriga finantsmääruse [artikliga 130] ette nähtud finantsraampartnerluse lepingu. Finantsraampartnerluse lepingus:

välja jäetud

välja jäetud

—

määratakse selgelt kindlaks Euroopa Kosmoseagentuuri vastutus ja kohustused seoses programmiga;

määratakse selgelt kindlaks Euroopa Kosmoseagentuuri vastutus ja kohustused seoses programmiga;

| — | nõutakse, et Euroopa Kosmoseagentuur täidaks liidu programmi julgeolekunorme, eelkõige seoses salastatud teabe töötlemisega; |
| --- | --- |

—

nõutakse, et Euroopa Kosmoseagentuur täidaks liidu programmi julgeolekunorme, eelkõige seoses salastatud teabe töötlemisega;

nõutakse, et Euroopa Kosmoseagentuur täidaks liidu programmi julgeolekunorme, eelkõige seoses salastatud teabe töötlemisega;

| — | nähakse ette Euroopa Kosmoseagentuurile eraldatavate rahaliste vahendite haldamise tingimused, eelkõige seoses avalike hangete, haldusmenetluste, oodatavate tulemustega, mida mõõdetakse tulemusnäitajate alusel, meetmetega, mida kohaldatakse lepingute kulude, ajakava või tulemuste seisukohast puuduliku või petturliku täitmise korral, kommunikatsioonistrateegia ning materiaalse ja immateriaalse vara omandiõigust reguleerivate normidega; need tingimused peavad olema kooskõlas käesoleva määruse III ja V jaotisega ja finantsmäärusega; |
| --- | --- |

—

nähakse ette Euroopa Kosmoseagentuurile eraldatavate rahaliste vahendite haldamise tingimused, eelkõige seoses avalike hangete, haldusmenetluste, oodatavate tulemustega, mida mõõdetakse tulemusnäitajate alusel, meetmetega, mida kohaldatakse lepingute kulude, ajakava või tulemuste seisukohast puuduliku või petturliku täitmise korral, kommunikatsioonistrateegia ning materiaalse ja immateriaalse vara omandiõigust reguleerivate normidega; need tingimused peavad olema kooskõlas käesoleva määruse III ja V jaotisega ja finantsmäärusega;

nähakse ette Euroopa Kosmoseagentuurile eraldatavate rahaliste vahendite haldamise tingimused, eelkõige seoses avalike hangete, haldusmenetluste, oodatavate tulemustega, mida mõõdetakse tulemusnäitajate alusel, meetmetega, mida kohaldatakse lepingute kulude, ajakava või tulemuste seisukohast puuduliku või petturliku täitmise korral, kommunikatsioonistrateegia ning materiaalse ja immateriaalse vara omandiõigust reguleerivate normidega; need tingimused peavad olema kooskõlas käesoleva määruse III ja V jaotisega ja finantsmäärusega;

| — | nõutakse komisjoni, ja kui see on asjakohane, ameti osalemist Euroopa Kosmoseagentuuri pakkumuste hindamise komisjoni koosolekutel, kus käsitletakse programmi; |
| --- | --- |

—

nõutakse komisjoni, ja kui see on asjakohane, ameti osalemist Euroopa Kosmoseagentuuri pakkumuste hindamise komisjoni koosolekutel, kus käsitletakse programmi;

nõutakse komisjoni, ja kui see on asjakohane, ameti osalemist Euroopa Kosmoseagentuuri pakkumuste hindamise komisjoni koosolekutel, kus käsitletakse programmi;

| — | nähakse ette järelevalve- ja kontrollimeetmed, mis hõlmavad eelkõige kulude eelhindamise korda, komisjoni, või kui see on asjakohane, ameti süstemaatilist teavitamist kuludest ja ajakavast, kavandatud eelarve, tulemuslikkuse ja ajakava puhul esineva kõrvalekalde korral rakendatavaid parandusmeetmeid, millega tagatakse määratud ülesannete täitmine eraldatud eelarve piires, ning Euroopa Kosmoseagentuurile määratavaid karistusi, kui selline kõrvalekalle on otseselt talle omistatav; |
| --- | --- |

—

nähakse ette järelevalve- ja kontrollimeetmed, mis hõlmavad eelkõige kulude eelhindamise korda, komisjoni, või kui see on asjakohane, ameti süstemaatilist teavitamist kuludest ja ajakavast, kavandatud eelarve, tulemuslikkuse ja ajakava puhul esineva kõrvalekalde korral rakendatavaid parandusmeetmeid, millega tagatakse määratud ülesannete täitmine eraldatud eelarve piires, ning Euroopa Kosmoseagentuurile määratavaid karistusi, kui selline kõrvalekalle on otseselt talle omistatav;

nähakse ette järelevalve- ja kontrollimeetmed, mis hõlmavad eelkõige kulude eelhindamise korda, komisjoni, või kui see on asjakohane, ameti süstemaatilist teavitamist kuludest ja ajakavast, kavandatud eelarve, tulemuslikkuse ja ajakava puhul esineva kõrvalekalde korral rakendatavaid parandusmeetmeid, millega tagatakse määratud ülesannete täitmine eraldatud eelarve piires, ning Euroopa Kosmoseagentuurile määratavaid karistusi, kui selline kõrvalekalle on otseselt talle omistatav;

| — | määratakse kindlaks põhimõtted, mis reguleerivad Euroopa Kosmoseagentuurile makstavat hüvitist, mis peab olema proportsionaalne täidetavate ülesannete raskusastmega, kooskõlas turuhindadega ja muude osalevate üksuste, sealhulgas liidu tasudega, ja kui see on asjakohane, põhinema tulemusnäitajatel; tasud ei kata üldkulusid, mis ei ole seotud Euroopa Kosmoseagentuurile liidu poolt delegeeritud tegevusega. |
| --- | --- |

—

määratakse kindlaks põhimõtted, mis reguleerivad Euroopa Kosmoseagentuurile makstavat hüvitist, mis peab olema proportsionaalne täidetavate ülesannete raskusastmega, kooskõlas turuhindadega ja muude osalevate üksuste, sealhulgas liidu tasudega, ja kui see on asjakohane, põhinema tulemusnäitajatel; tasud ei kata üldkulusid, mis ei ole seotud Euroopa Kosmoseagentuurile liidu poolt delegeeritud tegevusega.

määratakse kindlaks põhimõtted, mis reguleerivad Euroopa Kosmoseagentuurile makstavat hüvitist, mis peab olema proportsionaalne täidetavate ülesannete raskusastmega, kooskõlas turuhindadega ja muude osalevate üksuste, sealhulgas liidu tasudega, ja kui see on asjakohane, põhinema tulemusnäitajatel; tasud ei kata üldkulusid, mis ei ole seotud Euroopa Kosmoseagentuurile liidu poolt delegeeritud tegevusega.

Muudatusettepanek 141

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 3

Artikkel 31 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Lõikes 2 osutatud finantsraampartnerluse lepingu sõlmimise eeltingimusena tuleb Euroopa Kosmoseagentuuris kehtestada eelkõige otsuste tegemise, haldusmeetodite ja vastutusega seoses sisestruktuurid ja toimimismeetodid, mis võimaldavad tagada liidu huvide maksimaalse kaitse ja järgida tema otsuseid, sealhulgas Euroopa Kosmoseagentuuri rahastatava tegevuse puhul, mis programmi mõjutab. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Lõikes 2 osutatud finantsraampartnerluse lepingu sõlmimise eeltingimusena tuleb Euroopa Kosmoseagentuuris kehtestada eelkõige otsuste tegemise, haldusmeetodite ja vastutusega seoses sisestruktuurid ja toimimismeetodid, mis võimaldavad tagada liidu huvide maksimaalse kaitse ja järgida tema otsuseid, sealhulgas Euroopa Kosmoseagentuuri rahastatava tegevuse puhul, mis programmi mõjutab.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 142

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 4

Artikkel 31 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Ilma et see piiraks lõikes 4 osutatud finantsraampartnerluse lepingu kohaldamist, võib komisjon või amet paluda Euroopa Kosmoseagentuurilt talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks vajalikke tehnilisi eksperditeadmisi ja teavet. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Ilma et see piiraks lõikes 4 osutatud finantsraampartnerluse lepingu kohaldamist, võib komisjon või amet paluda Euroopa Kosmoseagentuurilt talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks vajalikke tehnilisi eksperditeadmisi ja teavet.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 143

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 a (uus)

Artikkel 31 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 31a |
| | Finantsraampartnerluse leping |
| | 1.
     
  Komisjon sõlmib ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuriga finantsmääruse [artikliga 130] ette nähtud finantsraampartnerluse lepingu. Finantsraampartnerluse lepingus: |
| | a) | määratakse selgelt kindlaks komisjoni, ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri ülesanded, vastutus ja kohustused seoses programmiga; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 31a

Artikkel 31a

Finantsraampartnerluse leping

Finantsraampartnerluse leping

1.
     
  Komisjon sõlmib ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuriga finantsmääruse [artikliga 130] ette nähtud finantsraampartnerluse lepingu. Finantsraampartnerluse lepingus:

a)

a)

määratakse selgelt kindlaks komisjoni, ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri ülesanded, vastutus ja kohustused seoses programmiga;

määratakse selgelt kindlaks komisjoni, ameti ja Euroopa Kosmoseagentuuri ülesanded, vastutus ja kohustused seoses programmiga;

| b) | määratakse selgelt kindlaks programmi komponentide rakendamise koordineerimis- ja kontrollivahendid, võttes arvesse komisjoni rolli ja kohustust programmi komponente üldiselt kooskõlastada; |
| --- | --- |

b)

b)

määratakse selgelt kindlaks programmi komponentide rakendamise koordineerimis- ja kontrollivahendid, võttes arvesse komisjoni rolli ja kohustust programmi komponente üldiselt kooskõlastada;

määratakse selgelt kindlaks programmi komponentide rakendamise koordineerimis- ja kontrollivahendid, võttes arvesse komisjoni rolli ja kohustust programmi komponente üldiselt kooskõlastada;

| c) | nõutakse, et Euroopa Kosmoseagentuur täidaks liidu programmi julgeolekunorme, eelkõige seoses salastatud teabe töötlemisega; |
| --- | --- |

c)

c)

nõutakse, et Euroopa Kosmoseagentuur täidaks liidu programmi julgeolekunorme, eelkõige seoses salastatud teabe töötlemisega;

nõutakse, et Euroopa Kosmoseagentuur täidaks liidu programmi julgeolekunorme, eelkõige seoses salastatud teabe töötlemisega;

| d) | nähakse ette Euroopa Kosmoseagentuurile eraldatavate rahaliste vahendite haldamise tingimused, sealhulgas liidu avalike hangete eeskirjade kohaldamine liidu nimel hankimisel, haldusmenetlused, oodatavad tulemused, mida mõõdetakse tulemusnäitajate alusel, meetmed, mida kohaldatakse lepingute kulude, ajakava või tulemuste seisukohast puuduliku või petturliku täitmise korral, kommunikatsioonistrateegia ning materiaalse ja immateriaalse vara omandiõigust reguleerivad normid; need tingimused peavad olema kooskõlas käesoleva määruse III ja V jaotise ja finantsmäärusega; |
| --- | --- |

d)

d)

nähakse ette Euroopa Kosmoseagentuurile eraldatavate rahaliste vahendite haldamise tingimused, sealhulgas liidu avalike hangete eeskirjade kohaldamine liidu nimel hankimisel, haldusmenetlused, oodatavad tulemused, mida mõõdetakse tulemusnäitajate alusel, meetmed, mida kohaldatakse lepingute kulude, ajakava või tulemuste seisukohast puuduliku või petturliku täitmise korral, kommunikatsioonistrateegia ning materiaalse ja immateriaalse vara omandiõigust reguleerivad normid; need tingimused peavad olema kooskõlas käesoleva määruse III ja V jaotise ja finantsmäärusega;

nähakse ette Euroopa Kosmoseagentuurile eraldatavate rahaliste vahendite haldamise tingimused, sealhulgas liidu avalike hangete eeskirjade kohaldamine liidu nimel hankimisel, haldusmenetlused, oodatavad tulemused, mida mõõdetakse tulemusnäitajate alusel, meetmed, mida kohaldatakse lepingute kulude, ajakava või tulemuste seisukohast puuduliku või petturliku täitmise korral, kommunikatsioonistrateegia ning materiaalse ja immateriaalse vara omandiõigust reguleerivad normid; need tingimused peavad olema kooskõlas käesoleva määruse III ja V jaotise ja finantsmäärusega;

| e) | nõutakse komisjoni ja vajaduse korral ka ameti osalemist Euroopa Kosmoseagentuuri pakkumuste hindamise komisjoni koosolekutel, kus käsitletakse programmi, kui viimane hangib liidu nimel vastavalt lõikele 1a; |
| --- | --- |

e)

e)

nõutakse komisjoni ja vajaduse korral ka ameti osalemist Euroopa Kosmoseagentuuri pakkumuste hindamise komisjoni koosolekutel, kus käsitletakse programmi, kui viimane hangib liidu nimel vastavalt lõikele 1a;

nõutakse komisjoni ja vajaduse korral ka ameti osalemist Euroopa Kosmoseagentuuri pakkumuste hindamise komisjoni koosolekutel, kus käsitletakse programmi, kui viimane hangib liidu nimel vastavalt lõikele 1a;

| f) | nähakse ette järelevalve- ja kontrollimeetmed, mis hõlmavad eelkõige kulude eelhindamise korda, komisjoni, või kui see on asjakohane, ameti süstemaatilist teavitamist kuludest ja ajakavast, kavandatud eelarve, tulemuslikkuse ja ajakava puhul esineva kõrvalekalde korral rakendatavaid parandusmeetmeid, millega tagatakse määratud ülesannete täitmine eraldatud eelarve piires, ning Euroopa Kosmoseagentuurile määratavaid karistusi, kui selline kõrvalekalle on otseselt talle omistatav; |
| --- | --- |

f)

f)

nähakse ette järelevalve- ja kontrollimeetmed, mis hõlmavad eelkõige kulude eelhindamise korda, komisjoni, või kui see on asjakohane, ameti süstemaatilist teavitamist kuludest ja ajakavast, kavandatud eelarve, tulemuslikkuse ja ajakava puhul esineva kõrvalekalde korral rakendatavaid parandusmeetmeid, millega tagatakse määratud ülesannete täitmine eraldatud eelarve piires, ning Euroopa Kosmoseagentuurile määratavaid karistusi, kui selline kõrvalekalle on otseselt talle omistatav;

nähakse ette järelevalve- ja kontrollimeetmed, mis hõlmavad eelkõige kulude eelhindamise korda, komisjoni, või kui see on asjakohane, ameti süstemaatilist teavitamist kuludest ja ajakavast, kavandatud eelarve, tulemuslikkuse ja ajakava puhul esineva kõrvalekalde korral rakendatavaid parandusmeetmeid, millega tagatakse määratud ülesannete täitmine eraldatud eelarve piires, ning Euroopa Kosmoseagentuurile määratavaid karistusi, kui selline kõrvalekalle on otseselt talle omistatav;

| g) | määratakse kindlaks põhimõtted, mis reguleerivad Euroopa Kosmoseagentuurile makstavat hüvitist – võttes arvesse selle kulumudelit avaliku sektori üksusena –, mis peab olema proportsionaalne täidetavate ülesannete raskusastmega, kooskõlas turuhindadega ja muude osalevate üksuste, sealhulgas liidu tasudega, ja kui see on asjakohane, põhinema tulemusnäitajatel; tasud ei kata üldkulusid, mis ei ole seotud Euroopa Kosmoseagentuurile liidu poolt delegeeritud tegevusega; |
| --- | --- |

g)

g)

määratakse kindlaks põhimõtted, mis reguleerivad Euroopa Kosmoseagentuurile makstavat hüvitist – võttes arvesse selle kulumudelit avaliku sektori üksusena –, mis peab olema proportsionaalne täidetavate ülesannete raskusastmega, kooskõlas turuhindadega ja muude osalevate üksuste, sealhulgas liidu tasudega, ja kui see on asjakohane, põhinema tulemusnäitajatel; tasud ei kata üldkulusid, mis ei ole seotud Euroopa Kosmoseagentuurile liidu poolt delegeeritud tegevusega;

määratakse kindlaks põhimõtted, mis reguleerivad Euroopa Kosmoseagentuurile makstavat hüvitist – võttes arvesse selle kulumudelit avaliku sektori üksusena –, mis peab olema proportsionaalne täidetavate ülesannete raskusastmega, kooskõlas turuhindadega ja muude osalevate üksuste, sealhulgas liidu tasudega, ja kui see on asjakohane, põhinema tulemusnäitajatel; tasud ei kata üldkulusid, mis ei ole seotud Euroopa Kosmoseagentuurile liidu poolt delegeeritud tegevusega;

| h) | nõutakse, et Euroopa Kosmoseagentuur tagaks liidu huvide ja selle otsuste täieliku kaitse, mis võib tähendada ka seda, et Euroopa Kosmoseagentuur peab kohandama oma otsuste tegemist, juhtimismeetodeid ja vastutust käsitlevaid sätteid. |
| --- | --- |

h)

h)

nõutakse, et Euroopa Kosmoseagentuur tagaks liidu huvide ja selle otsuste täieliku kaitse, mis võib tähendada ka seda, et Euroopa Kosmoseagentuur peab kohandama oma otsuste tegemist, juhtimismeetodeid ja vastutust käsitlevaid sätteid.

nõutakse, et Euroopa Kosmoseagentuur tagaks liidu huvide ja selle otsuste täieliku kaitse, mis võib tähendada ka seda, et Euroopa Kosmoseagentuur peab kohandama oma otsuste tegemist, juhtimismeetodeid ja vastutust käsitlevaid sätteid.

2.
     
  Ilma et see piiraks artiklis 31a osutatud finantsraampartnerluse lepingu kohaldamist, võib komisjon või amet paluda Euroopa Kosmoseagentuurilt talle käesoleva määrusega antud ülesannete täitmiseks vajalikke tehnilisi eksperditeadmisi ja teavet. Selliste taotluste tingimused ja nende rakendamine lepitakse vastastikku kokku.

Muudatusettepanek 144

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – pealkiri

Artikkel 32 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Muude üksuste roll | EUMETSATi ja
  muude üksuste roll |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Muude üksuste roll

EUMETSATi ja
  muude üksuste roll

EUMETSATi ja

Muudatusettepanek 145

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 32 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon või delegeerida
  programmi komponentide rakendamise
  rahalist toetust käsitleva lepingu alusel täielikult või osaliselt muudele kui artiklites 30 ja 31 nimetatud üksustele, sealhulgas järgmised ülesanded: | 1.   Komisjon või delegeerida
  järgmiste ülesannete täitmise
  rahalist toetust käsitleva lepingu alusel täielikult või osaliselt muudele kui artiklites 30 ja 31 nimetatud üksustele, sealhulgas järgmised ülesanded: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon või delegeerida
  programmi komponentide rakendamise
  rahalist toetust käsitleva lepingu alusel täielikult või osaliselt muudele kui artiklites 30 ja 31 nimetatud üksustele, sealhulgas järgmised ülesanded:

1.   Komisjon või delegeerida
  järgmiste ülesannete täitmise
  rahalist toetust käsitleva lepingu alusel täielikult või osaliselt muudele kui artiklites 30 ja 31 nimetatud üksustele, sealhulgas järgmised ülesanded:

Muudatusettepanek 146

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 32 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | Copernicuse kosmoseinfrastruktuuri või selle osade haldamine, mille võib delegeerida EUMETSATile; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

Copernicuse kosmoseinfrastruktuuri või selle osade haldamine, mille võib delegeerida EUMETSATile;

| a) | Copernicuse kosmoseinfrastruktuuri või selle osade
  ajakohastamine ja
  haldamine, mille võib delegeerida EUMETSATile; |
| --- | --- |

a)

Copernicuse kosmoseinfrastruktuuri või selle osade
  ajakohastamine ja
  haldamine, mille võib delegeerida EUMETSATile;

ajakohastamine ja

Muudatusettepanek 147

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 32 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | Copernicuse teenuste või nende osade rakendamine, mille võib delegeerida asjaomastele ametitele, organitele või organisatsioonidele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

Copernicuse teenuste või nende osade rakendamine, mille võib delegeerida asjaomastele ametitele, organitele või organisatsioonidele.

| b) | Copernicuse teenuste või nende osade rakendamine, mille võib delegeerida asjaomastele ametitele, organitele või organisatsioonidele
  , hallates ka asjakohase kolmandate isikute teabe kogumist
  . |
| --- | --- |

b)

Copernicuse teenuste või nende osade rakendamine, mille võib delegeerida asjaomastele ametitele, organitele või organisatsioonidele
  , hallates ka asjakohase kolmandate isikute teabe kogumist
  .

, hallates ka asjakohase kolmandate isikute teabe kogumist

Muudatusettepanek 148

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 32 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisjon võtab programmi rakendamisel arvesse Teadusuuringute Ühiskeskuse teaduslikke ja tehnilisi nõuandeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Komisjon võtab programmi rakendamisel arvesse Teadusuuringute Ühiskeskuse teaduslikke ja tehnilisi nõuandeid.

Muudatusettepanek 149

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 33 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Programmi turvalisuse aluseks
  peaksid olema
  järgmised põhimõtted: | Programmi turvalisuse aluseks
  on
  järgmised põhimõtted: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Programmi turvalisuse aluseks
  peaksid olema
  järgmised põhimõtted:

peaksid olema

Programmi turvalisuse aluseks
  on
  järgmised põhimõtted:

on

Muudatusettepanek 150

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 33 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | tuleb võtta arvesse liikmesriikide kogemusi julgeoleku valdkonnas ja juhinduda nende parimatest tavadest; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tuleb võtta arvesse liikmesriikide kogemusi julgeoleku valdkonnas ja juhinduda nende parimatest tavadest;

| a) | tuleb võtta arvesse liikmesriikide kogemusi julgeoleku valdkonnas ja juhinduda nende parimatest tavadest
  ja liikmesriigi õigusest
  ; |
| --- | --- |

a)

tuleb võtta arvesse liikmesriikide kogemusi julgeoleku valdkonnas ja juhinduda nende parimatest tavadest
  ja liikmesriigi õigusest
  ;

ja liikmesriigi õigusest

Muudatusettepanek 151

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 – lõik 1 – punkt a a (uus)

Artikkel 33 – lõik 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | tuleb võtta arvesse Galileo, EGNOSe ja Copernicuse programmi raames saadud kogemusi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

tuleb võtta arvesse Galileo, EGNOSe ja Copernicuse programmi raames saadud kogemusi;

tuleb võtta arvesse Galileo, EGNOSe ja Copernicuse programmi raames saadud kogemusi;

Muudatusettepanek 152

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 1 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 34 – lõige 1 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon
  tagab
  oma pädevuse piires turvalisuse kõrge taseme, eelkõige seoses järgmisega: | Komisjon
  ja amet tagavad
  oma pädevuse piires turvalisuse kõrge taseme, eelkõige seoses järgmisega: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon
  tagab
  oma pädevuse piires turvalisuse kõrge taseme, eelkõige seoses järgmisega:

tagab

Komisjon
  ja amet tagavad
  oma pädevuse piires turvalisuse kõrge taseme, eelkõige seoses järgmisega:

ja amet tagavad

Muudatusettepanek 153

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 34 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon
  tagab, et sel eesmärgil tehakse iga
  programmi komponendi riski- ja
  ohuanalüüs
  . Kõnealuse riski- ja ohuanalüüsi põhjal määrab
  ta
  rakendusaktidega kindlaks programmi iga komponendi üldised turvanõuded. Seejuures võtab komisjon arvesse kõnealuste nõuete mõju asjaomase komponendi sujuvale toimimisele, eelkõige kuludele, riskijuhtimisele ja ajakavale, ning tagab, et ei vähendata turvalisuse üldist taset ega kahjustata kõnealusel komponendil põhinevate olemasolevate seadmete toimimist. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 107 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | Komisjon
  teeb liikmesriikides olevate lõppkasutajate ning
  programmi komponendi
  rakendamist haldavate asjakohaste üksustega konsulteerides Copernicuse, SST ja GOVSATCOMi komponentide
  riski- ja
  ohuanalüüsi. Amet teeb Galileo ja EGNOSe komponentide riski- ja ohuanalüüsi
  . Kõnealuse riski- ja ohuanalüüsi põhjal määrab
  komisjon liikmesriikides olevate lõppkasutajate ning programmi komponendi rakendamist haldavate asjakohaste üksustega konsulteerides
  rakendusaktidega kindlaks programmi iga komponendi üldised turvanõuded. Seejuures võtab komisjon arvesse kõnealuste nõuete mõju asjaomase komponendi sujuvale toimimisele, eelkõige kuludele, riskijuhtimisele ja ajakavale, ning tagab, et ei vähendata turvalisuse üldist taset ega kahjustata kõnealusel komponendil põhinevate olemasolevate seadmete toimimist
  . Üldiste turvanõuetega määratakse kindlaks menetlus, mida tuleb järgida alati, kui komponendi toimimine võib mõjutada liidu või selle liikmesriikide julgeolekut.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 107 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon
  tagab, et sel eesmärgil tehakse iga
  programmi komponendi riski- ja
  ohuanalüüs
  . Kõnealuse riski- ja ohuanalüüsi põhjal määrab
  ta
  rakendusaktidega kindlaks programmi iga komponendi üldised turvanõuded. Seejuures võtab komisjon arvesse kõnealuste nõuete mõju asjaomase komponendi sujuvale toimimisele, eelkõige kuludele, riskijuhtimisele ja ajakavale, ning tagab, et ei vähendata turvalisuse üldist taset ega kahjustata kõnealusel komponendil põhinevate olemasolevate seadmete toimimist. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 107 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

tagab, et sel eesmärgil tehakse iga

ohuanalüüs

ta

Komisjon
  teeb liikmesriikides olevate lõppkasutajate ning
  programmi komponendi
  rakendamist haldavate asjakohaste üksustega konsulteerides Copernicuse, SST ja GOVSATCOMi komponentide
  riski- ja
  ohuanalüüsi. Amet teeb Galileo ja EGNOSe komponentide riski- ja ohuanalüüsi
  . Kõnealuse riski- ja ohuanalüüsi põhjal määrab
  komisjon liikmesriikides olevate lõppkasutajate ning programmi komponendi rakendamist haldavate asjakohaste üksustega konsulteerides
  rakendusaktidega kindlaks programmi iga komponendi üldised turvanõuded. Seejuures võtab komisjon arvesse kõnealuste nõuete mõju asjaomase komponendi sujuvale toimimisele, eelkõige kuludele, riskijuhtimisele ja ajakavale, ning tagab, et ei vähendata turvalisuse üldist taset ega kahjustata kõnealusel komponendil põhinevate olemasolevate seadmete toimimist
  . Üldiste turvanõuetega määratakse kindlaks menetlus, mida tuleb järgida alati, kui komponendi toimimine võib mõjutada liidu või selle liikmesriikide julgeolekut.
  Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 107 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

teeb liikmesriikides olevate lõppkasutajate ning

rakendamist haldavate asjakohaste üksustega konsulteerides Copernicuse, SST ja GOVSATCOMi komponentide

ohuanalüüsi. Amet teeb Galileo ja EGNOSe komponentide riski- ja ohuanalüüsi

komisjon liikmesriikides olevate lõppkasutajate ning programmi komponendi rakendamist haldavate asjakohaste üksustega konsulteerides

. Üldiste turvanõuetega määratakse kindlaks menetlus, mida tuleb järgida alati, kui komponendi toimimine võib mõjutada liidu või selle liikmesriikide julgeolekut.

Muudatusettepanek 154

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 2

Artikkel 34 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Programmi komponendi
  haldamise eest
  vastutav üksus
  vastutab
  asjaomase
  komponendi turvalisuse haldamise eest
  ning teeb
  sel eesmärgil
  riski- ja ohuanalüüsi ja
  kõik vajalikud toimingud, et tagada
  kõnealuse komponendi
  turvalisus ja seda jälgida, eelkõige
  määrab
  kindlaks tehnilised kirjeldused ja operatiivmeetmed ning
  jälgib
  nende kooskõla
  lõikes 1
  osutatud üldiste turvanõuetega. | 2.   
  Komisjon vastutab Copernicuse, SSA ja GOVSATCOMi komponendi turvalisuse
  haldamise eest
  . Amet
  vastutab
  Galileo ja EGNOSe
  komponendi turvalisuse haldamise eest. Sel eesmärgil
  teevad nad
  kõik vajalikud toimingud, et tagada
  nende vastutada olevate komponentide
  turvalisus ja seda jälgida, eelkõige
  määravad nad
  kindlaks tehnilised kirjeldused ja operatiivmeetmed ning
  jälgivad
  nende kooskõla
  lõike 1 kolmandas lõigus
  osutatud üldiste turvanõuetega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Programmi komponendi
  haldamise eest
  vastutav üksus
  vastutab
  asjaomase
  komponendi turvalisuse haldamise eest
  ning teeb
  sel eesmärgil
  riski- ja ohuanalüüsi ja
  kõik vajalikud toimingud, et tagada
  kõnealuse komponendi
  turvalisus ja seda jälgida, eelkõige
  määrab
  kindlaks tehnilised kirjeldused ja operatiivmeetmed ning
  jälgib
  nende kooskõla
  lõikes 1
  osutatud üldiste turvanõuetega.

2.   
  Komisjon vastutab Copernicuse, SSA ja GOVSATCOMi komponendi turvalisuse
  haldamise eest
  . Amet
  vastutab
  Galileo ja EGNOSe
  komponendi turvalisuse haldamise eest. Sel eesmärgil
  teevad nad
  kõik vajalikud toimingud, et tagada
  nende vastutada olevate komponentide
  turvalisus ja seda jälgida, eelkõige
  määravad nad
  kindlaks tehnilised kirjeldused ja operatiivmeetmed ning
  jälgivad
  nende kooskõla
  lõike 1 kolmandas lõigus
  osutatud üldiste turvanõuetega.

Muudatusettepanek 155

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 3 – sissejuhatav osa

Artikkel 34 – lõige 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Amet: | 3.   Amet
  teeb ka järgmist
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Amet:

3.   Amet
  teeb ka järgmist
  :

Muudatusettepanek 156

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 3 – punkt d a (uus)

Artikkel 34 – lõige 3 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | tagab programmi küberturvalisuse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

tagab programmi küberturvalisuse;

tagab programmi küberturvalisuse;

Muudatusettepanek 157

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 4 – punkt a

Artikkel 34 – lõige 4 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | võtavad meetmed, mis on vähemalt samaväärsed nendega, mis on vajalikud Euroopa elutähtsa infrastruktuuri kaitsmiseks nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/114/EÜ (Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta) (29) tähenduses, ja nendega, mis on vajalikud nende oma riikliku elutähtsa infrastruktuuri kaitsmiseks, et tagada sellise maapealse infrastruktuuri kaitse, mis moodustab programmi
  lahtutamatu
  osa ja mis asub nende territooriumil; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

võtavad meetmed, mis on vähemalt samaväärsed nendega, mis on vajalikud Euroopa elutähtsa infrastruktuuri kaitsmiseks nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/114/EÜ (Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta) (29) tähenduses, ja nendega, mis on vajalikud nende oma riikliku elutähtsa infrastruktuuri kaitsmiseks, et tagada sellise maapealse infrastruktuuri kaitse, mis moodustab programmi
  lahtutamatu
  osa ja mis asub nende territooriumil;

29

lahtutamatu

| a) | võtavad meetmed, mis on vähemalt samaväärsed nendega, mis on vajalikud Euroopa elutähtsa infrastruktuuri kaitsmiseks nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/114/EÜ (Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta) (29) tähenduses, ja nendega, mis on vajalikud nende oma riikliku elutähtsa infrastruktuuri kaitsmiseks, et tagada sellise maapealse infrastruktuuri kaitse, mis moodustab programmi
  lahutamatu
  osa ja mis asub nende territooriumil; |
| --- | --- |

a)

võtavad meetmed, mis on vähemalt samaväärsed nendega, mis on vajalikud Euroopa elutähtsa infrastruktuuri kaitsmiseks nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/114/EÜ (Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta) (29) tähenduses, ja nendega, mis on vajalikud nende oma riikliku elutähtsa infrastruktuuri kaitsmiseks, et tagada sellise maapealse infrastruktuuri kaitse, mis moodustab programmi
  lahutamatu
  osa ja mis asub nende territooriumil;

29

lahutamatu

Muudatusettepanek 158

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 5

Artikkel 34 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Programmis osalevad üksused võtavad kõik vajalikud meetmed,
  et tagada programmi turvalisus. | 5
  .   Programmis osalevad üksused võtavad kõik vajalikud meetmed,
  sh riskianalüüsiga kindlaks tehtud küsimusi arvestades,
  et tagada programmi turvalisus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Programmis osalevad üksused võtavad kõik vajalikud meetmed,
  et tagada programmi turvalisus.

5
  .   Programmis osalevad üksused võtavad kõik vajalikud meetmed,
  sh riskianalüüsiga kindlaks tehtud küsimusi arvestades,
  et tagada programmi turvalisus.

Muudatusettepanek 159

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 2

Artikkel 38 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Euroopa Kosmoseagentuuri esindaja kutsutakse turvalisuse akrediteerimise nõukogu koosolekutele osalema vaatlejana. Erandkorras võib kutsuda
  koosolekutele
  vaatlejatena osalema ka liidu ametite, kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide esindajaid, kui arutatakse
  kõnealuste kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega otseselt seotud küsimusi, eelkõige
  küsimusi, mis on seotud neile kuuluva või nende territooriumile rajatud infrastruktuuriga. Kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide esindajate osalemise kord ja osalemise tingimused nähakse ette asjaomastes lepingutes ja need on kooskõlas turvalisuse akrediteerimise nõukogu töökorraga. | 2.   Euroopa Kosmoseagentuuri esindaja kutsutakse turvalisuse akrediteerimise nõukogu koosolekutele osalema vaatlejana. Erandkorras võib kutsuda vaatlejatena osalema ka liidu ametite, kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide esindajaid,
  eelkõige
  kui arutatakse küsimusi, mis on seotud neile kuuluva või nende territooriumile rajatud infrastruktuuriga. Kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide esindajate osalemise kord ja osalemise tingimused nähakse ette asjaomastes lepingutes ja need on kooskõlas turvalisuse akrediteerimise nõukogu töökorraga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Euroopa Kosmoseagentuuri esindaja kutsutakse turvalisuse akrediteerimise nõukogu koosolekutele osalema vaatlejana. Erandkorras võib kutsuda
  koosolekutele
  vaatlejatena osalema ka liidu ametite, kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide esindajaid, kui arutatakse
  kõnealuste kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega otseselt seotud küsimusi, eelkõige
  küsimusi, mis on seotud neile kuuluva või nende territooriumile rajatud infrastruktuuriga. Kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide esindajate osalemise kord ja osalemise tingimused nähakse ette asjaomastes lepingutes ja need on kooskõlas turvalisuse akrediteerimise nõukogu töökorraga.

2.   Euroopa Kosmoseagentuuri esindaja kutsutakse turvalisuse akrediteerimise nõukogu koosolekutele osalema vaatlejana. Erandkorras võib kutsuda vaatlejatena osalema ka liidu ametite, kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide esindajaid,
  eelkõige
  kui arutatakse küsimusi, mis on seotud neile kuuluva või nende territooriumile rajatud infrastruktuuriga. Kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonide esindajate osalemise kord ja osalemise tingimused nähakse ette asjaomastes lepingutes ja need on kooskõlas turvalisuse akrediteerimise nõukogu töökorraga.

Muudatusettepanek 160

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 43 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | maapealse infrastruktuuri, eelkõige võrkude, tegevuskohtade ja toetusrajatiste haldamine, hooldus, pidev täiendamine, arendamine ja kaitse
  , sealhulgas uuendamine ja iganenud vahendite haldamine
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

maapealse infrastruktuuri, eelkõige võrkude, tegevuskohtade ja toetusrajatiste haldamine, hooldus, pidev täiendamine, arendamine ja kaitse
  , sealhulgas uuendamine ja iganenud vahendite haldamine
  ;

, sealhulgas uuendamine ja iganenud vahendite haldamine

| b) | maapealse infrastruktuuri,
  sh väljaspool liidu territooriumit asuva, kuid Galileo ja EGNOSe jaoks liikmesriikide geograafiliselt Euroopas asuvate territooriumide hõlmamiseks vajaliku infrastruktuuri,
  eelkõige võrkude, tegevuskohtade ja toetusrajatiste haldamine, hooldus, pidev täiendamine, arendamine ja kaitse; |
| --- | --- |

b)

maapealse infrastruktuuri,
  sh väljaspool liidu territooriumit asuva, kuid Galileo ja EGNOSe jaoks liikmesriikide geograafiliselt Euroopas asuvate territooriumide hõlmamiseks vajaliku infrastruktuuri,
  eelkõige võrkude, tegevuskohtade ja toetusrajatiste haldamine, hooldus, pidev täiendamine, arendamine ja kaitse;

sh väljaspool liidu territooriumit asuva, kuid Galileo ja EGNOSe jaoks liikmesriikide geograafiliselt Euroopas asuvate territooriumide hõlmamiseks vajaliku infrastruktuuri,

Muudatusettepanek 161

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 43 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | järgmise põlvkonna süsteemide väljatöötamine ning Galileo ja EGNOSe osutatavate teenuste täiustamine, ilma et see piiraks tulevikus liidu finantsperspektiivi kohta tehtavaid otsuseid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

järgmise põlvkonna süsteemide väljatöötamine ning Galileo ja EGNOSe osutatavate teenuste täiustamine, ilma et see piiraks tulevikus liidu finantsperspektiivi kohta tehtavaid otsuseid;

| c) | järgmise põlvkonna süsteemide väljatöötamine ning Galileo ja EGNOSe osutatavate teenuste täiustamine, ilma et see piiraks tulevikus liidu finantsperspektiivi kohta tehtavaid otsuseid
  , võttes arvesse asjakohaste sidusrühmade vajadusi
  ; |
| --- | --- |

c)

järgmise põlvkonna süsteemide väljatöötamine ning Galileo ja EGNOSe osutatavate teenuste täiustamine, ilma et see piiraks tulevikus liidu finantsperspektiivi kohta tehtavaid otsuseid
  , võttes arvesse asjakohaste sidusrühmade vajadusi
  ;

, võttes arvesse asjakohaste sidusrühmade vajadusi

Muudatusettepanek 162

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 – lõik 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 43 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | selliste tehnoloogiliste põhielementide nagu Galileo-põhiste kiipseadmete ja vastuvõtjate väljatöötamise ja arendamise toetamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

selliste tehnoloogiliste põhielementide nagu Galileo-põhiste kiipseadmete ja vastuvõtjate väljatöötamise ja arendamise toetamine;

selliste tehnoloogiliste põhielementide nagu Galileo-põhiste kiipseadmete ja vastuvõtjate väljatöötamise ja arendamise toetamine;

Muudatusettepanek 163

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 – lõik 1 – punkt c b (uus)

Artikkel 43 – lõik 1 – punkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | cb) | Galileo ja EGNOSe järgmise etapi rakenduste ja integreeritud järgmise etapi rakenduste arendamise toetamine, kasutades nii EGNOSi/Galileo kui ka Copernicuse programmi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

cb)

cb)

Galileo ja EGNOSe järgmise etapi rakenduste ja integreeritud järgmise etapi rakenduste arendamise toetamine, kasutades nii EGNOSi/Galileo kui ka Copernicuse programmi;

Galileo ja EGNOSe järgmise etapi rakenduste ja integreeritud järgmise etapi rakenduste arendamise toetamine, kasutades nii EGNOSi/Galileo kui ka Copernicuse programmi;

Muudatusettepanek 164

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 – lõik 1 – punkt e

Artikkel 43 – lõik 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | Galileo ja EGNOSe osutatavate teenuste osutamine ja turuarendus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

Galileo ja EGNOSe osutatavate teenuste osutamine ja turuarendus;

| e) | Galileo ja EGNOSe osutatavate teenuste osutamine ja turuarendus
  eelkõige artikli 4 lõikes 1 osutatud sotsiaal-majandusliku kasu maksimeerimiseks
  ; |
| --- | --- |

e)

Galileo ja EGNOSe osutatavate teenuste osutamine ja turuarendus
  eelkõige artikli 4 lõikes 1 osutatud sotsiaal-majandusliku kasu maksimeerimiseks
  ;

eelkõige artikli 4 lõikes 1 osutatud sotsiaal-majandusliku kasu maksimeerimiseks

Muudatusettepanek 165

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 45 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | ohutusteenus (safety-of-life (SoL) service), mida osutatakse otsese kasutustasuta ning mis annab katkematut, hea kättesaadavuse
  ja
  suure täpsusega positsioneerimis- ja sünkroniseerimisteavet,
  sealhulgas
  sisaldab funktsiooni, mis võimaldab teavitada kasutajat Galileos või muus ülemaailmses satelliitnavigatsioonisüsteemis esinevast häirest levialal või lubatud hälbe piire ületavast signaalist süsteemides, mida EGNOS täiendab, ning mis on suunatud kasutajatele, kelle jaoks ohutus on elulise tähtsusega, eelkõige tsiviillennundussektoris aeronavigatsiooniteenuste osutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

ohutusteenus (safety-of-life (SoL) service), mida osutatakse otsese kasutustasuta ning mis annab katkematut, hea kättesaadavuse
  ja
  suure täpsusega positsioneerimis- ja sünkroniseerimisteavet,
  sealhulgas
  sisaldab funktsiooni, mis võimaldab teavitada kasutajat Galileos või muus ülemaailmses satelliitnavigatsioonisüsteemis esinevast häirest levialal või lubatud hälbe piire ületavast signaalist süsteemides, mida EGNOS täiendab, ning mis on suunatud kasutajatele, kelle jaoks ohutus on elulise tähtsusega, eelkõige tsiviillennundussektoris aeronavigatsiooniteenuste osutamiseks.

safety-of-life (SoL) service

ja

sealhulgas

| c) | ohutusteenus (safety-of-life (SoL) service), mida osutatakse otsese kasutustasuta ning mis annab katkematut, hea kättesaadavuse, suure täpsusega
  ja terviklikku
  positsioneerimis- ja
  aja
  sünkroniseerimisteavet
  . Seda teenust osutatakse kooskõlas EASA määrusega
  ,
  et tagada lennundusohutuse nõuete täitmine, mis
  sisaldab
  ka
  funktsiooni, mis võimaldab teavitada kasutajat Galileos või muus ülemaailmses satelliitnavigatsioonisüsteemis esinevast häirest levialal või lubatud hälbe piire ületavast signaalist süsteemides, mida EGNOS täiendab, ning mis on suunatud kasutajatele, kelle jaoks ohutus on elulise tähtsusega, eelkõige tsiviillennundussektoris aeronavigatsiooniteenuste osutamiseks. |
| --- | --- |

c)

ohutusteenus (safety-of-life (SoL) service), mida osutatakse otsese kasutustasuta ning mis annab katkematut, hea kättesaadavuse, suure täpsusega
  ja terviklikku
  positsioneerimis- ja
  aja
  sünkroniseerimisteavet
  . Seda teenust osutatakse kooskõlas EASA määrusega
  ,
  et tagada lennundusohutuse nõuete täitmine, mis
  sisaldab
  ka
  funktsiooni, mis võimaldab teavitada kasutajat Galileos või muus ülemaailmses satelliitnavigatsioonisüsteemis esinevast häirest levialal või lubatud hälbe piire ületavast signaalist süsteemides, mida EGNOS täiendab, ning mis on suunatud kasutajatele, kelle jaoks ohutus on elulise tähtsusega, eelkõige tsiviillennundussektoris aeronavigatsiooniteenuste osutamiseks.

safety-of-life (SoL) service

ja terviklikku

aja

. Seda teenust osutatakse kooskõlas EASA määrusega

et tagada lennundusohutuse nõuete täitmine, mis

ka

Muudatusettepanek 166

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõige 2 – punkt 1

Artikkel 45 – lõige 2 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Lõikes 1 osutatud teenuseid osutatakse eelkõige liikmesriikide geograafiliselt Euroopas asuval territooriumil. | Lõikes 1 osutatud teenuseid osutatakse eelkõige liikmesriikide geograafiliselt Euroopas asuval territooriumil
  eesmärgiga hõlmata 2023. aasta lõpuks mandriosa territooriumid ja 2025. aasta lõpuks kõik territooriumid
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lõikes 1 osutatud teenuseid osutatakse eelkõige liikmesriikide geograafiliselt Euroopas asuval territooriumil.

Lõikes 1 osutatud teenuseid osutatakse eelkõige liikmesriikide geograafiliselt Euroopas asuval territooriumil
  eesmärgiga hõlmata 2023. aasta lõpuks mandriosa territooriumid ja 2025. aasta lõpuks kõik territooriumid
  .

eesmärgiga hõlmata 2023. aasta lõpuks mandriosa territooriumid ja 2025. aasta lõpuks kõik territooriumid

Muudatusettepanek 167

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõige 3

Artikkel 45 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Teenuse ulatuse laiendamisega seotud kulusid, sealhulgas kõnealustele piirkondadele spetsiifilisi tegevuskulusid, ei kaeta artiklis 11 osutatud vahenditest. Kõnealune ulatuse laiendamine ei tohi põhjustada viivitusi lõikes 1 osutatud teenuste osutamisel liikmesriikide geograafiliselt Euroopas asuval territooriumil. | 3.   Teenuse ulatuse laiendamisega seotud kulusid, sealhulgas kõnealustele piirkondadele spetsiifilisi tegevuskulusid, ei kaeta artiklis 11 osutatud vahenditest
  , kuid komisjon kaalub selle toetamiseks partnerlusprogrammide ja kokkulepete kasutamist ning vajaduse korral konkreetsete rahastamisvahendite loomist
  . Kõnealune ulatuse laiendamine ei tohi põhjustada viivitusi lõikes 1 osutatud teenuste osutamisel liikmesriikide geograafiliselt Euroopas asuval territooriumil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Teenuse ulatuse laiendamisega seotud kulusid, sealhulgas kõnealustele piirkondadele spetsiifilisi tegevuskulusid, ei kaeta artiklis 11 osutatud vahenditest. Kõnealune ulatuse laiendamine ei tohi põhjustada viivitusi lõikes 1 osutatud teenuste osutamisel liikmesriikide geograafiliselt Euroopas asuval territooriumil.

3.   Teenuse ulatuse laiendamisega seotud kulusid, sealhulgas kõnealustele piirkondadele spetsiifilisi tegevuskulusid, ei kaeta artiklis 11 osutatud vahenditest
  , kuid komisjon kaalub selle toetamiseks partnerlusprogrammide ja kokkulepete kasutamist ning vajaduse korral konkreetsete rahastamisvahendite loomist
  . Kõnealune ulatuse laiendamine ei tohi põhjustada viivitusi lõikes 1 osutatud teenuste osutamisel liikmesriikide geograafiliselt Euroopas asuval territooriumil.

Muudatusettepanek 168

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – pealkiri

Artikkel 47 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ühilduvus ja
  koostalitlusvõime | Ühilduvus
  , koostalitlusvõime
  ja
  standardimine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ühilduvus ja
  koostalitlusvõime

koostalitlusvõime

Ühilduvus
  , koostalitlusvõime
  ja
  standardimine

, koostalitlusvõime

standardimine

Muudatusettepanek 169

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 2

Artikkel 47 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Galileo ja EGNOS ning nende osutatavad teenused peavad olema ühilduvad ja koostalitlusvõimelised teiste satelliitnavigatsioonisüsteemidega ja tavapäraste raadionavigatsioonivahenditega, kui ühilduvuse ja koostalitlusvõime nõuded on sätestatud rahvusvahelises lepingus. | 2.   Galileo ja EGNOS ning nende osutatavad teenused peavad olema
  vastastikku
  ühilduvad ja koostalitlusvõimelised teiste satelliitnavigatsioonisüsteemidega ja tavapäraste raadionavigatsioonivahenditega, kui ühilduvuse ja koostalitlusvõime nõuded on sätestatud rahvusvahelises lepingus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Galileo ja EGNOS ning nende osutatavad teenused peavad olema ühilduvad ja koostalitlusvõimelised teiste satelliitnavigatsioonisüsteemidega ja tavapäraste raadionavigatsioonivahenditega, kui ühilduvuse ja koostalitlusvõime nõuded on sätestatud rahvusvahelises lepingus.

2.   Galileo ja EGNOS ning nende osutatavad teenused peavad olema
  vastastikku
  ühilduvad ja koostalitlusvõimelised teiste satelliitnavigatsioonisüsteemidega ja tavapäraste raadionavigatsioonivahenditega, kui ühilduvuse ja koostalitlusvõime nõuded on sätestatud rahvusvahelises lepingus.

Muudatusettepanek 170

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 47 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Galileo ja EGNOS püüavad vastata täielikult rahvusvahelistele standarditele ja sertifikaatidele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Galileo ja EGNOS püüavad vastata täielikult rahvusvahelistele standarditele ja sertifikaatidele;

Muudatusettepanek 171

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 1

Artikkel 48 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Copernicust rakendatakse varasemate liidu investeeringute alusel ja vajaduse korral liikmesriikide riiklikule või piirkondlikule suutlikkusele tuginedes ning võttes arvesse võrreldavate andmete ja võrreldava teabe kaubanduslike tarnijate suutlikkust ning vajadust edendada konkurentsi ja turu arengut. | 1.   Copernicust rakendatakse varasemate liidu
  , Euroopa Kosmoseagentuuri ja EUMETSATi
  investeeringute alusel ja vajaduse korral liikmesriikide riiklikule või piirkondlikule suutlikkusele tuginedes ning võttes arvesse võrreldavate andmete ja võrreldava teabe kaubanduslike tarnijate suutlikkust ning vajadust edendada konkurentsi ja turu arengut. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Copernicust rakendatakse varasemate liidu investeeringute alusel ja vajaduse korral liikmesriikide riiklikule või piirkondlikule suutlikkusele tuginedes ning võttes arvesse võrreldavate andmete ja võrreldava teabe kaubanduslike tarnijate suutlikkust ning vajadust edendada konkurentsi ja turu arengut.

1.   Copernicust rakendatakse varasemate liidu
  , Euroopa Kosmoseagentuuri ja EUMETSATi
  investeeringute alusel ja vajaduse korral liikmesriikide riiklikule või piirkondlikule suutlikkusele tuginedes ning võttes arvesse võrreldavate andmete ja võrreldava teabe kaubanduslike tarnijate suutlikkust ning vajadust edendada konkurentsi ja turu arengut.

Muudatusettepanek 172

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 2

Artikkel 48 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Copernicus edastab andmeid ja teavet,
  järgides
  täielike, tasuta ja avatud andmete
  poliitikat
  . | 2.   Copernicus edastab andmeid ja teavet,
  tuginedes
  täielike, tasuta ja avatud andmete
  poliitikale
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Copernicus edastab andmeid ja teavet,
  järgides
  täielike, tasuta ja avatud andmete
  poliitikat
  .

2.   Copernicus edastab andmeid ja teavet,
  tuginedes
  täielike, tasuta ja avatud andmete
  poliitikale
  .

Muudatusettepanek 173

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 3 – punkt a – taane 1

Artikkel 48 – lõige 3 – punkt a – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Copernicuse Sentinel-satelliitide arendamine ja käitamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Copernicuse Sentinel-satelliitide arendamine ja käitamine;

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Ei puuduta eestikeelset versiooni.

Muudatusettepanek 174

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 3 – punkt c

Artikkel 48 – lõige 3 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | andmetele juurdepääsu ja nende levitamise komponent, mis sisaldab infrastruktuuri ja teenuseid, et tagada Copernicuse andmete ja Copernicuse teabe otsing ja vaatamine, neile juurdepääs, nende levitamine ning kasutamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

andmetele juurdepääsu ja nende levitamise komponent, mis sisaldab infrastruktuuri ja teenuseid, et tagada Copernicuse andmete ja Copernicuse teabe otsing ja vaatamine, neile juurdepääs, nende levitamine ning kasutamine;

| c) | andmetele juurdepääsu ja nende levitamise komponent, mis sisaldab infrastruktuuri ja teenuseid, et tagada Copernicuse andmete ja Copernicuse teabe otsing ja vaatamine,
  pikaajaline arhiveerimine,
  neile juurdepääs, nende levitamine ning kasutamine
  kasutajasõbralikul viisil
  ; |
| --- | --- |

c)

andmetele juurdepääsu ja nende levitamise komponent, mis sisaldab infrastruktuuri ja teenuseid, et tagada Copernicuse andmete ja Copernicuse teabe otsing ja vaatamine,
  pikaajaline arhiveerimine,
  neile juurdepääs, nende levitamine ning kasutamine
  kasutajasõbralikul viisil
  ;

pikaajaline arhiveerimine,

kasutajasõbralikul viisil

Muudatusettepanek 175

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 3 – punkt d

Artikkel 48 – lõige 3 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | kasutuselevõtu ja turuarenduse komponent vastavalt artikli 29 lõikele 5, mis sisaldab asjakohaseid meetmeid, vahendeid ja teenuseid, et edendada Copernicust, selle andmeid ja teenuseid kõikidel tasanditel eesmärgiga saada võimalikult suurt sotsiaal-majanduslikku kasu, millele osutatakse artikli 4 lõikes 1. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

kasutuselevõtu ja turuarenduse komponent vastavalt artikli 29 lõikele 5, mis sisaldab asjakohaseid meetmeid, vahendeid ja teenuseid, et edendada Copernicust, selle andmeid ja teenuseid kõikidel tasanditel eesmärgiga saada võimalikult suurt sotsiaal-majanduslikku kasu, millele osutatakse artikli 4 lõikes 1.

| d) | kasutuselevõtu
  , suutlikkuse suurendamise
  ja turuarenduse komponent vastavalt artikli 29 lõikele 5, mis sisaldab asjakohaseid meetmeid, vahendeid ja teenuseid, et edendada Copernicust, selle andmeid ja teenuseid kõikidel tasanditel eesmärgiga saada võimalikult suurt sotsiaal-majanduslikku kasu, millele osutatakse artikli 4 lõikes 1. |
| --- | --- |

d)

kasutuselevõtu
  , suutlikkuse suurendamise
  ja turuarenduse komponent vastavalt artikli 29 lõikele 5, mis sisaldab asjakohaseid meetmeid, vahendeid ja teenuseid, et edendada Copernicust, selle andmeid ja teenuseid kõikidel tasanditel eesmärgiga saada võimalikult suurt sotsiaal-majanduslikku kasu, millele osutatakse artikli 4 lõikes 1.

, suutlikkuse suurendamise

Muudatusettepanek 176

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 4

Artikkel 48 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Copernicus edendab seiresüsteemide rahvusvahelist koordineerimist ja sellega seotud andmevahetust, et tugevdada oma üleilmset mõõdet ja täiendavust, võttes arvesse kehtivaid rahvusvahelisi kokkuleppeid ja koordineerimisprotsesse. | 4.   Copernicus edendab seiresüsteemide rahvusvahelist koordineerimist ja sellega seotud andmevahetust, et tugevdada oma üleilmset mõõdet ja täiendavust, võttes arvesse kehtivaid
  ja tulevasi
  rahvusvahelisi kokkuleppeid ja koordineerimisprotsesse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Copernicus edendab seiresüsteemide rahvusvahelist koordineerimist ja sellega seotud andmevahetust, et tugevdada oma üleilmset mõõdet ja täiendavust, võttes arvesse kehtivaid rahvusvahelisi kokkuleppeid ja koordineerimisprotsesse.

4.   Copernicus edendab seiresüsteemide rahvusvahelist koordineerimist ja sellega seotud andmevahetust, et tugevdada oma üleilmset mõõdet ja täiendavust, võttes arvesse kehtivaid
  ja tulevasi
  rahvusvahelisi kokkuleppeid ja koordineerimisprotsesse.

Muudatusettepanek 177

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – pealkiri

Artikkel 49 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Andmete kogumine | Rahastamiskõlblikud meetmed |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Andmete kogumine

Andmete kogumine

Rahastamiskõlblikud meetmed

Rahastamiskõlblikud meetmed

Muudatusettepanek 178

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 49 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | praeguste Sentinel-satelliitide missioonide järjepidevuse tagamise ning uute Sentinel-satelliitide arendamise, väljasaatmise, hooldamise ja käitamise meetmed, millega suurendatakse vaatluste ulatust,
  pidades esmatähtsaks järgmisi meetmeid:
  vaatlussuutlikkus inimtekkelise CO2-heite ja muu kasvuhoonegaaside heite seireks,
  võimaldades
  hõlmata polaarpiirkonnad ja toetada innovatiivseid keskkonnarakendusi põllumajanduses, metsanduses ja veemajanduses; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

praeguste Sentinel-satelliitide missioonide järjepidevuse tagamise ning uute Sentinel-satelliitide arendamise, väljasaatmise, hooldamise ja käitamise meetmed, millega suurendatakse vaatluste ulatust,
  pidades esmatähtsaks järgmisi meetmeid:
  vaatlussuutlikkus inimtekkelise CO2-heite ja muu kasvuhoonegaaside heite seireks,
  võimaldades
  hõlmata polaarpiirkonnad ja toetada innovatiivseid keskkonnarakendusi põllumajanduses, metsanduses ja veemajanduses;

pidades esmatähtsaks järgmisi meetmeid:

2

võimaldades

| a) | praeguste Sentinel-satelliitide missioonide järjepidevuse tagamise ning uute Sentinel-satelliitide arendamise, väljasaatmise, hooldamise ja käitamise meetmed, millega suurendatakse vaatluste ulatust,
  nt
  vaatlussuutlikkus inimtekkelise CO2-heite ja muu kasvuhoonegaaside heite seireks,
  mis võimaldab
  hõlmata polaarpiirkonnad ja toetada innovatiivseid keskkonnarakendusi põllumajanduses, metsanduses ja veemajanduses; |
| --- | --- |

a)

praeguste Sentinel-satelliitide missioonide järjepidevuse tagamise ning uute Sentinel-satelliitide arendamise, väljasaatmise, hooldamise ja käitamise meetmed, millega suurendatakse vaatluste ulatust,
  nt
  vaatlussuutlikkus inimtekkelise CO2-heite ja muu kasvuhoonegaaside heite seireks,
  mis võimaldab
  hõlmata polaarpiirkonnad ja toetada innovatiivseid keskkonnarakendusi põllumajanduses, metsanduses ja veemajanduses;

nt

2

mis võimaldab

Muudatusettepanek 179

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 49 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | meetmed, millega antakse juurdepääs kolmandate osapoolte andmetele, mida on vaja Copernicuse teenuste loomiseks või kasutamiseks
  liidu institutsioonides
  ,
  ametites
  ja
  detsentraliseeritud talitustes
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

meetmed, millega antakse juurdepääs kolmandate osapoolte andmetele, mida on vaja Copernicuse teenuste loomiseks või kasutamiseks
  liidu institutsioonides
  ,
  ametites
  ja
  detsentraliseeritud talitustes
  ;

liidu institutsioonides

ametites

detsentraliseeritud talitustes

| b) | meetmed, millega antakse juurdepääs kolmandate osapoolte andmetele, mida on vaja Copernicuse teenuste loomiseks või kasutamiseks
  põhikasutajate poolt, eelistades liikmesriikide avaliku sektori asutuste
  ,
  nt riiklike asutuste esitatud
  ja
  /või rahastatud andmeid
  ; |
| --- | --- |

b)

meetmed, millega antakse juurdepääs kolmandate osapoolte andmetele, mida on vaja Copernicuse teenuste loomiseks või kasutamiseks
  põhikasutajate poolt, eelistades liikmesriikide avaliku sektori asutuste
  ,
  nt riiklike asutuste esitatud
  ja
  /või rahastatud andmeid
  ;

põhikasutajate poolt, eelistades liikmesriikide avaliku sektori asutuste

nt riiklike asutuste esitatud

/või rahastatud andmeid

Muudatusettepanek 180

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõik 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 49 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | toetus Copernicuse oluliste järgmise etapi rakenduste ja teenuste arendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

toetus Copernicuse oluliste järgmise etapi rakenduste ja teenuste arendamiseks.

toetus Copernicuse oluliste järgmise etapi rakenduste ja teenuste arendamiseks.

Muudatusettepanek 181

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 50 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Copernicus sisaldab meetmeid, millega toetatakse järgmisi
  teenuseid
  : | Copernicus sisaldab meetmeid, millega toetatakse järgmisi
  põhiteenuseid
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Copernicus sisaldab meetmeid, millega toetatakse järgmisi
  teenuseid
  :

teenuseid

Copernicus sisaldab meetmeid, millega toetatakse järgmisi
  põhiteenuseid
  :

põhiteenuseid

Muudatusettepanek 182

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõik 1 – punkt a – taane 3

Artikkel 50 – lõik 1 – punkt a – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | maismaaseire, et anda teavet maakatte, -kasutuse ja maakasutuse muutuste,
  linnapiirkondade
  ,
  maismaavee
  koguse ja kvaliteedi, metsade, põllumajandusressursside ja muude loodusvarade, bioloogilise mitmekesisuse ja krüosfääri kohta; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

maismaaseire, et anda teavet maakatte, -kasutuse ja maakasutuse muutuste,
  linnapiirkondade
  ,
  maismaavee
  koguse ja kvaliteedi, metsade, põllumajandusressursside ja muude loodusvarade, bioloogilise mitmekesisuse ja krüosfääri kohta;

linnapiirkondade

maismaavee

| — | maismaaseire, et anda teavet maakatte, -kasutuse ja maakasutuse muutuste,
  mulla kvaliteedi, kõrbestumise, kultuuripärandi paikade
  ,
  maismaaveevarude
  koguse ja kvaliteedi, metsade
  ja eriti metsaraadamise
  , põllumajandusressursside ja muude loodusvarade, bioloogilise mitmekesisuse ja krüosfääri kohta;
  liikmesriikidel on võimalik kasutada teavet ja andmeid, mis on saadud põllumajanduspiirkonna seire tulemusena maakatte määra ja põllumajandusmaa kasutamise kohta, et veelgi vähendada põllumajandustoetuste andmise halduskoormust; |
| --- | --- |

—

maismaaseire, et anda teavet maakatte, -kasutuse ja maakasutuse muutuste,
  mulla kvaliteedi, kõrbestumise, kultuuripärandi paikade
  ,
  maismaaveevarude
  koguse ja kvaliteedi, metsade
  ja eriti metsaraadamise
  , põllumajandusressursside ja muude loodusvarade, bioloogilise mitmekesisuse ja krüosfääri kohta;
  liikmesriikidel on võimalik kasutada teavet ja andmeid, mis on saadud põllumajanduspiirkonna seire tulemusena maakatte määra ja põllumajandusmaa kasutamise kohta, et veelgi vähendada põllumajandustoetuste andmise halduskoormust;

mulla kvaliteedi, kõrbestumise, kultuuripärandi paikade

maismaaveevarude

ja eriti metsaraadamise

liikmesriikidel on võimalik kasutada teavet ja andmeid, mis on saadud põllumajanduspiirkonna seire tulemusena maakatte määra ja põllumajandusmaa kasutamise kohta, et veelgi vähendada põllumajandustoetuste andmise halduskoormust;

Muudatusettepanek 183

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõik 1 – punkt a – taane 4 a (uus)

Artikkel 50 – lõik 1 – punkt a – taane 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | kuivendamist vajava põllumajandusmaa kaardistamine, saagiprognoosid ja maakasutus ning parem kvaliteetse toiduga kindlustatuse tagamine keskkonnakaitse abil; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kuivendamist vajava põllumajandusmaa kaardistamine, saagiprognoosid ja maakasutus ning parem kvaliteetse toiduga kindlustatuse tagamine keskkonnakaitse abil;

kuivendamist vajava põllumajandusmaa kaardistamine, saagiprognoosid ja maakasutus ning parem kvaliteetse toiduga kindlustatuse tagamine keskkonnakaitse abil;

Muudatusettepanek 184

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõik 1 – punkt a – taane 4 b (uus)

Artikkel 50 – lõik 1 – punkt a – taane 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | kalapüügiseire, et tagada parem kvaliteetse toiduga kindlustatus keskkonnakaitse abil; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kalapüügiseire, et tagada parem kvaliteetse toiduga kindlustatus keskkonnakaitse abil;

kalapüügiseire, et tagada parem kvaliteetse toiduga kindlustatus keskkonnakaitse abil;

Muudatusettepanek 185

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõik 1 – punkt a a (uus)

Artikkel 50 – lõik 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | liidu poliitika elluviimise toetamise järelevalve; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

liidu poliitika elluviimise toetamise järelevalve;

liidu poliitika elluviimise toetamise järelevalve;

Muudatusettepanek 186

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 53 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 53 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| SST komponent toetab järgmisi meetmeid: | SST programmi eesmärk on varustada liitu järk-järgult autonoomse SST võimekusega. |
| | SST komponent toetab järgmisi meetmeid: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

SST komponent toetab järgmisi meetmeid:

SST programmi eesmärk on varustada liitu järk-järgult autonoomse SST võimekusega.

SST programmi eesmärk on varustada liitu järk-järgult autonoomse SST võimekusega.

SST komponent toetab järgmisi meetmeid:

Muudatusettepanek 187

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 53 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 53 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | liikmesriikide maapealsete ja/või kosmosepõhiste sensorite, sealhulgas Euroopa Kosmoseagentuuri kaudu välja töötatud sensorite ja liikmesriikide käitatavate liidu sensorite võrgustiku loomine, arendamine ja käitamine, et uurida ja seirata objekte ning koostada artiklis 55 osutatud kasutajate vajadustele kohandatud kosmose-tehisobjektide Euroopa kataloog; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

liikmesriikide maapealsete ja/või kosmosepõhiste sensorite, sealhulgas Euroopa Kosmoseagentuuri kaudu välja töötatud sensorite ja liikmesriikide käitatavate liidu sensorite võrgustiku loomine, arendamine ja käitamine, et uurida ja seirata objekte ning koostada artiklis 55 osutatud kasutajate vajadustele kohandatud kosmose-tehisobjektide Euroopa kataloog;

| a) | liikmesriikide
  või liidu
  maapealsete ja/või kosmosepõhiste sensorite, sealhulgas Euroopa Kosmoseagentuuri kaudu välja töötatud sensorite ja liikmesriikide käitatavate liidu sensorite võrgustiku loomine, arendamine ja käitamine, et uurida ja seirata objekte ning koostada artiklis 55 osutatud kasutajate vajadustele kohandatud kosmose-tehisobjektide Euroopa kataloog; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide
  või liidu
  maapealsete ja/või kosmosepõhiste sensorite, sealhulgas Euroopa Kosmoseagentuuri kaudu välja töötatud sensorite ja liikmesriikide käitatavate liidu sensorite võrgustiku loomine, arendamine ja käitamine, et uurida ja seirata objekte ning koostada artiklis 55 osutatud kasutajate vajadustele kohandatud kosmose-tehisobjektide Euroopa kataloog;

või liidu

Muudatusettepanek 188

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 56 – lõige 1 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 56 – lõige 1 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid, kes soovivad osaleda artiklis 54 osutatud SST teenuste osutamises, esitavad komisjonile ühise ettepaneku, milles tõendatakse vastavust järgmistele nõuetele: | Liikmesriigid, kes soovivad osaleda artiklis 54 osutatud SST teenuste osutamises, esitavad komisjonile
  ühe või
  ühise ettepaneku, milles tõendatakse vastavust järgmistele nõuetele: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid, kes soovivad osaleda artiklis 54 osutatud SST teenuste osutamises, esitavad komisjonile ühise ettepaneku, milles tõendatakse vastavust järgmistele nõuetele:

Liikmesriigid, kes soovivad osaleda artiklis 54 osutatud SST teenuste osutamises, esitavad komisjonile
  ühe või
  ühise ettepaneku, milles tõendatakse vastavust järgmistele nõuetele:

ühe või

Muudatusettepanek 189

Muudatusettepanek 189

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 57 – lõige 8

Artikkel 57 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Komisjon võtab
  rakendusaktidega
  vastu üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad liikmesriikide SSTs osaluse korraldusliku raamistiku toimimist. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 107 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | 8.   Komisjon võtab
  kooskõlas artikliga 105
  vastu
  delegeeritud õigusaktid konkreetse sätte kohta,
  üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad liikmesriikide SSTs osaluse korraldusliku raamistiku toimimist. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 107 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.   Komisjon võtab
  rakendusaktidega
  vastu üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad liikmesriikide SSTs osaluse korraldusliku raamistiku toimimist. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 107 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

8.   Komisjon võtab
  kooskõlas artikliga 105
  vastu
  delegeeritud õigusaktid konkreetse sätte kohta,
  üksikasjalikud eeskirjad, mis käsitlevad liikmesriikide SSTs osaluse korraldusliku raamistiku toimimist. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 107 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 190

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 58 a (uus)

Artikkel 58 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 58a




  SST pakkumise ja nõudluse järelevalve




  Komisjon hindab enne 2024. aasta 31. detsembrit SST komponendi rakendamist, eelkõige kasutajate vajaduste muutumist seoses maapealsete ja kosmoses asuvate sensorite suutlikkusega, ning viib lõpule artikli 53 esimese lõigu punktis a osutatud Euroopa kataloogi koostamise.




  Hindamise käigus uuritakse eelkõige vajadust täiendava kosmose- ja maapealse infrastruktuuri järele.




  Hinnangule lisatakse vajaduse korral ettepanek täiendava kosmose- ja maapealse infrastruktuuri arendamiseks SST komponendi raames. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 58a

SST pakkumise ja nõudluse järelevalve

Komisjon hindab enne 2024. aasta 31. detsembrit SST komponendi rakendamist, eelkõige kasutajate vajaduste muutumist seoses maapealsete ja kosmoses asuvate sensorite suutlikkusega, ning viib lõpule artikli 53 esimese lõigu punktis a osutatud Euroopa kataloogi koostamise.

Hindamise käigus uuritakse eelkõige vajadust täiendava kosmose- ja maapealse infrastruktuuri järele.

Hinnangule lisatakse vajaduse korral ettepanek täiendava kosmose- ja maapealse infrastruktuuri arendamiseks SST komponendi raames.

Muudatusettepanek 191

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 60 – lõik 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 60 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | Maa-lähedaste objektide Euroopa kataloogi loomine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

Maa-lähedaste objektide Euroopa kataloogi loomine.

Maa-lähedaste objektide Euroopa kataloogi loomine.

Muudatusettepanek 192

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 61 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 61 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| GOVSATCOMi komponendi raames koondatakse satelliitside suutlikkus ja teenused ja luuakse liidu ühine satelliitside suutlikkus ja ühised satelliitside teenused. Kõnealune komponent
  hõlmab
  : | GOVSATCOMi komponendi raames koondatakse satelliitside suutlikkus ja teenused ja luuakse
  asjakohaste turvanõuetega
  liidu ühine satelliitside suutlikkus ja ühised satelliitside teenused. Kõnealune komponent
  võib hõlmata
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

GOVSATCOMi komponendi raames koondatakse satelliitside suutlikkus ja teenused ja luuakse liidu ühine satelliitside suutlikkus ja ühised satelliitside teenused. Kõnealune komponent
  hõlmab
  :

hõlmab

GOVSATCOMi komponendi raames koondatakse satelliitside suutlikkus ja teenused ja luuakse
  asjakohaste turvanõuetega
  liidu ühine satelliitside suutlikkus ja ühised satelliitside teenused. Kõnealune komponent
  võib hõlmata
  :

asjakohaste turvanõuetega

võib hõlmata

Muudatusettepanek 193

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 61 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 61 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | maapealse infrastruktuuri arendamist, ehitamist ja käitamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

maapealse infrastruktuuri arendamist, ehitamist ja käitamist;

| a) | maapealse
  ja kosmosesegmendi
  infrastruktuuri arendamist, ehitamist ja käitamist; |
| --- | --- |

a)

maapealse
  ja kosmosesegmendi
  infrastruktuuri arendamist, ehitamist ja käitamist;

ja kosmosesegmendi

Muudatusettepanek 194

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 62 – lõige 3

Artikkel 62 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu GOVSATCOMi raames osutatavate teenuste teenusteportfelli, koostades loetelu satelliitside suutlikkuse ja teenuste kategooriatest ja nende omadustest, sealhulgas geograafiline ulatus, sagedus, ribalaius, kasutajaseadmed, ning turvaelementidest. Kõnealused meetmed põhinevad lõikes 1 osutatud operatiiv- ja turvanõuetel
  ning esmatähtsaks tuleb pidada liidu tasandi kasutajatele osutatavaid teenuseid
  . Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 107 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | 3.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu GOVSATCOMi raames osutatavate teenuste teenusteportfelli, koostades loetelu satelliitside suutlikkuse ja teenuste kategooriatest ja nende omadustest, sealhulgas geograafiline ulatus, sagedus, ribalaius, kasutajaseadmed, ning turvaelementidest. Kõnealused meetmed põhinevad lõikes 1 osutatud operatiiv- ja turvanõuetel. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 107 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu GOVSATCOMi raames osutatavate teenuste teenusteportfelli, koostades loetelu satelliitside suutlikkuse ja teenuste kategooriatest ja nende omadustest, sealhulgas geograafiline ulatus, sagedus, ribalaius, kasutajaseadmed, ning turvaelementidest. Kõnealused meetmed põhinevad lõikes 1 osutatud operatiiv- ja turvanõuetel
  ning esmatähtsaks tuleb pidada liidu tasandi kasutajatele osutatavaid teenuseid
  . Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 107 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu GOVSATCOMi raames osutatavate teenuste teenusteportfelli, koostades loetelu satelliitside suutlikkuse ja teenuste kategooriatest ja nende omadustest, sealhulgas geograafiline ulatus, sagedus, ribalaius, kasutajaseadmed, ning turvaelementidest. Kõnealused meetmed põhinevad lõikes 1 osutatud operatiiv- ja turvanõuetel. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 107 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 195

Muudatusettepanek 195

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 62 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 62 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Lõikes 3 osutatud teenusteportfellis võetakse arvesse olemasolevaid kaubanduslikult kättesaadavaid teenuseid, et mitte moonutada konkurentsi siseturul. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Lõikes 3 osutatud teenusteportfellis võetakse arvesse olemasolevaid kaubanduslikult kättesaadavaid teenuseid, et mitte moonutada konkurentsi siseturul.

Muudatusettepanek 196

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 63 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | juriidilised isikud, kes on nõuetekohaselt volitatud pakkuma satelliitside suutlikkust või teenuseid vastavalt artikliga 36 ette nähtud turvalisuse akrediteerimise korrale
  , mis põhineb GOVSATCOMi komponendi suhtes kehtestatud konkreetsetel turvanõuetel, mis on sätestatud artikli 34 lõikes 1
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

juriidilised isikud, kes on nõuetekohaselt volitatud pakkuma satelliitside suutlikkust või teenuseid vastavalt artikliga 36 ette nähtud turvalisuse akrediteerimise korrale
  , mis põhineb GOVSATCOMi komponendi suhtes kehtestatud konkreetsetel turvanõuetel, mis on sätestatud artikli 34 lõikes 1
  .

, mis põhineb GOVSATCOMi komponendi suhtes kehtestatud konkreetsetel turvanõuetel, mis on sätestatud artikli 34 lõikes 1

| b) | juriidilised isikud, kes on nõuetekohaselt volitatud pakkuma satelliitside suutlikkust või teenuseid vastavalt artikliga 36 ette nähtud turvalisuse akrediteerimise korrale. |
| --- | --- |

b)

juriidilised isikud, kes on nõuetekohaselt volitatud pakkuma satelliitside suutlikkust või teenuseid vastavalt artikliga 36 ette nähtud turvalisuse akrediteerimise korrale.

Muudatusettepanek 197

Muudatusettepanek 197

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõik 1 – punkt b a (uus)

Artikkel 63 – lõik 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | kõnealuse komponendi raames satelliitside suutlikkuse või teenuste pakkujad peavad täitma vastavalt artikli 34 lõikele 1 kindlaks määratud GOVSATCOMi komponendi konkreetseid turvanõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

kõnealuse komponendi raames satelliitside suutlikkuse või teenuste pakkujad peavad täitma vastavalt artikli 34 lõikele 1 kindlaks määratud GOVSATCOMi komponendi konkreetseid turvanõudeid.

kõnealuse komponendi raames satelliitside suutlikkuse või teenuste pakkujad peavad täitma vastavalt artikli 34 lõikele 1 kindlaks määratud GOVSATCOMi komponendi konkreetseid turvanõudeid.

Muudatusettepanek 198

Muudatusettepanek 198

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 65 – lõige 1

Artikkel 65 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   GOVSATCOMi osalised jagavad omavahel ühist satelliitside suutlikkust, ühiseid teenuseid ja kasutajaseadmeid vastavalt prioriseerimise eeskirjadele, mis on kehtestatud liidu ja liikmesriikide kasutajate tasandil tehtud turvariski analüüsi põhjal.
  Jagamise ja prioriseerimisega seoses peetakse esmatähtsaks liidu tasandi kasutajaid. | 1.   GOVSATCOMi osalised jagavad omavahel ühist satelliitside suutlikkust, ühiseid teenuseid ja kasutajaseadmeid vastavalt prioriseerimise eeskirjadele, mis on kehtestatud liidu ja liikmesriikide kasutajate tasandil tehtud turvariski analüüsi põhjal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   GOVSATCOMi osalised jagavad omavahel ühist satelliitside suutlikkust, ühiseid teenuseid ja kasutajaseadmeid vastavalt prioriseerimise eeskirjadele, mis on kehtestatud liidu ja liikmesriikide kasutajate tasandil tehtud turvariski analüüsi põhjal.
  Jagamise ja prioriseerimisega seoses peetakse esmatähtsaks liidu tasandi kasutajaid.

1.   GOVSATCOMi osalised jagavad omavahel ühist satelliitside suutlikkust, ühiseid teenuseid ja kasutajaseadmeid vastavalt prioriseerimise eeskirjadele, mis on kehtestatud liidu ja liikmesriikide kasutajate tasandil tehtud turvariski analüüsi põhjal.

Muudatusettepanek 199

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 66 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 66 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  GOVSATCOMi keskused võtavad arvesse olemasolevaid kaubanduslikult kättesaadavaid teenuseid, et mitte moonutada konkurentsi siseturul. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  GOVSATCOMi keskused võtavad arvesse olemasolevaid kaubanduslikult kättesaadavaid teenuseid, et mitte moonutada konkurentsi siseturul.

Muudatusettepanek 200

Muudatusettepanek 200

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 69 – lõik 1

Artikkel 69 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon hindab enne 2024. aasta lõppu GOVSATCOMi komponendi rakendamist, eelkõige kasutajate vajaduste muutumist seoses satelliitside suutlikkusega. Hindamise käigus uuritakse eelkõige vajadust täiendava kosmoseinfrastruktuuri järele. Hinnangule lisatakse vajaduse korral asjakohane ettepanek täiendava kosmoseinfrastruktuuri arendamiseks GOVSATCOMi komponendi raames. | Komisjon hindab
  koostöös vastutavate üksustega
  enne 2024. aasta lõppu GOVSATCOMi komponendi rakendamist, eelkõige kasutajate vajaduste muutumist seoses satelliitside suutlikkusega. Hindamise käigus uuritakse eelkõige vajadust täiendava kosmoseinfrastruktuuri järele. Hinnangule lisatakse vajaduse korral asjakohane ettepanek täiendava kosmoseinfrastruktuuri arendamiseks GOVSATCOMi komponendi raames. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon hindab enne 2024. aasta lõppu GOVSATCOMi komponendi rakendamist, eelkõige kasutajate vajaduste muutumist seoses satelliitside suutlikkusega. Hindamise käigus uuritakse eelkõige vajadust täiendava kosmoseinfrastruktuuri järele. Hinnangule lisatakse vajaduse korral asjakohane ettepanek täiendava kosmoseinfrastruktuuri arendamiseks GOVSATCOMi komponendi raames.

Komisjon hindab
  koostöös vastutavate üksustega
  enne 2024. aasta lõppu GOVSATCOMi komponendi rakendamist, eelkõige kasutajate vajaduste muutumist seoses satelliitside suutlikkusega. Hindamise käigus uuritakse eelkõige vajadust täiendava kosmoseinfrastruktuuri järele. Hinnangule lisatakse vajaduse korral asjakohane ettepanek täiendava kosmoseinfrastruktuuri arendamiseks GOVSATCOMi komponendi raames.

koostöös vastutavate üksustega

Muudatusettepanek 201

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 71 – lõik 1

Artikkel 71 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ameti asukoht on Prahas (Tšehhi Vabariik). | Ameti asukoht on Prahas (Tšehhi Vabariik).
  Vastavalt programmi vajadustele võib luua ameti kohalikke büroosid, nagu on sätestatud artikli 79 lõikes 2. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ameti asukoht on Prahas (Tšehhi Vabariik).

Ameti asukoht on Prahas (Tšehhi Vabariik).
  Vastavalt programmi vajadustele võib luua ameti kohalikke büroosid, nagu on sätestatud artikli 79 lõikes 2.

Vastavalt programmi vajadustele võib luua ameti kohalikke büroosid, nagu on sätestatud artikli 79 lõikes 2.

Muudatusettepanek 202

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73 – lõige 4

Artikkel 73 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Haldusnõukogu liikmed ja nende asendusliikmed nimetatakse ametisse lähtuvalt nende teadmistest ameti
  põhiülesannete
  valdkonnas, võttes arvesse asjakohaseid juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi. Euroopa Parlament, komisjon ja liikmesriigid püüavad piirata neid haldusnõukogus esindavate isikute vahetumist, et tagada haldusnõukogu tegevuse järjepidevus. Kõikide osaliste eesmärk on saavutada meeste ja naiste võrdne esindatus haldusnõukogus. | 4.   Haldusnõukogu liikmed ja nende asendusliikmed nimetatakse ametisse lähtuvalt nende teadmistest ameti
  ülesannete
  valdkonnas, võttes arvesse asjakohaseid juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi. Euroopa Parlament, komisjon ja liikmesriigid püüavad piirata neid haldusnõukogus esindavate isikute vahetumist, et tagada haldusnõukogu tegevuse järjepidevus. Kõikide osaliste eesmärk on saavutada meeste ja naiste võrdne esindatus haldusnõukogus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Haldusnõukogu liikmed ja nende asendusliikmed nimetatakse ametisse lähtuvalt nende teadmistest ameti
  põhiülesannete
  valdkonnas, võttes arvesse asjakohaseid juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi. Euroopa Parlament, komisjon ja liikmesriigid püüavad piirata neid haldusnõukogus esindavate isikute vahetumist, et tagada haldusnõukogu tegevuse järjepidevus. Kõikide osaliste eesmärk on saavutada meeste ja naiste võrdne esindatus haldusnõukogus.

4.   Haldusnõukogu liikmed ja nende asendusliikmed nimetatakse ametisse lähtuvalt nende teadmistest ameti
  ülesannete
  valdkonnas, võttes arvesse asjakohaseid juhtimis-, haldus- ja eelarvealaseid oskusi. Euroopa Parlament, komisjon ja liikmesriigid püüavad piirata neid haldusnõukogus esindavate isikute vahetumist, et tagada haldusnõukogu tegevuse järjepidevus. Kõikide osaliste eesmärk on saavutada meeste ja naiste võrdne esindatus haldusnõukogus.

Muudatusettepanek 203

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 73 – lõige 5

Artikkel 73 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Haldusnõukogu liikmete ja nende asendusliikmete ametiaeg on neli aastat ja seda saab
  ühe korra
  pikendada. | 5.   Haldusnõukogu liikmete ja nende asendusliikmete ametiaeg on neli aastat ja seda saab pikendada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Haldusnõukogu liikmete ja nende asendusliikmete ametiaeg on neli aastat ja seda saab
  ühe korra
  pikendada.

5.   Haldusnõukogu liikmete ja nende asendusliikmete ametiaeg on neli aastat ja seda saab pikendada.

Muudatusettepanek 204

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 75 – lõige 3

Artikkel 75 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Haldusnõukogul on kaks korralist koosolekut aastas. Lisaks tuleb haldusnõukogu kokku esimehe kutsel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel. | 3.   Haldusnõukogul on
  vähemalt
  kaks korralist koosolekut aastas. Lisaks tuleb haldusnõukogu kokku esimehe kutsel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Haldusnõukogul on kaks korralist koosolekut aastas. Lisaks tuleb haldusnõukogu kokku esimehe kutsel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel.

3.   Haldusnõukogul on
  vähemalt
  kaks korralist koosolekut aastas. Lisaks tuleb haldusnõukogu kokku esimehe kutsel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel.

Muudatusettepanek 205

Muudatusettepanek 205

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 75 – lõige 5

Artikkel 75 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   [Kui programmi komponendiga kaasneb tundliku riikliku infrastruktuuri kasutamine, võivad haldusnõukogu koosolekutel ja aruteludel osaleda
  ning hääletamisest osa võtta
  ainult sellist infrastruktuuri omavate liikmesriikide esindajad
  ja komisjoni esindaja
  . Kui haldusnõukogu esimees ei esinda liikmesriiki, kes omab sellist infrastruktuuri, asendatakse ta esindajaga, kes esindab liikmesriiki, kes omab sellist infrastruktuuri.] | 5.   [Kui programmi komponendiga kaasneb tundliku riikliku infrastruktuuri kasutamine, võivad haldusnõukogu koosolekutel ja aruteludel osaleda
  liikmesriikide esindajad ja komisjoni esindaja, kuid hääletamisel võivad osaleda
  ainult sellist infrastruktuuri omavate liikmesriikide esindajad. Kui haldusnõukogu esimees ei esinda liikmesriiki, kes omab sellist infrastruktuuri, asendatakse ta esindajaga, kes esindab liikmesriiki, kes omab sellist infrastruktuuri.] |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   [Kui programmi komponendiga kaasneb tundliku riikliku infrastruktuuri kasutamine, võivad haldusnõukogu koosolekutel ja aruteludel osaleda
  ning hääletamisest osa võtta
  ainult sellist infrastruktuuri omavate liikmesriikide esindajad
  ja komisjoni esindaja
  . Kui haldusnõukogu esimees ei esinda liikmesriiki, kes omab sellist infrastruktuuri, asendatakse ta esindajaga, kes esindab liikmesriiki, kes omab sellist infrastruktuuri.]

5.   [Kui programmi komponendiga kaasneb tundliku riikliku infrastruktuuri kasutamine, võivad haldusnõukogu koosolekutel ja aruteludel osaleda
  liikmesriikide esindajad ja komisjoni esindaja, kuid hääletamisel võivad osaleda
  ainult sellist infrastruktuuri omavate liikmesriikide esindajad. Kui haldusnõukogu esimees ei esinda liikmesriiki, kes omab sellist infrastruktuuri, asendatakse ta esindajaga, kes esindab liikmesriiki, kes omab sellist infrastruktuuri.]

Muudatusettepanek 206

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 2 – punkt a a (uus)

Artikkel 77 – lõige 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | võtab hiljemalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 312 ette nähtud mitmeaastase finantsraamistiku esimese aasta 30. juuniks vastu ameti mitmeaastase tööprogrammi mitmeaastase finantsraamistikuga hõlmatud ajavahemiku kohta, olles sellesse lisanud muudatusi tegemata turvalisuse akrediteerimise nõukogu poolt artikli 80 punkti a kohaselt koostatud osa ja saanud komisjoni arvamuse. Mitmeaastase tööprogrammi osas konsulteeritakse Euroopa Parlamendiga; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

võtab hiljemalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 312 ette nähtud mitmeaastase finantsraamistiku esimese aasta 30. juuniks vastu ameti mitmeaastase tööprogrammi mitmeaastase finantsraamistikuga hõlmatud ajavahemiku kohta, olles sellesse lisanud muudatusi tegemata turvalisuse akrediteerimise nõukogu poolt artikli 80 punkti a kohaselt koostatud osa ja saanud komisjoni arvamuse. Mitmeaastase tööprogrammi osas konsulteeritakse Euroopa Parlamendiga;

võtab hiljemalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 312 ette nähtud mitmeaastase finantsraamistiku esimese aasta 30. juuniks vastu ameti mitmeaastase tööprogrammi mitmeaastase finantsraamistikuga hõlmatud ajavahemiku kohta, olles sellesse lisanud muudatusi tegemata turvalisuse akrediteerimise nõukogu poolt artikli 80 punkti a kohaselt koostatud osa ja saanud komisjoni arvamuse. Mitmeaastase tööprogrammi osas konsulteeritakse Euroopa Parlamendiga;

Muudatusettepanek 207

Muudatusettepanek 207

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 77 – lõige 2 – punkt d a (uus)

Artikkel 77 – lõige 2 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | võtab vastu tööstuslepinguid käsitlevad läbipaistvuseeskirjad ja seejuures teavitab tegevdirektor haldusnõukogu neist korrapäraselt; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

võtab vastu tööstuslepinguid käsitlevad läbipaistvuseeskirjad ja seejuures teavitab tegevdirektor haldusnõukogu neist korrapäraselt;

võtab vastu tööstuslepinguid käsitlevad läbipaistvuseeskirjad ja seejuures teavitab tegevdirektor haldusnõukogu neist korrapäraselt;

Muudatusettepanek 208

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõik 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 79 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | järgib tööstuslepingute läbipaistvuseeskirju ja teavitab haldusnõukogu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

järgib tööstuslepingute läbipaistvuseeskirju ja teavitab haldusnõukogu;

järgib tööstuslepingute läbipaistvuseeskirju ja teavitab haldusnõukogu;

Muudatusettepanek 209

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 79 – lõige 2

Artikkel 79 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Tegevdirektor otsustab, kas ameti ülesannete tõhusaks ja tulemuslikuks täitmiseks on vaja paigutada ühte või mitmesse liikmesriiki üks või mitu töötajat. Enne kui tegevdirektor otsustab rajada kohaliku kontori, peab ta saama
  komisjonilt,
  haldusnõukogult ja asjaomaselt liikmesriigilt (asjaomastelt liikmesriikidelt) eelneva nõusoleku. Otsuses määratakse täpselt kindlaks kohaliku kontori tegevuse ulatus, et vältida tarbetuid kulusid ja ameti haldusülesannete dubleerimist. Võidakse nõuda peakorterilepingut asjaomase liikmesriigiga (asjaomaste liikmesriikidega). | 2.   Tegevdirektor otsustab, kas ameti ülesannete tõhusaks ja tulemuslikuks täitmiseks on vaja paigutada ühte või mitmesse liikmesriiki üks või mitu töötajat. Enne kui tegevdirektor otsustab rajada kohaliku kontori, peab ta saama haldusnõukogult ja asjaomaselt liikmesriigilt (asjaomastelt liikmesriikidelt) eelneva nõusoleku. Otsuses määratakse täpselt kindlaks kohaliku kontori tegevuse ulatus, et vältida tarbetuid kulusid ja ameti haldusülesannete dubleerimist. Võidakse nõuda peakorterilepingut asjaomase liikmesriigiga (asjaomaste liikmesriikidega).
  Võimaluse korral lisatakse iga-aastasesse tööprogrammi selle mõju töötajate jaotusele ja eelarvele ning igal juhul tuleb sellest projektist teavitada eelarvepädevaid institutsioone vastavalt artikli 84 lõikele 11. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Tegevdirektor otsustab, kas ameti ülesannete tõhusaks ja tulemuslikuks täitmiseks on vaja paigutada ühte või mitmesse liikmesriiki üks või mitu töötajat. Enne kui tegevdirektor otsustab rajada kohaliku kontori, peab ta saama
  komisjonilt,
  haldusnõukogult ja asjaomaselt liikmesriigilt (asjaomastelt liikmesriikidelt) eelneva nõusoleku. Otsuses määratakse täpselt kindlaks kohaliku kontori tegevuse ulatus, et vältida tarbetuid kulusid ja ameti haldusülesannete dubleerimist. Võidakse nõuda peakorterilepingut asjaomase liikmesriigiga (asjaomaste liikmesriikidega).

2.   Tegevdirektor otsustab, kas ameti ülesannete tõhusaks ja tulemuslikuks täitmiseks on vaja paigutada ühte või mitmesse liikmesriiki üks või mitu töötajat. Enne kui tegevdirektor otsustab rajada kohaliku kontori, peab ta saama haldusnõukogult ja asjaomaselt liikmesriigilt (asjaomastelt liikmesriikidelt) eelneva nõusoleku. Otsuses määratakse täpselt kindlaks kohaliku kontori tegevuse ulatus, et vältida tarbetuid kulusid ja ameti haldusülesannete dubleerimist. Võidakse nõuda peakorterilepingut asjaomase liikmesriigiga (asjaomaste liikmesriikidega).
  Võimaluse korral lisatakse iga-aastasesse tööprogrammi selle mõju töötajate jaotusele ja eelarvele ning igal juhul tuleb sellest projektist teavitada eelarvepädevaid institutsioone vastavalt artikli 84 lõikele 11.

Muudatusettepanek 210

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 88 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 88 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ameti töötajaid tasustatakse ameti omavahenditest ja ameti delegeeritud ülesannete täitmise eest tasumiseks kasutatakse vajaduse korral komisjoni poolt delegeeritud eelarvet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Ameti töötajaid tasustatakse ameti omavahenditest ja ameti delegeeritud ülesannete täitmise eest tasumiseks kasutatakse vajaduse korral komisjoni poolt delegeeritud eelarvet.

Muudatusettepanek 211

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 89 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Haldusnõukogu nimetab tegevdirektori ametisse tema teeneid, dokumenteeritud haldamis- ja juhtimisoskust ning asjaomaseid teadmisi ja kogemusi silmas pidades komisjoni esitatud
  kandidaatide
  nimekirjast, mis koostatakse Euroopa Liidu Teatajas ja mujal avaldatud osalemiskutsete põhjal korraldatud avaliku konkursi alusel. | Haldusnõukogu nimetab tegevdirektori ametisse tema teeneid, dokumenteeritud haldamis- ja juhtimisoskust ning asjaomaseid teadmisi ja kogemusi silmas pidades komisjoni esitatud
  ja vähemalt kolmest kandidaadist koosnevast
  nimekirjast, mis koostatakse Euroopa Liidu Teatajas ja mujal avaldatud osalemiskutsete põhjal korraldatud avaliku konkursi alusel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Haldusnõukogu nimetab tegevdirektori ametisse tema teeneid, dokumenteeritud haldamis- ja juhtimisoskust ning asjaomaseid teadmisi ja kogemusi silmas pidades komisjoni esitatud
  kandidaatide
  nimekirjast, mis koostatakse Euroopa Liidu Teatajas ja mujal avaldatud osalemiskutsete põhjal korraldatud avaliku konkursi alusel.

kandidaatide

Haldusnõukogu nimetab tegevdirektori ametisse tema teeneid, dokumenteeritud haldamis- ja juhtimisoskust ning asjaomaseid teadmisi ja kogemusi silmas pidades komisjoni esitatud
  ja vähemalt kolmest kandidaadist koosnevast
  nimekirjast, mis koostatakse Euroopa Liidu Teatajas ja mujal avaldatud osalemiskutsete põhjal korraldatud avaliku konkursi alusel.

ja vähemalt kolmest kandidaadist koosnevast

Euroopa Liidu Teatajas

Muudatusettepanek 212

Muudatusettepanek 212

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 89 – lõige 2 – lõik 2

Artikkel 89 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Võttes arvesse esimeses lõigus osutatud hinnangut võib haldusnõukogu komisjoni ettepanekul pikendada tegevdirektori ametiaega ühe korra kuni
  neljaks
  aastaks. | Võttes arvesse esimeses lõigus osutatud hinnangut võib haldusnõukogu komisjoni ettepanekul pikendada tegevdirektori ametiaega ühe korra kuni
  viieks
  aastaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Võttes arvesse esimeses lõigus osutatud hinnangut võib haldusnõukogu komisjoni ettepanekul pikendada tegevdirektori ametiaega ühe korra kuni
  neljaks
  aastaks.

neljaks

Võttes arvesse esimeses lõigus osutatud hinnangut võib haldusnõukogu komisjoni ettepanekul pikendada tegevdirektori ametiaega ühe korra kuni
  viieks
  aastaks.

viieks

Muudatusettepanek 213

Muudatusettepanek 213

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 92 – pealkiri

Artikkel 92 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Peakorterileping
  ja tegutsemistingimused | Peakorteri-
  ja
  kohalike büroode leping ning
  tegutsemistingimused |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Peakorterileping
  ja tegutsemistingimused

Peakorterileping

Peakorteri-
  ja
  kohalike büroode leping ning
  tegutsemistingimused

Peakorteri-

kohalike büroode leping ning

Muudatusettepanek 214

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 92 – lõige 1

Artikkel 92 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Vajalikud kokkulepped, milles käsitletakse ametile
  asukohaliikmesriigis
  antavaid ruume ja
  selle liikmesriigi
  pakutavaid vahendeid ning ameti
  asukohaliikmesriigis
  tegevdirektori, haldusnõukogu liikmete, ameti töötajate ja nende perekonnaliikmete suhtes kohaldatavaid erieeskirju, sätestatakse ameti ja vastuvõtva liikmesriigi vahelises
  peakorterilepingus
  , mis sõlmitakse pärast haldusnõukogu heakskiidu saamist. | 1.   Vajalikud kokkulepped, milles käsitletakse ametile
  asukohaliikmesriikides
  antavaid ruume ja
  nende liikmesriikide
  pakutavaid vahendeid ning ameti
  asukohaliikmesriikides
  tegevdirektori, haldusnõukogu liikmete, ameti töötajate ja nende perekonnaliikmete suhtes kohaldatavaid erieeskirju, sätestatakse ameti ja vastuvõtva
  või kohaliku infrastruktuuri asukohariigiks oleva
  liikmesriigi vahelises
  peakorteri- ja kohalike büroode lepingus
  , mis sõlmitakse pärast haldusnõukogu heakskiidu saamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Vajalikud kokkulepped, milles käsitletakse ametile
  asukohaliikmesriigis
  antavaid ruume ja
  selle liikmesriigi
  pakutavaid vahendeid ning ameti
  asukohaliikmesriigis
  tegevdirektori, haldusnõukogu liikmete, ameti töötajate ja nende perekonnaliikmete suhtes kohaldatavaid erieeskirju, sätestatakse ameti ja vastuvõtva liikmesriigi vahelises
  peakorterilepingus
  , mis sõlmitakse pärast haldusnõukogu heakskiidu saamist.

1.   Vajalikud kokkulepped, milles käsitletakse ametile
  asukohaliikmesriikides
  antavaid ruume ja
  nende liikmesriikide
  pakutavaid vahendeid ning ameti
  asukohaliikmesriikides
  tegevdirektori, haldusnõukogu liikmete, ameti töötajate ja nende perekonnaliikmete suhtes kohaldatavaid erieeskirju, sätestatakse ameti ja vastuvõtva
  või kohaliku infrastruktuuri asukohariigiks oleva
  liikmesriigi vahelises
  peakorteri- ja kohalike büroode lepingus
  , mis sõlmitakse pärast haldusnõukogu heakskiidu saamist.

Muudatusettepanek 215

Muudatusettepanek 215

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 98 – lõige 1

Artikkel 98 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Amet on osalemiseks avatud nendele kolmandatele riikidele, kes on sõlminud liiduga vastavad lepingud. | 1.   Amet on osalemiseks avatud nendele kolmandatele riikidele
  ja rahvusvahelistele organisatsioonidele
  , kes on sõlminud liiduga vastavad lepingud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Amet on osalemiseks avatud nendele kolmandatele riikidele, kes on sõlminud liiduga vastavad lepingud.

1.   Amet on osalemiseks avatud nendele kolmandatele riikidele
  ja rahvusvahelistele organisatsioonidele
  , kes on sõlminud liiduga vastavad lepingud.

Muudatusettepanek 216

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 101 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 101 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | Komisjon määrab kindlaks metoodika, millega kehtestatakse kvalitatiivsed näitajad, et artikli 4 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud üldeesmärkide saavutamisel tehtud edusamme täpselt hinnata. Selle metoodika alusel täiendab komisjon lisa hiljemalt 1. jaanuariks 2021. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

Komisjon määrab kindlaks metoodika, millega kehtestatakse kvalitatiivsed näitajad, et artikli 4 lõike 1 punktides a, b ja c sätestatud üldeesmärkide saavutamisel tehtud edusamme täpselt hinnata. Selle metoodika alusel täiendab komisjon lisa hiljemalt 1. jaanuariks 2021.

Muudatusettepanek 217

Muudatusettepanek 217

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 102 – lõige 2

Artikkel 102 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Programmi vahehindamine toimub siis, kui programmi rakendamise kohta on
  saanud kättesaadavaks
  piisavalt teavet, ent mitte hiljem kui
  neli
  aastat pärast programmi rakendamise algust. | 2.   Programmi vahehindamine toimub siis, kui programmi rakendamise kohta on piisavalt teavet, ent mitte hiljem kui
  kolm
  aastat pärast programmi rakendamise algust.
  Selle hindamise raames nähakse ette programmi juhtimist käsitlev eraldi osa eesmärgiga anda teavet selle kohta, kas programmi eri osalejatele delegeeritud ülesandeid ja pädevusi tuleks muuta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Programmi vahehindamine toimub siis, kui programmi rakendamise kohta on
  saanud kättesaadavaks
  piisavalt teavet, ent mitte hiljem kui
  neli
  aastat pärast programmi rakendamise algust.

2.   Programmi vahehindamine toimub siis, kui programmi rakendamise kohta on piisavalt teavet, ent mitte hiljem kui
  kolm
  aastat pärast programmi rakendamise algust.
  Selle hindamise raames nähakse ette programmi juhtimist käsitlev eraldi osa eesmärgiga anda teavet selle kohta, kas programmi eri osalejatele delegeeritud ülesandeid ja pädevusi tuleks muuta.

Muudatusettepanek 218

Muudatusettepanek 218

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 102 – lõige 4

Artikkel 102 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Komisjon edastab hindamiste tulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. | 4.   Komisjon edastab hindamiste tulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele
  ning esitab vajaduse korral koos tulemustega uue seadusandliku ettepaneku
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Komisjon edastab hindamiste tulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

4.   Komisjon edastab hindamiste tulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele
  ning esitab vajaduse korral koos tulemustega uue seadusandliku ettepaneku
  .

Muudatusettepanek 219

Muudatusettepanek 219

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 102 – lõige 6 – lõik 1

Artikkel 102 – lõige 6 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 30. juuniks 2024 ja seejärel iga
  viie
  aasta tagant hindab komisjon vastavalt oma suunistele ameti töötulemusi seoses tema eesmärkide, volituste, ülesannete ja asukohaga. Hindamise käigus käsitletakse
  eelkõige
  võimalikku vajadust muuta ameti volitusi ja võimaliku muutmise finantsmõju. Samuti käsitletakse ameti huvide konflikte käsitlevat poliitikat ning turvalisuse akrediteerimise nõukogu sõltumatust ja autonoomsust. | 30. juuniks 2024 ja seejärel iga
  kolme
  aasta tagant hindab komisjon vastavalt oma suunistele ameti töötulemusi seoses tema eesmärkide, volituste, ülesannete ja asukohaga. Hindamise käigus käsitletakse võimalikku vajadust muuta ameti volitusi
  , eelkõige seoses võimalusega anda talle lisaülesandeid kooskõlas artikliga 30,
  ja võimaliku muutmise finantsmõju. Samuti käsitletakse ameti huvide konflikte käsitlevat poliitikat ning turvalisuse akrediteerimise nõukogu sõltumatust ja autonoomsust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

30. juuniks 2024 ja seejärel iga
  viie
  aasta tagant hindab komisjon vastavalt oma suunistele ameti töötulemusi seoses tema eesmärkide, volituste, ülesannete ja asukohaga. Hindamise käigus käsitletakse
  eelkõige
  võimalikku vajadust muuta ameti volitusi ja võimaliku muutmise finantsmõju. Samuti käsitletakse ameti huvide konflikte käsitlevat poliitikat ning turvalisuse akrediteerimise nõukogu sõltumatust ja autonoomsust.

viie

eelkõige

30. juuniks 2024 ja seejärel iga
  kolme
  aasta tagant hindab komisjon vastavalt oma suunistele ameti töötulemusi seoses tema eesmärkide, volituste, ülesannete ja asukohaga. Hindamise käigus käsitletakse võimalikku vajadust muuta ameti volitusi
  , eelkõige seoses võimalusega anda talle lisaülesandeid kooskõlas artikliga 30,
  ja võimaliku muutmise finantsmõju. Samuti käsitletakse ameti huvide konflikte käsitlevat poliitikat ning turvalisuse akrediteerimise nõukogu sõltumatust ja autonoomsust.

kolme

, eelkõige seoses võimalusega anda talle lisaülesandeid kooskõlas artikliga 30,

Muudatusettepanek 220

Muudatusettepanek 220

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 105 – lõige 2

Artikkel 105 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artiklites 52 ja 101 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  määramata ajaks
  kuni 31. detsembrini 2028. | 2.   Artiklites 52 ja 101 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kuni 31. detsembrini 2028. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artiklites 52 ja 101 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  määramata ajaks
  kuni 31. detsembrini 2028.

2.   Artiklites 52 ja 101 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kuni 31. detsembrini 2028.

Muudatusettepanek 221

Muudatusettepanek 221

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 107 – lõige 1

Artikkel 107 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. | 1.   Komisjoni abistab komitee
  , mis kohtub konkreetsetes koosseisudes/allkomiteedes, mis on ette nähtud programmi igale põhikomponendile (Galileo ja EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM)
  . Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

1.   Komisjoni abistab komitee
  , mis kohtub konkreetsetes koosseisudes/allkomiteedes, mis on ette nähtud programmi igale põhikomponendile (Galileo ja EGNOS, Copernicus, SSA, GOVSATCOM)
  . Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

Muudatusettepanek 222

Muudatusettepanek 222

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 107 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 107 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Liidu sõlmitud rahvusvahelistes lepingutes võidakse vastavalt vajadusele ette näha kolmandate riikide esindajate ja rahvusvaheliste organisatsioonide kaasamine komitee töösse kodukorras sätestatud tingimustel, võttes arvesse liidu julgeolekut. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Liidu sõlmitud rahvusvahelistes lepingutes võidakse vastavalt vajadusele ette näha kolmandate riikide esindajate ja rahvusvaheliste organisatsioonide kaasamine komitee töösse kodukorras sätestatud tingimustel, võttes arvesse liidu julgeolekut.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0405/2018).

1

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta otsus nr 243/2012/EL, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm (ELT L 81, 21.3.2012, lk 7).

15

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta otsus nr 243/2012/EL, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm (ELT L 81, 21.3.2012, lk 7).

15

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1).

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 377/2014, millega luuakse Copernicuse programm ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 911/2010 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 44).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 911/2010 Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta (2011–2013) (ELT L 276, 20.10.2010, lk 1).

18

(19)  Teatis „Tehisintellekt Euroopa huvides“ (COM(2018)0237), teatis „Ühtse Euroopa andmeruumi loomine“ (COM(2018)0232), ettepanek: nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte (COM(2018)0008).

19

(20)  Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide Kasutamise Organisatsioon.

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE).

21

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 377/2014, millega luuakse Copernicuse programm ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 911/2010 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 44).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrus (EL) nr 911/2010 Maa seire Euroopa programmi (GMES) ja selle esialgsete toimingute kohta (2011–2013) (ELT L 276, 20.10.2010, lk 1).

18

(19)  Teatis „Tehisintellekt Euroopa huvides“ (COM(2018)0237), teatis „Ühtse Euroopa andmeruumi loomine“ (COM(2018)0232), ettepanek: nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte (COM(2018)0008).

19

(20)  Euroopa Meteoroloogiliste Satelliitide Kasutamise Organisatsioon.

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE).

21

(24)  

  ELT L
  158, 27.5.2014, lk 227.

24

ELT L

(24)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta otsus nr 541/2014/EL, millega luuakse kosmose jälgimise ja seire tugiraamistik (



  ELT L
   158, 27.5.2014, lk 227).

24

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta otsus nr 541/2014/EL, millega luuakse kosmose jälgimise ja seire tugiraamistik (

ELT L

(29)  ELT L 345, 23.12.2008, lk 75.

29

(29)  ELT L 345, 23.12.2008, lk 75.

29

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/775 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/775

---

P8_TA(2018)0521

Digitaalse Euroopa programmi kehtestamine ajavahemikuks 2021–2027 ***I

Euroopa Parlamendi 13. detsembril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ajavahemikuks 2021–2027 digitaalse Euroopa programm (COM(2018)0434 – C8-0256/2018 – 2018/0227(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 388/45)

Muudatusettepanek 1

Seadusandliku resolutsiooni projekt

Volitus 3 a (uus)

| Seadusandliku resolutsiooni projekt | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 17. mai 2017. aasta resolutsiooni finantstehnoloogia ning tehnoloogia mõju kohta finantssektori tulevikule, |

Seadusandliku resolutsiooni projekt

Muudatusettepanek

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 17. mai 2017. aasta resolutsiooni finantstehnoloogia ning tehnoloogia mõju kohta finantssektori tulevikule,

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Vastavalt [viidet ajakohastatakse vajaduse korral vastavalt uuele ülemeremaid ja territooriume käsitlevale otsusele: nõukogu otsuse / /EL (53) artiklile 88] on ülemeremaadel või -territooriumidel asuvad isikud ja üksused rahastamiskõlblikud, kui programmi eeskirjadest ja eesmärkidest ning võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Vastavalt [viidet ajakohastatakse vajaduse korral vastavalt uuele ülemeremaid ja territooriume käsitlevale otsusele: nõukogu otsuse / /EL (53) artiklile 88] on ülemeremaadel või -territooriumidel asuvad isikud ja üksused rahastamiskõlblikud, kui programmi eeskirjadest ja eesmärkidest ning võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti.

| (4) | Vastavalt [viidet ajakohastatakse vajaduse korral vastavalt uuele ülemeremaid ja territooriume käsitlevale otsusele: nõukogu otsuse / /EL (53) artiklile 88] on ülemeremaadel või -territooriumidel asuvad isikud ja üksused rahastamiskõlblikud, kui programmi eeskirjadest ja eesmärkidest ning võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti.
  Programmi rakendamisel tuleb arvesse võtta ülemeremaade ja -territooriumide osalemisega seotud kitsendusi ning nende tegelikku osalemist programmis tuleks jälgida ja korrapäraselt hinnata. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt [viidet ajakohastatakse vajaduse korral vastavalt uuele ülemeremaid ja territooriume käsitlevale otsusele: nõukogu otsuse / /EL (53) artiklile 88] on ülemeremaadel või -territooriumidel asuvad isikud ja üksused rahastamiskõlblikud, kui programmi eeskirjadest ja eesmärkidest ning võimalikest kokkulepetest liikmesriigiga, millega vastav ülemeremaa või -territoorium on seotud, ei tulene teisiti.
  Programmi rakendamisel tuleb arvesse võtta ülemeremaade ja -territooriumide osalemisega seotud kitsendusi ning nende tegelikku osalemist programmis tuleks jälgida ja korrapäraselt hinnata.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (54) punktidele 22 ja 23 on vaja käesolevat programmi hinnata konkreetsete seirenõuete kohaselt kogutud teabe alusel, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige
  liikmesriikides
  . Kui see on asjakohane,
  võivad
  need nõuded
  sisaldada
  mõõdetavaid näitajaid, mille põhjal hinnata programmi mõju kohapeal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (54) punktidele 22 ja 23 on vaja käesolevat programmi hinnata konkreetsete seirenõuete kohaselt kogutud teabe alusel, vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust, eelkõige
  liikmesriikides
  . Kui see on asjakohane,
  võivad
  need nõuded
  sisaldada
  mõõdetavaid näitajaid, mille põhjal hinnata programmi mõju kohapeal.

| (5) | Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (54) punktidele 22 ja 23 on vaja käesolevat programmi hinnata konkreetsete seirenõuete kohaselt kogutud teabe alusel,
  mis on viidud korrelatsiooni olemasolevate vajadustega ja on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679

   (54 a)

  ,
  vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust
  kõikide toetusesaajate
  , eelkõige
  liikmesriikide ja VKEde jaoks
  . Kui see on asjakohane,
  peaksid
  need nõuded
  sisaldama kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt
  mõõdetavaid näitajaid, mille põhjal hinnata programmi mõju kohapeal. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (54) punktidele 22 ja 23 on vaja käesolevat programmi hinnata konkreetsete seirenõuete kohaselt kogutud teabe alusel,
  mis on viidud korrelatsiooni olemasolevate vajadustega ja on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679

   (54 a)

  ,
  vältides samal ajal ülereguleerimist ja halduskoormust
  kõikide toetusesaajate
  , eelkõige
  liikmesriikide ja VKEde jaoks
  . Kui see on asjakohane,
  peaksid
  need nõuded
  sisaldama kvantitatiivselt ja kvalitatiivselt
  mõõdetavaid näitajaid, mille põhjal hinnata programmi mõju kohapeal.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Programm peaks tagama ülima läbipaistvuse, vastutuse ja demokraatliku kontrolli liidu eelarvega seotud uuenduslike rahastamisvahendite ja mehhanismide üle, eriti seoses nende osatähtsusega nii esialgsete ootuste osas kui ka liidu eesmärkide täitmisel saavutatud lõpptulemustes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Programm peaks tagama ülima läbipaistvuse, vastutuse ja demokraatliku kontrolli liidu eelarvega seotud uuenduslike rahastamisvahendite ja mehhanismide üle, eriti seoses nende osatähtsusega nii esialgsete ootuste osas kui ka liidu eesmärkide täitmisel saavutatud lõpptulemustes.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | 2017. aasta septembris Tallinnas toimunud digitippkohtumisel (55) ja Euroopa Ülemkogu 19. oktoobri 2017. aasta järeldustes (56) märgiti, et Euroopal on vaja investeerida siinse majanduse digitaliseerimisse ja leida lahendus oskuste nappusele, et Euroopa konkurentsivõime ning meie elukvaliteet ja sotsiaalne struktuur säiliksid ja muutuksid paremaks. Euroopa Ülemkogu tõdes, et digitehnoloogiale üleminek pakub tohutuid võimalusi innovatsiooniks, majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks, aitab suurendada meie ülemaailmset konkurentsivõimet ning suurendab loomingulist ja kultuurilist mitmekesisust. Et saaksime neist võimalustest kinni haarata, peame esmalt kollektiivselt lahendama
  mõned
  digitehnoloogiale üleminekuga kaasnevad probleemid
  ning vaatama
  läbi
  sellest
  mõjutatud poliitikameetmed. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

2017. aasta septembris Tallinnas toimunud digitippkohtumisel (55) ja Euroopa Ülemkogu 19. oktoobri 2017. aasta järeldustes (56) märgiti, et Euroopal on vaja investeerida siinse majanduse digitaliseerimisse ja leida lahendus oskuste nappusele, et Euroopa konkurentsivõime ning meie elukvaliteet ja sotsiaalne struktuur säiliksid ja muutuksid paremaks. Euroopa Ülemkogu tõdes, et digitehnoloogiale üleminek pakub tohutuid võimalusi innovatsiooniks, majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks, aitab suurendada meie ülemaailmset konkurentsivõimet ning suurendab loomingulist ja kultuurilist mitmekesisust. Et saaksime neist võimalustest kinni haarata, peame esmalt kollektiivselt lahendama
  mõned
  digitehnoloogiale üleminekuga kaasnevad probleemid
  ning vaatama
  läbi
  sellest
  mõjutatud poliitikameetmed.

| (6) | 2017. aasta septembris Tallinnas toimunud digitippkohtumisel (55) ja Euroopa Ülemkogu 19. oktoobri 2017. aasta järeldustes (56) märgiti, et Euroopal on vaja investeerida siinse majanduse
  tulemuslikku
  digitaliseerimisse ja leida lahendus oskuste nappusele, et Euroopa konkurentsivõime
  ja innovatsioon
  ning meie elukvaliteet ja sotsiaalne struktuur säiliksid ja muutuksid paremaks. Euroopa Ülemkogu tõdes, et digitehnoloogiale üleminek pakub tohutuid võimalusi innovatsiooniks, majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks, aitab suurendada meie ülemaailmset konkurentsivõimet ning suurendab loomingulist ja kultuurilist mitmekesisust. Et saaksime neist võimalustest kinni haarata, peame esmalt kollektiivselt lahendama
  mitmesugused
  digitehnoloogiale üleminekuga kaasnevad probleemid
  , sealhulgas tagades, et uue tehnoloogia aluseks olevad vajalikud sammud on astutud, luues tulemuslikud ja kergesti jõustatavad õigusnormid, vaadates
  läbi
  digitehnoloogiale üleminekust
  mõjutatud poliitikameetmed
  ja luues innovatsioonisõbraliku keskkonna, kus kasutajate huvid on täielikult kaitstud. Optimaalselt suurendatakse käesoleva programmi rahastamispaketti, mis on Euroopa tasandil tehtav jõupingutus, erasektori märkimisväärsete rahaliste vahendite ja liikmesriikide panuse abil. |
| --- | --- |

(6)

2017. aasta septembris Tallinnas toimunud digitippkohtumisel (55) ja Euroopa Ülemkogu 19. oktoobri 2017. aasta järeldustes (56) märgiti, et Euroopal on vaja investeerida siinse majanduse
  tulemuslikku
  digitaliseerimisse ja leida lahendus oskuste nappusele, et Euroopa konkurentsivõime
  ja innovatsioon
  ning meie elukvaliteet ja sotsiaalne struktuur säiliksid ja muutuksid paremaks. Euroopa Ülemkogu tõdes, et digitehnoloogiale üleminek pakub tohutuid võimalusi innovatsiooniks, majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks, aitab suurendada meie ülemaailmset konkurentsivõimet ning suurendab loomingulist ja kultuurilist mitmekesisust. Et saaksime neist võimalustest kinni haarata, peame esmalt kollektiivselt lahendama
  mitmesugused
  digitehnoloogiale üleminekuga kaasnevad probleemid
  , sealhulgas tagades, et uue tehnoloogia aluseks olevad vajalikud sammud on astutud, luues tulemuslikud ja kergesti jõustatavad õigusnormid, vaadates
  läbi
  digitehnoloogiale üleminekust
  mõjutatud poliitikameetmed
  ja luues innovatsioonisõbraliku keskkonna, kus kasutajate huvid on täielikult kaitstud. Optimaalselt suurendatakse käesoleva programmi rahastamispaketti, mis on Euroopa tasandil tehtav jõupingutus, erasektori märkimisväärsete rahaliste vahendite ja liikmesriikide panuse abil.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | Euroopa ühiskonna ja Euroopa majanduse tulevik tugineb suurel määral ühtlustatud ja järjepidevale spektripoliitikale, 5G taristule, mis eeldab väga suure läbilaskevõimega võrkudega seotud taristueesmärki, et pakkuda kvaliteetseid ja kiiremaid sideteenuseid; see on programmi hea rakendamise eeltingimus. Sellega seoses peaks programm saama kasu Euroopa ühendamise rahastu heast rakendamisest ja eelkõige algatusest WiFi4EU, mille eesmärk on edendada kodanike ühenduvust liidu avaliks ruumis; nende kahe programmi ühendamine aitab maksimeerida tulemusi ning saavutada liidu eesmärgid tagada usaldusväärne ja järjepidev kiire võrguga kaetus kogu liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Euroopa ühiskonna ja Euroopa majanduse tulevik tugineb suurel määral ühtlustatud ja järjepidevale spektripoliitikale, 5G taristule, mis eeldab väga suure läbilaskevõimega võrkudega seotud taristueesmärki, et pakkuda kvaliteetseid ja kiiremaid sideteenuseid; see on programmi hea rakendamise eeltingimus. Sellega seoses peaks programm saama kasu Euroopa ühendamise rahastu heast rakendamisest ja eelkõige algatusest WiFi4EU, mille eesmärk on edendada kodanike ühenduvust liidu avaliks ruumis; nende kahe programmi ühendamine aitab maksimeerida tulemusi ning saavutada liidu eesmärgid tagada usaldusväärne ja järjepidev kiire võrguga kaetus kogu liidus.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Euroopa Ülemkogu märkis eeskätt, et liit peab kiiremas korras tegelema esilekerkivate suundumustega: see hõlmab selliseid küsimusi nagu tehisintellekt
  ja hajusraamatu tehnoloogiad
  (
  nt plokiahel
  )
  , tagades samal ajal andmekaitse
  ,
  digitaalõiguste
  ja
  eetiliste standardite kõrge taseme
  . Euroopa Ülemkogu palus komisjonil esitada 2018. aasta alguseks Euroopa lähenemisviis tehisintellektile ning kutsus komisjoni üles esitama vajalikud algatused raamtingimuste tugevdamiseks, et võimaldada ELil uurida uutele turgudele sisenemise võimalusi riskipõhiste radikaalsete uuenduste kaudu ning kinnitada oma tööstuse juhtrolli. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Euroopa Ülemkogu märkis eeskätt, et liit peab kiiremas korras tegelema esilekerkivate suundumustega: see hõlmab selliseid küsimusi nagu tehisintellekt
  ja hajusraamatu tehnoloogiad
  (
  nt plokiahel
  )
  , tagades samal ajal andmekaitse
  ,
  digitaalõiguste
  ja
  eetiliste standardite kõrge taseme
  . Euroopa Ülemkogu palus komisjonil esitada 2018. aasta alguseks Euroopa lähenemisviis tehisintellektile ning kutsus komisjoni üles esitama vajalikud algatused raamtingimuste tugevdamiseks, et võimaldada ELil uurida uutele turgudele sisenemise võimalusi riskipõhiste radikaalsete uuenduste kaudu ning kinnitada oma tööstuse juhtrolli.

| (7) | Euroopa Ülemkogu märkis eeskätt, et liit peab kiiremas korras tegelema esilekerkivate suundumustega: see hõlmab selliseid küsimusi nagu
  digilõhe,
  tehisintellekt
  , tagades samal ajal andmekaitse kõrge taseme täielikus kooskõlas määrusega
  (
  EL
  )
  2016/679 ning õigused
  ,
  põhiõigused
  ja
  eetilised standardid
  . Euroopa Ülemkogu palus komisjonil esitada 2018. aasta alguseks Euroopa lähenemisviis tehisintellektile ning kutsus komisjoni üles esitama vajalikud algatused raamtingimuste tugevdamiseks, et võimaldada ELil uurida uutele turgudele sisenemise võimalusi riskipõhiste radikaalsete uuenduste kaudu ning kinnitada oma tööstuse juhtrolli. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu märkis eeskätt, et liit peab kiiremas korras tegelema esilekerkivate suundumustega: see hõlmab selliseid küsimusi nagu
  digilõhe,
  tehisintellekt
  , tagades samal ajal andmekaitse kõrge taseme täielikus kooskõlas määrusega
  (
  EL
  )
  2016/679 ning õigused
  ,
  põhiõigused
  ja
  eetilised standardid
  . Euroopa Ülemkogu palus komisjonil esitada 2018. aasta alguseks Euroopa lähenemisviis tehisintellektile ning kutsus komisjoni üles esitama vajalikud algatused raamtingimuste tugevdamiseks, et võimaldada ELil uurida uutele turgudele sisenemise võimalusi riskipõhiste radikaalsete uuenduste kaudu ning kinnitada oma tööstuse juhtrolli.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7a) | Liikmesriigid väljendasid 10. aprillil 2018 oma toetust ja koostöösoovi tehisintellekti ja hajusraamatu tehnoloogia (näiteks plokiahela) taristu teenuste algatustes, allkirjastades koostöölepingud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7a)

Liikmesriigid väljendasid 10. aprillil 2018 oma toetust ja koostöösoovi tehisintellekti ja hajusraamatu tehnoloogia (näiteks plokiahela) taristu teenuste algatustes, allkirjastades koostöölepingud.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7b) | Programmi edukaks elluviimiseks on vaja enamat kui suundumuste järgimist. Liit peab olema pühendunud privaatsust võimaldavatele tehnoloogiatele (st krüptograafia ja detsentraliseeritud rakendused), samuti on vaja suuremaid investeeringuid tulevikukindlatesse taristutesse (kiudoptilised võrgud), et võimaldada iseseisva digiteeritud ühiskonna loomist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7b)

Programmi edukaks elluviimiseks on vaja enamat kui suundumuste järgimist. Liit peab olema pühendunud privaatsust võimaldavatele tehnoloogiatele (st krüptograafia ja detsentraliseeritud rakendused), samuti on vaja suuremaid investeeringuid tulevikukindlatesse taristutesse (kiudoptilised võrgud), et võimaldada iseseisva digiteeritud ühiskonna loomist.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (7c) | Euroopa peab tulevikus tegema otsustavaid investeeringuid strateegilisse digivõimekusse, et digitehnoloogiale üleminekust kasu saada. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb ELi tasandil tagada märkimisväärne eelarve (vähemalt 9,2 miljardit eurot), mida peavad täiendama suured investeeringud riiklikul ja piirkondlikul tasandil, nimelt järjepidevas ja vastastikku täiendavas seoses struktuuri- ja ühtekuuluvusfondidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7c)

Euroopa peab tulevikus tegema otsustavaid investeeringuid strateegilisse digivõimekusse, et digitehnoloogiale üleminekust kasu saada. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb ELi tasandil tagada märkimisväärne eelarve (vähemalt 9,2 miljardit eurot), mida peavad täiendama suured investeeringud riiklikul ja piirkondlikul tasandil, nimelt järjepidevas ja vastastikku täiendavas seoses struktuuri- ja ühtekuuluvusfondidega.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Komisjoni teatises „Uus tänapäevane mitmeaastane finantsraamistik Euroopa Liidu jaoks, mis võimaldab tõhusalt saavutada tema prioriteete ka pärast 2020. aastat“ (57) kirjeldatakse tulevase finantsraamistiku võimaluste hulgas Euroopa digitehnoloogiale ülemineku programmi, mis aitaks liikuda jõudsalt aruka majanduskasvu suunas sellistes valdkondades nagu kõrge kvaliteediga andmetaristud, ühenduvus ja
  küberturvalisus
  . Programm kindlustaks Euroopa juhtpositsiooni superarvutite, järgmise põlvkonna interneti, robootika ja suurandmete vallas. See kindlustaks Euroopa tööstuse ja ettevõtluse konkurentsivõimet digitaalses majanduses ning avaldaks olulist mõju oskuste nappusest ülesaamisele kogu liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Komisjoni teatises „Uus tänapäevane mitmeaastane finantsraamistik Euroopa Liidu jaoks, mis võimaldab tõhusalt saavutada tema prioriteete ka pärast 2020. aastat“ (57) kirjeldatakse tulevase finantsraamistiku võimaluste hulgas Euroopa digitehnoloogiale ülemineku programmi, mis aitaks liikuda jõudsalt aruka majanduskasvu suunas sellistes valdkondades nagu kõrge kvaliteediga andmetaristud, ühenduvus ja
  küberturvalisus
  . Programm kindlustaks Euroopa juhtpositsiooni superarvutite, järgmise põlvkonna interneti, robootika ja suurandmete vallas. See kindlustaks Euroopa tööstuse ja ettevõtluse konkurentsivõimet digitaalses majanduses ning avaldaks olulist mõju oskuste nappusest ülesaamisele kogu liidus.

| (8) | Komisjoni teatises „Uus tänapäevane mitmeaastane finantsraamistik Euroopa Liidu jaoks, mis võimaldab tõhusalt saavutada tema prioriteete ka pärast 2020. aastat“ (57) kirjeldatakse tulevase finantsraamistiku võimaluste hulgas Euroopa digitehnoloogiale ülemineku programmi, mis aitaks liikuda jõudsalt aruka majanduskasvu suunas sellistes valdkondades nagu kõrge kvaliteediga andmetaristud, ühenduvus
  , küberturvalisus
  ja
  avaliku halduse digiteerimine
  . Programm kindlustaks Euroopa juhtpositsiooni superarvutite, järgmise põlvkonna interneti, robootika ja suurandmete vallas. See kindlustaks Euroopa tööstuse ja ettevõtluse konkurentsivõimet digitaalses majanduses ning avaldaks olulist mõju oskuste nappusest ülesaamisele
  ja lahendamisele
  kogu liidus
  , tagades et Euroopa kodanikel on digitehnoloogiale üleminekuks vajalikud oskused, pädevused ja teadmised
  . |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni teatises „Uus tänapäevane mitmeaastane finantsraamistik Euroopa Liidu jaoks, mis võimaldab tõhusalt saavutada tema prioriteete ka pärast 2020. aastat“ (57) kirjeldatakse tulevase finantsraamistiku võimaluste hulgas Euroopa digitehnoloogiale ülemineku programmi, mis aitaks liikuda jõudsalt aruka majanduskasvu suunas sellistes valdkondades nagu kõrge kvaliteediga andmetaristud, ühenduvus
  , küberturvalisus
  ja
  avaliku halduse digiteerimine
  . Programm kindlustaks Euroopa juhtpositsiooni superarvutite, järgmise põlvkonna interneti, robootika ja suurandmete vallas. See kindlustaks Euroopa tööstuse ja ettevõtluse konkurentsivõimet digitaalses majanduses ning avaldaks olulist mõju oskuste nappusest ülesaamisele
  ja lahendamisele
  kogu liidus
  , tagades et Euroopa kodanikel on digitehnoloogiale üleminekuks vajalikud oskused, pädevused ja teadmised
  .

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Arvestades viivitust liidu strateegilise digitaalse suutlikkuse arendamisel ja selle kiirendamiseks tehtud jõupingutusi, tuleks tagada programmi ulatusele vastav ja vähemalt 9,2  miljardi euro suurune eelarve. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Arvestades viivitust liidu strateegilise digitaalse suutlikkuse arendamisel ja selle kiirendamiseks tehtud jõupingutusi, tuleks tagada programmi ulatusele vastav ja vähemalt 9,2  miljardi euro suurune eelarve.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Teatises „Ühtse Euroopa andmeruumi loomine“ (57) kirjeldati uut meedet, millega astutaks oluline samm ELi ühise andmeruumi suunas, see oleks ühtne digiruum, mille mastaap võimaldab arendada uusi andmepõhiseid tooteid ja teenuseid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Teatises „Ühtse Euroopa andmeruumi loomine“ (57) kirjeldati uut meedet, millega astutaks oluline samm ELi ühise andmeruumi suunas, see oleks ühtne digiruum, mille mastaap võimaldab arendada uusi andmepõhiseid tooteid ja teenuseid.

| (9) | Teatises „Ühtse Euroopa andmeruumi loomine“ (57) kirjeldati uut meedet, millega astutaks oluline samm ELi ühise andmeruumi suunas, see oleks ühtne digiruum, mille mastaap võimaldab arendada
  ja uuendada
  uusi andmepõhiseid tooteid ja teenuseid. |
| --- | --- |

(9)

Teatises „Ühtse Euroopa andmeruumi loomine“ (57) kirjeldati uut meedet, millega astutaks oluline samm ELi ühise andmeruumi suunas, see oleks ühtne digiruum, mille mastaap võimaldab arendada
  ja uuendada
  uusi andmepõhiseid tooteid ja teenuseid.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9a) | Euroopa Komisjoni 2017. aastal käivitatud Euroopa järgmise põlvkonna interneti algatus peaks samuti olema programmi rakendamise alus, sest selle eesmärk on avatum internet paremate teenuste, suurema arukuse, rohkema kaasamise ja osalemisega ning tegelemine tehnoloogiliste võimalustega, mis tulenevad erinevatest uurimisvaldkondadest, mis ulatuvad uuest võrguarhitektuurist ja tarkvarapõhistest taristutest teenuste ja rakenduste uute kontseptsioonideni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Euroopa Komisjoni 2017. aastal käivitatud Euroopa järgmise põlvkonna interneti algatus peaks samuti olema programmi rakendamise alus, sest selle eesmärk on avatum internet paremate teenuste, suurema arukuse, rohkema kaasamise ja osalemisega ning tegelemine tehnoloogiliste võimalustega, mis tulenevad erinevatest uurimisvaldkondadest, mis ulatuvad uuest võrguarhitektuurist ja tarkvarapõhistest taristutest teenuste ja rakenduste uute kontseptsioonideni.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Programmi üldeesmärk peaks olema toetada tööstuse üleminekut digitehnoloogiale ja soodustada innovatsioonipoliitika, teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tööstuspotentsiaali paremat ärakasutamist,
  et sellest oleks kasu ettevõtjatele ja kodanikele kogu ELis. Programm tuleks jagada viieks järgmiseks erieesmärgiks vastavalt peamistele poliitikavaldkondadele: kõrgjõudlusega andmetöötlus, küberturvalisus, tehisintellekt, kõrgema taseme digioskused ning juurutamine, digivõimekuse parim kasutamine ja koostalitlusvõime. Ühtlasi
  peaks programm
  kõigis neis valdkondades püüdlema
  liidu
  , liikmesriikide
  ja
  piirkondlike põhimõtete parema kooskõla ning erasektori ja tööstuse ressursside koondamise suunas, et suurendada investeeringuid ja saavutada koosmõju kasv
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Programmi üldeesmärk peaks olema toetada tööstuse üleminekut digitehnoloogiale ja soodustada innovatsioonipoliitika, teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tööstuspotentsiaali paremat ärakasutamist,
  et sellest oleks kasu ettevõtjatele ja kodanikele kogu ELis. Programm tuleks jagada viieks järgmiseks erieesmärgiks vastavalt peamistele poliitikavaldkondadele: kõrgjõudlusega andmetöötlus, küberturvalisus, tehisintellekt, kõrgema taseme digioskused ning juurutamine, digivõimekuse parim kasutamine ja koostalitlusvõime. Ühtlasi
  peaks programm
  kõigis neis valdkondades püüdlema
  liidu
  , liikmesriikide
  ja
  piirkondlike põhimõtete parema kooskõla ning erasektori ja tööstuse ressursside koondamise suunas, et suurendada investeeringuid ja saavutada koosmõju kasv
  .

| (10) | Programmi üldeesmärk peaks olema toetada tööstuse üleminekut digitehnoloogiale ja soodustada innovatsioonipoliitika, teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tööstuspotentsiaali paremat ärakasutamist,
  samuti ajakohastada konkreetseid avalikku huvi pakkuvaid sektoreid, et sellest oleks kasu ettevõtjatele
  ,
  eelkõige VKEdele
  ,
  ja kodanikele kogu ELis
  .
  Lisaks
  peaks programm
  suurendama
  liidu
  konkurentsivõimet
  ja
  selle majanduse vastupidavust
  . |
| --- | --- |

(10)

Programmi üldeesmärk peaks olema toetada tööstuse üleminekut digitehnoloogiale ja soodustada innovatsioonipoliitika, teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse tööstuspotentsiaali paremat ärakasutamist,
  samuti ajakohastada konkreetseid avalikku huvi pakkuvaid sektoreid, et sellest oleks kasu ettevõtjatele
  ,
  eelkõige VKEdele
  ,
  ja kodanikele kogu ELis
  .
  Lisaks
  peaks programm
  suurendama
  liidu
  konkurentsivõimet
  ja
  selle majanduse vastupidavust
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Eelkõige on vaja toetada neid VKEsid, kes kavatsevad oma tootmisprotsessides minna üle digitaaltehnoloogiale. Teadusuuringud ja innovatsioon digisektoris võimaldavad VKEdel toetada Euroopa majanduskasvu vahendite tõhusa kasutamise kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Eelkõige on vaja toetada neid VKEsid, kes kavatsevad oma tootmisprotsessides minna üle digitaaltehnoloogiale. Teadusuuringud ja innovatsioon digisektoris võimaldavad VKEdel toetada Euroopa majanduskasvu vahendite tõhusa kasutamise kaudu.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10b) | Programm tuleks jagada viieks erieesmärgiks vastavalt peamistele poliitikavaldkondadele: a) kõrgjõudlusega andmetöötlus, b) tehisintellekt ja hajusraamatu tehnoloogiad, c) küberturvalisus, d) kõrgema taseme digioskused ning e) juurutamine, digivõimekuse parim kasutamine ja koostalitlusvõime. Ühtlasi peaks programm kõigis neis valdkondades püüdlema liidu, liikmesriikide ja piirkondlike põhimõtete parema kooskõla ning erasektori ja tööstuse ressursside koondamise suunas, et suurendada investeeringuid ja saavutada koosmõju kasv. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10b)

Programm tuleks jagada viieks erieesmärgiks vastavalt peamistele poliitikavaldkondadele: a) kõrgjõudlusega andmetöötlus, b) tehisintellekt ja hajusraamatu tehnoloogiad, c) küberturvalisus, d) kõrgema taseme digioskused ning e) juurutamine, digivõimekuse parim kasutamine ja koostalitlusvõime. Ühtlasi peaks programm kõigis neis valdkondades püüdlema liidu, liikmesriikide ja piirkondlike põhimõtete parema kooskõla ning erasektori ja tööstuse ressursside koondamise suunas, et suurendada investeeringuid ja saavutada koosmõju kasv.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10c) | Koos digitehnoloogiale ülemineku üldeesmärgiga peaks programm aitama tagada pikaajalisi strateegilisi julgeolekueesmärke, suurendades liidus suutlikkust ja võimekust, seades esikohale meetmed, mis suurendavad strateegilist potentsiaali ja piiravad sõltuvust kolmandate riikide tarnijatest ja toodetest, tagades seeläbi liidu majandusliku ja innovaatilise konkurentsivõime. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10c)

Koos digitehnoloogiale ülemineku üldeesmärgiga peaks programm aitama tagada pikaajalisi strateegilisi julgeolekueesmärke, suurendades liidus suutlikkust ja võimekust, seades esikohale meetmed, mis suurendavad strateegilist potentsiaali ja piiravad sõltuvust kolmandate riikide tarnijatest ja toodetest, tagades seeläbi liidu majandusliku ja innovaatilise konkurentsivõime.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Programmi rakendamises peaksid kesksel kohal olema digitaalse innovatsiooni keskused, mis peaksid innustama tööstust, avaliku sektori asutusi ja teadusasutusi võtma kõrgtasemel digitehnoloogia laialdaselt kasutusele. Digitaalse innovatsiooni keskuste võrk peaks katma võimalikult suure geograafilise ala kogu Euroopast (59). Esimesed digitaalse innovatsiooni keskused valitakse liikmesriikide ettepanekute põhjal ja edaspidi suurendatakse võrku avatud ja konkurentsipõhise protsessi käigus. Digitaalse innovatsiooni keskustest saavad juurdepääsupunktid kõige uuematele digivõimalustele, sh kõrgjõudlusega andmetöötlusele, tehisintellektile, küberturvalisuse võimalustele ning muudele innovatiivsetele tehnoloogiatele, näiteks peamistele progressi võimaldavatele tehnoloogiatele, millega saab tutvuda ka tootmis- ja linnalaborites (i.k fablabs, citylabs). Need keskused hakkavad tegutsema ühtse kontaktpunktina, kus pakutakse juurdepääsu testitud ja valideeritud tehnoloogiatele ja propageeritakse avatud innovatsiooni. Peale selle hakatakse neis pakkuma toetust kõrgema taseme digioskuste vallas. Ühtlasi peaks digitaalse innovatsiooni keskuste võrk toetama äärepoolseimate piirkondade osalemist digitaalsel ühtsel turul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Programmi rakendamises peaksid kesksel kohal olema digitaalse innovatsiooni keskused, mis peaksid innustama tööstust, avaliku sektori asutusi ja teadusasutusi võtma kõrgtasemel digitehnoloogia laialdaselt kasutusele. Digitaalse innovatsiooni keskuste võrk peaks katma võimalikult suure geograafilise ala kogu Euroopast (59). Esimesed digitaalse innovatsiooni keskused valitakse liikmesriikide ettepanekute põhjal ja edaspidi suurendatakse võrku avatud ja konkurentsipõhise protsessi käigus. Digitaalse innovatsiooni keskustest saavad juurdepääsupunktid kõige uuematele digivõimalustele, sh kõrgjõudlusega andmetöötlusele, tehisintellektile, küberturvalisuse võimalustele ning muudele innovatiivsetele tehnoloogiatele, näiteks peamistele progressi võimaldavatele tehnoloogiatele, millega saab tutvuda ka tootmis- ja linnalaborites (i.k fablabs, citylabs). Need keskused hakkavad tegutsema ühtse kontaktpunktina, kus pakutakse juurdepääsu testitud ja valideeritud tehnoloogiatele ja propageeritakse avatud innovatsiooni. Peale selle hakatakse neis pakkuma toetust kõrgema taseme digioskuste vallas. Ühtlasi peaks digitaalse innovatsiooni keskuste võrk toetama äärepoolseimate piirkondade osalemist digitaalsel ühtsel turul.

| (11) | Programmi rakendamises peaksid kesksel kohal olema
  Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskused, mis peaksid innustama tööstust, avaliku sektori asutusi ja teadusasutusi
  , sh VKEsid,
  võtma kõrgtasemel digitehnoloogia laialdaselt kasutusele.
  Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskuste võrk peaks katma võimalikult suure geograafilise ala kogu Euroopast (59). Esimesed
  Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskused valitakse liikmesriikide ettepanekute põhjal ja edaspidi suurendatakse võrku avatud
  , läbipaistva
  ja konkurentsipõhise protsessi käigus.
  Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskustest saavad juurdepääsupunktid kõige uuematele digivõimalustele, sh kõrgjõudlusega andmetöötlusele, tehisintellektile, küberturvalisuse võimalustele ning muudele innovatiivsetele tehnoloogiatele, näiteks peamistele progressi võimaldavatele tehnoloogiatele, millega saab tutvuda ka tootmis- ja linnalaborites (i.k fablabs, citylabs). Need keskused hakkavad tegutsema ühtse kontaktpunktina, kus pakutakse juurdepääsu testitud ja valideeritud tehnoloogiatele ja propageeritakse avatud innovatsiooni. Peale selle hakatakse neis pakkuma toetust kõrgema taseme digioskuste vallas. Ühtlasi peaks
  Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskuste võrk toetama äärepoolseimate piirkondade osalemist digitaalsel ühtsel turul
  ning ülemeremaade ja -territooriumide üleminekut digitehnoloogiale
  . |
| --- | --- |

(11)

Programmi rakendamises peaksid kesksel kohal olema
  Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskused, mis peaksid innustama tööstust, avaliku sektori asutusi ja teadusasutusi
  , sh VKEsid,
  võtma kõrgtasemel digitehnoloogia laialdaselt kasutusele.
  Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskuste võrk peaks katma võimalikult suure geograafilise ala kogu Euroopast (59). Esimesed
  Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskused valitakse liikmesriikide ettepanekute põhjal ja edaspidi suurendatakse võrku avatud
  , läbipaistva
  ja konkurentsipõhise protsessi käigus.
  Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskustest saavad juurdepääsupunktid kõige uuematele digivõimalustele, sh kõrgjõudlusega andmetöötlusele, tehisintellektile, küberturvalisuse võimalustele ning muudele innovatiivsetele tehnoloogiatele, näiteks peamistele progressi võimaldavatele tehnoloogiatele, millega saab tutvuda ka tootmis- ja linnalaborites (i.k fablabs, citylabs). Need keskused hakkavad tegutsema ühtse kontaktpunktina, kus pakutakse juurdepääsu testitud ja valideeritud tehnoloogiatele ja propageeritakse avatud innovatsiooni. Peale selle hakatakse neis pakkuma toetust kõrgema taseme digioskuste vallas. Ühtlasi peaks
  Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskuste võrk toetama äärepoolseimate piirkondade osalemist digitaalsel ühtsel turul
  ning ülemeremaade ja -territooriumide üleminekut digitehnoloogiale
  .

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11a) | Et luua koostoimet käesoleva programmi raames tehtavate investeeringute ning liidu teadus- ja arendustöö investeeringute vahel, eelkõige programmi „Euroopa horisont“ investeeringutega, peaksid Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused toimima platvormina, mis toob kokku ühelt poolt tööstuse, ettevõtjad ja haldusasutused, kes vajavad uusi tehnoloogialahendusi, ning teiselt poolt ettevõtted, eeskätt idufirmad ja VKEd, kel on olemas turustamiseks sobivad lahendused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11a)

Et luua koostoimet käesoleva programmi raames tehtavate investeeringute ning liidu teadus- ja arendustöö investeeringute vahel, eelkõige programmi „Euroopa horisont“ investeeringutega, peaksid Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused toimima platvormina, mis toob kokku ühelt poolt tööstuse, ettevõtjad ja haldusasutused, kes vajavad uusi tehnoloogialahendusi, ning teiselt poolt ettevõtted, eeskätt idufirmad ja VKEd, kel on olemas turustamiseks sobivad lahendused.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11b) | Programmi kavandamine, väljatöötamine ja hanked tuleb teha nii, et see suurendaks keskpikas ja pikas perspektiivis liidu suutlikkust ja konkurentsivõimet. Esmatähtsaks tuleks pidada meetmeid, mis suurendavad liidu strateegilist potentsiaali ja konkurentsivõimet ning mille eesmärk on piirata sõltuvust kolmandate riikide tarnijatest ja toodetest. Kolmandate riikide osalemine programmi erieesmärkides peaks seega sõltuma sellest, milline on nende riikide panus liitu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11b)

Programmi kavandamine, väljatöötamine ja hanked tuleb teha nii, et see suurendaks keskpikas ja pikas perspektiivis liidu suutlikkust ja konkurentsivõimet. Esmatähtsaks tuleks pidada meetmeid, mis suurendavad liidu strateegilist potentsiaali ja konkurentsivõimet ning mille eesmärk on piirata sõltuvust kolmandate riikide tarnijatest ja toodetest. Kolmandate riikide osalemine programmi erieesmärkides peaks seega sõltuma sellest, milline on nende riikide panus liitu.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Programmi tuleks rakendada olulisi digivõimalusi ja
  nende laialdast kasutamist
  kindlustavate projektide kaudu.
  See
  peaks
  hõlmama liikmesriikide ja vajaduse korral ka
  erasektori
  kaasinvesteeringuid
  . Eeskätt tuleb selleks saavutada hangete kriitiline mass, et saada sama raha eest paremat kvaliteeti ja tagada Euroopa
  tarnijatele koht
  tehnika
  arendamise esirinnas
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Programmi tuleks rakendada olulisi digivõimalusi ja
  nende laialdast kasutamist
  kindlustavate projektide kaudu.
  See
  peaks
  hõlmama liikmesriikide ja vajaduse korral ka
  erasektori
  kaasinvesteeringuid
  . Eeskätt tuleb selleks saavutada hangete kriitiline mass, et saada sama raha eest paremat kvaliteeti ja tagada Euroopa
  tarnijatele koht
  tehnika
  arendamise esirinnas
  .

| (12) | Programmi tuleks rakendada olulisi digivõimalusi ja
  liidu strateegilist autonoomiat
  kindlustavate projektide kaudu.
  Selleks
  peaks
  programm saama vähemalt 9,2 miljardi euro suuruse ELi eelarve, mida täiendatakse liikmesriikide ja/või
  erasektori
  kaasinvesteeringutega
  . Eeskätt tuleb selleks saavutada hangete kriitiline mass, et saada sama raha eest paremat kvaliteeti ja tagada
  , et
  Euroopa
  tarnijad jõuavad
  tehnika
  arendamises esirinda
  . |
| --- | --- |

(12)

Programmi tuleks rakendada olulisi digivõimalusi ja
  liidu strateegilist autonoomiat
  kindlustavate projektide kaudu.
  Selleks
  peaks
  programm saama vähemalt 9,2 miljardi euro suuruse ELi eelarve, mida täiendatakse liikmesriikide ja/või
  erasektori
  kaasinvesteeringutega
  . Eeskätt tuleb selleks saavutada hangete kriitiline mass, et saada sama raha eest paremat kvaliteeti ja tagada
  , et
  Euroopa
  tarnijad jõuavad
  tehnika
  arendamises esirinda
  .

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Programmi meetmeid tuleks kasutada turutõrgete või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks proportsionaalsel viisil ilma erasektori rahalisi vahendeid dubleerimata või välja tõrjumata ning neil meetmetel peaks olema selge Euroopa lisaväärtus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Programmi meetmeid tuleks kasutada turutõrgete või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks proportsionaalsel viisil ilma erasektori rahalisi vahendeid dubleerimata või välja tõrjumata ning neil meetmetel peaks olema selge Euroopa lisaväärtus.

| (14) | Programmi meetmeid tuleks kasutada
  liidu digitaalse baasi tugevdamiseks ja laiendamiseks, suurte sotsiaalsete probleemide lahendamiseks, liidu tööstuse digitaalpädevuse suurendamiseks ning
  turutõrgete või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks proportsionaalsel viisil ilma erasektori rahalisi vahendeid dubleerimata või välja tõrjumata ning neil meetmetel peaks olema selge Euroopa lisaväärtus. |
| --- | --- |

(14)

Programmi meetmeid tuleks kasutada
  liidu digitaalse baasi tugevdamiseks ja laiendamiseks, suurte sotsiaalsete probleemide lahendamiseks, liidu tööstuse digitaalpädevuse suurendamiseks ning
  turutõrgete või mitteoptimaalsete investeerimisolukordade lahendamiseks proportsionaalsel viisil ilma erasektori rahalisi vahendeid dubleerimata või välja tõrjumata ning neil meetmetel peaks olema selge Euroopa lisaväärtus.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Et saavutada programmi kehtivuse ajal maksimaalne paindlikkus ja tekitada selle komponentide vahel koostoime, võib iga erieesmärki rakendada kõigi finantsmääruse kohaselt kasutadaolevate vahendite abil. Eelarve täitmise mehhanismidest tuleks kasutada eelarve otsest täitmist ja eelarve kaudset täitmist, juhul kui liidu rahastamist tuleks kombineerida muude rahastamisallikatega või kui eelarve täitmine eeldab ühiselt juhitavate struktuuride loomist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Et saavutada programmi kehtivuse ajal maksimaalne paindlikkus ja tekitada selle komponentide vahel koostoime, võib iga erieesmärki rakendada kõigi finantsmääruse kohaselt kasutadaolevate vahendite abil. Eelarve täitmise mehhanismidest tuleks kasutada eelarve otsest täitmist ja eelarve kaudset täitmist, juhul kui liidu rahastamist tuleks kombineerida muude rahastamisallikatega või kui eelarve täitmine eeldab ühiselt juhitavate struktuuride loomist.

| (15) | Et saavutada programmi kehtivuse ajal maksimaalne paindlikkus ja tekitada selle komponentide vahel koostoime, võib iga erieesmärki rakendada kõigi finantsmääruse kohaselt kasutadaolevate vahendite abil. Eelarve täitmise mehhanismidest tuleks kasutada eelarve otsest täitmist ja eelarve kaudset täitmist, juhul kui liidu rahastamist tuleks kombineerida muude rahastamisallikatega või kui eelarve täitmine eeldab ühiselt juhitavate struktuuride loomist.
  Kui kasutatakse eelarve kaudset täitmist, tagab komisjon, et programmi otsejuhtimisel säilitatakse ja täidetakse nõutud kvaliteedi- ja ohutusstandardid. |
| --- | --- |

(15)

Et saavutada programmi kehtivuse ajal maksimaalne paindlikkus ja tekitada selle komponentide vahel koostoime, võib iga erieesmärki rakendada kõigi finantsmääruse kohaselt kasutadaolevate vahendite abil. Eelarve täitmise mehhanismidest tuleks kasutada eelarve otsest täitmist ja eelarve kaudset täitmist, juhul kui liidu rahastamist tuleks kombineerida muude rahastamisallikatega või kui eelarve täitmine eeldab ühiselt juhitavate struktuuride loomist.
  Kui kasutatakse eelarve kaudset täitmist, tagab komisjon, et programmi otsejuhtimisel säilitatakse ja täidetakse nõutud kvaliteedi- ja ohutusstandardid.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Kõrgjõudlusega andmetöötlus
  ja
  sellega seotud
  andmetöötlusvõimsus
  liidus peaksid võimaldama kõrgjõudlusega andmetöötluse laialdasemat kasutamist tööstuses ja avalikku huvi pakkuvates valdkondades üldisemalt, et kasutada ära võimalusi, mida superarvutid ühiskonnale pakuvad näiteks tervishoiu, keskkonna ja turvalisuse, aga ka tööstuse, eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime vallas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Kõrgjõudlusega andmetöötlus
  ja
  sellega seotud
  andmetöötlusvõimsus
  liidus peaksid võimaldama kõrgjõudlusega andmetöötluse laialdasemat kasutamist tööstuses ja avalikku huvi pakkuvates valdkondades üldisemalt, et kasutada ära võimalusi, mida superarvutid ühiskonnale pakuvad näiteks tervishoiu, keskkonna ja turvalisuse, aga ka tööstuse, eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime vallas.

| (16) | Kõrgjõudlusega andmetöötlus
  ning
  sellega seotud
  andmetöötlus- ja salvestusvõimsus
  liidus peaksid võimaldama kõrgjõudlusega andmetöötluse laialdasemat kasutamist tööstuses ja avalikku huvi pakkuvates valdkondades üldisemalt, et kasutada ära võimalusi, mida superarvutid ühiskonnale pakuvad näiteks tervishoiu, keskkonna ja turvalisuse, aga ka tööstuse, eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime vallas.
  Liit peab saama endale maailmatasemel superarvutid, kindlustama oma tarnevõrgu ning kasutama simulatsiooni, visualiseerimise ja prototüüpide valmistamise teenuseid, tagades samal ajal kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemi, mis on kooskõlas liidu väärtuste ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

(16)

Kõrgjõudlusega andmetöötlus
  ning
  sellega seotud
  andmetöötlus- ja salvestusvõimsus
  liidus peaksid võimaldama kõrgjõudlusega andmetöötluse laialdasemat kasutamist tööstuses ja avalikku huvi pakkuvates valdkondades üldisemalt, et kasutada ära võimalusi, mida superarvutid ühiskonnale pakuvad näiteks tervishoiu, keskkonna ja turvalisuse, aga ka tööstuse, eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime vallas.
  Liit peab saama endale maailmatasemel superarvutid, kindlustama oma tarnevõrgu ning kasutama simulatsiooni, visualiseerimise ja prototüüpide valmistamise teenuseid, tagades samal ajal kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemi, mis on kooskõlas liidu väärtuste ja põhimõtetega.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Nõukogu (60) ja Euroopa Parlament (61) on avaldanud toetust liidu sekkumisele kõnealuses valdkonnas. Peale selle kirjutasid üheksa liikmesriiki 2017. aastal alla Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte deklaratsioonile, (62) st valitsustevahelisele lepingule, millega nad võtsid kohustuse teha komisjoniga koostööd, et arendada ja juurutada Euroopas tipptasemel kõrgjõudlusega andmetöötluse ja andmetaristute lahendusi, mis oleksid kogu ELis kasutamiseks kättesaadavad teadlastele ning avaliku ja erasektori partneritele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Nõukogu (60) ja Euroopa Parlament (61) on avaldanud toetust liidu sekkumisele kõnealuses valdkonnas. Peale selle kirjutasid üheksa liikmesriiki 2017. aastal alla Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte deklaratsioonile, (62) st valitsustevahelisele lepingule, millega nad võtsid kohustuse teha komisjoniga koostööd, et arendada ja juurutada Euroopas tipptasemel kõrgjõudlusega andmetöötluse ja andmetaristute lahendusi, mis oleksid kogu ELis kasutamiseks kättesaadavad teadlastele ning avaliku ja erasektori partneritele.

| (17) | Nõukogu (60) ja Euroopa Parlament (61) on avaldanud toetust liidu sekkumisele kõnealuses valdkonnas. Peale selle kirjutasid üheksa liikmesriiki 2017. aastal alla Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte deklaratsioonile, (62) st valitsustevahelisele lepingule, millega nad võtsid kohustuse teha komisjoniga koostööd, et arendada ja juurutada Euroopas tipptasemel kõrgjõudlusega andmetöötluse ja andmetaristute lahendusi, mis oleksid kogu ELis kasutamiseks kättesaadavad teadlastele ning avaliku ja erasektori partneritele
  ja tugevdaksid ELi lisaväärtust
  . |
| --- | --- |

(17)

Nõukogu (60) ja Euroopa Parlament (61) on avaldanud toetust liidu sekkumisele kõnealuses valdkonnas. Peale selle kirjutasid üheksa liikmesriiki 2017. aastal alla Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõtte deklaratsioonile, (62) st valitsustevahelisele lepingule, millega nad võtsid kohustuse teha komisjoniga koostööd, et arendada ja juurutada Euroopas tipptasemel kõrgjõudlusega andmetöötluse ja andmetaristute lahendusi, mis oleksid kogu ELis kasutamiseks kättesaadavad teadlastele ning avaliku ja erasektori partneritele
  ja tugevdaksid ELi lisaväärtust
  .

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (18) | Kõrgjõudlusega andmetöötluse erieesmärgi puhul peetakse kõige sobivamaks rakendusmehhanismiks ühisettevõtet, mis peaks eeskätt koordineerima riikide ja liidu strateegiaid ja investeeringuid kõrgjõudlusega andmetöötluse taristusse ning teadus- ja arendustegevusse, koondama avalikud ja erasektori vahendid ning kaitsma liidu majanduslikke ja strateegilisi huve (63). Lisaks sellele hakkavad liikmesriikide kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskused pakkuma tööstusele, teadlastele ja haldusasutustele kõrgjõudlusega andmetöötluse teenuseid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Kõrgjõudlusega andmetöötluse erieesmärgi puhul peetakse kõige sobivamaks rakendusmehhanismiks ühisettevõtet, mis peaks eeskätt koordineerima riikide ja liidu strateegiaid ja investeeringuid kõrgjõudlusega andmetöötluse taristusse ning teadus- ja arendustegevusse, koondama avalikud ja erasektori vahendid ning kaitsma liidu majanduslikke ja strateegilisi huve (63). Lisaks sellele hakkavad liikmesriikide kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskused pakkuma tööstusele, teadlastele ja haldusasutustele kõrgjõudlusega andmetöötluse teenuseid.

| (18) | Kõrgjõudlusega andmetöötluse erieesmärgi puhul peetakse kõige sobivamaks rakendusmehhanismiks ühisettevõtet, mis peaks eeskätt koordineerima riikide ja liidu strateegiaid ja investeeringuid kõrgjõudlusega andmetöötluse taristusse ning teadus- ja arendustegevusse, koondama avalikud ja erasektori vahendid ning kaitsma liidu majanduslikke ja strateegilisi huve (63). Lisaks sellele hakkavad liikmesriikide kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskused pakkuma tööstusele,
  sealhulgas liidus asutatud VKEdele ja idufirmadele,
  teadlastele ja haldusasutustele kõrgjõudlusega andmetöötluse teenuseid. |
| --- | --- |

(18)

Kõrgjõudlusega andmetöötluse erieesmärgi puhul peetakse kõige sobivamaks rakendusmehhanismiks ühisettevõtet, mis peaks eeskätt koordineerima riikide ja liidu strateegiaid ja investeeringuid kõrgjõudlusega andmetöötluse taristusse ning teadus- ja arendustegevusse, koondama avalikud ja erasektori vahendid ning kaitsma liidu majanduslikke ja strateegilisi huve (63). Lisaks sellele hakkavad liikmesriikide kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskused pakkuma tööstusele,
  sealhulgas liidus asutatud VKEdele ja idufirmadele,
  teadlastele ja haldusasutustele kõrgjõudlusega andmetöötluse teenuseid.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (19) | Tehisintellektiga seotud võimekuse arendamine on oluline tegur nii tööstuse kui ka avaliku sektori digitehnoloogiale üleminekus. Tehastes, süvameretöödes, kodudes, linnades ja haiglates kasutatakse üha enam autonoomseid roboteid. Tehisintellekti kommertsplatvormid on liikunud testimisetapist edasi reaalsete tervishoiu- ja keskkonnavaldkonna rakendustega; kõik suuremad autotootjad arendavad isejuhtivaid autosid ning kõik olulisemad veebiplatvormid ja suurandmete rakendused on ehitatud üles masinõppele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Tehisintellektiga seotud võimekuse arendamine on oluline tegur nii tööstuse kui ka avaliku sektori digitehnoloogiale üleminekus. Tehastes, süvameretöödes, kodudes, linnades ja haiglates kasutatakse üha enam autonoomseid roboteid. Tehisintellekti kommertsplatvormid on liikunud testimisetapist edasi reaalsete tervishoiu- ja keskkonnavaldkonna rakendustega; kõik suuremad autotootjad arendavad isejuhtivaid autosid ning kõik olulisemad veebiplatvormid ja suurandmete rakendused on ehitatud üles masinõppele.

| (19) | Tehisintellektiga seotud võimekuse arendamine on oluline tegur nii tööstuse kui ka avaliku sektori digitehnoloogiale üleminekus. Tehastes, süvameretöödes, kodudes, linnades ja haiglates kasutatakse üha enam autonoomseid roboteid. Tehisintellekti kommertsplatvormid on liikunud testimisetapist edasi reaalsete tervishoiu- ja keskkonnavaldkonna rakendustega; kõik suuremad autotootjad arendavad isejuhtivaid autosid ning kõik olulisemad veebiplatvormid ja suurandmete rakendused on ehitatud üles masinõppele.
  Et luua nendele uutele tehnoloogiatele Euroopas edenemiseks parimad raamtingimused, peab liit lisama oma poliitika kujundamise protsessi innovatsioonipõhimõtte. |
| --- | --- |

(19)

Tehisintellektiga seotud võimekuse arendamine on oluline tegur nii tööstuse kui ka avaliku sektori digitehnoloogiale üleminekus. Tehastes, süvameretöödes, kodudes, linnades ja haiglates kasutatakse üha enam autonoomseid roboteid. Tehisintellekti kommertsplatvormid on liikunud testimisetapist edasi reaalsete tervishoiu- ja keskkonnavaldkonna rakendustega; kõik suuremad autotootjad arendavad isejuhtivaid autosid ning kõik olulisemad veebiplatvormid ja suurandmete rakendused on ehitatud üles masinõppele.
  Et luua nendele uutele tehnoloogiatele Euroopas edenemiseks parimad raamtingimused, peab liit lisama oma poliitika kujundamise protsessi innovatsioonipõhimõtte.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19a) | Oma 1. juuni 2017. aasta resolutsioonis Euroopa tööstuse digiteerimise kohta juhtis Euroopa Parlament tähelepanu mõjule, mida avaldab keelebarjäär tööstusele ja selle digiteerimisele. Selles kontekstis on väga oluline arendada suuremahulisi tehisintellektipõhiseid keeletehnoloogiad, nagu automaattõlge, kõnetuvastus, suurandmete tekstianalüüs, dialoogi- ja küsimustele vastamise süsteemid, et kaitsta keelelist mitmekesisust, tagada kaasatus ja võimaldada inimestevahelist ning inimeste ja masinate vahelist suhtlemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19a)

Oma 1. juuni 2017. aasta resolutsioonis Euroopa tööstuse digiteerimise kohta juhtis Euroopa Parlament tähelepanu mõjule, mida avaldab keelebarjäär tööstusele ja selle digiteerimisele. Selles kontekstis on väga oluline arendada suuremahulisi tehisintellektipõhiseid keeletehnoloogiad, nagu automaattõlge, kõnetuvastus, suurandmete tekstianalüüs, dialoogi- ja küsimustele vastamise süsteemid, et kaitsta keelelist mitmekesisust, tagada kaasatus ja võimaldada inimestevahelist ning inimeste ja masinate vahelist suhtlemist.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19b) | Iseõppivate robotite ja tehisintellekti aina kiirema arengu ning nende suutlikkuse tõttu mitmekordistada mõne sekundiga teadmisi ja õppe sisu on arenguetappe kuni programmi lõppemiseni 2027. aastal keeruline prognoosida. Seepärast peaks komisjon sellele kiiresti arenevale digisuundumusele erilist tähelepanu pöörama ja kui vaja, oma tööprogrammi eesmärke selle järgi kohandama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19b)

Iseõppivate robotite ja tehisintellekti aina kiirema arengu ning nende suutlikkuse tõttu mitmekordistada mõne sekundiga teadmisi ja õppe sisu on arenguetappe kuni programmi lõppemiseni 2027. aastal keeruline prognoosida. Seepärast peaks komisjon sellele kiiresti arenevale digisuundumusele erilist tähelepanu pöörama ja kui vaja, oma tööprogrammi eesmärke selle järgi kohandama.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19c) | Võttes arvesse Euroopa tööstuse kasvavat nõudlust tehisintellekti põhjal töötavate robootikalahenduste järele ning seda, kui oluline on vältida selles valdkonnas märkimisväärset investeeringute puudujääki, peaksid programmi tehisintellektiga seotud eesmärgid hõlmama tehisintellektil töötavat robootikat. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19c)

Võttes arvesse Euroopa tööstuse kasvavat nõudlust tehisintellekti põhjal töötavate robootikalahenduste järele ning seda, kui oluline on vältida selles valdkonnas märkimisväärset investeeringute puudujääki, peaksid programmi tehisintellektiga seotud eesmärgid hõlmama tehisintellektil töötavat robootikat.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19d) | Tehisintellektil põhinevad tooted ja teenused peaksid olema kasutusmugavad, vaikimisi seadustega kooskõlas ning pakkuma tarbijatele rohkem valikuvõimalusi ja teavet, eeskätt seoses toodete ja teenuste kvaliteediga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19d)

Tehisintellektil põhinevad tooted ja teenused peaksid olema kasutusmugavad, vaikimisi seadustega kooskõlas ning pakkuma tarbijatele rohkem valikuvõimalusi ja teavet, eeskätt seoses toodete ja teenuste kvaliteediga.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Suuremahuliste andmestike ning testimis- ja eksperimenteerimisvahendite kättesaadavus on tehisintellekti arendamise jaoks äärmiselt oluline. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Suuremahuliste andmestike ning testimis- ja eksperimenteerimisvahendite kättesaadavus on tehisintellekti arendamise jaoks äärmiselt oluline.

| (20) | Suuremahuliste andmestike ning testimis- ja eksperimenteerimisvahendite kättesaadavus
  , et kindlustada siseturg, kui kasutatakse tehisintellekti, ning juurdepääs teksti- ja andmekaevele
  on tehisintellekti
  , sh keeletehnoloogia
  arendamise jaoks äärmiselt oluline. |
| --- | --- |

(20)

Suuremahuliste andmestike ning testimis- ja eksperimenteerimisvahendite kättesaadavus
  , et kindlustada siseturg, kui kasutatakse tehisintellekti, ning juurdepääs teksti- ja andmekaevele
  on tehisintellekti
  , sh keeletehnoloogia
  arendamise jaoks äärmiselt oluline.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (20a) | Komisjon võttis 25. aprillil 2018 kohustuse teha ettepanek Euroopa käsitluse kohta ning töötada selleks koos erinevaid sidusrühmi koondava Euroopa tehisintellekti liiduga (mis on tehisintellekti ekspertide rühm) välja tehisintellekti suuniste kavand, et edendada Euroopas tehisintellektil põhinevaid rakendusi ja ettevõtteid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20a)

Komisjon võttis 25. aprillil 2018 kohustuse teha ettepanek Euroopa käsitluse kohta ning töötada selleks koos erinevaid sidusrühmi koondava Euroopa tehisintellekti liiduga (mis on tehisintellekti ekspertide rühm) välja tehisintellekti suuniste kavand, et edendada Euroopas tehisintellektil põhinevaid rakendusi ja ettevõtteid.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Euroopa Parlament rõhutas 1. juuni 2017. aasta resolutsioonis Euroopa tööstuse digiteerimise kohta, (64) kui oluline on, et Euroopal oleks küberjulgeoleku küsimuses ühine seisukoht, tunnistas vajadust parandada teadlikkust ja pidas kübervastupidavusvõime tagamist ettevõtjate ning liikmesriikide ja Euroopa tööstus- ja julgeolekupoliitika kujundajate väga oluliseks kohustuseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Euroopa Parlament rõhutas 1. juuni 2017. aasta resolutsioonis Euroopa tööstuse digiteerimise kohta, (64) kui oluline on, et Euroopal oleks küberjulgeoleku küsimuses ühine seisukoht, tunnistas vajadust parandada teadlikkust ja pidas kübervastupidavusvõime tagamist ettevõtjate ning liikmesriikide ja Euroopa tööstus- ja julgeolekupoliitika kujundajate väga oluliseks kohustuseks.

| (21) | Euroopa Parlament rõhutas 1. juuni 2017. aasta resolutsioonis Euroopa tööstuse digiteerimise kohta, (64) kui oluline on, et Euroopal oleks küberjulgeoleku küsimuses ühine seisukoht, tunnistas vajadust parandada teadlikkust ja pidas kübervastupidavusvõime tagamist
  , samuti sisseprojekteeritud turbe ja privaatsuse ning nende vaikesätete rakendamist
  ettevõtjate ning liikmesriikide ja Euroopa tööstus- ja julgeolekupoliitika kujundajate väga oluliseks kohustuseks. |
| --- | --- |

(21)

Euroopa Parlament rõhutas 1. juuni 2017. aasta resolutsioonis Euroopa tööstuse digiteerimise kohta, (64) kui oluline on, et Euroopal oleks küberjulgeoleku küsimuses ühine seisukoht, tunnistas vajadust parandada teadlikkust ja pidas kübervastupidavusvõime tagamist
  , samuti sisseprojekteeritud turbe ja privaatsuse ning nende vaikesätete rakendamist
  ettevõtjate ning liikmesriikide ja Euroopa tööstus- ja julgeolekupoliitika kujundajate väga oluliseks kohustuseks.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Küberturvalisus on kogu liidu probleem ja seda ei saa lahendada eri riikide killustatud algatustega. Euroopa küberturvalisuse alast võimekust tuleks tugevdada, et Euroopa oleks valmis kaitsma
  oma kodanikke
  ja
  ettevõtjad
  küberohtude eest. Peale selle peaksid ka tarbijad olema kaitstud, kui nad kasutavad võrguühendusega tooteid, mida saab häkkida ja mis võivad nende turvalisuse ohtu seada. Kõike seda tuleks teha koos liikmesriikide ja erasektoriga: tuleks välja töötada ja koordineerida projekte, mis tugevdaksid Euroopa küberturvalisuse alaseid võimekusi ja tagaksid uusimate küberturvalisuse lahenduste laialdase juurutamise kogu majanduses; ühtlasi tuleks koondada kõnealuse valdkonna pädevus, et tagada kriitiline mass ja tippteadmiste olemasolu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Küberturvalisus on kogu liidu probleem ja seda ei saa lahendada eri riikide killustatud algatustega. Euroopa küberturvalisuse alast võimekust tuleks tugevdada, et Euroopa oleks valmis kaitsma
  oma kodanikke
  ja
  ettevõtjad
  küberohtude eest. Peale selle peaksid ka tarbijad olema kaitstud, kui nad kasutavad võrguühendusega tooteid, mida saab häkkida ja mis võivad nende turvalisuse ohtu seada. Kõike seda tuleks teha koos liikmesriikide ja erasektoriga: tuleks välja töötada ja koordineerida projekte, mis tugevdaksid Euroopa küberturvalisuse alaseid võimekusi ja tagaksid uusimate küberturvalisuse lahenduste laialdase juurutamise kogu majanduses; ühtlasi tuleks koondada kõnealuse valdkonna pädevus, et tagada kriitiline mass ja tippteadmiste olemasolu.

| (22) | Küberturvalisus on kogu liidu probleem ja seda ei saa lahendada eri riikide killustatud algatustega. Euroopa küberturvalisuse alast võimekust tuleks tugevdada, et Euroopa oleks valmis kaitsma
  kodanikke, valitsussektorit
  ja
  ettevõtjaid
  küberohtude eest. Peale selle peaksid ka tarbijad olema kaitstud, kui nad kasutavad võrguühendusega tooteid, mida saab häkkida ja mis võivad nende turvalisuse ohtu seada. Kõike seda tuleks teha koos liikmesriikide ja erasektoriga: tuleks välja töötada ja koordineerida projekte, mis tugevdaksid Euroopa küberturvalisuse alaseid võimekusi ja tagaksid uusimate küberturvalisuse lahenduste laialdase juurutamise kogu majanduses; ühtlasi tuleks koondada kõnealuse valdkonna pädevus, et tagada kriitiline mass ja tippteadmiste olemasolu. |
| --- | --- |

(22)

Küberturvalisus on kogu liidu probleem ja seda ei saa lahendada eri riikide killustatud algatustega. Euroopa küberturvalisuse alast võimekust tuleks tugevdada, et Euroopa oleks valmis kaitsma
  kodanikke, valitsussektorit
  ja
  ettevõtjaid
  küberohtude eest. Peale selle peaksid ka tarbijad olema kaitstud, kui nad kasutavad võrguühendusega tooteid, mida saab häkkida ja mis võivad nende turvalisuse ohtu seada. Kõike seda tuleks teha koos liikmesriikide ja erasektoriga: tuleks välja töötada ja koordineerida projekte, mis tugevdaksid Euroopa küberturvalisuse alaseid võimekusi ja tagaksid uusimate küberturvalisuse lahenduste laialdase juurutamise kogu majanduses; ühtlasi tuleks koondada kõnealuse valdkonna pädevus, et tagada kriitiline mass ja tippteadmiste olemasolu.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | 2017. aasta septembris esitas komisjon algatustepaketi (65), milles kirjeldati liidu terviklikku lähenemisviisi küberturvalisusele, eesmärgiga suurendada Euroopa võimekust tulla toime küberrünnete ja -ohtudega ning tugevdada selles valdkonnas tehnoloogia ja tööstuse suutlikkust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

2017. aasta septembris esitas komisjon algatustepaketi (65), milles kirjeldati liidu terviklikku lähenemisviisi küberturvalisusele, eesmärgiga suurendada Euroopa võimekust tulla toime küberrünnete ja -ohtudega ning tugevdada selles valdkonnas tehnoloogia ja tööstuse suutlikkust.

| (23) | 2017. aasta septembris esitas komisjon algatustepaketi (65), milles kirjeldati liidu terviklikku lähenemisviisi küberturvalisusele, eesmärgiga suurendada Euroopa võimekust tulla toime küberrünnete ja -ohtudega
  , suurendada kübervastupidavusvõimet
  ning tugevdada selles valdkonnas tehnoloogia ja tööstuse suutlikkust. |
| --- | --- |

(23)

2017. aasta septembris esitas komisjon algatustepaketi (65), milles kirjeldati liidu terviklikku lähenemisviisi küberturvalisusele, eesmärgiga suurendada Euroopa võimekust tulla toime küberrünnete ja -ohtudega
  , suurendada kübervastupidavusvõimet
  ning tugevdada selles valdkonnas tehnoloogia ja tööstuse suutlikkust.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (23a) | Põhimõtteliselt peaksid küberturvalisuslahendused sisaldama põhiliste projekteerimisparameetritena ohutus- ja julgeolekustandardeid, mis vastavad nüüdisaegsele tehnoloogiale ning lõimitud ja vaikimisi turbe põhimõtetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23a)

Põhimõtteliselt peaksid küberturvalisuslahendused sisaldama põhiliste projekteerimisparameetritena ohutus- ja julgeolekustandardeid, mis vastavad nüüdisaegsele tehnoloogiale ning lõimitud ja vaikimisi turbe põhimõtetele.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (24) | Usaldus on digitaalse ühtse turu toimimise üks eeldusi. Küberturvalisusega seotud tehnoloogiad, näiteks digitaalne identiteet, krüptograafia või sissetungituvastus ja nende rakendamine sellistes valdkondades nagu rahandus, neljanda põlvkonna tööstus, energeetika, transport, tervishoid ja e-valitsus, on hädavajalikud, et kindlustada veebis tegutsemise ja veebitehingute turvalisus ja usaldusväärsus nii kodanike, haldusasutuste kui ka ettevõtjate jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Usaldus on digitaalse ühtse turu toimimise üks eeldusi. Küberturvalisusega seotud tehnoloogiad, näiteks digitaalne identiteet, krüptograafia või sissetungituvastus ja nende rakendamine sellistes valdkondades nagu rahandus, neljanda põlvkonna tööstus, energeetika, transport, tervishoid ja e-valitsus, on hädavajalikud, et kindlustada veebis tegutsemise ja veebitehingute turvalisus ja usaldusväärsus nii kodanike, haldusasutuste kui ka ettevõtjate jaoks.

| (24) | Usaldus on digitaalse ühtse turu toimimise üks eeldusi. Küberturvalisusega seotud tehnoloogiad, näiteks
  hajusraamatu tehnoloogia,
  digitaalne identiteet, krüptograafia
  , krüpteerimine
  või sissetungituvastus ja nende rakendamine sellistes valdkondades nagu rahandus, neljanda põlvkonna tööstus,
  logistika,
  energeetika, transport,
  turism,
  tervishoid ja e-valitsus, on hädavajalikud, et kindlustada veebis tegutsemise
  , sealhulgas 5G-platvormide,
  ja veebitehingute turvalisus
  , läbipaistvus
  ja usaldusväärsus nii kodanike, haldusasutuste kui ka ettevõtjate jaoks. |
| --- | --- |

(24)

Usaldus on digitaalse ühtse turu toimimise üks eeldusi. Küberturvalisusega seotud tehnoloogiad, näiteks
  hajusraamatu tehnoloogia,
  digitaalne identiteet, krüptograafia
  , krüpteerimine
  või sissetungituvastus ja nende rakendamine sellistes valdkondades nagu rahandus, neljanda põlvkonna tööstus,
  logistika,
  energeetika, transport,
  turism,
  tervishoid ja e-valitsus, on hädavajalikud, et kindlustada veebis tegutsemise
  , sealhulgas 5G-platvormide,
  ja veebitehingute turvalisus
  , läbipaistvus
  ja usaldusväärsus nii kodanike, haldusasutuste kui ka ettevõtjate jaoks.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | Euroopa Ülemkogu rõhutas 19. oktoobri 2017. aasta järeldustes, et digitaalse Euroopa edukaks ehitamiseks vajab EL eelkõige digiajastusse sobivaid tööturge ning haridus- ja koolitussüsteeme; vaja on investeerida
  digioskustesse
  ning võimestada kõiki eurooplasi
  ja neile võimalusi luua
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Euroopa Ülemkogu rõhutas 19. oktoobri 2017. aasta järeldustes, et digitaalse Euroopa edukaks ehitamiseks vajab EL eelkõige digiajastusse sobivaid tööturge ning haridus- ja koolitussüsteeme; vaja on investeerida
  digioskustesse
  ning võimestada kõiki eurooplasi
  ja neile võimalusi luua
  .

| (25) | Euroopa Ülemkogu rõhutas 19. oktoobri 2017. aasta järeldustes, et digitaalse Euroopa edukaks ehitamiseks vajab EL eelkõige digiajastusse sobivaid tööturge ning haridus- ja koolitussüsteeme; vaja on investeerida
  digioskuste arendamisse ja digikirjaoskuse parandamisse
  ning võimestada kõiki eurooplasi
  tervikliku käsitluse abil
  . |
| --- | --- |

(25)

Euroopa Ülemkogu rõhutas 19. oktoobri 2017. aasta järeldustes, et digitaalse Euroopa edukaks ehitamiseks vajab EL eelkõige digiajastusse sobivaid tööturge ning haridus- ja koolitussüsteeme; vaja on investeerida
  digioskuste arendamisse ja digikirjaoskuse parandamisse
  ning võimestada kõiki eurooplasi
  tervikliku käsitluse abil
  .

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26a) | Arvestades tervikliku käsitluse vajadust, tuleks programmis arvesse võtta ka kaasamise, kvalifikatsiooni, koolituse ja spetsialiseerumise valdkondi, mis lisaks arenenud digioskustele on teadmistepõhises ühiskonnas otsustava tähtsusega ka lisaväärtuse loomiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26a)

Arvestades tervikliku käsitluse vajadust, tuleks programmis arvesse võtta ka kaasamise, kvalifikatsiooni, koolituse ja spetsialiseerumise valdkondi, mis lisaks arenenud digioskustele on teadmistepõhises ühiskonnas otsustava tähtsusega ka lisaväärtuse loomiseks.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | Euroopa Parlament märkis 1. juuni 2017. aasta resolutsioonis Euroopa tööstuse digiteerimise kohta (67), et haridus, koolitus ja elukestev õpe on digitaalühiskonna sotsiaalse sidususe nurgakivid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

Euroopa Parlament märkis 1. juuni 2017. aasta resolutsioonis Euroopa tööstuse digiteerimise kohta (67), et haridus, koolitus ja elukestev õpe on digitaalühiskonna sotsiaalse sidususe nurgakivid.

| (27) | Euroopa Parlament märkis 1. juuni 2017. aasta resolutsioonis Euroopa tööstuse digiteerimise kohta (67), et haridus, koolitus ja elukestev õpe on digitaalühiskonna sotsiaalse sidususe nurgakivid.
  Lisaks nõudis ta, et soolise võrdõiguslikkuse aspekti võetaks arvesse kõikides digitaalsetes algatustes, ning rõhutas vajadust kaotada märkimisväärne sooline ebavõrdsus IKT sektoris, kuna see on Euroopa pikaajalise majanduskasvu ja heaolu jaoks hädavajalik. |
| --- | --- |

(27)

Euroopa Parlament märkis 1. juuni 2017. aasta resolutsioonis Euroopa tööstuse digiteerimise kohta (67), et haridus, koolitus ja elukestev õpe on digitaalühiskonna sotsiaalse sidususe nurgakivid.
  Lisaks nõudis ta, et soolise võrdõiguslikkuse aspekti võetaks arvesse kõikides digitaalsetes algatustes, ning rõhutas vajadust kaotada märkimisväärne sooline ebavõrdsus IKT sektoris, kuna see on Euroopa pikaajalise majanduskasvu ja heaolu jaoks hädavajalik.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27a) | Oma 28. aprilli 2016. aasta resolutsioonis soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta digiajastul rõhutas Euroopa Parlament vajadust koguda sootundlikke andmeid IKT kasutamise kohta ning töötada välja eesmärgid, näitajad ja sihttasemed, et tagada naiste juurdepääs IKT-le ning edendada häid tavasid ettevõtjate seas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27a)

Oma 28. aprilli 2016. aasta resolutsioonis soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta digiajastul rõhutas Euroopa Parlament vajadust koguda sootundlikke andmeid IKT kasutamise kohta ning töötada välja eesmärgid, näitajad ja sihttasemed, et tagada naiste juurdepääs IKT-le ning edendada häid tavasid ettevõtjate seas.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (27b) | Oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioonis ettevalmistuste kohta digitaalse ühtse turu aktiks pooldas ja toetas Euroopa Parlament täielikult naiste digitaalettevõtluskultuuri, samuti nende lõimimist infoühiskonda ja nende osalemist selles. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27b)

Oma 19. jaanuari 2016. aasta resolutsioonis ettevalmistuste kohta digitaalse ühtse turu aktiks pooldas ja toetas Euroopa Parlament täielikult naiste digitaalettevõtluskultuuri, samuti nende lõimimist infoühiskonda ja nende osalemist selles.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (28) | Kõrgtasemel digitehnoloogia, mida käesoleva programmi raames toetatakse, nt kõrgjõudlusega andmetöötlus, küberturvalisus ja tehisintellekt on nüüd piisavalt küpsed, et viia need teadlaste töölaualt edasi ning juurutada, ellu viia ja liidu tasandil laialdaselt kasutusele võtta.
  Lidu
  tasandil reageerimist eeldavad lisaks nende tehnoloogiate juurutamisele ka nendega seotud oskused. Kõrgema taseme digioskuste
  alaseid
  koolitusi tuleb muuta mastaapsemaks, neid rohkem pakkuda ja teha need kättesaadavaks kogu ELis. Kui sellega hakkama ei saada, takistab see kõrgtasemel digitehnoloogia sujuvat juurutamist ja kahjustab liidu majanduse üldist konkurentsivõimet. Käesolevast programmist toetatavad meetmed täiendavad meetmeid, mida toetatakse Euroopa Sotsiaalfondist, Euroopa Regionaalarengu Fondist ja „Euroopa horisondi“ programmidest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Kõrgtasemel digitehnoloogia, mida käesoleva programmi raames toetatakse, nt kõrgjõudlusega andmetöötlus, küberturvalisus ja tehisintellekt on nüüd piisavalt küpsed, et viia need teadlaste töölaualt edasi ning juurutada, ellu viia ja liidu tasandil laialdaselt kasutusele võtta.
  Lidu
  tasandil reageerimist eeldavad lisaks nende tehnoloogiate juurutamisele ka nendega seotud oskused. Kõrgema taseme digioskuste
  alaseid
  koolitusi tuleb muuta mastaapsemaks, neid rohkem pakkuda ja teha need kättesaadavaks kogu ELis. Kui sellega hakkama ei saada, takistab see kõrgtasemel digitehnoloogia sujuvat juurutamist ja kahjustab liidu majanduse üldist konkurentsivõimet. Käesolevast programmist toetatavad meetmed täiendavad meetmeid, mida toetatakse Euroopa Sotsiaalfondist, Euroopa Regionaalarengu Fondist ja „Euroopa horisondi“ programmidest.

| (28) | Kõrgtasemel digitehnoloogia, mida käesoleva programmi raames toetatakse, nt kõrgjõudlusega andmetöötlus, küberturvalisus
  , pilvandmetöötlus, andmekaitse
  ja
  teabe juhtimine ning
  tehisintellekt on nüüd piisavalt küpsed, et viia need teadlaste töölaualt edasi ning juurutada, ellu viia ja liidu tasandil laialdaselt kasutusele võtta.
  Liidu
  tasandil reageerimist eeldavad lisaks nende tehnoloogiate juurutamisele ka nendega seotud oskused. Kõrgema taseme digioskuste
  alast õpet ja
  koolitusi tuleb muuta mastaapsemaks, neid rohkem pakkuda ja teha need kättesaadavaks kogu ELis. Kui sellega hakkama ei saada, takistab see kõrgtasemel digitehnoloogia sujuvat juurutamist ja kahjustab liidu majanduse üldist konkurentsivõimet. Käesolevast programmist toetatavad meetmed täiendavad meetmeid, mida toetatakse Euroopa Sotsiaalfondist, Euroopa Regionaalarengu Fondist
  , programmist „Erasmus“
  ja „Euroopa horisondi“ programmidest. |
| --- | --- |

(28)

Kõrgtasemel digitehnoloogia, mida käesoleva programmi raames toetatakse, nt kõrgjõudlusega andmetöötlus, küberturvalisus
  , pilvandmetöötlus, andmekaitse
  ja
  teabe juhtimine ning
  tehisintellekt on nüüd piisavalt küpsed, et viia need teadlaste töölaualt edasi ning juurutada, ellu viia ja liidu tasandil laialdaselt kasutusele võtta.
  Liidu
  tasandil reageerimist eeldavad lisaks nende tehnoloogiate juurutamisele ka nendega seotud oskused. Kõrgema taseme digioskuste
  alast õpet ja
  koolitusi tuleb muuta mastaapsemaks, neid rohkem pakkuda ja teha need kättesaadavaks kogu ELis. Kui sellega hakkama ei saada, takistab see kõrgtasemel digitehnoloogia sujuvat juurutamist ja kahjustab liidu majanduse üldist konkurentsivõimet. Käesolevast programmist toetatavad meetmed täiendavad meetmeid, mida toetatakse Euroopa Sotsiaalfondist, Euroopa Regionaalarengu Fondist
  , programmist „Erasmus“
  ja „Euroopa horisondi“ programmidest.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Haldusasutuste ja avalike teenuste nüüdisajastamine on hädavajalik, et vähendada
  tööstuse
  ja
  üldisemalt kodanike
  halduskoormust, muutes nende suhtluse ametiasutustega kiiremaks, mugavamaks ja vähem kulukaks ning suurendades kodanikele ja ettevõtjatele pakutavate teenuste tõhusust ja kvaliteeti. Juba praegu on paljudel avalikku huvi pakkuvatel teenustel ka
  Euroopa
  Liidu mõõde ning seega peaks toetus nende rakendamisele ja juurutamisele liidu tasandil tagama, et kodanikud ja ettevõtjad
  saavad
  kõrge kvaliteediga digiteenuste kasutamisest kasu kogu Euroopas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Haldusasutuste ja avalike teenuste nüüdisajastamine on hädavajalik, et vähendada
  tööstuse
  ja
  üldisemalt kodanike
  halduskoormust, muutes nende suhtluse ametiasutustega kiiremaks, mugavamaks ja vähem kulukaks ning suurendades kodanikele ja ettevõtjatele pakutavate teenuste tõhusust ja kvaliteeti. Juba praegu on paljudel avalikku huvi pakkuvatel teenustel ka
  Euroopa
  Liidu mõõde ning seega peaks toetus nende rakendamisele ja juurutamisele liidu tasandil tagama, et kodanikud ja ettevõtjad
  saavad
  kõrge kvaliteediga digiteenuste kasutamisest kasu kogu Euroopas.

| (29) | Haldusasutuste ja avalike teenuste nüüdisajastamine on hädavajalik, et vähendada
  kodanike
  ja
  tööstuse
  halduskoormust, muutes nende suhtluse ametiasutustega kiiremaks, mugavamaks ja vähem kulukaks ning suurendades kodanikele ja ettevõtjatele pakutavate teenuste tõhusust
  , läbipaistvust
  ja kvaliteeti
  , suurendades samal ajal avaliku sektori kulutuste tõhusust
  . Juba praegu on paljudel avalikku huvi pakkuvatel teenustel ka liidu mõõde ning seega peaks toetus nende rakendamisele ja juurutamisele liidu tasandil tagama, et kodanikud ja ettevõtjad
  võivad saada
  kõrge kvaliteediga
  mitmekeelsete
  digiteenuste kasutamisest kasu kogu Euroopas.
  Samuti on oluline, et need teenused oleksid juurdepääsetavad puuetega inimestele. |
| --- | --- |

(29)

Haldusasutuste ja avalike teenuste nüüdisajastamine on hädavajalik, et vähendada
  kodanike
  ja
  tööstuse
  halduskoormust, muutes nende suhtluse ametiasutustega kiiremaks, mugavamaks ja vähem kulukaks ning suurendades kodanikele ja ettevõtjatele pakutavate teenuste tõhusust
  , läbipaistvust
  ja kvaliteeti
  , suurendades samal ajal avaliku sektori kulutuste tõhusust
  . Juba praegu on paljudel avalikku huvi pakkuvatel teenustel ka liidu mõõde ning seega peaks toetus nende rakendamisele ja juurutamisele liidu tasandil tagama, et kodanikud ja ettevõtjad
  võivad saada
  kõrge kvaliteediga
  mitmekeelsete
  digiteenuste kasutamisest kasu kogu Euroopas.
  Samuti on oluline, et need teenused oleksid juurdepääsetavad puuetega inimestele.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (29a) | Digitaliseerimine võib parandada kõigi, sealhulgas eakate ja piiratud liikumisvõimega ja puudega inimeste ning äärepoolsete või maapiirkondade elanike takistusteta juurdepääsu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29a)

Digitaliseerimine võib parandada kõigi, sealhulgas eakate ja piiratud liikumisvõimega ja puudega inimeste ning äärepoolsete või maapiirkondade elanike takistusteta juurdepääsu.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Üleminek digitehnoloogiale sellistes avalikku huvi pakkuvates valdkondades nagu tervishoid (68), liikuvus, õiguskaitse, Maa ja keskkonna seire, haridus ja kultuur eeldab digiteenuste taristute jätkamist ja laiendamist, et võimaldada turvalist piiriülest
  andmevahetust
  ja edendada riigi arengut. Nende koordineerimine käesoleva määruse alusel võimaldab tekkivat sünergiat kõige paremini kasutada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Üleminek digitehnoloogiale sellistes avalikku huvi pakkuvates valdkondades nagu tervishoid (68), liikuvus, õiguskaitse, Maa ja keskkonna seire, haridus ja kultuur eeldab digiteenuste taristute jätkamist ja laiendamist, et võimaldada turvalist piiriülest
  andmevahetust
  ja edendada riigi arengut. Nende koordineerimine käesoleva määruse alusel võimaldab tekkivat sünergiat kõige paremini kasutada.

| (30) | Üleminek digitehnoloogiale sellistes avalikku huvi pakkuvates valdkondades nagu tervishoid (68), liikuvus, õiguskaitse, Maa ja keskkonna seire,
  julgeolek, CO2 heite vähendamine, energiataristu,
  haridus
  , koolitus
  ja kultuur eeldab digiteenuste taristute jätkamist
  , ajakohastamist
  ja laiendamist, et võimaldada turvalist piiriülest
  ja keeltevahelist andme- ja teabevahetust
  ja edendada riigi arengut. Nende koordineerimine käesoleva määruse alusel võimaldab tekkivat sünergiat kõige paremini kasutada
  ja tagada vastastikuse täiendavuse. Digiülemineku puhul tuleks siiski arvesse võtta asjaolu, et mõned kodanikud selles erinevatel põhjustel ei osale, ning tuleks toetada võrgustikke, et neid kodanikke jätkuvalt teavitada ning aidata neil säilitada oma õigusi ja osaleda kõikide ühiskondlike ja kodanikukohustuste täitmisel. |
| --- | --- |

(30)

Üleminek digitehnoloogiale sellistes avalikku huvi pakkuvates valdkondades nagu tervishoid (68), liikuvus, õiguskaitse, Maa ja keskkonna seire,
  julgeolek, CO2 heite vähendamine, energiataristu,
  haridus
  , koolitus
  ja kultuur eeldab digiteenuste taristute jätkamist
  , ajakohastamist
  ja laiendamist, et võimaldada turvalist piiriülest
  ja keeltevahelist andme- ja teabevahetust
  ja edendada riigi arengut. Nende koordineerimine käesoleva määruse alusel võimaldab tekkivat sünergiat kõige paremini kasutada
  ja tagada vastastikuse täiendavuse. Digiülemineku puhul tuleks siiski arvesse võtta asjaolu, et mõned kodanikud selles erinevatel põhjustel ei osale, ning tuleks toetada võrgustikke, et neid kodanikke jätkuvalt teavitada ning aidata neil säilitada oma õigusi ja osaleda kõikide ühiskondlike ja kodanikukohustuste täitmisel.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (30a) | Digitaaltehnoloogiale üleminek kõnealuses sektoris peab igal juhul võimaldama, et Euroopa kodanikud pääsevad oma andmetele juurde piiriüleselt ning saavad neid turvaliselt kasutada ja hallata, olenemata enda ja andmete füüsilisest asukohast. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30a)

Digitaaltehnoloogiale üleminek kõnealuses sektoris peab igal juhul võimaldama, et Euroopa kodanikud pääsevad oma andmetele juurde piiriüleselt ning saavad neid turvaliselt kasutada ja hallata, olenemata enda ja andmete füüsilisest asukohast.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (30b) | Kõrgtehnoloogia kasutuselevõtt ja kättesaadavus avalikku huvi pakkuvates valdkondades, näiteks hariduses, nõuab ka sellise tehnoloogia kasutamiseks vajalikke oskuste alast koolitust. Seepärast peaksid erieesmärgi nr 8 alla kuuluvad eesmärgid hõlmama ka koolitusprogramme isikutele, kes kõrgtehnoloogiat kasutama hakkavad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30b)

Kõrgtehnoloogia kasutuselevõtt ja kättesaadavus avalikku huvi pakkuvates valdkondades, näiteks hariduses, nõuab ka sellise tehnoloogia kasutamiseks vajalikke oskuste alast koolitust. Seepärast peaksid erieesmärgi nr 8 alla kuuluvad eesmärgid hõlmama ka koolitusprogramme isikutele, kes kõrgtehnoloogiat kasutama hakkavad.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (32) | Euroopa haldusasutuste nüüdisajastamine on digitaalse ühtse turu strateegia edukat elluviimist silmas pidades üks põhiprioriteete. Strateegia vahehindamises rõhutati, et haldusasutusi tuleb jõulisemalt ümber kujundada ning ühtlasi tuleb tagada, et kodanikel oleks lihtne, usaldusväärne
  ja
  sujuv juurdepääs haldusasutustele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32)

Euroopa haldusasutuste nüüdisajastamine on digitaalse ühtse turu strateegia edukat elluviimist silmas pidades üks põhiprioriteete. Strateegia vahehindamises rõhutati, et haldusasutusi tuleb jõulisemalt ümber kujundada ning ühtlasi tuleb tagada, et kodanikel oleks lihtne, usaldusväärne
  ja
  sujuv juurdepääs haldusasutustele.

| (32) | Euroopa haldusasutuste nüüdisajastamine on digitaalse ühtse turu strateegia edukat elluviimist silmas pidades üks põhiprioriteete. Strateegia vahehindamises rõhutati, et haldusasutusi tuleb jõulisemalt ümber kujundada ning ühtlasi tuleb tagada, et kodanikel oleks lihtne, usaldusväärne
  , turvaline,
  sujuv
  ja kaasav
  juurdepääs haldusasutustele. |
| --- | --- |

(32)

Euroopa haldusasutuste nüüdisajastamine on digitaalse ühtse turu strateegia edukat elluviimist silmas pidades üks põhiprioriteete. Strateegia vahehindamises rõhutati, et haldusasutusi tuleb jõulisemalt ümber kujundada ning ühtlasi tuleb tagada, et kodanikel oleks lihtne, usaldusväärne
  , turvaline,
  sujuv
  ja kaasav
  juurdepääs haldusasutustele.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (33) | Komisjoni 2017. aastal avaldatud majanduskasvu analüüsist (69) selgub, et Euroopa haldusasutuste töö kvaliteet mõjutab vahetult majanduskeskkonda ning seepärast on see tootlikkuse, konkurentsivõime, majanduskoostöö, kasvu ja
  tööhõive
  soodustamisel otsustava tähtsusega. Eelkõige on majanduskasvu toetamiseks ning kvaliteetsete teenuste pakkumiseks äriühingutele ja kodanikele vaja tõhusat ja läbipaistvat avalikku haldust ja tulemuslikke kohtusüsteeme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(33)

Komisjoni 2017. aastal avaldatud majanduskasvu analüüsist (69) selgub, et Euroopa haldusasutuste töö kvaliteet mõjutab vahetult majanduskeskkonda ning seepärast on see tootlikkuse, konkurentsivõime, majanduskoostöö, kasvu ja
  tööhõive
  soodustamisel otsustava tähtsusega. Eelkõige on majanduskasvu toetamiseks ning kvaliteetsete teenuste pakkumiseks äriühingutele ja kodanikele vaja tõhusat ja läbipaistvat avalikku haldust ja tulemuslikke kohtusüsteeme.

| (33) | Komisjoni 2017. aastal avaldatud majanduskasvu analüüsist (69) selgub, et Euroopa haldusasutuste töö kvaliteet mõjutab vahetult majanduskeskkonda ning seepärast on see tootlikkuse, konkurentsivõime, majanduskoostöö,
  kestliku
  kasvu
  , tööhõive
  ja
  kvaliteetse töö
  soodustamisel otsustava tähtsusega. Eelkõige on majanduskasvu toetamiseks ning kvaliteetsete teenuste pakkumiseks äriühingutele ja kodanikele vaja tõhusat ja läbipaistvat avalikku haldust ja tulemuslikke kohtusüsteeme. |
| --- | --- |

(33)

Komisjoni 2017. aastal avaldatud majanduskasvu analüüsist (69) selgub, et Euroopa haldusasutuste töö kvaliteet mõjutab vahetult majanduskeskkonda ning seepärast on see tootlikkuse, konkurentsivõime, majanduskoostöö,
  kestliku
  kasvu
  , tööhõive
  ja
  kvaliteetse töö
  soodustamisel otsustava tähtsusega. Eelkõige on majanduskasvu toetamiseks ning kvaliteetsete teenuste pakkumiseks äriühingutele ja kodanikele vaja tõhusat ja läbipaistvat avalikku haldust ja tulemuslikke kohtusüsteeme.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 34

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (34) | Euroopa avalike teenuste koostalitlusvõime puudutab haldust kõigil tasanditel: liidu, riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil. Koostalitlusvõime kõrvaldab ühtse turu toimimist takistavaid tegureid, kuid lisaks hõlbustab see ka poliitiliste otsuste edukat rakendamist
  ja
  pakub ohtralt võimalusi, et vältida piiriüleseid elektroonilisi
  tõkkeid
  , kindlustades veelgi uute ühiste teenuste esilekerkimist või selliste arenevate teenuste koondumist liidu tasandil. Euroopa teenuste killustatuse vältimiseks, põhivabaduste toetamiseks ja toimivaks vastastikuseks tunnustamiseks
  tuleb
  toetada terviklikku valdkonna- ja piiriülest lähenemist koostalitlusvõimele ning teha seda võimalikult tulemuslikult
  ja
  lõppkasutajate vajadustega arvestades. See tähendab, et koostalitlusvõimet tuleb tõlgendada üldiselt – arvesse tuleb võtta nii tehnilisi kui ka juriidilisi detaile ja valdkondliku poliitika elemente. Sellest tulenevalt on tegevused lahenduste tavapärasest elutsüklist ulatuslikumad ning hõlmavad sekkumiste kõiki elemente, mis võiksid toetada kestva koostalitlusvõime vajalikke raamtingimusi üldisemalt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(34)

Euroopa avalike teenuste koostalitlusvõime puudutab haldust kõigil tasanditel: liidu, riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil. Koostalitlusvõime kõrvaldab ühtse turu toimimist takistavaid tegureid, kuid lisaks hõlbustab see ka poliitiliste otsuste edukat rakendamist
  ja
  pakub ohtralt võimalusi, et vältida piiriüleseid elektroonilisi
  tõkkeid
  , kindlustades veelgi uute ühiste teenuste esilekerkimist või selliste arenevate teenuste koondumist liidu tasandil. Euroopa teenuste killustatuse vältimiseks, põhivabaduste toetamiseks ja toimivaks vastastikuseks tunnustamiseks
  tuleb
  toetada terviklikku valdkonna- ja piiriülest lähenemist koostalitlusvõimele ning teha seda võimalikult tulemuslikult
  ja
  lõppkasutajate vajadustega arvestades. See tähendab, et koostalitlusvõimet tuleb tõlgendada üldiselt – arvesse tuleb võtta nii tehnilisi kui ka juriidilisi detaile ja valdkondliku poliitika elemente. Sellest tulenevalt on tegevused lahenduste tavapärasest elutsüklist ulatuslikumad ning hõlmavad sekkumiste kõiki elemente, mis võiksid toetada kestva koostalitlusvõime vajalikke raamtingimusi üldisemalt.

| (34) | Euroopa avalike teenuste koostalitlusvõime puudutab haldust kõigil tasanditel: liidu, riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil. Koostalitlusvõime kõrvaldab ühtse turu toimimist takistavaid tegureid, kuid lisaks hõlbustab see ka
  piiriülest koostööd, ühiste standardite kooskõlastamist ja
  poliitiliste otsuste edukat rakendamist
  ning
  pakub ohtralt võimalusi, et vältida piiriüleseid elektroonilisi
  ja keeletõkkeid ja vähendada bürokraatiat
  , kindlustades veelgi uute ühiste teenuste esilekerkimist või selliste arenevate teenuste koondumist liidu tasandil
  ning vältides tarbetut topeltsalvestamist
  . Euroopa teenuste killustatuse vältimiseks, põhivabaduste toetamiseks ja toimivaks vastastikuseks tunnustamiseks
  ELis tuleks
  toetada terviklikku
  ja tehnoloogiliselt neutraalset
  valdkonna- ja piiriülest lähenemist koostalitlusvõimele ning teha seda võimalikult tulemuslikult, lõppkasutajate vajadustega arvestades
  ning tagades andmekaitse kõrge taseme
  . See tähendab, et koostalitlusvõimet tuleb tõlgendada üldiselt – arvesse tuleb võtta nii tehnilisi kui ka juriidilisi detaile ja valdkondliku poliitika elemente. Sellest tulenevalt on tegevused lahenduste tavapärasest elutsüklist ulatuslikumad ning hõlmavad sekkumiste kõiki elemente, mis võiksid toetada kestva koostalitlusvõime vajalikke raamtingimusi üldisemalt. |
| --- | --- |

(34)

Euroopa avalike teenuste koostalitlusvõime puudutab haldust kõigil tasanditel: liidu, riigi, piirkonna ja kohalikul tasandil. Koostalitlusvõime kõrvaldab ühtse turu toimimist takistavaid tegureid, kuid lisaks hõlbustab see ka
  piiriülest koostööd, ühiste standardite kooskõlastamist ja
  poliitiliste otsuste edukat rakendamist
  ning
  pakub ohtralt võimalusi, et vältida piiriüleseid elektroonilisi
  ja keeletõkkeid ja vähendada bürokraatiat
  , kindlustades veelgi uute ühiste teenuste esilekerkimist või selliste arenevate teenuste koondumist liidu tasandil
  ning vältides tarbetut topeltsalvestamist
  . Euroopa teenuste killustatuse vältimiseks, põhivabaduste toetamiseks ja toimivaks vastastikuseks tunnustamiseks
  ELis tuleks
  toetada terviklikku
  ja tehnoloogiliselt neutraalset
  valdkonna- ja piiriülest lähenemist koostalitlusvõimele ning teha seda võimalikult tulemuslikult, lõppkasutajate vajadustega arvestades
  ning tagades andmekaitse kõrge taseme
  . See tähendab, et koostalitlusvõimet tuleb tõlgendada üldiselt – arvesse tuleb võtta nii tehnilisi kui ka juriidilisi detaile ja valdkondliku poliitika elemente. Sellest tulenevalt on tegevused lahenduste tavapärasest elutsüklist ulatuslikumad ning hõlmavad sekkumiste kõiki elemente, mis võiksid toetada kestva koostalitlusvõime vajalikke raamtingimusi üldisemalt.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 34 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (34a) | 6. oktoobril 2017 teatasid ELi ministrid Tallinnas, et Euroopa digitaalarengu strateegia peaks põhinema koostööl ja koostalitlusvõimel, sealhulgas avatud litsentsimispoliitika ja avatud standardite kasutamisel. Seepärast peaks programm soodustama avatud lähtekoodiga lahendusi, et võimaldada uuesti kasutamist, suurendada usaldust ja tagada läbipaistvus. Sellel on positiivne mõju rahastatud projektide jätkusuutlikkusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(34a)

6. oktoobril 2017 teatasid ELi ministrid Tallinnas, et Euroopa digitaalarengu strateegia peaks põhinema koostööl ja koostalitlusvõimel, sealhulgas avatud litsentsimispoliitika ja avatud standardite kasutamisel. Seepärast peaks programm soodustama avatud lähtekoodiga lahendusi, et võimaldada uuesti kasutamist, suurendada usaldust ja tagada läbipaistvus. Sellel on positiivne mõju rahastatud projektide jätkusuutlikkusele.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (37) | 2016. aasta aprillis võttis komisjon vastu Euroopa tööstuse digitaliseerimise algatuse tagamaks, et kõik Euroopa tööstusharud olenemata sektorist, asukohast ja suurusest saavad digitaalsetest uuendustest täit kasu (71). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37)

2016. aasta aprillis võttis komisjon vastu Euroopa tööstuse digitaliseerimise algatuse tagamaks, et kõik Euroopa tööstusharud olenemata sektorist, asukohast ja suurusest saavad digitaalsetest uuendustest täit kasu (71).

| (37) | 2016. aasta aprillis võttis komisjon vastu Euroopa tööstuse digitaliseerimise algatuse tagamaks, et kõik Euroopa tööstusharud olenemata sektorist, asukohast ja suurusest saavad digitaalsetest uuendustest täit kasu.
  See on eriti oluline väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks kultuuri- ja loomesektoris. |
| --- | --- |

(37)

2016. aasta aprillis võttis komisjon vastu Euroopa tööstuse digitaliseerimise algatuse tagamaks, et kõik Euroopa tööstusharud olenemata sektorist, asukohast ja suurusest saavad digitaalsetest uuendustest täit kasu.
  See on eriti oluline väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks kultuuri- ja loomesektoris.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 39

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (39) | Võimalik, et seatud eesmärkide saavutamiseks tuleb võimendada võrgu- ja andmetöötluse valdkonna vastastikku täiendavate tehnoloogiate potentsiaali, nagu on märgitud teatises „Euroopa tööstuse digitaliseerimine“, (73) kus tõdeti, et maailmatasemel võrkude ja pilvtaristu kättesaadavus on tööstuse digitaliseerimise oluline
  komponent
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(39)

Võimalik, et seatud eesmärkide saavutamiseks tuleb võimendada võrgu- ja andmetöötluse valdkonna vastastikku täiendavate tehnoloogiate potentsiaali, nagu on märgitud teatises „Euroopa tööstuse digitaliseerimine“, (73) kus tõdeti, et maailmatasemel võrkude ja pilvtaristu kättesaadavus on tööstuse digitaliseerimise oluline
  komponent
  .

| (39) | Võimalik, et seatud eesmärkide saavutamiseks tuleb võimendada võrgu- ja andmetöötluse valdkonna vastastikku täiendavate tehnoloogiate potentsiaali, nagu on märgitud teatises „Euroopa tööstuse digitaliseerimine“, (73) kus tõdeti, et maailmatasemel võrkude ja pilvtaristu kättesaadavus on tööstuse digitaliseerimise oluline
  koostisosa
  . |
| --- | --- |

(39)

Võimalik, et seatud eesmärkide saavutamiseks tuleb võimendada võrgu- ja andmetöötluse valdkonna vastastikku täiendavate tehnoloogiate potentsiaali, nagu on märgitud teatises „Euroopa tööstuse digitaliseerimine“, (73) kus tõdeti, et maailmatasemel võrkude ja pilvtaristu kättesaadavus on tööstuse digitaliseerimise oluline
  koostisosa
  .

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 40

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (40) | Alates maist 2018 kohaldatakse isikuandmete kaitse üldmäärust
  , millega on ette nähtud liikmesriikide õigusruumis otsekohalduv normistik
  ning mis
  tagab isikuandmete vaba liikumise ELi liikmesriikide vahel ja tugevdab tõelise digitaalse ühtse turu toimimise kaht hädavajalikku komponenti – üksikisikute usaldust ja kindlustunnet.
  Kui
  käesoleva programmi raames võetavad meetmed hõlmavad isikuandmete töötlemist, peaksid
  need
  seega toetama
  isikuandmete kaitse üldmääruse kohaldamist näiteks tehisintellekti ja plokiahela tehnoloogia vallas
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40)

Alates maist 2018 kohaldatakse isikuandmete kaitse üldmäärust
  , millega on ette nähtud liikmesriikide õigusruumis otsekohalduv normistik
  ning mis
  tagab isikuandmete vaba liikumise ELi liikmesriikide vahel ja tugevdab tõelise digitaalse ühtse turu toimimise kaht hädavajalikku komponenti – üksikisikute usaldust ja kindlustunnet.
  Kui
  käesoleva programmi raames võetavad meetmed hõlmavad isikuandmete töötlemist, peaksid
  need
  seega toetama
  isikuandmete kaitse üldmääruse kohaldamist näiteks tehisintellekti ja plokiahela tehnoloogia vallas
  .

| (40) | Määrus (EL) 2016/679
  , millega on ette nähtud liikmesriikide õigusruumis otsekohalduv normistik, tagab isikuandmete vaba liikumise ELi liikmesriikide vahel ja tugevdab tõelise digitaalse ühtse turu toimimise kaht hädavajalikku komponenti – üksikisikute usaldust ja kindlustunnet.
  Kõik
  käesoleva programmi raames võetavad meetmed
  , mis
  hõlmavad isikuandmete töötlemist, peaksid seega
  olema kõnealuse määrusega täielikult kooskõlas. Nendega tuleks toetada eriti sellise digitehnoloogia arendamist, mis on kooskõlas „lõimitud andmekaitse“ kohustustega, mis on kõnealuse määruse kohaselt siduvad; juhul kui töötlemine hõlmab elektroonilise side andmeid, tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/58/EÜ

   (1a). |
| --- | --- |

(40)

Määrus (EL) 2016/679
  , millega on ette nähtud liikmesriikide õigusruumis otsekohalduv normistik, tagab isikuandmete vaba liikumise ELi liikmesriikide vahel ja tugevdab tõelise digitaalse ühtse turu toimimise kaht hädavajalikku komponenti – üksikisikute usaldust ja kindlustunnet.
  Kõik
  käesoleva programmi raames võetavad meetmed
  , mis
  hõlmavad isikuandmete töötlemist, peaksid seega
  olema kõnealuse määrusega täielikult kooskõlas. Nendega tuleks toetada eriti sellise digitehnoloogia arendamist, mis on kooskõlas „lõimitud andmekaitse“ kohustustega, mis on kõnealuse määruse kohaselt siduvad; juhul kui töötlemine hõlmab elektroonilise side andmeid, tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/58/EÜ

   (1a).

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 41

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (41) | Programmi rakendamisel tuleks täielikult järgida intellektuaalomandi kaitse ja selle tagamise rahvusvahelist ja ELi raamistikku. Intellektuaalomandi tulemuslikul kaitsel on innovatsioonis oluline koht ning seega on see vajalik käesoleva programmi tulemuslikuks rakendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(41)

Programmi rakendamisel tuleks täielikult järgida intellektuaalomandi kaitse ja selle tagamise rahvusvahelist ja ELi raamistikku. Intellektuaalomandi tulemuslikul kaitsel on innovatsioonis oluline koht ning seega on see vajalik käesoleva programmi tulemuslikuks rakendamiseks.

| (41) | Programmi rakendamisel tuleks täielikult järgida intellektuaalomandi kaitse ja selle tagamise rahvusvahelist ja ELi raamistikku. Intellektuaalomandi tulemuslikul kaitsel on innovatsioonis
  ning Euroopa lisaväärtuse säilitamisel
  oluline koht ning seega on see vajalik käesoleva programmi tulemuslikuks rakendamiseks. |
| --- | --- |

(41)

Programmi rakendamisel tuleks täielikult järgida intellektuaalomandi kaitse ja selle tagamise rahvusvahelist ja ELi raamistikku. Intellektuaalomandi tulemuslikul kaitsel on innovatsioonis
  ning Euroopa lisaväärtuse säilitamisel
  oluline koht ning seega on see vajalik käesoleva programmi tulemuslikuks rakendamiseks.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (42) | Käesoleva programmi rakendamisega tegelevad asutused
  peaksid teabe käitlemisel, eelkõige tundliku kuid
  salastamata
  teabe ja ELi
  salastatud
  teabe käitlemisel
  järgima liidu
  institutsioonide kohta kehtivaid sätteid ja
  liikmesriikide
  õigusakte
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42)

Käesoleva programmi rakendamisega tegelevad asutused
  peaksid teabe käitlemisel, eelkõige tundliku kuid
  salastamata
  teabe ja ELi
  salastatud
  teabe käitlemisel
  järgima liidu
  institutsioonide kohta kehtivaid sätteid ja
  liikmesriikide
  õigusakte
  .

| (42) | Juhul kui
  käesoleva programmi rakendamisega tegelevad asutused
  käitlevad tundlikku
  salastamata
  teavet või liidu
  salastatud
  teavet, peaksid nad
  järgima liidu
  või
  liikmesriikide
  õigusaktide asjakohaseid teabe käitlemist puudutavaid sätteid
  . |
| --- | --- |

(42)

Juhul kui
  käesoleva programmi rakendamisega tegelevad asutused
  käitlevad tundlikku
  salastamata
  teavet või liidu
  salastatud
  teavet, peaksid nad
  järgima liidu
  või
  liikmesriikide
  õigusaktide asjakohaseid teabe käitlemist puudutavaid sätteid
  .

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 43

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (43) | Võttes arvesse, kui oluline on võidelda kliimamuutuse vastu kooskõlas liidu kohustusega rakendada Pariisi kliimakokkulepet ja ÜRO säästva arengu eesmärke, panustab programm kliimameetmete integreerimisse ja
  üldise eesmärgi
   – pühendada 25 % ELi eelarve kuludest kliimaeesmärkide toetamisele
  – saavutamisse

   (74). Asjakohased meetmed
  määratakse
  kindlaks programmi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid
  hinnatakse
  uuesti programmi hindamis- ja läbivaatamismenetluste käigus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(43)

Võttes arvesse, kui oluline on võidelda kliimamuutuse vastu kooskõlas liidu kohustusega rakendada Pariisi kliimakokkulepet ja ÜRO säästva arengu eesmärke, panustab programm kliimameetmete integreerimisse ja
  üldise eesmärgi
   – pühendada 25 % ELi eelarve kuludest kliimaeesmärkide toetamisele
  – saavutamisse

   (74). Asjakohased meetmed
  määratakse
  kindlaks programmi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid
  hinnatakse
  uuesti programmi hindamis- ja läbivaatamismenetluste käigus.

| (43) | Võttes arvesse, kui oluline on võidelda kliimamuutuse vastu kooskõlas liidu kohustusega rakendada Pariisi kliimakokkulepet ja ÜRO säästva arengu eesmärke, panustab programm kliimameetmete integreerimisse ja
  aitab saavutada üldist eesmärki
   – pühendada 25 % ELi eelarve kuludest kliimaeesmärkide toetamisele (74). Asjakohased meetmed
  tuleks
  kindlaks
  määrata
  programmi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid
  tuleks kõnealuste kohustuste täieliku järgimise tagamiseks
  uuesti
  hinnata
  programmi hindamis- ja läbivaatamismenetluste käigus. |
| --- | --- |

(43)

Võttes arvesse, kui oluline on võidelda kliimamuutuse vastu kooskõlas liidu kohustusega rakendada Pariisi kliimakokkulepet ja ÜRO säästva arengu eesmärke, panustab programm kliimameetmete integreerimisse ja
  aitab saavutada üldist eesmärki
   – pühendada 25 % ELi eelarve kuludest kliimaeesmärkide toetamisele (74). Asjakohased meetmed
  tuleks
  kindlaks
  määrata
  programmi ettevalmistamise ja rakendamise käigus ning neid
  tuleks kõnealuste kohustuste täieliku järgimise tagamiseks
  uuesti
  hinnata
  programmi hindamis- ja läbivaatamismenetluste käigus.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 44

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (44) | Käesoleva määruse rakendamise ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks anda komisjonile rakendamisvolitused tööprogrammide vastuvõtmiseks, et saavutada programmi eesmärgid kooskõlas liidu ja liikmesriikide prioriteetidega ning tagada samas liidu ja liikmesriikide ühismeetmete ühtsus, läbipaistvus ja järjepidevus. Kõnealuseid volitusi tuleks teostada vastavalt määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes)

   (75)

  artiklis 4 osutatud nõuandemenetlusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(44)

Käesoleva määruse rakendamise ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks anda komisjonile rakendamisvolitused tööprogrammide vastuvõtmiseks, et saavutada programmi eesmärgid kooskõlas liidu ja liikmesriikide prioriteetidega ning tagada samas liidu ja liikmesriikide ühismeetmete ühtsus, läbipaistvus ja järjepidevus. Kõnealuseid volitusi tuleks teostada vastavalt määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes)

   (75)

  artiklis 4 osutatud nõuandemenetlusele.

välja jäetud

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 45

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (45) | Põhimõtteliselt tuleks tööprogrammid vastu võtta
  mitmeaastaste tööprogrammidena
  ,
  reeglina
  iga kahe aasta järel, või kui see on põhjendatud programmi rakendamisest tulenevate vajadustega, siis
  iga-aastaste tööprogrammidena
  . Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda sellest, kuivõrd saab nende abil saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. See peaks hõlmama kindlasummaliste maksete, kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning selliste rahastamisvahendite kasutamist, mis ei ole seotud finantsmääruse artikli 125 lõike 1 kohaste kuludega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(45)

Põhimõtteliselt tuleks tööprogrammid vastu võtta
  mitmeaastaste tööprogrammidena
  ,
  reeglina
  iga kahe aasta järel, või kui see on põhjendatud programmi rakendamisest tulenevate vajadustega, siis
  iga-aastaste tööprogrammidena
  . Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda sellest, kuivõrd saab nende abil saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. See peaks hõlmama kindlasummaliste maksete, kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning selliste rahastamisvahendite kasutamist, mis ei ole seotud finantsmääruse artikli 125 lõike 1 kohaste kuludega.

| (45) | Vastu tuleks võtta tööprogrammid, et saavutada programmi eesmärgid kooskõlas liidu ja liikmesriikide prioriteetidega ning tagada seejuures liidu ja liikmesriikide ühismeetmete kooskõlalisus
  ,
  selgus ja järjepidevus.
  Põhimõtteliselt tuleks tööprogrammid vastu võtta iga kahe aasta järel, või kui see on põhjendatud programmi rakendamisest tulenevate vajadustega, siis
  igal aastal
  . Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda sellest, kuivõrd saab nende abil saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. See peaks hõlmama kindlasummaliste maksete, kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning selliste rahastamisvahendite kasutamist, mis ei ole seotud finantsmääruse artikli 125 lõike 1 kohaste kuludega. |
| --- | --- |

(45)

Vastu tuleks võtta tööprogrammid, et saavutada programmi eesmärgid kooskõlas liidu ja liikmesriikide prioriteetidega ning tagada seejuures liidu ja liikmesriikide ühismeetmete kooskõlalisus
  ,
  selgus ja järjepidevus.
  Põhimõtteliselt tuleks tööprogrammid vastu võtta iga kahe aasta järel, või kui see on põhjendatud programmi rakendamisest tulenevate vajadustega, siis
  igal aastal
  . Käesoleva määrusega ette nähtud rahastamisliikide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda sellest, kuivõrd saab nende abil saavutada meetmete erieesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. See peaks hõlmama kindlasummaliste maksete, kindlamääraliste maksete ja ühikuhindade kasutamise kaalumist ning selliste rahastamisvahendite kasutamist, mis ei ole seotud finantsmääruse artikli 125 lõike 1 kohaste kuludega.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 46

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (46) | Komisjonile tuleks delegeerida õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte II lisa muutmise kohta, et vaadata läbi ja/või täiendada seal loetletud näitajaid. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(46)

Komisjonile tuleks delegeerida õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte II lisa muutmise kohta, et vaadata läbi ja/või täiendada seal loetletud näitajaid. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (46) | Komisjonile tuleks delegeerida õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte
  I ja
  II lisa muutmise kohta, et vaadata läbi ja/või täiendada seal loetletud näitajaid. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(46)

Komisjonile tuleks delegeerida õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte
  I ja
  II lisa muutmise kohta, et vaadata läbi ja/või täiendada seal loetletud näitajaid. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid toimuksid kooskõlas 13. aprilli 2016 institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 46 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (46a) | Digitaalse Euroopa programmi pikaajalise rahastamise tagamiseks, säilitamiseks ja arendamiseks on vaja selgeid ühiseid ELi eeskirju, mis on tulevikkuvaatavad ja konkurentsi edendavad, et hoogustada investeeringuid ja innovatsiooni ning säilitada taskukohasus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(46a)

Digitaalse Euroopa programmi pikaajalise rahastamise tagamiseks, säilitamiseks ja arendamiseks on vaja selgeid ühiseid ELi eeskirju, mis on tulevikkuvaatavad ja konkurentsi edendavad, et hoogustada investeeringuid ja innovatsiooni ning säilitada taskukohasus.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 47

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (47) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse
  Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eeskätt artiklites [8], [11], [16], [21], [35], [38] ja [47] viidatud põhimõtteid, mis käsitlevad isikuandmete kaitset, sõna- ja teabevabadust, ettevõtlusvabadust, diskrimineerimise keelamist, tervishoidu, tarbijakaitset ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele.
  Liikmesriigid peavad käesolevat määrust kohaldama nimetatud õigusi
  ja
  põhimõtteid järgides
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(47)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse
  Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eeskätt artiklites [8], [11], [16], [21], [35], [38] ja [47] viidatud põhimõtteid, mis käsitlevad isikuandmete kaitset, sõna- ja teabevabadust, ettevõtlusvabadust, diskrimineerimise keelamist, tervishoidu, tarbijakaitset ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele.
  Liikmesriigid peavad käesolevat määrust kohaldama nimetatud õigusi
  ja
  põhimõtteid järgides
  .

| (47) | Programmi raames võetavad meetmed peaksid olema kooskõlas põhiõigustega ja järgima eelkõige
  Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eeskätt artiklites [8], [11], [16], [21],
  [22],
  [35], [38]
  , [41]
  ja [47] viidatud põhimõtteid, mis käsitlevad isikuandmete kaitset, sõna- ja teabevabadust, ettevõtlusvabadust, diskrimineerimise keelamist,
  keelelist mitmekesisust ja õigust suhelda ükskõik millises ELi keeles,
  tervishoidu, tarbijakaitset ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele.
  Sellised meetmed peaksid olema kooskõlas kõigi juriidiliste kohustustega, sealhulgas rahvusvahelise õiguse
  ja
  asjakohaste komisjoni otsustega, samuti eetikapõhimõtetega, mis hõlmavad teadusuuringute usaldusväärsuse rikkumise vältimist
  . |
| --- | --- |

(47)

Programmi raames võetavad meetmed peaksid olema kooskõlas põhiõigustega ja järgima eelkõige
  Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eeskätt artiklites [8], [11], [16], [21],
  [22],
  [35], [38]
  , [41]
  ja [47] viidatud põhimõtteid, mis käsitlevad isikuandmete kaitset, sõna- ja teabevabadust, ettevõtlusvabadust, diskrimineerimise keelamist,
  keelelist mitmekesisust ja õigust suhelda ükskõik millises ELi keeles,
  tervishoidu, tarbijakaitset ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele.
  Sellised meetmed peaksid olema kooskõlas kõigi juriidiliste kohustustega, sealhulgas rahvusvahelise õiguse
  ja
  asjakohaste komisjoni otsustega, samuti eetikapõhimõtetega, mis hõlmavad teadusuuringute usaldusväärsuse rikkumise vältimist
  .

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 47 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (47a) | 2018. aasta aprillis võttis komisjon kohustuse

   (1a)

  luua raamistik sidusrühmadele ja ekspertidele, et töötada välja tehisintellekti käsitlevate suuniste kavand koostöös teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühmaga; komisjon toetab koostöös Euroopa tarbijate nõuanderühma ja Euroopa Andmekaitsenõukoguga riiklikke ja ELi tasandi tarbijaorganisatsioone ja andmekaitse järelevalveasutusi, et aidata neil mõista tehisintellektil põhinevaid rakendusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(47a)

2018. aasta aprillis võttis komisjon kohustuse

   (1a)

  luua raamistik sidusrühmadele ja ekspertidele, et töötada välja tehisintellekti käsitlevate suuniste kavand koostöös teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühmaga; komisjon toetab koostöös Euroopa tarbijate nõuanderühma ja Euroopa Andmekaitsenõukoguga riiklikke ja ELi tasandi tarbijaorganisatsioone ja andmekaitse järelevalveasutusi, et aidata neil mõista tehisintellektil põhinevaid rakendusi.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 48

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (48) | Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvad kolmandad riigid võivad osaleda liidu programmides vastavalt EMP lepingu alusel kehtestatud koostööraamistikule, milles nähakse ette programmide rakendamine nimetatud lepingu alusel tehtava otsusega. Käesolevasse määrusesse tuleks lisada eraldi säte, et anda vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja juurdepääs, et nad saaksid täielikult kasutada oma vastavaid volitusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(48)

Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvad kolmandad riigid võivad osaleda liidu programmides vastavalt EMP lepingu alusel kehtestatud koostööraamistikule, milles nähakse ette programmide rakendamine nimetatud lepingu alusel tehtava otsusega. Käesolevasse määrusesse tuleks lisada eraldi säte, et anda vastutavale eelarvevahendite käsutajale, Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) ja Euroopa Kontrollikojale vajalikud õigused ja juurdepääs, et nad saaksid täielikult kasutada oma vastavaid volitusi.

välja jäetud

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva määrusega kehtestatakse digitaalse Euroopa programm (edaspidi „programm“). | Käesoleva määrusega kehtestatakse digitaalse Euroopa programm (edaspidi „programm“)
  , mida rakendatakse ajavahemikul 1. jaanuar 2021 kuni 31. detsember 2027
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva määrusega kehtestatakse digitaalse Euroopa programm (edaspidi „programm“).

Käesoleva määrusega kehtestatakse digitaalse Euroopa programm (edaspidi „programm“)
  , mida rakendatakse ajavahemikul 1. jaanuar 2021 kuni 31. detsember 2027
  .

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | „digitaalse innovatsiooni keskus“ – juriidiline isik, kes nimetatakse või valitakse avatud ja konkurentsipõhise menetlusega täitma programmist tulenevaid ülesandeid, eeskätt pakkuma juurdepääsu tehnilistele teadmistele ja eksperimenteerimisvahenditele, nagu seadmed ja tarkvaralised töövahendid; et toetada tööstuse üleminekut digitehnoloogiale; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(e)

„digitaalse innovatsiooni keskus“ – juriidiline isik, kes nimetatakse või valitakse avatud ja konkurentsipõhise menetlusega täitma programmist tulenevaid ülesandeid, eeskätt pakkuma juurdepääsu tehnilistele teadmistele ja eksperimenteerimisvahenditele, nagu seadmed ja tarkvaralised töövahendid; et toetada tööstuse üleminekut digitehnoloogiale;

| e) | „
  Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskus“ –
  olemasolev või uus
  juriidiline isik
  või juriidilistest isikutest koosnev konsortsium
  , kes nimetatakse või valitakse avatud
  , selge
  ja konkurentsipõhise menetlusega täitma programmist tulenevaid ülesandeid, eeskätt pakkuma juurdepääsu tehnilistele teadmistele ja eksperimenteerimisvahenditele, nagu seadmed ja tarkvaralised töövahendid, et toetada tööstuse üleminekut digitehnoloogiale
  , samuti hõlbustama juurdepääsu rahastamisele. Euroopa digitaalse innovatsiooni keskus on avatud igat liiki ja igas suuruses ettevõtjatele, eelkõige VKEdele, kasvufirmadele ja haldusasutustele kogu liidus.



  Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused toimivad ühtsete kontaktpunktidena, kus ettevõtjad, eelkõige VKEd, idufirmad ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad, saavad abi oma äri, tootmisprotsesside, toodete ja teenuste täiustamiseks digitehnoloogia abil, mis võib tuua lisaväärtust. Keskused loovad selleks liitu hõlmava detsentraliseeritud võrgustiku, mis pakub ettevõtjatele toetust, tagamaks et nende töötajate oskused vastavad olemasoleva digitehnoloogia kasutamiseks vajalikule asjatundlikkusele. Keskused kooskõlastavad oma tegevuse ka haridusasutustega, et toetada üliõpilaste koolitamist ja töötajate töökohapõhist õpet. |
| --- | --- |

e)

„
  Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskus“ –
  olemasolev või uus
  juriidiline isik
  või juriidilistest isikutest koosnev konsortsium
  , kes nimetatakse või valitakse avatud
  , selge
  ja konkurentsipõhise menetlusega täitma programmist tulenevaid ülesandeid, eeskätt pakkuma juurdepääsu tehnilistele teadmistele ja eksperimenteerimisvahenditele, nagu seadmed ja tarkvaralised töövahendid, et toetada tööstuse üleminekut digitehnoloogiale
  , samuti hõlbustama juurdepääsu rahastamisele. Euroopa digitaalse innovatsiooni keskus on avatud igat liiki ja igas suuruses ettevõtjatele, eelkõige VKEdele, kasvufirmadele ja haldusasutustele kogu liidus.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fa) | „meediapädevus“ – analüütilised oskused, mida on vaja digimaailmas orienteerumiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

fa)

„meediapädevus“ – analüütilised oskused, mida on vaja digimaailmas orienteerumiseks.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt f b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fb) | „Euroopa partnerlus“ – algatus, kus liit ning era- ja/või avaliku sektori partnerid (näiteks tööstusettevõtted, teadusorganisatsioonid, avaliku teenuse osutamise eest vastutavad asutused kohalikul, piirkondlikul, riiklikul või rahvusvahelisel tasandil või kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas sihtasutused, VKEde organisatsioonid) kohustuvad ühiselt toetama digitaalse innovatsiooni ja tehnoloogia kasutuselevõtuga seotud meetmete, sealhulgas turgude, õigusaktide või poliitika kasutuselevõtuga seotud meetmete väljatöötamist ja rakendamist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

fb)

„Euroopa partnerlus“ – algatus, kus liit ning era- ja/või avaliku sektori partnerid (näiteks tööstusettevõtted, teadusorganisatsioonid, avaliku teenuse osutamise eest vastutavad asutused kohalikul, piirkondlikul, riiklikul või rahvusvahelisel tasandil või kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas sihtasutused, VKEde organisatsioonid) kohustuvad ühiselt toetama digitaalse innovatsiooni ja tehnoloogia kasutuselevõtuga seotud meetmete, sealhulgas turgude, õigusaktide või poliitika kasutuselevõtuga seotud meetmete väljatöötamist ja rakendamist;

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt f c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fc) | „väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd)“ – komisjoni soovituse 2003/361/EÜ lisa artiklis 2 määratletud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

fc)

„väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd)“ – komisjoni soovituse 2003/361/EÜ lisa artiklis 2 määratletud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad;

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt f d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | fd) | „konsortsium“ – ettevõtjate koostöörühm, kes soovib ellu viia programmi alla kuuluvaid meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

fd)

„konsortsium“ – ettevõtjate koostöörühm, kes soovib ellu viia programmi alla kuuluvaid meetmeid.

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Programmi üldeesmärk on järgmine: toetada Euroopa majanduse ja ühiskonna üleminekut digitehnoloogiale ning viia sellest saadav kasu Euroopa kodanike ja ettevõtjateni. Programmiga: | 1.   Programmi üldeesmärk on järgmine: toetada
  ja kiirendada
  Euroopa majanduse
  , tööstuse
  ja ühiskonna üleminekut digitehnoloogiale ning viia sellest saadav kasu Euroopa kodanike
  , haldusasutuste
  ja ettevõtjateni
  ning suurendada liidu strateegilist sõltumatust ja ühtekuuluvust, tagades seejuures konkurentsivõime ja vähendades digilõhet
  . Programmiga: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Programmi üldeesmärk on järgmine: toetada Euroopa majanduse ja ühiskonna üleminekut digitehnoloogiale ning viia sellest saadav kasu Euroopa kodanike ja ettevõtjateni. Programmiga:

1.   Programmi üldeesmärk on järgmine: toetada
  ja kiirendada
  Euroopa majanduse
  , tööstuse
  ja ühiskonna üleminekut digitehnoloogiale ning viia sellest saadav kasu Euroopa kodanike
  , haldusasutuste
  ja ettevõtjateni
  ning suurendada liidu strateegilist sõltumatust ja ühtekuuluvust, tagades seejuures konkurentsivõime ja vähendades digilõhet
  . Programmiga:

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | laiendatakse digitehnoloogia levikut ja kasutuselevõttu avalikku huvi pakkuvates valdkondades ja
  erasektoris. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

laiendatakse digitehnoloogia levikut ja kasutuselevõttu avalikku huvi pakkuvates valdkondades ja
  erasektoris.

erasektoris.

| b) | laiendatakse digitehnoloogia levikut ja kasutuselevõttu
  erasektoris ja
  avalikku huvi pakkuvates valdkondades
  , toetades digiüleminekut
  ja
  tagades juurdepääsu digitehnoloogiale; |
| --- | --- |

b)

laiendatakse digitehnoloogia levikut ja kasutuselevõttu
  erasektoris ja
  avalikku huvi pakkuvates valdkondades
  , toetades digiüleminekut
  ja
  tagades juurdepääsu digitehnoloogiale;

erasektoris ja

, toetades digiüleminekut

tagades juurdepääsu digitehnoloogiale;

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | juurutada liidus maailma mastaabis arvestatav eksatasandi (76) superandmetöötluse ja andmete
  integreeritud
  taristu, mis oleks
  mitteärilistel alustel
  kasutatav avaliku ja erasektori kasutajatele ning avaliku
  sektori
  vahenditest rahastatava teadustöö jaoks, ning seda taristut liidu tasandil koordineerida ja käitada; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

juurutada liidus maailma mastaabis arvestatav eksatasandi (76) superandmetöötluse ja andmete
  integreeritud
  taristu, mis oleks
  mitteärilistel alustel
  kasutatav avaliku ja erasektori kasutajatele ning avaliku
  sektori
  vahenditest rahastatava teadustöö jaoks, ning seda taristut liidu tasandil koordineerida ja käitada;

76

integreeritud

mitteärilistel alustel

sektori

| a) | juurutada liidus maailma mastaabis arvestatav eksatasandi (77) superandmetöötluse ja andmete
  koostalitlusvõimeline
  taristu, mis oleks kasutatav avaliku ja erasektori kasutajatele ning avaliku
  ja erasektori
  vahenditest rahastatava teadustöö jaoks, ning seda taristut liidu tasandil koordineerida ja käitada; |
| --- | --- |

a)

juurutada liidus maailma mastaabis arvestatav eksatasandi (77) superandmetöötluse ja andmete
  koostalitlusvõimeline
  taristu, mis oleks kasutatav avaliku ja erasektori kasutajatele ning avaliku
  ja erasektori
  vahenditest rahastatava teadustöö jaoks, ning seda taristut liidu tasandil koordineerida ja käitada;

77

koostalitlusvõimeline

ja erasektori

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | juurutada teadustegevuse ja innovatsiooni tulemusena loodud kasutusvalmis/töövõimelisi tehnoloogiaid, et rajada liidus integreeritud kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteem, mis hõlmab teaduse ja tööstuse väärtusahela kõiki osi, sh riistvara, tarkvara, rakendused, teenused, ühendused ja digioskused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

juurutada teadustegevuse ja innovatsiooni tulemusena loodud kasutusvalmis/töövõimelisi tehnoloogiaid, et rajada liidus integreeritud kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteem, mis hõlmab teaduse ja tööstuse väärtusahela kõiki osi, sh riistvara, tarkvara, rakendused, teenused, ühendused ja digioskused;

| b) | juurutada teadustegevuse ja innovatsiooni tulemusena loodud kasutusvalmis/töövõimelisi tehnoloogiaid, et rajada liidus integreeritud kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteem, mis hõlmab teaduse ja tööstuse väärtusahela kõiki osi, sh riistvara, tarkvara, rakendused, teenused, ühendused ja digioskused
  , tagades turvalisuse ja andmekaitse kõrge taseme
  ; |
| --- | --- |

b)

juurutada teadustegevuse ja innovatsiooni tulemusena loodud kasutusvalmis/töövõimelisi tehnoloogiaid, et rajada liidus integreeritud kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteem, mis hõlmab teaduse ja tööstuse väärtusahela kõiki osi, sh riistvara, tarkvara, rakendused, teenused, ühendused ja digioskused
  , tagades turvalisuse ja andmekaitse kõrge taseme
  ;

, tagades turvalisuse ja andmekaitse kõrge taseme

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | juurutada eksatasandijärgne (78) taristu ja seda käitada (sh integreerimine kvantarvutuse tehnoloogiatega) ning arendada
  arvutiteaduste jaoks
  uusi teadustaristuid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

juurutada eksatasandijärgne (78) taristu ja seda käitada (sh integreerimine kvantarvutuse tehnoloogiatega) ning arendada
  arvutiteaduste jaoks
  uusi teadustaristuid.

78

arvutiteaduste jaoks

| c) | juurutada eksatasandijärgne (78) taristu ja seda käitada (sh integreerimine kvantarvutuse tehnoloogiatega) ning arendada uusi teadustaristuid
  ; ergutada liidus arvutiteaduste jaoks selliseks juurutamiseks vajaliku riist- ja tarkvara arendamist
  . |
| --- | --- |

c)

juurutada eksatasandijärgne (78) taristu ja seda käitada (sh integreerimine kvantarvutuse tehnoloogiatega) ning arendada uusi teadustaristuid
  ; ergutada liidus arvutiteaduste jaoks selliseks juurutamiseks vajaliku riist- ja tarkvara arendamist
  .

78

; ergutada liidus arvutiteaduste jaoks selliseks juurutamiseks vajaliku riist- ja tarkvara arendamist

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 4 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Erieesmärgi 1 raames võetavaid meetmeid rakendatakse peamiselt ühisettevõtte kaudu, mille komisjon esitas ja nõukogu kinnitas 25. juunil 2018, kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) ...

   (1a). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Erieesmärgi 1 raames võetavaid meetmeid rakendatakse peamiselt ühisettevõtte kaudu, mille komisjon esitas ja nõukogu kinnitas 25. juunil 2018, kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) ...

   (1a).

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | suurendada ja tugevdada liidu tehisintellekti alast põhivõimekust, kaasa arvatud andmeressursse ja algoritmiteeke
  , mis oleksid
  kooskõlas andmekaitsealaste õigusaktidega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

suurendada ja tugevdada liidu tehisintellekti alast põhivõimekust, kaasa arvatud andmeressursse ja algoritmiteeke
  , mis oleksid
  kooskõlas andmekaitsealaste õigusaktidega;

, mis oleksid

| a) | suurendada ja tugevdada liidu tehisintellekti alast põhivõimekust, kaasa arvatud andmeressursse ja algoritmiteeke. Kooskõlas andmekaitsealaste õigusaktidega
  peavad tehisintellektil põhinevad lahendused ja kättesaadavaks tehtud vahendid austama sisseprojekteeritud eraelu puutumatuse ja turvalisuse põhimõtet ning tagama, et tehisintellekti arendamise ja juurutamise keskmesse jääksid inimesed; |
| --- | --- |

a)

suurendada ja tugevdada liidu tehisintellekti alast põhivõimekust, kaasa arvatud andmeressursse ja algoritmiteeke. Kooskõlas andmekaitsealaste õigusaktidega
  peavad tehisintellektil põhinevad lahendused ja kättesaadavaks tehtud vahendid austama sisseprojekteeritud eraelu puutumatuse ja turvalisuse põhimõtet ning tagama, et tehisintellekti arendamise ja juurutamise keskmesse jääksid inimesed;

peavad tehisintellektil põhinevad lahendused ja kättesaadavaks tehtud vahendid austama sisseprojekteeritud eraelu puutumatuse ja turvalisuse põhimõtet ning tagama, et tehisintellekti arendamise ja juurutamise keskmesse jääksid inimesed;

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | anda see võimekus kõigi ettevõtjate ja haldusasutuste käsutusse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

anda see võimekus kõigi ettevõtjate ja haldusasutuste käsutusse;

| b) | anda see võimekus kõigi ettevõtjate
  , eriti VKEde
  ja
  idufirmade ning
  haldusasutuste
  , sealhulgas mittetulundusorganisatsioonide, teadusasutuste, ülikoolide
  käsutusse; |
| --- | --- |

b)

anda see võimekus kõigi ettevõtjate
  , eriti VKEde
  ja
  idufirmade ning
  haldusasutuste
  , sealhulgas mittetulundusorganisatsioonide, teadusasutuste, ülikoolide
  käsutusse;

, eriti VKEde

idufirmade ning

, sealhulgas mittetulundusorganisatsioonide, teadusasutuste, ülikoolide

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt c a (uus)

Artikkel 5 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | arendada ja tugevdada tööstuslikke rakendus- ja tootmissüsteeme, mis hõlbustavad tehnoloogia integreerimist väärtusahelatesse, uuenduslike ärimudelite väljatöötamist ning lühendavad innovatsioonist tööstuses kasutuselevõtmiseni kuluvat aega, ning edendada tehisintellektil põhinevate lahenduste kasutuselevõttu avalikku huvi pakkuvates valdkondades ja ühiskonnas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

arendada ja tugevdada tööstuslikke rakendus- ja tootmissüsteeme, mis hõlbustavad tehnoloogia integreerimist väärtusahelatesse, uuenduslike ärimudelite väljatöötamist ning lühendavad innovatsioonist tööstuses kasutuselevõtmiseni kuluvat aega, ning edendada tehisintellektil põhinevate lahenduste kasutuselevõttu avalikku huvi pakkuvates valdkondades ja ühiskonnas.

arendada ja tugevdada tööstuslikke rakendus- ja tootmissüsteeme, mis hõlbustavad tehnoloogia integreerimist väärtusahelatesse, uuenduslike ärimudelite väljatöötamist ning lühendavad innovatsioonist tööstuses kasutuselevõtmiseni kuluvat aega, ning edendada tehisintellektil põhinevate lahenduste kasutuselevõttu avalikku huvi pakkuvates valdkondades ja ühiskonnas.

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 5 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Tehisintellekti erieesmärgi raames võetavaid meetmeid rakendatakse üksnes eelarve otsese täitmise kaudu komisjoni või täitevasutuse poolt kulude ja tulude analüüsi alusel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tehisintellekti erieesmärgi raames võetavaid meetmeid rakendatakse üksnes eelarve otsese täitmise kaudu komisjoni või täitevasutuse poolt kulude ja tulude analüüsi alusel.

Tehisintellekti erieesmärgi raames võetavaid meetmeid rakendatakse üksnes eelarve otsese täitmise kaudu komisjoni või täitevasutuse poolt kulude ja tulude analüüsi alusel.

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõik 1 b (uus)

Artikkel 5 – lõik 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Erieesmärgi 2 raames võetavad meetmed peavad olema vastavuses eetikapõhimõtete ja asjakohaste liikmesriigi, liidu ja rahvusvaheliste õigusaktidega, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste harta ning Euroopa inimõiguste konventsiooni ja selle protokolliga. Võttes arvesse tehisintellekti käsitleva kõrgetasemelise eksperdirühma soovitusi, määrab komisjon kindlaks erieesmärgi 2 alla kuuluvate tööprogrammide eetikatingimused. Taotlusvoorud või toetuslepingud peavad sisaldama tööprogrammides sätestatud asjakohaseid tingimusi. Iga meetme hindamise käigus vaadatakse iga projekt läbi ka eetilisest aspektist. Meetmed, mis ei ole eetiliselt vastuvõetavad või ei vasta lepingu tingimustele, ei ole rahastamiskõlblikud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Erieesmärgi 2 raames võetavad meetmed peavad olema vastavuses eetikapõhimõtete ja asjakohaste liikmesriigi, liidu ja rahvusvaheliste õigusaktidega, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste harta ning Euroopa inimõiguste konventsiooni ja selle protokolliga. Võttes arvesse tehisintellekti käsitleva kõrgetasemelise eksperdirühma soovitusi, määrab komisjon kindlaks erieesmärgi 2 alla kuuluvate tööprogrammide eetikatingimused. Taotlusvoorud või toetuslepingud peavad sisaldama tööprogrammides sätestatud asjakohaseid tingimusi. Iga meetme hindamise käigus vaadatakse iga projekt läbi ka eetilisest aspektist. Meetmed, mis ei ole eetiliselt vastuvõetavad või ei vasta lepingu tingimustele, ei ole rahastamiskõlblikud.

Erieesmärgi 2 raames võetavad meetmed peavad olema vastavuses eetikapõhimõtete ja asjakohaste liikmesriigi, liidu ja rahvusvaheliste õigusaktidega, sealhulgas Euroopa Liidu põhiõiguste harta ning Euroopa inimõiguste konventsiooni ja selle protokolliga. Võttes arvesse tehisintellekti käsitleva kõrgetasemelise eksperdirühma soovitusi, määrab komisjon kindlaks erieesmärgi 2 alla kuuluvate tööprogrammide eetikatingimused. Taotlusvoorud või toetuslepingud peavad sisaldama tööprogrammides sätestatud asjakohaseid tingimusi. Iga meetme hindamise käigus vaadatakse iga projekt läbi ka eetilisest aspektist. Meetmed, mis ei ole eetiliselt vastuvõetavad või ei vasta lepingu tingimustele, ei ole rahastamiskõlblikud.

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | toetada koos liikmesriikidega kõrgetasemeliste küberturvalisuse seadmete, töövahendite ja andmetaristute hankimist, järgides täielikult andmekaitsealaseid õigusakte; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

toetada koos liikmesriikidega kõrgetasemeliste küberturvalisuse seadmete, töövahendite ja andmetaristute hankimist, järgides täielikult andmekaitsealaseid õigusakte;

| a) | toetada koos liikmesriikidega kõrgetasemeliste küberturvalisuse seadmete, töövahendite ja andmetaristute hankimist,
  et saavutada Euroopa tasandil küberturvalisuse ühtne kõrge tase,
  järgides täielikult andmekaitsealaseid õigusakte
  ja põhiõigusi, tagades seejuures ELi strateegilise sõltumatuse
  ; |
| --- | --- |

a)

toetada koos liikmesriikidega kõrgetasemeliste küberturvalisuse seadmete, töövahendite ja andmetaristute hankimist,
  et saavutada Euroopa tasandil küberturvalisuse ühtne kõrge tase,
  järgides täielikult andmekaitsealaseid õigusakte
  ja põhiõigusi, tagades seejuures ELi strateegilise sõltumatuse
  ;

et saavutada Euroopa tasandil küberturvalisuse ühtne kõrge tase,

ja põhiõigusi, tagades seejuures ELi strateegilise sõltumatuse

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | toetada Euroopas leiduvate küberturvalisuse alaste teadmiste, võimete ja oskuste parimat kasutamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

toetada Euroopas leiduvate küberturvalisuse alaste teadmiste, võimete ja oskuste parimat kasutamist;

| b) | toetada
  ja suurendada
  Euroopas leiduvate küberturvalisuse alaste teadmiste, võimete ja oskuste parimat kasutamist
  ning parimate tavade jagamist ja levitamist; |
| --- | --- |

b)

toetada
  ja suurendada
  Euroopas leiduvate küberturvalisuse alaste teadmiste, võimete ja oskuste parimat kasutamist
  ning parimate tavade jagamist ja levitamist;

ja suurendada

ning parimate tavade jagamist ja levitamist;

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | tagada uusimate küberturvalisuse lahenduste laialdane kasutuselevõtt kogu majanduses; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

tagada uusimate küberturvalisuse lahenduste laialdane kasutuselevõtt kogu majanduses;

| c) | tagada uusimate küberturvalisuse lahenduste laialdane kasutuselevõtt kogu majanduses
  , pöörates erilist tähelepanu haldusasutustele ja olulistele ettevõtjatele, näiteks VKEdele; |
| --- | --- |

c)

tagada uusimate küberturvalisuse lahenduste laialdane kasutuselevõtt kogu majanduses
  , pöörates erilist tähelepanu haldusasutustele ja olulistele ettevõtjatele, näiteks VKEdele;

, pöörates erilist tähelepanu haldusasutustele ja olulistele ettevõtjatele, näiteks VKEdele;

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt d

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | tugevdada liikmesriikide ja erasektori suutlikkust, et aidata neil täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016 direktiivi (EL) 2016/1148 (meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus) (78) nõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

tugevdada liikmesriikide ja erasektori suutlikkust, et aidata neil täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016 direktiivi (EL) 2016/1148 (meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus) (78) nõudeid.

78

| d) | tugevdada liikmesriikide ja erasektori suutlikkust, et aidata neil täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016
  . aasta
  direktiivi (EL) 2016/1148 (meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus) (78) nõudeid
  , muu hulgas meetmete abil, mille eesmärk on kujundada organisatsioonides küberturvalisuse kultuuri
  . |
| --- | --- |

d)

tugevdada liikmesriikide ja erasektori suutlikkust, et aidata neil täita Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016
  . aasta
  direktiivi (EL) 2016/1148 (meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus) (78) nõudeid
  , muu hulgas meetmete abil, mille eesmärk on kujundada organisatsioonides küberturvalisuse kultuuri
  .

. aasta

78

, muu hulgas meetmete abil, mille eesmärk on kujundada organisatsioonides küberturvalisuse kultuuri

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt d a (uus)

Artikkel 6 – lõik 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | parandada vastupanuvõimet küberrünnakutele, et suurendada kasutajate riskiteadlikkust ja teadmisi põhiliste turbeprotsesside kohta, eriti haldusasutuste, VKEde ja idufirmade seas, tagamaks, et ettevõtjatel on põhitasemel turvalisus, nagu andmete ja side otspunktkrüpteerimine ning tarkvarauuendused, ning julgustada sisseprojekteeritud turvalisuse ja selle vaikesätete kasutamist, samuti teadmisi põhiliste turbeprotsesside kohta ja küberhügieeni; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

parandada vastupanuvõimet küberrünnakutele, et suurendada kasutajate riskiteadlikkust ja teadmisi põhiliste turbeprotsesside kohta, eriti haldusasutuste, VKEde ja idufirmade seas, tagamaks, et ettevõtjatel on põhitasemel turvalisus, nagu andmete ja side otspunktkrüpteerimine ning tarkvarauuendused, ning julgustada sisseprojekteeritud turvalisuse ja selle vaikesätete kasutamist, samuti teadmisi põhiliste turbeprotsesside kohta ja küberhügieeni;

parandada vastupanuvõimet küberrünnakutele, et suurendada kasutajate riskiteadlikkust ja teadmisi põhiliste turbeprotsesside kohta, eriti haldusasutuste, VKEde ja idufirmade seas, tagamaks, et ettevõtjatel on põhitasemel turvalisus, nagu andmete ja side otspunktkrüpteerimine ning tarkvarauuendused, ning julgustada sisseprojekteeritud turvalisuse ja selle vaikesätete kasutamist, samuti teadmisi põhiliste turbeprotsesside kohta ja küberhügieeni;

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 6 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Erieesmärgi 3 „Küberturvalisus ja usaldus“ raames võetavaid meetmeid rakendatakse peamiselt Euroopa küberturvalisuse tööstusliku, tehnoloogilise ja teadusliku pädevuse keskuse ning küberturvalisuse pädevusvõrgustiku kaudu kooskõlas [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega ...

   (1a)

  ]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Erieesmärgi 3 „Küberturvalisus ja usaldus“ raames võetavaid meetmeid rakendatakse peamiselt Euroopa küberturvalisuse tööstusliku, tehnoloogilise ja teadusliku pädevuse keskuse ning küberturvalisuse pädevusvõrgustiku kaudu kooskõlas [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega ...

   (1a)

  ].

Erieesmärgi 3 „Küberturvalisus ja usaldus“ raames võetavaid meetmeid rakendatakse peamiselt Euroopa küberturvalisuse tööstusliku, tehnoloogilise ja teadusliku pädevuse keskuse ning küberturvalisuse pädevusvõrgustiku kaudu kooskõlas [Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega ...

1a

].

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 7 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liidu rahalise sekkumisega erieesmärgi 4 „Kõrgema taseme digioskused“ raames toetatakse kõrgema taseme digioskuste arengut käesoleva programmiga toetatavates valdkondades ning aidatakse seega suurendada
  Euroopa
  talendipagasit, toetatakse ametioskuste parandamist, eriti kõrgjõudlusega andmetöötluse, suurandmete analüüsi, küberturvalisuse, hajusraamatu tehnoloogia, robootika
  ja
  tehisintellekti vallas. Rahalisel sekkumisel
  on
  järgmised tegevuseesmärgid: | Liidu rahalise sekkumisega erieesmärgi 4 „Kõrgema taseme digioskused“ raames toetatakse kõrgema taseme digioskuste arengut käesoleva programmiga toetatavates valdkondades ning aidatakse seega suurendada
  liidu
  talendipagasit,
  vähendatakse digilõhet,
  toetatakse ametioskuste parandamist
  sooliselt tasakaalustatud viisil
  , eriti kõrgjõudlusega andmetöötluse, suurandmete analüüsi, küberturvalisuse, hajusraamatu tehnoloogia, robootika
  , tehisintellekti, pilvandmetöötluse, sidesüsteemide ja -võrkude, andmekaitsepädevuse,
  tehisintellekti vallas.
  Et ergutada tööturgu ja parandada selle olukorda ning spetsialiseerumist digitehnoloogia ja -rakenduste valdkonnas
  ,
  on
  rahalisel sekkumisel järgmised tegevuseesmärgid: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liidu rahalise sekkumisega erieesmärgi 4 „Kõrgema taseme digioskused“ raames toetatakse kõrgema taseme digioskuste arengut käesoleva programmiga toetatavates valdkondades ning aidatakse seega suurendada
  Euroopa
  talendipagasit, toetatakse ametioskuste parandamist, eriti kõrgjõudlusega andmetöötluse, suurandmete analüüsi, küberturvalisuse, hajusraamatu tehnoloogia, robootika
  ja
  tehisintellekti vallas. Rahalisel sekkumisel
  on
  järgmised tegevuseesmärgid:

Euroopa

ja

on

Liidu rahalise sekkumisega erieesmärgi 4 „Kõrgema taseme digioskused“ raames toetatakse kõrgema taseme digioskuste arengut käesoleva programmiga toetatavates valdkondades ning aidatakse seega suurendada
  liidu
  talendipagasit,
  vähendatakse digilõhet,
  toetatakse ametioskuste parandamist
  sooliselt tasakaalustatud viisil
  , eriti kõrgjõudlusega andmetöötluse, suurandmete analüüsi, küberturvalisuse, hajusraamatu tehnoloogia, robootika
  , tehisintellekti, pilvandmetöötluse, sidesüsteemide ja -võrkude, andmekaitsepädevuse,
  tehisintellekti vallas.
  Et ergutada tööturgu ja parandada selle olukorda ning spetsialiseerumist digitehnoloogia ja -rakenduste valdkonnas
  ,
  on
  rahalisel sekkumisel järgmised tegevuseesmärgid:

liidu

vähendatakse digilõhet,

sooliselt tasakaalustatud viisil

, tehisintellekti, pilvandmetöötluse, sidesüsteemide ja -võrkude, andmekaitsepädevuse,

Et ergutada tööturgu ja parandada selle olukorda ning spetsialiseerumist digitehnoloogia ja -rakenduste valdkonnas

on

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | toetada pikaajaliste
  koolituste ja kursuste
  väljatöötamist ja pakkumist
  tudengitele
  , IT-spetsialistidele ja laiemale töötajaskonnale: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

toetada pikaajaliste
  koolituste ja kursuste
  väljatöötamist ja pakkumist
  tudengitele
  , IT-spetsialistidele ja laiemale töötajaskonnale:

koolituste ja kursuste

tudengitele

| a) | toetada
  kvaliteetsete
  pikaajaliste
  koolituskursuste, sealhulgas segaõppe
  väljatöötamist ja pakkumist
  üliõpilastele, õpetajatele, kasvatajatele
  , IT-spetsialistidele
  , teadlastele
  ja laiemale töötajaskonnale
  , sealhulgas avalikele teenistujatele, koostöös koolide, ülikoolide ja uurimiskeskustega
  : |
| --- | --- |

a)

toetada
  kvaliteetsete
  pikaajaliste
  koolituskursuste, sealhulgas segaõppe
  väljatöötamist ja pakkumist
  üliõpilastele, õpetajatele, kasvatajatele
  , IT-spetsialistidele
  , teadlastele
  ja laiemale töötajaskonnale
  , sealhulgas avalikele teenistujatele, koostöös koolide, ülikoolide ja uurimiskeskustega
  :

kvaliteetsete

koolituskursuste, sealhulgas segaõppe

üliõpilastele, õpetajatele, kasvatajatele

, teadlastele

, sealhulgas avalikele teenistujatele, koostöös koolide, ülikoolide ja uurimiskeskustega

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | toetada lühiajaliste koolituste ja kursuste väljatöötamist ja pakkumist ettevõtjatele, väikeettevõtete juhtidele ja laiemale töötajaskonnale: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

toetada lühiajaliste koolituste ja kursuste väljatöötamist ja pakkumist ettevõtjatele, väikeettevõtete juhtidele ja laiemale töötajaskonnale:

| b) | toetada
  kvaliteetsete
  lühiajaliste koolituste ja kursuste
  , sealhulgas segaõppe
  väljatöötamist ja pakkumist ettevõtjatele, väikeettevõtete
  ja idufirmade
  juhtidele ja laiemale töötajaskonnale
  , sealhulgas avalikele teenistujatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele; |
| --- | --- |

b)

toetada
  kvaliteetsete
  lühiajaliste koolituste ja kursuste
  , sealhulgas segaõppe
  väljatöötamist ja pakkumist ettevõtjatele, väikeettevõtete
  ja idufirmade
  juhtidele ja laiemale töötajaskonnale
  , sealhulgas avalikele teenistujatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele;

kvaliteetsete

, sealhulgas segaõppe

ja idufirmade

, sealhulgas avalikele teenistujatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele;

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 7 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | toetada õpilaste, noorte ettevõtjate ja kõrgkooli lõpetanute töökohapõhist õpet ja praktikat. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

toetada õpilaste, noorte ettevõtjate ja kõrgkooli lõpetanute töökohapõhist õpet ja praktikat.

| c) | toetada õpilaste, noorte ettevõtjate ja kõrgkooli lõpetanute
  kvaliteetset
  töökohapõhist õpet
  , sealhulgas segaõpet,
  ja praktikat. |
| --- | --- |

c)

toetada õpilaste, noorte ettevõtjate ja kõrgkooli lõpetanute
  kvaliteetset
  töökohapõhist õpet
  , sealhulgas segaõpet,
  ja praktikat.

kvaliteetset

, sealhulgas segaõpet,

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 7 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Erieesmärgi 4 „Kõrgema taseme digioskused“ raames võetavaid meetmeid rakendatakse peamiselt eelarve otsese täitmise kaudu Euroopa Komisjoni poolt. Euroopa digitaalse innovatsiooni keskustel võib olla hõlbustav roll koolitusvõimaluste pakkumisel, ettevõtete nõustamisel ja koostöö tegemisel asjakohaste pädevuskeskustega, et tagada kogu liidus võimalikult suur geograafiline katvus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Erieesmärgi 4 „Kõrgema taseme digioskused“ raames võetavaid meetmeid rakendatakse peamiselt eelarve otsese täitmise kaudu Euroopa Komisjoni poolt. Euroopa digitaalse innovatsiooni keskustel võib olla hõlbustav roll koolitusvõimaluste pakkumisel, ettevõtete nõustamisel ja koostöö tegemisel asjakohaste pädevuskeskustega, et tagada kogu liidus võimalikult suur geograafiline katvus.

Erieesmärgi 4 „Kõrgema taseme digioskused“ raames võetavaid meetmeid rakendatakse peamiselt eelarve otsese täitmise kaudu Euroopa Komisjoni poolt. Euroopa digitaalse innovatsiooni keskustel võib olla hõlbustav roll koolitusvõimaluste pakkumisel, ettevõtete nõustamisel ja koostöö tegemisel asjakohaste pädevuskeskustega, et tagada kogu liidus võimalikult suur geograafiline katvus.

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 8 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Erieesmärgi 5 „Juurutamine, digivõimekuse parim kasutamine ja koostalitlusvõime“ raames on liidu rahalisel sekkumisel järgmised tegevuseesmärgid: | Erieesmärgi 5 „Juurutamine, digivõimekuse parim kasutamine ja koostalitlusvõime“ raames on liidu rahalisel sekkumisel järgmised tegevuseesmärgid
  , mis täiendavad selleks digitaaltaristu meetmeid ja vähendavad digilõhet
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Erieesmärgi 5 „Juurutamine, digivõimekuse parim kasutamine ja koostalitlusvõime“ raames on liidu rahalisel sekkumisel järgmised tegevuseesmärgid:

Erieesmärgi 5 „Juurutamine, digivõimekuse parim kasutamine ja koostalitlusvõime“ raames on liidu rahalisel sekkumisel järgmised tegevuseesmärgid
  , mis täiendavad selleks digitaaltaristu meetmeid ja vähendavad digilõhet
  :

, mis täiendavad selleks digitaaltaristu meetmeid ja vähendavad digilõhet

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | tagada, et avalikus sektoris ja avalikku huvi pakkuvates valdkondades, näiteks tervishoius ja hoolduses, kohtusüsteemis,
  hariduses
  ,
  transpordis
  ,
  energeetikas
  , keskkonnavaldkonnas, kultuuri- ja loomesektoris saaks juurutada
  ja kasutada
  tipptasemel digitehnoloogiat, eeskätt seoses kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti ja küberturvalisusega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tagada, et avalikus sektoris ja avalikku huvi pakkuvates valdkondades, näiteks tervishoius ja hoolduses, kohtusüsteemis,
  hariduses
  ,
  transpordis
  ,
  energeetikas
  , keskkonnavaldkonnas, kultuuri- ja loomesektoris saaks juurutada
  ja kasutada
  tipptasemel digitehnoloogiat, eeskätt seoses kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti ja küberturvalisusega;

hariduses

transpordis

energeetikas

ja kasutada

| a) | tagada, et avalikus sektoris ja avalikku huvi pakkuvates valdkondades, näiteks tervishoius ja hoolduses,
  hariduses
  , kohtusüsteemis,
  transpordi-
  ,
  kommunikatsiooni-
  ,
  energeetika- ja
  keskkonnavaldkonnas, kultuuri- ja loomesektoris
  ning liidus asutatud äriühingutes
  saaks
  tulemuslikult
  juurutada tipptasemel digitehnoloogiat, eeskätt seoses kõrgjõudlusega andmetöötluse,
  keeletehnoloogia,
  tehisintellekti ja küberturvalisusega
  , ning et koolituste abil oleks tagatud selle kasutamiseks vajalikud oskused
  ; |
| --- | --- |

a)

tagada, et avalikus sektoris ja avalikku huvi pakkuvates valdkondades, näiteks tervishoius ja hoolduses,
  hariduses
  , kohtusüsteemis,
  transpordi-
  ,
  kommunikatsiooni-
  ,
  energeetika- ja
  keskkonnavaldkonnas, kultuuri- ja loomesektoris
  ning liidus asutatud äriühingutes
  saaks
  tulemuslikult
  juurutada tipptasemel digitehnoloogiat, eeskätt seoses kõrgjõudlusega andmetöötluse,
  keeletehnoloogia,
  tehisintellekti ja küberturvalisusega
  , ning et koolituste abil oleks tagatud selle kasutamiseks vajalikud oskused
  ;

hariduses

transpordi-

kommunikatsiooni-

energeetika- ja

ning liidus asutatud äriühingutes

tulemuslikult

keeletehnoloogia,

, ning et koolituste abil oleks tagatud selle kasutamiseks vajalikud oskused

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | juurutada, käitada ja hooldada üleeuroopalisi koostalitlusvõimelisi digiteenuste taristuid (kaasa arvatud nendega seotud teenused) vastastikuses täiendavuses riiklike ja piirkondlike meetmetega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

juurutada, käitada ja hooldada üleeuroopalisi koostalitlusvõimelisi digiteenuste taristuid (kaasa arvatud nendega seotud teenused) vastastikuses täiendavuses riiklike ja piirkondlike meetmetega;

| b) | juurutada, käitada ja hooldada üleeuroopalisi koostalitlusvõimelisi
  tipptasemel
  digiteenuste taristuid
  kogu liidus
  (kaasa arvatud nendega seotud teenused) vastastikuses täiendavuses riiklike ja piirkondlike meetmetega; |
| --- | --- |

b)

juurutada, käitada ja hooldada üleeuroopalisi koostalitlusvõimelisi
  tipptasemel
  digiteenuste taristuid
  kogu liidus
  (kaasa arvatud nendega seotud teenused) vastastikuses täiendavuses riiklike ja piirkondlike meetmetega;

tipptasemel

kogu liidus

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt c

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | hõlbustada lahenduste ja raamistike arendamist, ajakohastamist ja kasutamist Euroopa haldusasutuste, ettevõtjate ja kodanike seas, sealhulgas koostalitlusvõime lahenduste ja raamistike taaskasutust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

hõlbustada lahenduste ja raamistike arendamist, ajakohastamist ja kasutamist Euroopa haldusasutuste, ettevõtjate ja kodanike seas, sealhulgas koostalitlusvõime lahenduste ja raamistike taaskasutust;

| c) | hõlbustada lahenduste ja raamistike arendamist, ajakohastamist ja kasutamist Euroopa haldusasutuste, ettevõtjate ja kodanike seas, sealhulgas
  avalikku allikat ning
  koostalitlusvõime lahenduste ja raamistike taaskasutust; |
| --- | --- |

c)

hõlbustada lahenduste ja raamistike arendamist, ajakohastamist ja kasutamist Euroopa haldusasutuste, ettevõtjate ja kodanike seas, sealhulgas
  avalikku allikat ning
  koostalitlusvõime lahenduste ja raamistike taaskasutust;

avalikku allikat ning

Muudatusettepanek 100

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt d

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | pakkuda haldusasutustele juurdepääsu digitehnoloogiate, sh nende piiriülese kasutamise testimisele
  ja
  katsetamisele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

pakkuda haldusasutustele juurdepääsu digitehnoloogiate, sh nende piiriülese kasutamise testimisele
  ja
  katsetamisele;

ja

| d) | pakkuda haldusasutustele juurdepääsu digitehnoloogiate, sh nende piiriülese kasutamise testimisele, katsetamisele
  ja laiendamisele
  ; |
| --- | --- |

d)

pakkuda haldusasutustele juurdepääsu digitehnoloogiate, sh nende piiriülese kasutamise testimisele, katsetamisele
  ja laiendamisele
  ;

ja laiendamisele

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt e

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | toetada kõrgema taseme digitehnoloogia ja sellega seotud tehnoloogiate kasutuselevõttu liidu tööstuses, eelkõige VKEde seas, muu hulgas eeskätt seoses kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti, küberturvalisuse ning tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiatega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

toetada kõrgema taseme digitehnoloogia ja sellega seotud tehnoloogiate kasutuselevõttu liidu tööstuses, eelkõige VKEde seas, muu hulgas eeskätt seoses kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti, küberturvalisuse ning tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiatega;

| e) | toetada kõrgema taseme digitehnoloogia ja sellega seotud tehnoloogiate kasutuselevõttu liidu tööstuses, eelkõige VKEde
  ja idufirmade
  seas, muu hulgas eeskätt seoses kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti,
  hajusraamatu tehnoloogia,
  küberturvalisuse
  , andmekaitse, pilvandmetöötluse ja teabejuhtimise
  ning tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiatega; |
| --- | --- |

e)

toetada kõrgema taseme digitehnoloogia ja sellega seotud tehnoloogiate kasutuselevõttu liidu tööstuses, eelkõige VKEde
  ja idufirmade
  seas, muu hulgas eeskätt seoses kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti,
  hajusraamatu tehnoloogia,
  küberturvalisuse
  , andmekaitse, pilvandmetöötluse ja teabejuhtimise
  ning tulevaste ja kujunemisjärgus tehnoloogiatega;

ja idufirmade

hajusraamatu tehnoloogia,

, andmekaitse, pilvandmetöötluse ja teabejuhtimise

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt f

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (f) | toetada koostalitlusvõimeliste digilahenduste projekteerimist, testimist, realiseerimist ja juurutamist selliste ELi tasandi avalike teenuste jaoks, mille pakkumiseks kasutatakse andmepõhist taaskasutatavate lahenduste platvormi, edendades sealjuures innovatsiooni ja luues ühiseid raamistikke, et anda Euroopa kodanike ja ettevõtete käsutusse haldusasutuste pakutavate teenuste kogu potentsiaal; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

toetada koostalitlusvõimeliste digilahenduste projekteerimist, testimist, realiseerimist ja juurutamist selliste ELi tasandi avalike teenuste jaoks, mille pakkumiseks kasutatakse andmepõhist taaskasutatavate lahenduste platvormi, edendades sealjuures innovatsiooni ja luues ühiseid raamistikke, et anda Euroopa kodanike ja ettevõtete käsutusse haldusasutuste pakutavate teenuste kogu potentsiaal;

| f) | toetada koostalitlusvõimeliste digilahenduste projekteerimist
  , hooldamist
  , testimist, realiseerimist ja juurutamist selliste ELi tasandi avalike teenuste jaoks, mille pakkumiseks kasutatakse andmepõhist taaskasutatavate lahenduste platvormi, edendades sealjuures innovatsiooni ja luues ühiseid raamistikke, et anda Euroopa kodanike ja ettevõtete käsutusse haldusasutuste pakutavate teenuste kogu potentsiaal; |
| --- | --- |

f)

toetada koostalitlusvõimeliste digilahenduste projekteerimist
  , hooldamist
  , testimist, realiseerimist ja juurutamist selliste ELi tasandi avalike teenuste jaoks, mille pakkumiseks kasutatakse andmepõhist taaskasutatavate lahenduste platvormi, edendades sealjuures innovatsiooni ja luues ühiseid raamistikke, et anda Euroopa kodanike ja ettevõtete käsutusse haldusasutuste pakutavate teenuste kogu potentsiaal;

, hooldamist

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt g

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (g) | tagada liidu tasandil pidev suutlikkus märgata ja analüüsida digimaailma kiiret arengut ja sellega kohaneda ning jagada ja levitada parimaid tavasid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g)

tagada liidu tasandil pidev suutlikkus märgata ja analüüsida digimaailma kiiret arengut ja sellega kohaneda ning jagada ja levitada parimaid tavasid;

| g) | tagada liidu tasandil pidev suutlikkus
  juhtida digitaalset arengut, lisaks
  märgata ja analüüsida digimaailma kiiret arengut ja sellega kohaneda ning jagada ja levitada parimaid tavasid
  ning hõlbustada erinevate riiklike algatuste vastastikust kasulikkust, mis toob kaasa digitaalühiskonna arengu tänu kõigi ELi tasandil osalejate alalisele koostööle
  ; |
| --- | --- |

g)

tagada liidu tasandil pidev suutlikkus
  juhtida digitaalset arengut, lisaks
  märgata ja analüüsida digimaailma kiiret arengut ja sellega kohaneda ning jagada ja levitada parimaid tavasid
  ning hõlbustada erinevate riiklike algatuste vastastikust kasulikkust, mis toob kaasa digitaalühiskonna arengu tänu kõigi ELi tasandil osalejate alalisele koostööle
  ;

juhtida digitaalset arengut, lisaks

ning hõlbustada erinevate riiklike algatuste vastastikust kasulikkust, mis toob kaasa digitaalühiskonna arengu tänu kõigi ELi tasandil osalejate alalisele koostööle

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt h

Artikkel 8 – lõik 1 – punkt h

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (h) | toetada koostööd hajusraamatupõhiseid teenuseid ja rakendusi kasutavate usaldusväärsete taristute Euroopa ökosüsteemi loomiseks, sh toetades koostalitlusvõimet ja standardimist ning edendades ELi piiriüleste rakenduste juurutamist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(h)

toetada koostööd hajusraamatupõhiseid teenuseid ja rakendusi kasutavate usaldusväärsete taristute Euroopa ökosüsteemi loomiseks, sh toetades koostalitlusvõimet ja standardimist ning edendades ELi piiriüleste rakenduste juurutamist;

| h) | toetada koostööd
  muu hulgas
  hajusraamatupõhiseid teenuseid ja rakendusi kasutavate usaldusväärsete taristute Euroopa ökosüsteemi loomiseks, sh toetades koostalitlusvõimet ja standardimist ning edendades
  selliste
  ELi piiriüleste rakenduste juurutamist
  , mis põhinevad sisseprojekteeritud turvalisusel ja eraelu puutumatusel, millega tagatakse andmekaitse ja tarbijaohutus
  ; |
| --- | --- |

h)

toetada koostööd
  muu hulgas
  hajusraamatupõhiseid teenuseid ja rakendusi kasutavate usaldusväärsete taristute Euroopa ökosüsteemi loomiseks, sh toetades koostalitlusvõimet ja standardimist ning edendades
  selliste
  ELi piiriüleste rakenduste juurutamist
  , mis põhinevad sisseprojekteeritud turvalisusel ja eraelu puutumatusel, millega tagatakse andmekaitse ja tarbijaohutus
  ;

muu hulgas

selliste

, mis põhinevad sisseprojekteeritud turvalisusel ja eraelu puutumatusel, millega tagatakse andmekaitse ja tarbijaohutus

Muudatusettepanek 105

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 8 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Erieesmärgi 5 „Juurutamine, digivõimekuse parim kasutamine ja koostalitlusvõime“ raames võetavaid meetmeid rakendatakse peamiselt eelarve otsese täitmise kaudu Euroopa Komisjoni poolt. Euroopa digitaalse innovatsiooni keskustel ja pädevuskeskustel võib olla hõlbustav roll. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Erieesmärgi 5 „Juurutamine, digivõimekuse parim kasutamine ja koostalitlusvõime“ raames võetavaid meetmeid rakendatakse peamiselt eelarve otsese täitmise kaudu Euroopa Komisjoni poolt. Euroopa digitaalse innovatsiooni keskustel ja pädevuskeskustel võib olla hõlbustav roll.

Erieesmärgi 5 „Juurutamine, digivõimekuse parim kasutamine ja koostalitlusvõime“ raames võetavaid meetmeid rakendatakse peamiselt eelarve otsese täitmise kaudu Euroopa Komisjoni poolt. Euroopa digitaalse innovatsiooni keskustel ja pädevuskeskustel võib olla hõlbustav roll.

Muudatusettepanek 106

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1

Artikkel 9 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on jooksevhindades 9 194 000 000  eurot. | 1.   Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on
  2018. aasta hindades 8 192 391 000  eurot (
  jooksevhindades 9 194 000 000 eurot). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on jooksevhindades 9 194 000 000  eurot.

1.   Programmi rakendamise rahastamispakett aastatel 2021–2027 on
  2018. aasta hindades 8 192 391 000  eurot (
  jooksevhindades 9 194 000 000 eurot).

Muudatusettepanek 107

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | kuni 2 698 240 000 eurot erieesmärgiks 1 „Kõrgjõudlusega andmetöötlus“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

kuni 2 698 240 000 eurot erieesmärgiks 1 „Kõrgjõudlusega andmetöötlus“

| a) | 2018. aasta hindades
  kuni
  2 404 289 438 eurot (jooksevhindades
  2 698 240 000 eurot) erieesmärgiks 1 „Kõrgjõudlusega andmetöötlus“ |
| --- | --- |

a)

2018. aasta hindades
  kuni
  2 404 289 438 eurot (jooksevhindades
  2 698 240 000 eurot) erieesmärgiks 1 „Kõrgjõudlusega andmetöötlus“

2018. aasta hindades

2 404 289 438 eurot (jooksevhindades

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kuni 2 498 369 000 eurot erieesmärgiks 2 „Tehisintellekt“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kuni 2 498 369 000 eurot erieesmärgiks 2 „Tehisintellekt“

| b) | 2018. aasta hindades
  kuni
  2 226 192 703 eurot (jooksevhindades
  2 498 369 000 eurot) erieesmärgiks 2 „Tehisintellekt“ |
| --- | --- |

b)

2018. aasta hindades
  kuni
  2 226 192 703 eurot (jooksevhindades
  2 498 369 000 eurot) erieesmärgiks 2 „Tehisintellekt“

2018. aasta hindades

2 226 192 703 eurot (jooksevhindades

Muudatusettepanek 109

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | kuni 1 998 696 000 eurot erieesmärgiks 3 „Küberturvalisus ja usaldus“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

kuni 1 998 696 000 eurot erieesmärgiks 3 „Küberturvalisus ja usaldus“

| c) | 2018. aasta hindades
  kuni
  1 780 954 875 eurot (jooksevhindades
  1 998 696 000 eurot) erieesmärgiks 3 „Küberturvalisus ja usaldus“ |
| --- | --- |

c)

2018. aasta hindades
  kuni
  1 780 954 875 eurot (jooksevhindades
  1 998 696 000 eurot) erieesmärgiks 3 „Küberturvalisus ja usaldus“

2018. aasta hindades

1 780 954 875 eurot (jooksevhindades

Muudatusettepanek 110

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt d

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | kuni 699 543 000 eurot erieesmärgiks 4 „Kõrgema taseme digioskused“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

kuni 699 543 000 eurot erieesmärgiks 4 „Kõrgema taseme digioskused“

| d) | 2018. aasta hindades
  kuni
  623 333 672  eurot (jooksevhindades
  699 543 000  eurot) erieesmärgiks 4 „Kõrgema taseme digioskused“ |
| --- | --- |

d)

2018. aasta hindades
  kuni
  623 333 672  eurot (jooksevhindades
  699 543 000  eurot) erieesmärgiks 4 „Kõrgema taseme digioskused“

2018. aasta hindades

623 333 672  eurot (jooksevhindades

Muudatusettepanek 111

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt e

Artikkel 9 – lõige 2 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | kuni 1 299 152 000 eurot erieesmärgiks 5 „Juurutamine, digivõimekuse parim kasutamine ja koostalitlusvõime“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

kuni 1 299 152 000 eurot erieesmärgiks 5 „Juurutamine, digivõimekuse parim kasutamine ja koostalitlusvõime“

| e) | 2018. aasta hindades
  kuni
  1 157 620 312  eurot (jooksevhindades
  1 299 152 000 eurot) erieesmärgiks 5 „Juurutamine, digivõimekuse parim kasutamine ja koostalitlusvõime“ |
| --- | --- |

e)

2018. aasta hindades
  kuni
  1 157 620 312  eurot (jooksevhindades
  1 299 152 000 eurot) erieesmärgiks 5 „Juurutamine, digivõimekuse parim kasutamine ja koostalitlusvõime“

2018. aasta hindades

1 157 620 312  eurot (jooksevhindades

Muudatusettepanek 112

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 5

Artikkel 9 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Vahendid, mis on liikmesriikidele eraldatud eelarve jagatud täitmise korras, võib liikmesriikide palvel kanda üle programmile. Komisjon haldab neid vahendeid otseselt finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punkti a alusel või kaudselt kõnealuse artikli punkti c alusel. Võimaluse korral peetakse vahendite kasutamisel silmas asjaomase liikmesriigi huve. | 5.   Vahendid, mis on liikmesriikidele eraldatud eelarve jagatud täitmise korras, võib liikmesriikide palvel kanda üle programmile. Komisjon haldab neid vahendeid otseselt finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punkti a alusel või kaudselt kõnealuse artikli punkti c alusel. Võimaluse korral peetakse vahendite kasutamisel
  võimalikult suures ulatuses
  silmas asjaomase liikmesriigi huve. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Vahendid, mis on liikmesriikidele eraldatud eelarve jagatud täitmise korras, võib liikmesriikide palvel kanda üle programmile. Komisjon haldab neid vahendeid otseselt finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punkti a alusel või kaudselt kõnealuse artikli punkti c alusel. Võimaluse korral peetakse vahendite kasutamisel silmas asjaomase liikmesriigi huve.

5.   Vahendid, mis on liikmesriikidele eraldatud eelarve jagatud täitmise korras, võib liikmesriikide palvel kanda üle programmile. Komisjon haldab neid vahendeid otseselt finantsmääruse artikli 62 lõike 1 punkti a alusel või kaudselt kõnealuse artikli punkti c alusel. Võimaluse korral peetakse vahendite kasutamisel
  võimalikult suures ulatuses
  silmas asjaomase liikmesriigi huve.

Muudatusettepanek 113

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 10 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Programmis võivad osaleda | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Programmis võivad osaleda

Programmis võivad osaleda

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 10 – lõik 1 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmed, kes on ühtlasi Euroopa Majanduspiirkonna liikmed, vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingus sätestatud tingimustele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmed, kes on ühtlasi Euroopa Majanduspiirkonna liikmed, vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingus sätestatud tingimustele;

| 1. | Programmis võivad osaleda
  Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmed, kes on ühtlasi Euroopa Majanduspiirkonna liikmed, vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingus sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

1.

Programmis võivad osaleda
  Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmed, kes on ühtlasi Euroopa Majanduspiirkonna liikmed, vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepingus sätestatud tingimustele;

Programmis võivad osaleda

Muudatusettepanek 115

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 10 – lõik 1 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaadid vastavalt nende liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele
  , mis on sätestatud
  vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes
  ,
  ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende vahelistes lepingutes; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.

ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaadid vastavalt nende liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele
  , mis on sätestatud
  vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes
  ,
  ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende vahelistes lepingutes;

ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaadid vastavalt nende liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele

vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes

ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende vahelistes lepingutes;

| 2. | punktis 1 nimetamata kolmandate riikide täielik või osaline ühinemine programmiga põhineb erieesmärkide juhtumipõhisel hindamisel vastavalt tingimustele
  , mis on sätestatud
  erilepingus, mis käsitleb kolmanda riigi osalemist liidu programmis
  ,
  tingimusel et see leping vastab täielikult järgmistele kriteeriumidele: |
| --- | --- |

2.

punktis 1 nimetamata kolmandate riikide täielik või osaline ühinemine programmiga põhineb erieesmärkide juhtumipõhisel hindamisel vastavalt tingimustele
  , mis on sätestatud
  erilepingus, mis käsitleb kolmanda riigi osalemist liidu programmis
  ,
  tingimusel et see leping vastab täielikult järgmistele kriteeriumidele:

punktis 1 nimetamata kolmandate riikide täielik või osaline ühinemine programmiga põhineb erieesmärkide juhtumipõhisel hindamisel vastavalt tingimustele

erilepingus, mis käsitleb kolmanda riigi osalemist liidu programmis

tingimusel et see leping vastab täielikult järgmistele kriteeriumidele:

| | — | kolmanda riigi osalemine on liidu huvides; |
| --- | --- | --- |

—

kolmanda riigi osalemine on liidu huvides;

kolmanda riigi osalemine on liidu huvides;

| | — | osalemine aitab saavutada artiklis 3 sätestatud eesmärke; |
| --- | --- | --- |

—

osalemine aitab saavutada artiklis 3 sätestatud eesmärke;

osalemine aitab saavutada artiklis 3 sätestatud eesmärke;

| | — | osalemine ei tekita julgeolekuprobleeme ja järgitakse täielikult asjakohaseid julgeolekunõudeid, mis on sätestatud artiklis 12; |
| --- | --- | --- |

—

osalemine ei tekita julgeolekuprobleeme ja järgitakse täielikult asjakohaseid julgeolekunõudeid, mis on sätestatud artiklis 12;

osalemine ei tekita julgeolekuprobleeme ja järgitakse täielikult asjakohaseid julgeolekunõudeid, mis on sätestatud artiklis 12;

| | — | leping tagab õiglase tasakaalu liidu programmides osaleva kolmanda riigi antava panuse ja saadava kasu vahel; |
| --- | --- | --- |

—

leping tagab õiglase tasakaalu liidu programmides osaleva kolmanda riigi antava panuse ja saadava kasu vahel;

leping tagab õiglase tasakaalu liidu programmides osaleva kolmanda riigi antava panuse ja saadava kasu vahel;

| | — | lepingus on sätestatud programmides osalemise tingimused, sealhulgas iga programmi rahaliste osamaksete ja halduskulude arvutamine. Need osamaksed loetakse vastavalt [uue finantsmääruse] [artikli 21 lõikele 5] sihtotstarbeliseks tuluks; |
| --- | --- | --- |

—

lepingus on sätestatud programmides osalemise tingimused, sealhulgas iga programmi rahaliste osamaksete ja halduskulude arvutamine. Need osamaksed loetakse vastavalt [uue finantsmääruse] [artikli 21 lõikele 5] sihtotstarbeliseks tuluks;

lepingus on sätestatud programmides osalemise tingimused, sealhulgas iga programmi rahaliste osamaksete ja halduskulude arvutamine. Need osamaksed loetakse vastavalt [uue finantsmääruse] [artikli 21 lõikele 5] sihtotstarbeliseks tuluks;

| | — | leping ei anna kolmandale riigile seoses programmiga otsustusõigust; |
| --- | --- | --- |

—

leping ei anna kolmandale riigile seoses programmiga otsustusõigust;

leping ei anna kolmandale riigile seoses programmiga otsustusõigust;

| | — | lepinguga on tagatud liidu õigus tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve. |
| --- | --- | --- |

—

lepinguga on tagatud liidu õigus tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve.

lepinguga on tagatud liidu õigus tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve.

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

Artikkel 10 – lõik 1 – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a. | Tööprogrammide ettevalmistamisel hindavad Euroopa Komisjon või muud asjaomased rakendusasutused igal üksikjuhul eraldi, kas lõikes 2 osutatud lepingus sätestatud tingimused on tööprogrammides sisalduvate meetmete puhul täidetud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.

2a.

Tööprogrammide ettevalmistamisel hindavad Euroopa Komisjon või muud asjaomased rakendusasutused igal üksikjuhul eraldi, kas lõikes 2 osutatud lepingus sätestatud tingimused on tööprogrammides sisalduvate meetmete puhul täidetud.

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 10 – lõik 1 – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | Euroopa naabruspoliitika alla kuuluvad riigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes; ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.

3.

Euroopa naabruspoliitika alla kuuluvad riigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes; ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 118

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 10 – lõik 1 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4. | kolmandad riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud konkreetses lepingus, mis käsitleb kolmanda riigi osalemist liidu programmis, tingimusel et: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.

4.

kolmandad riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud konkreetses lepingus, mis käsitleb kolmanda riigi osalemist liidu programmis, tingimusel et:

välja jäetud

välja jäetud

| | — | leping tagab õiglase tasakaalu liidu programmides osaleva kolmanda riigi antava panuse ja saadava kasu vahel; |
| --- | --- | --- |

—

leping tagab õiglase tasakaalu liidu programmides osaleva kolmanda riigi antava panuse ja saadava kasu vahel;

leping tagab õiglase tasakaalu liidu programmides osaleva kolmanda riigi antava panuse ja saadava kasu vahel;

| | — | lepingus on sätestatud programmides osalemise tingimused, sealhulgas üksikute programmide rahaliste osamaksete arvutamine ja nende halduskulusid. Need osamaksed loetakse vastavalt [uue finantsmääruse] [artikli 21 lõikele 5] sihtotstarbeliseks tuluks; |
| --- | --- | --- |

—

lepingus on sätestatud programmides osalemise tingimused, sealhulgas üksikute programmide rahaliste osamaksete arvutamine ja nende halduskulusid. Need osamaksed loetakse vastavalt [uue finantsmääruse] [artikli 21 lõikele 5] sihtotstarbeliseks tuluks;

lepingus on sätestatud programmides osalemise tingimused, sealhulgas üksikute programmide rahaliste osamaksete arvutamine ja nende halduskulusid. Need osamaksed loetakse vastavalt [uue finantsmääruse] [artikli 21 lõikele 5] sihtotstarbeliseks tuluks;

| | — | leping ei anna kolmandale riigile seoses programmiga otsustusõigust; |
| --- | --- | --- |

—

leping ei anna kolmandale riigile seoses programmiga otsustusõigust;

leping ei anna kolmandale riigile seoses programmiga otsustusõigust;

| | — | lepinguga on tagatud liidu õigus tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve. |
| --- | --- | --- |

—

lepinguga on tagatud liidu õigus tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve.

lepinguga on tagatud liidu õigus tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve.

Muudatusettepanek 119

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2

Artikkel 11 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Erieesmärgi
  3 „Küberturvalisus ja usaldus“ raames lõikes 1 nimetatud kolmandate riikide ja organisatsioonidega tehtava koostöö suhtes kohaldatakse artiklit [12]. | 2.   
  Erieesmärkide 1 „Kõrgjõudlusega andmetöötlus“, 2 „Tehisintellekt“ ja
  3 „Küberturvalisus ja usaldus“ raames lõikes 1 nimetatud kolmandate riikide ja organisatsioonidega tehtava koostöö suhtes kohaldatakse artiklit [12]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Erieesmärgi
  3 „Küberturvalisus ja usaldus“ raames lõikes 1 nimetatud kolmandate riikide ja organisatsioonidega tehtava koostöö suhtes kohaldatakse artiklit [12].

2.   
  Erieesmärkide 1 „Kõrgjõudlusega andmetöötlus“, 2 „Tehisintellekt“ ja
  3 „Küberturvalisus ja usaldus“ raames lõikes 1 nimetatud kolmandate riikide ja organisatsioonidega tehtava koostöö suhtes kohaldatakse artiklit [12].

Muudatusettepanek 120

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 5

Artikkel 12 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Tööprogrammis võidakse sätestada, et assotsieerunud riikides asutatud juriidilistel isikutel ning ELis asutatud, aga kolmandatest riikidest juhitavatel juriidilistel isikutel ei ole julgeolekukaalutlustel õigust osaleda kõigis või mõnedes
  erieesmärgi
  3 meetmetes. Sellistel juhtudel on konkursikutsetel ja pakkumiskutsetel osalejate ring piiratud isikutega, kes on asutatud liikmesriigis või kes loetakse liikmesriigis asutatuks ja keda juhib liikmesriik ja/või liikmesriigi kodanikud. | 5.   Tööprogrammis võidakse sätestada, et assotsieerunud riikides asutatud juriidilistel isikutel ning ELis asutatud, aga kolmandatest riikidest juhitavatel juriidilistel isikutel ei ole
  strateegilistel ja
  julgeolekukaalutlustel õigust osaleda kõigis või mõnedes
  erieesmärkide 1, 2 ja
  3 meetmetes. Sellistel juhtudel on konkursikutsetel ja pakkumiskutsetel osalejate ring piiratud isikutega, kes on asutatud liikmesriigis või kes loetakse liikmesriigis asutatuks ja keda juhib liikmesriik ja/või liikmesriigi kodanikud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Tööprogrammis võidakse sätestada, et assotsieerunud riikides asutatud juriidilistel isikutel ning ELis asutatud, aga kolmandatest riikidest juhitavatel juriidilistel isikutel ei ole julgeolekukaalutlustel õigust osaleda kõigis või mõnedes
  erieesmärgi
  3 meetmetes. Sellistel juhtudel on konkursikutsetel ja pakkumiskutsetel osalejate ring piiratud isikutega, kes on asutatud liikmesriigis või kes loetakse liikmesriigis asutatuks ja keda juhib liikmesriik ja/või liikmesriigi kodanikud.

5.   Tööprogrammis võidakse sätestada, et assotsieerunud riikides asutatud juriidilistel isikutel ning ELis asutatud, aga kolmandatest riikidest juhitavatel juriidilistel isikutel ei ole
  strateegilistel ja
  julgeolekukaalutlustel õigust osaleda kõigis või mõnedes
  erieesmärkide 1, 2 ja
  3 meetmetes. Sellistel juhtudel on konkursikutsetel ja pakkumiskutsetel osalejate ring piiratud isikutega, kes on asutatud liikmesriigis või kes loetakse liikmesriigis asutatuks ja keda juhib liikmesriik ja/või liikmesriigi kodanikud.

Muudatusettepanek 121

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 12 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Meetmed, mis hõlmavad tehnosiiret väljapoole liitu, ei ole lubatud. Pikaajaliste strateegiliste julgeolekueesmärkide tagamiseks hinnatakse nende üksuste osalemise võimalusi, kelle peamine tegevuskoht asub liidust väljaspool. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Meetmed, mis hõlmavad tehnosiiret väljapoole liitu, ei ole lubatud. Pikaajaliste strateegiliste julgeolekueesmärkide tagamiseks hinnatakse nende üksuste osalemise võimalusi, kelle peamine tegevuskoht asub liidust väljaspool.

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 5 b (uus)

Artikkel 12 – lõige 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Vajaduse korral võib komisjon või rahastamisasutus teha turvakontrolli ja julgeolekunormidele mittevastavad meetmed võib rahastamisest välja jätta või need igal ajal lõpetada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5b.
     
  Vajaduse korral võib komisjon või rahastamisasutus teha turvakontrolli ja julgeolekunormidele mittevastavad meetmed võib rahastamisest välja jätta või need igal ajal lõpetada.

Muudatusettepanek 123

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1

Artikkel 13 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Programm on üles ehitatud selliselt, et tema rakendamisel tekiks III lisas täpsemalt kirjeldatud koostoime muude liidu rahastamisprogrammidega, seda eeskätt ELi programmidest täiendavate rahaliste vahendite saamise korra kaudu, kui juhtimiskorraldus seda lubab; rahastamine võib toimuda järgemööda, vaheldumisi või vahendite ühendamise, sh meetmete ühisrahastamise teel. | 1.   Programm on üles ehitatud selliselt, et tema rakendamisel tekiks III lisas täpsemalt kirjeldatud koostoime muude liidu rahastamisprogrammidega, seda eeskätt ELi programmidest täiendavate rahaliste vahendite saamise korra kaudu, kui juhtimiskorraldus seda lubab; rahastamine võib toimuda järgemööda, vaheldumisi või vahendite ühendamise, sh meetmete ühisrahastamise teel.
  Komisjon tagab, et programmi täiendavuse võimendamisel teiste Euroopa rahastamisprogrammidega, eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega, Euroopa Regionaalarengu Fondiga (ERF), programmiga „Euroopa horisont“ ja Euroopa ühendamise rahastuga (CEF-2), InvestEU programmiga, programmiga „Erasmus“ ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga (EAFRD) ei takistata erieesmärkide 1–5 saavutamist. |
| | Komisjon uurib, kuidas saaks tõhustada programme, mille alusel eraldatakse vahendeid digiteerimise valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Programm on üles ehitatud selliselt, et tema rakendamisel tekiks III lisas täpsemalt kirjeldatud koostoime muude liidu rahastamisprogrammidega, seda eeskätt ELi programmidest täiendavate rahaliste vahendite saamise korra kaudu, kui juhtimiskorraldus seda lubab; rahastamine võib toimuda järgemööda, vaheldumisi või vahendite ühendamise, sh meetmete ühisrahastamise teel.

1.   Programm on üles ehitatud selliselt, et tema rakendamisel tekiks III lisas täpsemalt kirjeldatud koostoime muude liidu rahastamisprogrammidega, seda eeskätt ELi programmidest täiendavate rahaliste vahendite saamise korra kaudu, kui juhtimiskorraldus seda lubab; rahastamine võib toimuda järgemööda, vaheldumisi või vahendite ühendamise, sh meetmete ühisrahastamise teel.
  Komisjon tagab, et programmi täiendavuse võimendamisel teiste Euroopa rahastamisprogrammidega, eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega, Euroopa Regionaalarengu Fondiga (ERF), programmiga „Euroopa horisont“ ja Euroopa ühendamise rahastuga (CEF-2), InvestEU programmiga, programmiga „Erasmus“ ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga (EAFRD) ei takistata erieesmärkide 1–5 saavutamist.

Komisjon uurib, kuidas saaks tõhustada programme, mille alusel eraldatakse vahendeid digiteerimise valdkonnas.

Komisjon uurib, kuidas saaks tõhustada programme, mille alusel eraldatakse vahendeid digiteerimise valdkonnas.

Muudatusettepanek 124

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2

Artikkel 13 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Asjaomaste ametivõimude vahelise koordineerimise jaoks kehtestatakse vajalikud mehhanismid ning luuakse vajalikud seirevahendid, et tagada süstemaatiline koostoime käesoleva programmi ja kõigi asjaomaste ELi rahastamisvahendite vahel. Kehtestatava korra abil püütakse vältida topelttööd ja saavutada kulutuste võimalikult suur mõju. | 2.   Asjaomaste ametivõimude
  ning ametiasutuste ja Euroopa Komisjoni
  vahelise koordineerimise jaoks kehtestatakse vajalikud mehhanismid ning luuakse vajalikud seirevahendid, et tagada süstemaatiline koostoime käesoleva programmi ja kõigi asjaomaste ELi rahastamisvahendite vahel. Kehtestatava korra abil püütakse vältida topelttööd ja saavutada kulutuste võimalikult suur mõju. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Asjaomaste ametivõimude vahelise koordineerimise jaoks kehtestatakse vajalikud mehhanismid ning luuakse vajalikud seirevahendid, et tagada süstemaatiline koostoime käesoleva programmi ja kõigi asjaomaste ELi rahastamisvahendite vahel. Kehtestatava korra abil püütakse vältida topelttööd ja saavutada kulutuste võimalikult suur mõju.

2.   Asjaomaste ametivõimude
  ning ametiasutuste ja Euroopa Komisjoni
  vahelise koordineerimise jaoks kehtestatakse vajalikud mehhanismid ning luuakse vajalikud seirevahendid, et tagada süstemaatiline koostoime käesoleva programmi ja kõigi asjaomaste ELi rahastamisvahendite vahel. Kehtestatava korra abil püütakse vältida topelttööd ja saavutada kulutuste võimalikult suur mõju.

Muudatusettepanek 125

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 2

Artikkel 14 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Programmist võib rahastamist pakkuda ükskõik millises finantsmääruse kohases vormis, sealhulgas eelkõige
  hangetena
  , aga ka toetuste ja auhindadena.
  Rahastamine
  võib
  toimuda
  ka segarahastamistoimingutes kasutatavate rahastamisvahendite kaudu. | 2.   Programmist võib rahastamist pakkuda ükskõik millises finantsmääruse kohases vormis, sealhulgas eelkõige
  komisjoni, rahastava asutuse või toetusesaajate individuaalsete või ühishangetena
  , aga ka toetuste ja auhindadena.
  Ühe hankemenetluse tulemusel võib sõlmida mitu lepingut ja kehtestada kooskõlas kohaldatavate rahvusvaheliste hankelepingutega tulemustega seotud tingimusi. Programmist võib raha eraldada
  ka segarahastamistoimingutes kasutatavate rahastamisvahendite kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Programmist võib rahastamist pakkuda ükskõik millises finantsmääruse kohases vormis, sealhulgas eelkõige
  hangetena
  , aga ka toetuste ja auhindadena.
  Rahastamine
  võib
  toimuda
  ka segarahastamistoimingutes kasutatavate rahastamisvahendite kaudu.

2.   Programmist võib rahastamist pakkuda ükskõik millises finantsmääruse kohases vormis, sealhulgas eelkõige
  komisjoni, rahastava asutuse või toetusesaajate individuaalsete või ühishangetena
  , aga ka toetuste ja auhindadena.
  Ühe hankemenetluse tulemusel võib sõlmida mitu lepingut ja kehtestada kooskõlas kohaldatavate rahvusvaheliste hankelepingutega tulemustega seotud tingimusi. Programmist võib raha eraldada
  ka segarahastamistoimingutes kasutatavate rahastamisvahendite kaudu.

Muudatusettepanek 126

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõik 1

Artikkel 15 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Programmi võib rakendada Euroopa partnerluste kaudu. Eeskätt võib see hõlmata toetusi ELi toimimise lepingu artikli 187 alusel loodud olemasolevatele või uutele ühisettevõttena tegutsevatele avaliku ja erasektori partnerlustele. Selliste osaluste suhtes kohaldatakse [Euroopa horisondi määrus, viide lisatakse] Euroopa partnerluste kohta käivaid sätteid. | Programmi võib rakendada Euroopa partnerluste kaudu
  , mille komisjon ja liikmesriigid sõlmivad strateegilise programmitöö käigus
  . Eeskätt võib see hõlmata toetusi ELi toimimise lepingu artikli 187 alusel loodud olemasolevatele või uutele ühisettevõttena tegutsevatele avaliku ja erasektori partnerlustele. Selliste osaluste suhtes kohaldatakse [Euroopa horisondi määrus, viide lisatakse] Euroopa partnerluste kohta käivaid sätteid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Programmi võib rakendada Euroopa partnerluste kaudu. Eeskätt võib see hõlmata toetusi ELi toimimise lepingu artikli 187 alusel loodud olemasolevatele või uutele ühisettevõttena tegutsevatele avaliku ja erasektori partnerlustele. Selliste osaluste suhtes kohaldatakse [Euroopa horisondi määrus, viide lisatakse] Euroopa partnerluste kohta käivaid sätteid.

Programmi võib rakendada Euroopa partnerluste kaudu
  , mille komisjon ja liikmesriigid sõlmivad strateegilise programmitöö käigus
  . Eeskätt võib see hõlmata toetusi ELi toimimise lepingu artikli 187 alusel loodud olemasolevatele või uutele ühisettevõttena tegutsevatele avaliku ja erasektori partnerlustele. Selliste osaluste suhtes kohaldatakse [Euroopa horisondi määrus, viide lisatakse] Euroopa partnerluste kohta käivaid sätteid.

, mille komisjon ja liikmesriigid sõlmivad strateegilise programmitöö käigus

Muudatusettepanek 127

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 15 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Euroopa partnerlus |
| | a) | sõlmitakse juhul, kui selle abil saavutatakse digitaalse Euroopa programmi eesmärgid tõhusamalt kui liit saavutaks üksi tegutsedes; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Euroopa partnerlus

Euroopa partnerlus

a)

a)

sõlmitakse juhul, kui selle abil saavutatakse digitaalse Euroopa programmi eesmärgid tõhusamalt kui liit saavutaks üksi tegutsedes;

sõlmitakse juhul, kui selle abil saavutatakse digitaalse Euroopa programmi eesmärgid tõhusamalt kui liit saavutaks üksi tegutsedes;

| b) | peab vastama liidu lisaväärtuse, läbipaistvuse, avatuse, mõju, sh võimendava mõju, kõigi poolte pikaajalise rahalise kohustuse, paindlikkuse, ühtsuse ning liidu, kohalike, piirkondlike, riiklike ja rahvusvaheliste algatustega vastastikuse täiendavuse põhimõttele; |
| --- | --- |

b)

b)

peab vastama liidu lisaväärtuse, läbipaistvuse, avatuse, mõju, sh võimendava mõju, kõigi poolte pikaajalise rahalise kohustuse, paindlikkuse, ühtsuse ning liidu, kohalike, piirkondlike, riiklike ja rahvusvaheliste algatustega vastastikuse täiendavuse põhimõttele;

peab vastama liidu lisaväärtuse, läbipaistvuse, avatuse, mõju, sh võimendava mõju, kõigi poolte pikaajalise rahalise kohustuse, paindlikkuse, ühtsuse ning liidu, kohalike, piirkondlike, riiklike ja rahvusvaheliste algatustega vastastikuse täiendavuse põhimõttele;

| c) | on ajaliselt piiratud ja sisaldab programmi rahastamise järkjärgulise lõpetamise tingimusi. |
| --- | --- |

c)

c)

on ajaliselt piiratud ja sisaldab programmi rahastamise järkjärgulise lõpetamise tingimusi.

on ajaliselt piiratud ja sisaldab programmi rahastamise järkjärgulise lõpetamise tingimusi.

Muudatusettepanek 128

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõik 1 b (uus)

Artikkel 15 – lõik 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Nende valiku, rakendamise, seire, hindamise ja järkjärgulise lõpetamise sätted ja kriteeriumid on sätestatud (viide lisatakse). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Nende valiku, rakendamise, seire, hindamise ja järkjärgulise lõpetamise sätted ja kriteeriumid on sätestatud (viide lisatakse).

Nende valiku, rakendamise, seire, hindamise ja järkjärgulise lõpetamise sätted ja kriteeriumid on sätestatud (viide lisatakse).

Muudatusettepanek 129

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – pealkiri

Artikkel 16 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Digitaalse innovatsiooni keskused | Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskused |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Digitaalse innovatsiooni keskused

Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskused

Euroopa

Muudatusettepanek 130

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1

Artikkel 16 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Programmi rakendamise
  esimese aasta jooksul
  luuakse digitaalse innovatsiooni keskuste esialgne võrk. | 1.   Programmi rakendamise
  esimesel aastal
  luuakse
  Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskuste esialgne võrk
  , mis rajatakse olemasolevale taristule, ja igas liikmesriigis peab olema vähemalt üks digitaalse innovatsiooni keskus
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Programmi rakendamise
  esimese aasta jooksul
  luuakse digitaalse innovatsiooni keskuste esialgne võrk.

1.   Programmi rakendamise
  esimesel aastal
  luuakse
  Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskuste esialgne võrk
  , mis rajatakse olemasolevale taristule, ja igas liikmesriigis peab olema vähemalt üks digitaalse innovatsiooni keskus
  .

Muudatusettepanek 131

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 – sissejuhatav osa

Artikkel 16 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 nimetatud võrgu loomiseks nimetab iga liimesriik avatud ja konkurentsipõhise menetluse tulemusena kandidaadid, lähtudes järgmistest kriteeriumidest: | 2.   Lõikes 1 nimetatud võrgu loomiseks nimetab iga liimesriik avatud
  , läbipaistva, kaasava
  ja konkurentsipõhise menetluse tulemusena kandidaadid, lähtudes järgmistest kriteeriumidest: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 nimetatud võrgu loomiseks nimetab iga liimesriik avatud ja konkurentsipõhise menetluse tulemusena kandidaadid, lähtudes järgmistest kriteeriumidest:

2.   Lõikes 1 nimetatud võrgu loomiseks nimetab iga liimesriik avatud
  , läbipaistva, kaasava
  ja konkurentsipõhise menetluse tulemusena kandidaadid, lähtudes järgmistest kriteeriumidest:

Muudatusettepanek 132

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | digitaalse innovatsiooni keskuste ülesannetega seotud sobivad pädevused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

digitaalse innovatsiooni keskuste ülesannetega seotud sobivad pädevused;

| a) | Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskuste ülesannetega seotud sobivad pädevused; |
| --- | --- |

a)

Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskuste ülesannetega seotud sobivad pädevused;

Euroopa

Muudatusettepanek 133

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | sobiv juhtimisvõimekus, personal ja taristu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

sobiv juhtimisvõimekus, personal ja taristu;

| b) | sobiv juhtimisvõimekus, personal, taristu ja
  vajalikud oskused
  ; |
| --- | --- |

b)

sobiv juhtimisvõimekus, personal, taristu ja
  vajalikud oskused
  ;

vajalikud oskused

Muudatusettepanek 134

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt d a (uus)

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | tõestatud koostöö erasektoriga, et tagada erieesmärkide 1–5 kohaste sekkumismeetmete vajalikkus turu seisukohast; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

tõestatud koostöö erasektoriga, et tagada erieesmärkide 1–5 kohaste sekkumismeetmete vajalikkus turu seisukohast;

tõestatud koostöö erasektoriga, et tagada erieesmärkide 1–5 kohaste sekkumismeetmete vajalikkus turu seisukohast;

Muudatusettepanek 135

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt d b (uus)

Artikkel 16 – lõige 2 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | db) | seosed programmi „Horisont 2020“ raames loodud IKT keskustega, InvestEU keskuse ja Euroopa ettevõtlusvõrgustikuga; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

db)

db)

seosed programmi „Horisont 2020“ raames loodud IKT keskustega, InvestEU keskuse ja Euroopa ettevõtlusvõrgustikuga;

seosed programmi „Horisont 2020“ raames loodud IKT keskustega, InvestEU keskuse ja Euroopa ettevõtlusvõrgustikuga;

Muudatusettepanek 136

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 16 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Üksikasjalikud tingimused, mis peavad olema Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuseks nimetamiseks täidetud, ja täidetavad ülesanded ühtlustatakse ning avaldatakse õigel ajal, et meetmeid oleks võimalik hoolikalt ette valmistada ja rakendada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Üksikasjalikud tingimused, mis peavad olema Euroopa digitaalse innovatsiooni keskuseks nimetamiseks täidetud, ja täidetavad ülesanded ühtlustatakse ning avaldatakse õigel ajal, et meetmeid oleks võimalik hoolikalt ette valmistada ja rakendada.

Muudatusettepanek 137

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 3 – sissejuhatav osa

Artikkel 16 – lõige 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Komisjon võtab vastu otsuse nende üksuste valimise kohta, kellest moodustatakse esialgne võrk. Komisjon valib need üksused
  välja
  liikmesriikide nimetatud kandidaatide seast lõikes 2 loetletud kriteeriumide ja järgmiste täiendavate kriteeriumide põhjal: | 3.   Komisjon võtab vastu otsuse nende üksuste valimise kohta, kellest moodustatakse esialgne võrk. Komisjon valib
  ja teeb
  need üksused
  selgelt kindlaks
  liikmesriikide nimetatud kandidaatide seast lõikes 2 loetletud kriteeriumide ja järgmiste täiendavate kriteeriumide põhjal: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjon võtab vastu otsuse nende üksuste valimise kohta, kellest moodustatakse esialgne võrk. Komisjon valib need üksused
  välja
  liikmesriikide nimetatud kandidaatide seast lõikes 2 loetletud kriteeriumide ja järgmiste täiendavate kriteeriumide põhjal:

3.   Komisjon võtab vastu otsuse nende üksuste valimise kohta, kellest moodustatakse esialgne võrk. Komisjon valib
  ja teeb
  need üksused
  selgelt kindlaks
  liikmesriikide nimetatud kandidaatide seast lõikes 2 loetletud kriteeriumide ja järgmiste täiendavate kriteeriumide põhjal:

Muudatusettepanek 138

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 3 – punkt b

Artikkel 16 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | vajadus tagada, et esialgne võrk kataks tööstuse ja avalikku huvi pakkuvate valdkondade vajadused ning oleks suure ja tasakaalustatud geograafilise ulatusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

vajadus tagada, et esialgne võrk kataks tööstuse ja avalikku huvi pakkuvate valdkondade vajadused ning oleks suure ja tasakaalustatud geograafilise ulatusega.

| b) | vajadus tagada, et esialgne võrk kataks tööstuse ja avalikku huvi pakkuvate valdkondade vajadused ning oleks suure ja tasakaalustatud geograafilise ulatusega
  , mis suurendaks lähenemist, aitaks kaotada Ühtekuuluvusfondist abi saavate riikide ja teiste liikmesriikide vahelist lõhet ja vähendada geograafilist digilõhet
  . |
| --- | --- |

b)

vajadus tagada, et esialgne võrk kataks tööstuse ja avalikku huvi pakkuvate valdkondade vajadused ning oleks suure ja tasakaalustatud geograafilise ulatusega
  , mis suurendaks lähenemist, aitaks kaotada Ühtekuuluvusfondist abi saavate riikide ja teiste liikmesriikide vahelist lõhet ja vähendada geograafilist digilõhet
  .

, mis suurendaks lähenemist, aitaks kaotada Ühtekuuluvusfondist abi saavate riikide ja teiste liikmesriikide vahelist lõhet ja vähendada geograafilist digilõhet

Muudatusettepanek 139

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 4

Artikkel 16 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Täiendavaid digitaalse innovatsiooni keskusi valitakse avatud ja konkurentsipõhise protsessi käigus ning tagades, et hõlmatakse võimalikult suur geograafiline ala kogu Euroopast. Võrgu üksuste arv on proportsionaalses suhtes konkreetse liikmesriigi rahvaarvuga
  ja iga liikmesriigi kohta on vähemalt üks digitaalse innovatsiooni keskus
  . ELi äärepoolseimate piirkondade spetsiifiliste probleemidega tegelemiseks
  võidakse nimetada eraldi üksused, kes tegeleksid nende piirkondade vajadustega
  . | 4.   Täiendavaid
  Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskusi valitakse avatud
  , läbipaistva
  ja konkurentsipõhise protsessi käigus ning tagades, et hõlmatakse võimalikult suur geograafiline ala kogu Euroopast. Võrgu üksuste arv on proportsionaalses suhtes konkreetse liikmesriigi rahvaarvuga. ELi äärepoolseimate piirkondade spetsiifiliste probleemidega tegelemiseks
  võib nendes piirkondades valida veel innovatsioonikeskusi
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Täiendavaid digitaalse innovatsiooni keskusi valitakse avatud ja konkurentsipõhise protsessi käigus ning tagades, et hõlmatakse võimalikult suur geograafiline ala kogu Euroopast. Võrgu üksuste arv on proportsionaalses suhtes konkreetse liikmesriigi rahvaarvuga
  ja iga liikmesriigi kohta on vähemalt üks digitaalse innovatsiooni keskus
  . ELi äärepoolseimate piirkondade spetsiifiliste probleemidega tegelemiseks
  võidakse nimetada eraldi üksused, kes tegeleksid nende piirkondade vajadustega
  .

4.   Täiendavaid
  Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskusi valitakse avatud
  , läbipaistva
  ja konkurentsipõhise protsessi käigus ning tagades, et hõlmatakse võimalikult suur geograafiline ala kogu Euroopast. Võrgu üksuste arv on proportsionaalses suhtes konkreetse liikmesriigi rahvaarvuga. ELi äärepoolseimate piirkondade spetsiifiliste probleemidega tegelemiseks
  võib nendes piirkondades valida veel innovatsioonikeskusi
  .

Muudatusettepanek 140

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 5

Artikkel 16 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Digitaalse
  innovatsiooni keskusi
  võidakse rahastada
  toetuste kaudu. | 5.   
  Euroopa digitaalse
  innovatsiooni keskusi
  tuleb selgelt erilise märgistusega tähistada ja neid rahastatakse
  toetuste kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   
  Digitaalse
  innovatsiooni keskusi
  võidakse rahastada
  toetuste kaudu.

5.   
  Euroopa digitaalse
  innovatsiooni keskusi
  tuleb selgelt erilise märgistusega tähistada ja neid rahastatakse
  toetuste kaudu.

Muudatusettepanek 141

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 6 – sissejuhatav osa

Artikkel 16 – lõige 6 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   
  Digitaalse
  innovatsiooni keskused, kelle tegevust rahastatakse, osalevad programmi rakendamises, et: | 6.   
  Euroopa digitaalse
  innovatsiooni keskused, kelle tegevust rahastatakse, osalevad programmi rakendamises, et: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   
  Digitaalse
  innovatsiooni keskused, kelle tegevust rahastatakse, osalevad programmi rakendamises, et:

6.   
  Euroopa digitaalse
  innovatsiooni keskused, kelle tegevust rahastatakse, osalevad programmi rakendamises, et:

Muudatusettepanek 142

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 6 –punkt a

Artikkel 16 – lõige 6 –punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | pakkuda digitaaltehnoloogiale ülemineku teenuseid, kaasa arvatud testimis- ja eksperimenteerimisvahendeid, mis on mõeldud VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, seda ka sektorites, kus digitehnoloogia ja sellega seotud tehnoloogiate kasutuselevõtt on aeglane; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

pakkuda digitaaltehnoloogiale ülemineku teenuseid, kaasa arvatud testimis- ja eksperimenteerimisvahendeid, mis on mõeldud VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, seda ka sektorites, kus digitehnoloogia ja sellega seotud tehnoloogiate kasutuselevõtt on aeglane;

| a) | pakkuda digitaaltehnoloogiale ülemineku teenuseid
  ja tehnilist oskusteavet
  , kaasa arvatud testimis- ja eksperimenteerimisvahendeid, mis on mõeldud
  idufirmadele,
  VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, seda ka sektorites, kus digitehnoloogia ja sellega seotud tehnoloogiate kasutuselevõtt on aeglane; |
| --- | --- |

a)

pakkuda digitaaltehnoloogiale ülemineku teenuseid
  ja tehnilist oskusteavet
  , kaasa arvatud testimis- ja eksperimenteerimisvahendeid, mis on mõeldud
  idufirmadele,
  VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, seda ka sektorites, kus digitehnoloogia ja sellega seotud tehnoloogiate kasutuselevõtt on aeglane;

ja tehnilist oskusteavet

idufirmadele,

Muudatusettepanek 143

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 6 – punkt a a (uus)

Artikkel 16 – lõige 6 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | aidata ettevõtetel, eelkõige VKEdel ja idufirmadel, organisatsioonidel ja avalikel haldusasutustel programmiga hõlmatud uue tehnoloogia kasutamise abil konkurentsivõimelisemaks saada ja parandada ärimudelit; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

aidata ettevõtetel, eelkõige VKEdel ja idufirmadel, organisatsioonidel ja avalikel haldusasutustel programmiga hõlmatud uue tehnoloogia kasutamise abil konkurentsivõimelisemaks saada ja parandada ärimudelit;

aidata ettevõtetel, eelkõige VKEdel ja idufirmadel, organisatsioonidel ja avalikel haldusasutustel programmiga hõlmatud uue tehnoloogia kasutamise abil konkurentsivõimelisemaks saada ja parandada ärimudelit;

Muudatusettepanek 144

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 6 – punkt b

Artikkel 16 – lõige 6 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | anda piirkondade vahel edasi teadmisi ja oskusteavet, eeskätt seeläbi, et ühe piirkonna VKEd ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad ühendatakse võrku teistes piirkondades tegutsevate digitaalse innovatsiooni keskustega, mis on asjaomaste teenuste pakkumiseks kõige sobivamad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

anda piirkondade vahel edasi teadmisi ja oskusteavet, eeskätt seeläbi, et ühe piirkonna VKEd ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad ühendatakse võrku teistes piirkondades tegutsevate digitaalse innovatsiooni keskustega, mis on asjaomaste teenuste pakkumiseks kõige sobivamad;

| b) | anda piirkondade vahel edasi teadmisi ja oskusteavet, eeskätt seeläbi, et ühe piirkonna VKEd
  , idufirmad
  ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad ühendatakse võrku teistes piirkondades tegutsevate
  Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskustega, mis on asjaomaste teenuste pakkumiseks kõige sobivamad;
  soodustada oskuste, ühisalgatuste ja heade tavade vahetamist; |
| --- | --- |

b)

anda piirkondade vahel edasi teadmisi ja oskusteavet, eeskätt seeläbi, et ühe piirkonna VKEd
  , idufirmad
  ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad ühendatakse võrku teistes piirkondades tegutsevate
  Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskustega, mis on asjaomaste teenuste pakkumiseks kõige sobivamad;
  soodustada oskuste, ühisalgatuste ja heade tavade vahetamist;

, idufirmad

Euroopa

soodustada oskuste, ühisalgatuste ja heade tavade vahetamist;

Muudatusettepanek 145

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 6 – punkt c

Artikkel 16 – lõige 6 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | pakkuda haldusasutustele, avaliku sektori organisatsioonidele, VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele temaatilisi teenuseid, kaasa arvatud teenuseid, mis on seotud tehisintellekti, kõrgjõudlusega andmetöötluse ning küberturvalisuse ja usaldusega. Iga digitaalse innovatsiooni keskus võib spetsialiseeruda konkreetsetele temaatilistele teenustele ega pea pakkuma kõiki käesolevas lõikes nimetatud temaatilisi teenuseid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

pakkuda haldusasutustele, avaliku sektori organisatsioonidele, VKEdele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele temaatilisi teenuseid, kaasa arvatud teenuseid, mis on seotud tehisintellekti, kõrgjõudlusega andmetöötluse ning küberturvalisuse ja usaldusega. Iga digitaalse innovatsiooni keskus võib spetsialiseeruda konkreetsetele temaatilistele teenustele ega pea pakkuma kõiki käesolevas lõikes nimetatud temaatilisi teenuseid;

| c) | pakkuda haldusasutustele, avaliku sektori organisatsioonidele, VKEdele
  , idufirmadele
  ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele temaatilisi teenuseid, kaasa arvatud teenuseid, mis on seotud tehisintellekti, kõrgjõudlusega andmetöötluse ning küberturvalisuse ja usaldusega. Iga
  Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskus võib spetsialiseeruda konkreetsetele temaatilistele teenustele ega pea pakkuma kõiki käesolevas lõikes nimetatud temaatilisi teenuseid; |
| --- | --- |

c)

pakkuda haldusasutustele, avaliku sektori organisatsioonidele, VKEdele
  , idufirmadele
  ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele temaatilisi teenuseid, kaasa arvatud teenuseid, mis on seotud tehisintellekti, kõrgjõudlusega andmetöötluse ning küberturvalisuse ja usaldusega. Iga
  Euroopa
  digitaalse innovatsiooni keskus võib spetsialiseeruda konkreetsetele temaatilistele teenustele ega pea pakkuma kõiki käesolevas lõikes nimetatud temaatilisi teenuseid;

, idufirmadele

Euroopa

Muudatusettepanek 146

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 6 a (uus)

Artikkel 16 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused võivad teha koostööd ka Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudiga, eelkõige EIT Digitali ja programmi „Horisont 2020“ raames loodud digitaalse innovatsiooni keskustega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused võivad teha koostööd ka Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudiga, eelkõige EIT Digitali ja programmi „Horisont 2020“ raames loodud digitaalse innovatsiooni keskustega.

Muudatusettepanek 147

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 6 b (uus)

Artikkel 16 – lõige 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused võivad korraldada teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi raames loodud digitaalse innovatsiooni keskuste, sealhulgas programmi EIT Digital innovatsioonikeskuste tegevust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6b.
     
  Euroopa digitaalse innovatsiooni keskused võivad korraldada teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi raames loodud digitaalse innovatsiooni keskuste, sealhulgas programmi EIT Digital innovatsioonikeskuste tegevust.

Muudatusettepanek 148

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1

Artikkel 17 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Rahastamiskõlblikud on üksnes meetmed, mis aitavad saavutada artiklis [3] ja artiklites [4]–[8] osutatud eesmärke. | 1.   Rahastamiskõlblikud on üksnes meetmed, mis aitavad saavutada artiklis [3] ja artiklites [4]–[8] osutatud eesmärke
  kooskõlas I lisas sätestatud üldiste eesmärkidega
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Rahastamiskõlblikud on üksnes meetmed, mis aitavad saavutada artiklis [3] ja artiklites [4]–[8] osutatud eesmärke.

1.   Rahastamiskõlblikud on üksnes meetmed, mis aitavad saavutada artiklis [3] ja artiklites [4]–[8] osutatud eesmärke
  kooskõlas I lisas sätestatud üldiste eesmärkidega
  .

Muudatusettepanek 149

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt a – alapunkt ii

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt a – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| ii) | programmiga ühinenud kolmandas riigis; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

programmiga ühinenud kolmandas riigis;

| ii) | programmiga ühinenud kolmandas riigis
  kooskõlas artiklitega 10 ja 12
  ; |
| --- | --- |

ii)

programmiga ühinenud kolmandas riigis
  kooskõlas artiklitega 10 ja 12
  ;

kooskõlas artiklitega 10 ja 12

Muudatusettepanek 150

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 3

Artikkel 18 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Juriidilised isikud, kes on asutatud kolmandas riigis, mis ei ole programmiga ühinenud, võivad erandkorras osaleda konkreetsetes meetmetes, kui see on vajalik programmi eesmärkide saavutamiseks. | 3.   Juriidilised isikud, kes on asutatud kolmandas riigis, mis ei ole programmiga ühinenud, võivad erandkorras osaleda konkreetsetes meetmetes, kui see on vajalik programmi eesmärkide saavutamiseks
  ja kui see ei tekita liidule uusi julgeolekuriske ega sea kahtluse alla liidu strateegilist sõltumatust
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Juriidilised isikud, kes on asutatud kolmandas riigis, mis ei ole programmiga ühinenud, võivad erandkorras osaleda konkreetsetes meetmetes, kui see on vajalik programmi eesmärkide saavutamiseks.

3.   Juriidilised isikud, kes on asutatud kolmandas riigis, mis ei ole programmiga ühinenud, võivad erandkorras osaleda konkreetsetes meetmetes, kui see on vajalik programmi eesmärkide saavutamiseks
  ja kui see ei tekita liidule uusi julgeolekuriske ega sea kahtluse alla liidu strateegilist sõltumatust
  .

Muudatusettepanek 151

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 4

Artikkel 18 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Füüsilised isikud
  ei ole
  rahastamiskõlblikud
  muudel juhtudel, kui
  erieesmärgi 4 „Kõrgema taseme digioskused“ raames antavate toetuste puhul. | 4.   Füüsilised isikud
  võivad olla
  toetuskõlblikud erieesmärgi 4 „Kõrgema taseme digioskused“ raames antavate toetuste puhul.
  Kolmanda riigi kodanikud võivad olla rahastamiskõlblikud, kui nad elavad liidus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Füüsilised isikud
  ei ole
  rahastamiskõlblikud
  muudel juhtudel, kui
  erieesmärgi 4 „Kõrgema taseme digioskused“ raames antavate toetuste puhul.

4.   Füüsilised isikud
  võivad olla
  toetuskõlblikud erieesmärgi 4 „Kõrgema taseme digioskused“ raames antavate toetuste puhul.
  Kolmanda riigi kodanikud võivad olla rahastamiskõlblikud, kui nad elavad liidus.

Muudatusettepanek 152

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõik 1

Artikkel 19 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Programmi raames antakse ja hallatakse toetusi kooskõlas finantsmääruse VIII jaotisega. | Programmi raames antakse ja hallatakse toetusi kooskõlas finantsmääruse VIII jaotisega
  ja põhjendatud juhtudel võib rahastamiskõlblikest kuludest katta 100 %, ilma et see piiraks kaasrahastamise põhimõtet, kuid see peab olema kooskõlas eesmärgi kirjeldusega
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Programmi raames antakse ja hallatakse toetusi kooskõlas finantsmääruse VIII jaotisega.

Programmi raames antakse ja hallatakse toetusi kooskõlas finantsmääruse VIII jaotisega
  ja põhjendatud juhtudel võib rahastamiskõlblikest kuludest katta 100 %, ilma et see piiraks kaasrahastamise põhimõtet, kuid see peab olema kooskõlas eesmärgi kirjeldusega
  .

ja põhjendatud juhtudel võib rahastamiskõlblikest kuludest katta 100 %, ilma et see piiraks kaasrahastamise põhimõtet, kuid see peab olema kooskõlas eesmärgi kirjeldusega

Muudatusettepanek 153

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 20 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Hindamiskriteeriumid määratakse kindlaks tööprogrammides ja konkursikutsetes, võttes arvesse vähemalt järgmisi elemente: | (Ei puuduta eestikeelset versiooni.) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Hindamiskriteeriumid määratakse kindlaks tööprogrammides ja konkursikutsetes, võttes arvesse vähemalt järgmisi elemente:

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 154

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt e

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | vajaduse korral majanduslik, sotsiaalne,
  kliima- ja keskkonnamõju
  ning
  juurdepääsetavus
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

e)

vajaduse korral majanduslik, sotsiaalne,
  kliima- ja keskkonnamõju
  ning
  juurdepääsetavus
  ;

kliima- ja keskkonnamõju

juurdepääsetavus

| e) | vajaduse korral majanduslik,
  kliima-, keskkonna-ja
  sotsiaalne
  mõju
  ,
  edendades eelkõige osalemisvõimalusi
  ning
  võrdseid haridus- ja kutsealaseid võimalusi
  ; |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral majanduslik,
  kliima-, keskkonna-ja
  sotsiaalne
  mõju
  ,
  edendades eelkõige osalemisvõimalusi
  ning
  võrdseid haridus- ja kutsealaseid võimalusi
  ;

kliima-, keskkonna-ja

mõju

edendades eelkõige osalemisvõimalusi

võrdseid haridus- ja kutsealaseid võimalusi

Muudatusettepanek 155

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt g

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt g

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| g) | asjakohasel juhul tasakaalustatud geograafiline jaotus kogu liidu piires, kaasa arvatud äärepoolseimates piirkondades; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

g)

asjakohasel juhul tasakaalustatud geograafiline jaotus kogu liidu piires, kaasa arvatud äärepoolseimates piirkondades;

| g) | asjakohasel juhul tasakaalustatud geograafiline jaotus kogu liidu piires, kaasa arvatud äärepoolseimates piirkondades
  , sh ülemeremaades ja -territooriumidel
  ; |
| --- | --- |

g)

asjakohasel juhul tasakaalustatud geograafiline jaotus kogu liidu piires, kaasa arvatud äärepoolseimates piirkondades
  , sh ülemeremaades ja -territooriumidel
  ;

, sh ülemeremaades ja -territooriumidel

Muudatusettepanek 156

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt h a (uus)

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt h a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ha) | vajaduse korral võimalus projektide tulemusi taaskasutada ja kohandada; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ha)

ha)

vajaduse korral võimalus projektide tulemusi taaskasutada ja kohandada;

vajaduse korral võimalus projektide tulemusi taaskasutada ja kohandada;

Muudatusettepanek 157

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt h b (uus)

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt h b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | hb) | vajaduse korral avalik huvi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

hb)

hb)

vajaduse korral avalik huvi;

vajaduse korral avalik huvi;

Muudatusettepanek 158

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt h c (uus)

Artikkel 20 – lõige 1 – punkt h c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | hc) | vajaduse korral piirkondade-, kodanike- või ettevõtjatevahelise digilõhe vähendamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

hc)

hc)

vajaduse korral piirkondade-, kodanike- või ettevõtjatevahelise digilõhe vähendamine.

vajaduse korral piirkondade-, kodanike- või ettevõtjatevahelise digilõhe vähendamine.

Muudatusettepanek 159

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõik 1

Artikkel 21 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva programmi kohaselt otsustatud segarahastamistoimingud tehakse kooskõlas [InvestEU määruse] ja finantsmääruse X jaotisega. | Käesoleva programmi kohaselt otsustatud segarahastamistoimingud tehakse kooskõlas [InvestEU määruse] ja finantsmääruse X jaotisega.
  Käesoleva programmi raames makstav kulusumma, mis liidetakse rahastamisvahendile, ei ole tagastatav. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva programmi kohaselt otsustatud segarahastamistoimingud tehakse kooskõlas [InvestEU määruse] ja finantsmääruse X jaotisega.

Käesoleva programmi kohaselt otsustatud segarahastamistoimingud tehakse kooskõlas [InvestEU määruse] ja finantsmääruse X jaotisega.
  Käesoleva programmi raames makstav kulusumma, mis liidetakse rahastamisvahendile, ei ole tagastatav.

Käesoleva programmi raames makstav kulusumma, mis liidetakse rahastamisvahendile, ei ole tagastatav.

Muudatusettepanek 160

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 22 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kui meetmele on juba määratud või see on saanud rahalist toetust teisest liidu programmist või ELi fondidest, tuleb see toetus programmist toetuse küsimise taotluses ära märkida. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Kui meetmele on juba määratud või see on saanud rahalist toetust teisest liidu programmist või ELi fondidest, tuleb see toetus programmist toetuse küsimise taotluses ära märkida.

Muudatusettepanek 161

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 3

Artikkel 23 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Esimene mitmeaastane tööprogramm
  keskendub lisas loetletud tegevustele ning selles tuleb tagada, et toetatavad meetmed ei tõrju välja erasektoripoolset rahastamist.
  Järgmised tööprogrammid võivad sisaldada lisas nimetamata tegevusi, tingimusel et need on kooskõlas käesoleva määruse artiklites [4–8] sätestatud eesmärkidega. | 3.   
  Tööprogramm
  keskendub
  I
  lisas loetletud tegevustele ning selles tuleb tagada, et toetatavad meetmed ei tõrju välja erasektoripoolset rahastamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Esimene mitmeaastane tööprogramm
  keskendub lisas loetletud tegevustele ning selles tuleb tagada, et toetatavad meetmed ei tõrju välja erasektoripoolset rahastamist.
  Järgmised tööprogrammid võivad sisaldada lisas nimetamata tegevusi, tingimusel et need on kooskõlas käesoleva määruse artiklites [4–8] sätestatud eesmärkidega.

3.   
  Tööprogramm
  keskendub
  I
  lisas loetletud tegevustele ning selles tuleb tagada, et toetatavad meetmed ei tõrju välja erasektoripoolset rahastamist.

Muudatusettepanek 162

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 23 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 27 vastu delegeeritud õigusakte I lisa muutmiseks, et vaadata läbi või täiendada selles sätestatud meetmeid kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega, nagu on sätestatud artiklites 4–8. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Komisjonile antakse volitused võtta kooskõlas artikliga 27 vastu delegeeritud õigusakte I lisa muutmiseks, et vaadata läbi või täiendada selles sätestatud meetmeid kooskõlas käesoleva määruse eesmärkidega, nagu on sätestatud artiklites 4–8.

Muudatusettepanek 163

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 1

Artikkel 24 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Näitajad, mille abil teostatakse programmi rakendamisel ja artiklis 3 sätestatud üld- ja erieesmärkide saavutamisel tehtud edusammude järelevalvet, on esitatud II lisas. | 1.   
  Mõõdetavad
  näitajad, mille abil teostatakse programmi rakendamisel ja artiklis 3 sätestatud üld- ja erieesmärkide saavutamisel tehtud edusammude järelevalvet, on esitatud II lisas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Näitajad, mille abil teostatakse programmi rakendamisel ja artiklis 3 sätestatud üld- ja erieesmärkide saavutamisel tehtud edusammude järelevalvet, on esitatud II lisas.

1.   
  Mõõdetavad
  näitajad, mille abil teostatakse programmi rakendamisel ja artiklis 3 sätestatud üld- ja erieesmärkide saavutamisel tehtud edusammude järelevalvet, on esitatud II lisas.

Muudatusettepanek 164

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 24 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a
     
  . Komisjon määrab kindlaks metoodika, millega kehtestatakse mõõdetavad näitajad, et artikli 3 lõikes 1 sätestatud üldiste eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme täpselt hinnata. Selle metoodika alusel täiendab komisjon III lisa hiljemalt 1. jaanuariks 2021. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a
     
  . Komisjon määrab kindlaks metoodika, millega kehtestatakse mõõdetavad näitajad, et artikli 3 lõikes 1 sätestatud üldiste eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme täpselt hinnata. Selle metoodika alusel täiendab komisjon III lisa hiljemalt 1. jaanuariks 2021.

Muudatusettepanek 165

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2

Artikkel 24 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Et tagada programmi eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude tulemuslik hindamine, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 27 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmise kohta, et vajaduse korral näitajad läbi vaadata või neid täiendada ning täiendada käesolevat määrust järelevalve- ja hindamisraamistiku loomist käsitlevate sätetega. | 2.   Et tagada programmi eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude tulemuslik hindamine, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 27 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmise kohta, et vajaduse korral
  mõõdetavad
  näitajad läbi vaadata või neid täiendada ning täiendada käesolevat määrust järelevalve- ja hindamisraamistiku loomist käsitlevate sätetega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Et tagada programmi eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude tulemuslik hindamine, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 27 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmise kohta, et vajaduse korral näitajad läbi vaadata või neid täiendada ning täiendada käesolevat määrust järelevalve- ja hindamisraamistiku loomist käsitlevate sätetega.

2.   Et tagada programmi eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude tulemuslik hindamine, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 27 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmise kohta, et vajaduse korral
  mõõdetavad
  näitajad läbi vaadata või neid täiendada ning täiendada käesolevat määrust järelevalve- ja hindamisraamistiku loomist käsitlevate sätetega.

Muudatusettepanek 166

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 3

Artikkel 24 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Tulemusaruannete süsteem peab tagama, et programmi rakendamise ja tulemuste järelevalveks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigeaegselt. Selleks kehtestatakse liidu rahaliste vahendite saajatele ja liikmesriikidele proportsionaalsed aruandlusnõuded. | 3.   Tulemusaruannete süsteem peab tagama, et programmi rakendamise ja tulemuste järelevalveks vajalikke andmeid
  saab kasutada saavutuste ja esilekerkinud probleemid põhjalikuks analüüsimiseks ning neid
  kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigeaegselt. Selleks kehtestatakse liidu rahaliste vahendite saajatele ja liikmesriikidele proportsionaalsed aruandlusnõuded. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Tulemusaruannete süsteem peab tagama, et programmi rakendamise ja tulemuste järelevalveks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigeaegselt. Selleks kehtestatakse liidu rahaliste vahendite saajatele ja liikmesriikidele proportsionaalsed aruandlusnõuded.

3.   Tulemusaruannete süsteem peab tagama, et programmi rakendamise ja tulemuste järelevalveks vajalikke andmeid
  saab kasutada saavutuste ja esilekerkinud probleemid põhjalikuks analüüsimiseks ning neid
  kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigeaegselt. Selleks kehtestatakse liidu rahaliste vahendite saajatele ja liikmesriikidele proportsionaalsed aruandlusnõuded.

Muudatusettepanek 167

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 4

Artikkel 24 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   
  Maksimaalselt
  tuleb ära kasutada ELi ametlikku statistikat, näiteks IKT valdkonna korrapäraseid statistilisi uuringuid. Riikide statistikaametitega konsulteeritakse ja nad kaasatakse koos Eurostatiga programmi rakendamise ja digitehnoloogiale üleminekul tehtud edusammude järelevalveks kasutatavate statistiliste näitajate esialgsesse kavandamisse ja sellele järgnevasse arendamisse. | 4.   
  Kõige tõhusamal võimalikul viisil
  tuleb ära kasutada ELi ametlikku statistikat, näiteks IKT valdkonna korrapäraseid statistilisi uuringuid
  , samuti digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksiga (DESI) seotud andmestikku NUTS-2 tasandil, et aidata lahendada digitaalse Euroopa programmiga seotud piirkondlike andmete puudumise probleemi
  . Riikide statistikaametitega konsulteeritakse ja nad kaasatakse koos Eurostatiga programmi rakendamise ja digitehnoloogiale üleminekul tehtud edusammude järelevalveks kasutatavate statistiliste näitajate esialgsesse kavandamisse ja sellele järgnevasse arendamisse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Maksimaalselt
  tuleb ära kasutada ELi ametlikku statistikat, näiteks IKT valdkonna korrapäraseid statistilisi uuringuid. Riikide statistikaametitega konsulteeritakse ja nad kaasatakse koos Eurostatiga programmi rakendamise ja digitehnoloogiale üleminekul tehtud edusammude järelevalveks kasutatavate statistiliste näitajate esialgsesse kavandamisse ja sellele järgnevasse arendamisse.

4.   
  Kõige tõhusamal võimalikul viisil
  tuleb ära kasutada ELi ametlikku statistikat, näiteks IKT valdkonna korrapäraseid statistilisi uuringuid
  , samuti digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksiga (DESI) seotud andmestikku NUTS-2 tasandil, et aidata lahendada digitaalse Euroopa programmiga seotud piirkondlike andmete puudumise probleemi
  . Riikide statistikaametitega konsulteeritakse ja nad kaasatakse koos Eurostatiga programmi rakendamise ja digitehnoloogiale üleminekul tehtud edusammude järelevalveks kasutatavate statistiliste näitajate esialgsesse kavandamisse ja sellele järgnevasse arendamisse.

Muudatusettepanek 168

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – pealkiri

Artikkel 25 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Hindamine | Programmi
  hindamine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Hindamine

Programmi
  hindamine

Programmi

Muudatusettepanek 169

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 1

Artikkel 25 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Hindamised toimuvad piisavalt aegsasti
  ,
  et nende tulemusi saaks kasutada otsustamisprotsessis
  . | 1.   
  Komisjon tagab programmi korrapärase seire ja välishindamise
  ,
  mis põhineb peamiselt artikli 24 lõikes 3 osutatud tulemusaruannete süsteemil. Hindamisel antakse kvalitatiivne hinnang ka artikli 3 lõikes 1 sätestatud üldiste eesmärkide saavutamisel tehtud edusammudele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Hindamised toimuvad piisavalt aegsasti
  ,
  et nende tulemusi saaks kasutada otsustamisprotsessis
  .

1.   
  Komisjon tagab programmi korrapärase seire ja välishindamise
  ,
  mis põhineb peamiselt artikli 24 lõikes 3 osutatud tulemusaruannete süsteemil. Hindamisel antakse kvalitatiivne hinnang ka artikli 3 lõikes 1 sätestatud üldiste eesmärkide saavutamisel tehtud edusammudele.

Muudatusettepanek 170

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 2

Artikkel 25 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Programmi vahehindamine toimub siis
  ,
  kui programmi rakendamise kohta
  on
  saanud kättesaadavaks piisavalt teavet, ent mitte hiljem kui neli
  aastat
  pärast programmi rakendamise algust
  . | 2.   
  Lisaks programmi korrapärasele seirele koostab komisjon vahehindamisaruande ja esitab selle Euroopa Parlamendile
  ,
  nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele hiljemalt 31. detsembriks 2024. Vahehindamise raames esitatakse tähelepanekud, mis on vajalikud, et teha otsus programmi järelmeetmete kohta pärast 2027. aastat ja selle eesmärkide kohta. |
| | Vahehindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Programmi vahehindamine toimub siis
  ,
  kui programmi rakendamise kohta
  on
  saanud kättesaadavaks piisavalt teavet, ent mitte hiljem kui neli
  aastat
  pärast programmi rakendamise algust
  .

2.   
  Lisaks programmi korrapärasele seirele koostab komisjon vahehindamisaruande ja esitab selle Euroopa Parlamendile
  ,
  nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele hiljemalt 31. detsembriks 2024. Vahehindamise raames esitatakse tähelepanekud, mis on vajalikud, et teha otsus programmi järelmeetmete kohta pärast 2027. aastat ja selle eesmärkide kohta.

Vahehindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile.

Vahehindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile.

Muudatusettepanek 171

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 3

Artikkel 25 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Programmi rakendamise lõpul, ent mitte hiljem kui neli aastat pärast artiklis [1] nimetatud ajavahemikku, viib komisjon läbi programmi lõpphindamise
  . | 3.   
  Lõpliku välis- ja sõltumatu hindamise põhjal koostab komisjon programmi lõpliku hindamisaruande, milles hinnatakse selle pikemaajalist mõju ja jätkusuutlikkust
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Programmi rakendamise lõpul, ent mitte hiljem kui neli aastat pärast artiklis [1] nimetatud ajavahemikku, viib komisjon läbi programmi lõpphindamise
  .

3.   
  Lõpliku välis- ja sõltumatu hindamise põhjal koostab komisjon programmi lõpliku hindamisaruande, milles hinnatakse selle pikemaajalist mõju ja jätkusuutlikkust
  .

Muudatusettepanek 172

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 25 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisjon esitab lõikes 3 osutatud lõpliku hindamisaruande Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele hiljemalt 31. detsembriks 2030. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Komisjon esitab lõikes 3 osutatud lõpliku hindamisaruande Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele hiljemalt 31. detsembriks 2030.

Muudatusettepanek 173

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõige 5

Artikkel 25 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.
     
  Komisjon edastab hindamiste tulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.
     
  Komisjon edastab hindamiste tulemused koos oma tähelepanekutega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 174

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 4

Artikkel 26 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kontrollisüsteemi ühe osa
  moodustav
  auditistrateegia, mille aluseks
  võib olla
  kulude representatiivse valimi finantsaudit. Sellist representatiivset valimit täiendatakse kulutustega seotud riskide hindamisel põhineva valikuga. | 4.   Kontrollisüsteemi ühe osa
  moodustab
  auditistrateegia, mille aluseks
  on vähemalt
  kulude representatiivse valimi finantsaudit. Sellist representatiivset valimit täiendatakse kulutustega seotud riskide hindamisel põhineva valikuga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kontrollisüsteemi ühe osa
  moodustav
  auditistrateegia, mille aluseks
  võib olla
  kulude representatiivse valimi finantsaudit. Sellist representatiivset valimit täiendatakse kulutustega seotud riskide hindamisel põhineva valikuga.

4.   Kontrollisüsteemi ühe osa
  moodustab
  auditistrateegia, mille aluseks
  on vähemalt
  kulude representatiivse valimi finantsaudit. Sellist representatiivset valimit täiendatakse kulutustega seotud riskide hindamisel põhineva valikuga.

Muudatusettepanek 175

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 2

Artikkel 27 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Artiklis
  24 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kuni 31. detsembrini 2028. | 2.   
  Artiklites 23 ja
  24 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kuni 31. detsembrini 2028. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Artiklis
  24 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kuni 31. detsembrini 2028.

2.   
  Artiklites 23 ja
  24 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kuni 31. detsembrini 2028.

Muudatusettepanek 176

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 3

Artikkel 27 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
  artiklis
  24 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | 3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
  artiklites 23 ja
  24 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
  artiklis
  24 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
  artiklites 23 ja
  24 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Muudatusettepanek 177

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 6

Artikkel 27 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   
  Artikli
  24 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. | 6.   
  Artiklite 23 ja
  24 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   
  Artikli
  24 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

6.   
  Artiklite 23 ja
  24 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavakstegemist esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 178

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 1

Artikkel 29 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liidu rahaliste vahendite saajad tunnistavad liidu rahaliste vahendite päritolu ja tagavad selle nähtavuse (eriti meetmeid ja nende tulemusi reklaamides), andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet. | 1.   Liidu rahaliste vahendite saajad tunnistavad liidu rahaliste vahendite päritolu ja tagavad selle nähtavuse (eriti meetmeid ja nende tulemusi reklaamides), andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat,
  tõest,
  tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liidu rahaliste vahendite saajad tunnistavad liidu rahaliste vahendite päritolu ja tagavad selle nähtavuse (eriti meetmeid ja nende tulemusi reklaamides), andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet.

1.   Liidu rahaliste vahendite saajad tunnistavad liidu rahaliste vahendite päritolu ja tagavad selle nähtavuse (eriti meetmeid ja nende tulemusi reklaamides), andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele selle kohta sidusat,
  tõest,
  tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet.

Muudatusettepanek 179

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 29 – lõige 2

Artikkel 29 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon rakendab programmi ning selle meetmete ja tulemustega seotud teavitus- ja teabevahetusmeetmeid. Programmile eraldatud rahalised vahendid peavad ühtlasi aitama kaasa liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamisele, niivõrd kui need on seotud artiklis [3] osutatud eesmärkidega. | 2.   Komisjon rakendab programmi ning selle meetmete ja tulemustega seotud teavitus- ja teabevahetusmeetmeid.
  Ühtlasi tagab ta võimalikele liidu rahastamise taotlejatele digitaalsektoris ühtse teabe ja ühtsed osalemisvõimalused.
  Programmile eraldatud rahalised vahendid peavad ühtlasi aitama kaasa liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamisele, niivõrd kui need on seotud artiklis [3] osutatud eesmärkidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon rakendab programmi ning selle meetmete ja tulemustega seotud teavitus- ja teabevahetusmeetmeid. Programmile eraldatud rahalised vahendid peavad ühtlasi aitama kaasa liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamisele, niivõrd kui need on seotud artiklis [3] osutatud eesmärkidega.

2.   Komisjon rakendab programmi ning selle meetmete ja tulemustega seotud teavitus- ja teabevahetusmeetmeid.
  Ühtlasi tagab ta võimalikele liidu rahastamise taotlejatele digitaalsektoris ühtse teabe ja ühtsed osalemisvõimalused.
  Programmile eraldatud rahalised vahendid peavad ühtlasi aitama kaasa liidu poliitiliste prioriteetide tutvustamisele, niivõrd kui need on seotud artiklis [3] osutatud eesmärkidega.

Muudatusettepanek 180

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

1. lisa – 1. osa – lõik 2 – punkt 1

1.

lisa – 1. osa – lõik 2 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Ühine hankeraamistik tipptasemel eksatasandi kõrgjõudlusega andmetöötluse, sh eksatasandi superandmetöötluse, ja andmete integreeritud taristu jaoks. Raamistik tehakse mitteärilistel alustel
  kättesaadavaks
  avaliku ja erasektori kasutajatele ning avaliku sektori vahenditest rahastatava teadustöö jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Ühine hankeraamistik tipptasemel eksatasandi kõrgjõudlusega andmetöötluse, sh eksatasandi superandmetöötluse, ja andmete integreeritud taristu jaoks. Raamistik tehakse mitteärilistel alustel
  kättesaadavaks
  avaliku ja erasektori kasutajatele ning avaliku sektori vahenditest rahastatava teadustöö jaoks.

kättesaadavaks

| 1. | Ühine hankeraamistik tipptasemel eksatasandi kõrgjõudlusega andmetöötluse, sh eksatasandi superandmetöötluse, ja andmete integreeritud taristu jaoks. Raamistik tehakse
  kättesaadavaks kõigile ettevõtetele ja haldusasutustele,
  mitteärilistel alustel avaliku ja erasektori kasutajatele ning avaliku sektori vahenditest rahastatava teadustöö jaoks. |
| --- | --- |

1.

Ühine hankeraamistik tipptasemel eksatasandi kõrgjõudlusega andmetöötluse, sh eksatasandi superandmetöötluse, ja andmete integreeritud taristu jaoks. Raamistik tehakse
  kättesaadavaks kõigile ettevõtetele ja haldusasutustele,
  mitteärilistel alustel avaliku ja erasektori kasutajatele ning avaliku sektori vahenditest rahastatava teadustöö jaoks.

kättesaadavaks kõigile ettevõtetele ja haldusasutustele,

Muudatusettepanek 181

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

1. lisa – 1. osa – lõik 2 – punkt 6

1.

lisa – 1. osa – lõik 2 – punkt 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6. | Kasutusvalmis/töövalmis tehnoloogia juurutamine: teadustegevuse ja innovatsiooni tulemusena pakutav superandmetöötlus kui teenus, et luua Euroopa integreeritud kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteem, mis hõlmaks teaduse ja tööstuse väärtusahela kõiki osi (riistvara, tarkvara, rakendused, teenused, ühendused ja kõrgema taseme digioskused). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.

Kasutusvalmis/töövalmis tehnoloogia juurutamine: teadustegevuse ja innovatsiooni tulemusena pakutav superandmetöötlus kui teenus, et luua Euroopa integreeritud kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteem, mis hõlmaks teaduse ja tööstuse väärtusahela kõiki osi (riistvara, tarkvara, rakendused, teenused, ühendused ja kõrgema taseme digioskused).

| 6. | Kasutusvalmis/töövalmis tehnoloogia juurutamine: teadustegevuse ja innovatsiooni tulemusena pakutav superandmetöötlus kui teenus,
  eeskätt uued tehnoloogiad, mida on varem toetatud liidu vahenditest või mida toetatakse praegu,
  et luua Euroopa integreeritud kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteem, mis hõlmaks teaduse ja tööstuse väärtusahela kõiki osi (riistvara, tarkvara, rakendused, teenused, ühendused ja kõrgema taseme digioskused). |
| --- | --- |

6.

Kasutusvalmis/töövalmis tehnoloogia juurutamine: teadustegevuse ja innovatsiooni tulemusena pakutav superandmetöötlus kui teenus,
  eeskätt uued tehnoloogiad, mida on varem toetatud liidu vahenditest või mida toetatakse praegu,
  et luua Euroopa integreeritud kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteem, mis hõlmaks teaduse ja tööstuse väärtusahela kõiki osi (riistvara, tarkvara, rakendused, teenused, ühendused ja kõrgema taseme digioskused).

eeskätt uued tehnoloogiad, mida on varem toetatud liidu vahenditest või mida toetatakse praegu,

Muudatusettepanek 182

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

1. lisa – 2. osa – lõik 1

1.

lisa – 2. osa – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Programmiga luuakse ja tugevdatakse Euroopa
  tehisintellektialaseid tuumvõimekusi
  , sh andmeressursid ja algoritmiteegid, ning tehakse need kättesaadavaks kõigile ettevõtjatele ja haldusasutustele; samuti tugevdatakse liikmesriikides olemas olevate tehisintellekti testimise ja sellega eksperimenteerimise võimalusi ja ühendatakse need võrku. | Programmiga luuakse ja tugevdatakse Euroopa
  tehisintellekti ja hajusraamatu tehnoloogia tuumvõimekust
  , sh andmeressursid ja algoritmiteegid, ning tehakse need kättesaadavaks kõigile ettevõtjatele ja haldusasutustele; samuti tugevdatakse liikmesriikides olemas olevate tehisintellekti testimise ja sellega eksperimenteerimise võimalusi ja ühendatakse need võrku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Programmiga luuakse ja tugevdatakse Euroopa
  tehisintellektialaseid tuumvõimekusi
  , sh andmeressursid ja algoritmiteegid, ning tehakse need kättesaadavaks kõigile ettevõtjatele ja haldusasutustele; samuti tugevdatakse liikmesriikides olemas olevate tehisintellekti testimise ja sellega eksperimenteerimise võimalusi ja ühendatakse need võrku.

tehisintellektialaseid tuumvõimekusi

Programmiga luuakse ja tugevdatakse Euroopa
  tehisintellekti ja hajusraamatu tehnoloogia tuumvõimekust
  , sh andmeressursid ja algoritmiteegid, ning tehakse need kättesaadavaks kõigile ettevõtjatele ja haldusasutustele; samuti tugevdatakse liikmesriikides olemas olevate tehisintellekti testimise ja sellega eksperimenteerimise võimalusi ja ühendatakse need võrku.

tehisintellekti ja hajusraamatu tehnoloogia tuumvõimekust

Muudatusettepanek 183

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

1. lisa – 4. osa – lõik 1

1.

lisa – 4. osa – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Programmiga toetatakse praeguste ja tulevaste töötajate lihtsat juurdepääsu kõrgema taseme digioskustele eeskätt kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti, hajusraamatute (nt plokiahela) ja küberturvalisuse vallas; selleks pakutakse tudengitele, hiljuti kõrgkooli lõpetanutele ja praegustele töötajatele nende asukohast olenemata vahendeid selliste oskuste omandamiseks ja arendamiseks. | Programmiga toetatakse praeguste ja tulevaste töötajate lihtsat juurdepääsu kõrgema taseme digioskustele
  ja koolitusvõimalusi
  eeskätt kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti, hajusraamatute (nt plokiahela) ja küberturvalisuse vallas; selleks pakutakse tudengitele, hiljuti kõrgkooli lõpetanutele
  või oskuste täiendamist vajavatele igas vanuses kodanikele, tööotsijatele
  ja praegustele töötajatele nende asukohast olenemata vahendeid selliste oskuste omandamiseks ja arendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Programmiga toetatakse praeguste ja tulevaste töötajate lihtsat juurdepääsu kõrgema taseme digioskustele eeskätt kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti, hajusraamatute (nt plokiahela) ja küberturvalisuse vallas; selleks pakutakse tudengitele, hiljuti kõrgkooli lõpetanutele ja praegustele töötajatele nende asukohast olenemata vahendeid selliste oskuste omandamiseks ja arendamiseks.

Programmiga toetatakse praeguste ja tulevaste töötajate lihtsat juurdepääsu kõrgema taseme digioskustele
  ja koolitusvõimalusi
  eeskätt kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti, hajusraamatute (nt plokiahela) ja küberturvalisuse vallas; selleks pakutakse tudengitele, hiljuti kõrgkooli lõpetanutele
  või oskuste täiendamist vajavatele igas vanuses kodanikele, tööotsijatele
  ja praegustele töötajatele nende asukohast olenemata vahendeid selliste oskuste omandamiseks ja arendamiseks.

ja koolitusvõimalusi

või oskuste täiendamist vajavatele igas vanuses kodanikele, tööotsijatele

Muudatusettepanek 184

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

1. lisa – 4. osa – lõik 2 – punkt 1

1.

lisa – 4. osa – lõik 2 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Juurdepääs töökohapõhisele õppele pädevuskeskustes ja kõrgtasemel tehnoloogiat kasutavates ettevõtetes pakutava praktika kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Juurdepääs töökohapõhisele õppele pädevuskeskustes ja kõrgtasemel tehnoloogiat kasutavates ettevõtetes pakutava praktika kaudu.

| 1. | Juurdepääs töökohapõhisele õppele
  ja põimõppe võimalustele
  pädevuskeskustes ja kõrgtasemel tehnoloogiat kasutavates ettevõtetes pakutava praktika kaudu. |
| --- | --- |

1.

Juurdepääs töökohapõhisele õppele
  ja põimõppe võimalustele
  pädevuskeskustes ja kõrgtasemel tehnoloogiat kasutavates ettevõtetes pakutava praktika kaudu.

ja põimõppe võimalustele

Muudatusettepanek 185

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

1. lisa – 4. osa – lõik 4

1.

lisa – 4. osa – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kõik sekkumised kavandatakse ja rakendatakse eeskätt artiklis
  15
  määratletud digitaalse innovatsiooni keskuste kaudu. | Kõik sekkumised kavandatakse ja rakendatakse eeskätt artiklis 
  16
  määratletud digitaalse innovatsiooni keskuste kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kõik sekkumised kavandatakse ja rakendatakse eeskätt artiklis
  15
  määratletud digitaalse innovatsiooni keskuste kaudu.

15

Kõik sekkumised kavandatakse ja rakendatakse eeskätt artiklis 
  16
  määratletud digitaalse innovatsiooni keskuste kaudu.

16

Muudatusettepanek 186

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

1. lisa – 5. osa – I alaosa – punkt 1 – alapunkt 1.2

1.

lisa – 5. osa – I alaosa – punkt 1 – alapunkt 1.2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.2. | Toetus piiriüleste digiteenuste taristu sidusa ökosüsteemi projekteerimisele, katsetamisele, juurutamisele, hooldamisele ja tutvustamisele ning otspunktidevaheliste sujuvate, turvaliste, koostalitlusvõimeliste, mitmekeelsete, piiriüleste või valdkondadevaheliste lahenduste ja ühisraamistike edendamine avalikus halduses. Siia hulka kuuluvad ka mõju ja kasulikkuse hindamise metoodikad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.2.

Toetus piiriüleste digiteenuste taristu sidusa ökosüsteemi projekteerimisele, katsetamisele, juurutamisele, hooldamisele ja tutvustamisele ning otspunktidevaheliste sujuvate, turvaliste, koostalitlusvõimeliste, mitmekeelsete, piiriüleste või valdkondadevaheliste lahenduste ja ühisraamistike edendamine avalikus halduses. Siia hulka kuuluvad ka mõju ja kasulikkuse hindamise metoodikad.

| 1.2. | Toetus piiriüleste digiteenuste taristu sidusa ökosüsteemi projekteerimisele, katsetamisele, juurutamisele, hooldamisele
  , laiendamisele
  ja tutvustamisele ning otspunktidevaheliste sujuvate, turvaliste, koostalitlusvõimeliste, mitmekeelsete, piiriüleste või valdkondadevaheliste lahenduste ja ühisraamistike edendamine avalikus halduses. Siia hulka kuuluvad ka mõju ja kasulikkuse hindamise metoodikad. |
| --- | --- |

1.2.

Toetus piiriüleste digiteenuste taristu sidusa ökosüsteemi projekteerimisele, katsetamisele, juurutamisele, hooldamisele
  , laiendamisele
  ja tutvustamisele ning otspunktidevaheliste sujuvate, turvaliste, koostalitlusvõimeliste, mitmekeelsete, piiriüleste või valdkondadevaheliste lahenduste ja ühisraamistike edendamine avalikus halduses. Siia hulka kuuluvad ka mõju ja kasulikkuse hindamise metoodikad.

, laiendamisele

Muudatusettepanek 187

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

1. lisa – 5. osa – I alaosa – punkt 2 – alapunkt 2.1

1.

lisa – 5. osa – I alaosa – punkt 2 – alapunkt 2.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.1. | Selle tagamine, et ELi kodanikel on juurdepääs oma terviseandmetele ning nad saavad neid turvaliselt üle riigipiiride jagada, kasutada ja hallata olenemata nende endi või andmete asukohast. E-tervise digiteenuste taristu loomise lõpuleviimine ja selle laiendamine uute digiteenustega; toetus elektrooniliste tervisekaartide vahetamise Euroopa vormingu juurutamisele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.1.

Selle tagamine, et ELi kodanikel on juurdepääs oma terviseandmetele ning nad saavad neid turvaliselt üle riigipiiride jagada, kasutada ja hallata olenemata nende endi või andmete asukohast. E-tervise digiteenuste taristu loomise lõpuleviimine ja selle laiendamine uute digiteenustega; toetus elektrooniliste tervisekaartide vahetamise Euroopa vormingu juurutamisele.

| 2.1. | Selle tagamine, et ELi kodanikel on juurdepääs oma terviseandmetele ning nad saavad neid turvaliselt
  ja viisil, mis tagab nende eraelu puutumatuse,
  üle riigipiiride jagada, kasutada ja hallata olenemata nende endi või andmete asukohast. E-tervise digiteenuste taristu loomise lõpuleviimine ja selle laiendamine uute digiteenustega; toetus elektrooniliste tervisekaartide vahetamise Euroopa vormingu juurutamisele. |
| --- | --- |

2.1.

Selle tagamine, et ELi kodanikel on juurdepääs oma terviseandmetele ning nad saavad neid turvaliselt
  ja viisil, mis tagab nende eraelu puutumatuse,
  üle riigipiiride jagada, kasutada ja hallata olenemata nende endi või andmete asukohast. E-tervise digiteenuste taristu loomise lõpuleviimine ja selle laiendamine uute digiteenustega; toetus elektrooniliste tervisekaartide vahetamise Euroopa vormingu juurutamisele.

ja viisil, mis tagab nende eraelu puutumatuse,

Muudatusettepanek 188

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

1. lisa – 5. osa – I alaosa – punkt 3

1.

lisa – 5. osa – I alaosa – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | Kohtusüsteem: sujuva ja turvalise piiriülese elektroonilise side võimaldamine kohtusüsteemis ning kohtute ja muude tsiviil- ja kriminaalõiguse valdkonna pädevate asutuste vahel. Kodanike, ettevõtjate, õiguspraktikute ja kohtusüsteemi liikmete juurdepääsu parandamine õigusemõistmisele, juriidilisele teabele ja menetlustele, kasutades semantiliselt koostalitlusvõimelisi ühendusi
  riikide
  andmebaaside ja registritega ning hõlbustades vaidluste kohtuvälist lahendamist internetis. Propageeritakse selliste innovatiivsete tehnoloogiate arendamist ja rakendamist kohtute ja õiguspraktikute jaoks, mis põhineksid tehisintellekti lahendustel ja mis tõenäoliselt optimeeriksid ja kiirendaksid menetlusi (näiteks nn õigustehnoloogia rakendused). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.

Kohtusüsteem: sujuva ja turvalise piiriülese elektroonilise side võimaldamine kohtusüsteemis ning kohtute ja muude tsiviil- ja kriminaalõiguse valdkonna pädevate asutuste vahel. Kodanike, ettevõtjate, õiguspraktikute ja kohtusüsteemi liikmete juurdepääsu parandamine õigusemõistmisele, juriidilisele teabele ja menetlustele, kasutades semantiliselt koostalitlusvõimelisi ühendusi
  riikide
  andmebaaside ja registritega ning hõlbustades vaidluste kohtuvälist lahendamist internetis. Propageeritakse selliste innovatiivsete tehnoloogiate arendamist ja rakendamist kohtute ja õiguspraktikute jaoks, mis põhineksid tehisintellekti lahendustel ja mis tõenäoliselt optimeeriksid ja kiirendaksid menetlusi (näiteks nn õigustehnoloogia rakendused).

Kohtusüsteem:

riikide

| 3. | Kohtusüsteem: sujuva ja turvalise piiriülese elektroonilise side võimaldamine kohtusüsteemis ning kohtute ja muude tsiviil- ja kriminaalõiguse valdkonna pädevate asutuste vahel. Kodanike, ettevõtjate, õiguspraktikute ja kohtusüsteemi liikmete juurdepääsu parandamine õigusemõistmisele, juriidilisele teabele ja menetlustele, kasutades semantiliselt koostalitlusvõimelisi ühendusi andmebaaside ja registritega ning hõlbustades vaidluste kohtuvälist lahendamist internetis. Propageeritakse selliste innovatiivsete tehnoloogiate arendamist ja rakendamist kohtute ja õiguspraktikute jaoks, mis põhineksid tehisintellekti lahendustel ja mis tõenäoliselt optimeeriksid ja kiirendaksid menetlusi (näiteks nn õigustehnoloogia rakendused). |
| --- | --- |

3.

Kohtusüsteem: sujuva ja turvalise piiriülese elektroonilise side võimaldamine kohtusüsteemis ning kohtute ja muude tsiviil- ja kriminaalõiguse valdkonna pädevate asutuste vahel. Kodanike, ettevõtjate, õiguspraktikute ja kohtusüsteemi liikmete juurdepääsu parandamine õigusemõistmisele, juriidilisele teabele ja menetlustele, kasutades semantiliselt koostalitlusvõimelisi ühendusi andmebaaside ja registritega ning hõlbustades vaidluste kohtuvälist lahendamist internetis. Propageeritakse selliste innovatiivsete tehnoloogiate arendamist ja rakendamist kohtute ja õiguspraktikute jaoks, mis põhineksid tehisintellekti lahendustel ja mis tõenäoliselt optimeeriksid ja kiirendaksid menetlusi (näiteks nn õigustehnoloogia rakendused).

Kohtusüsteem:

Muudatusettepanek 189

Muudatusettepanek 189

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

1. lisa – 5. osa – I alaosa – punkt 4

1.

lisa – 5. osa – I alaosa – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4. | Transport, energeetika ja keskkond: juurutatakse detsentraliseeritud lahendusi ja infrastruktuure, mida on vaja selliste mastaapsete digirakenduste jaoks nagu arukad linnad
  või
  arukad maapiirkonnad ning mis toetavad transpordi-, energia- ja keskkonnapoliitikat. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.

Transport, energeetika ja keskkond: juurutatakse detsentraliseeritud lahendusi ja infrastruktuure, mida on vaja selliste mastaapsete digirakenduste jaoks nagu arukad linnad
  või
  arukad maapiirkonnad ning mis toetavad transpordi-, energia- ja keskkonnapoliitikat.

Transport, energeetika ja keskkond:

või

| 4. | Transport, energeetika ja keskkond: juurutatakse detsentraliseeritud lahendusi ja infrastruktuure, mida on vaja selliste mastaapsete digirakenduste jaoks nagu arukad linnad, arukad maapiirkonnad
  või äärepoolseimad piirkonnad,
  ning mis toetavad transpordi-, energia- ja keskkonnapoliitikat. |
| --- | --- |

4.

Transport, energeetika ja keskkond: juurutatakse detsentraliseeritud lahendusi ja infrastruktuure, mida on vaja selliste mastaapsete digirakenduste jaoks nagu arukad linnad, arukad maapiirkonnad
  või äärepoolseimad piirkonnad,
  ning mis toetavad transpordi-, energia- ja keskkonnapoliitikat.

Transport, energeetika ja keskkond:

või äärepoolseimad piirkonnad,

Muudatusettepanek 190

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

1. lisa – 5. osa – II alaosa – pealkiri

1.

lisa – 5. osa – II alaosa – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| II. | Tööstuse
  digitehnoloogiale üleminekuga
  seotud esialgsed tegevused |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

II.

Tööstuse
  digitehnoloogiale üleminekuga
  seotud esialgsed tegevused

digitehnoloogiale üleminekuga

| II. | Tööstuse
  digiüleminekuga
  seotud esialgsed tegevused |
| --- | --- |

II.

Tööstuse
  digiüleminekuga
  seotud esialgsed tegevused

digiüleminekuga

Muudatusettepanek 191

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

2. lisa – 2. osa – punkt 2.2

2.

lisa – 2. osa – punkt 2.2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.2 | Tehisintellekti kasutavate
  ettevõtete ja organisatsioonide arv |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.2

Tehisintellekti kasutavate
  ettevõtete ja organisatsioonide arv

Tehisintellekti kasutavate

| 2.2 | Digitaalse innovatsiooni keskustega koostöös tehisintellekti testivate ja sellega eksperimenteerivate
  ettevõtete ja organisatsioonide arv |
| --- | --- |

2.2

Digitaalse innovatsiooni keskustega koostöös tehisintellekti testivate ja sellega eksperimenteerivate
  ettevõtete ja organisatsioonide arv

Digitaalse innovatsiooni keskustega koostöös tehisintellekti testivate ja sellega eksperimenteerivate

Muudatusettepanek 192

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

2. lisa – 2. osa – punkt 2.2 a (uus)

2.

lisa – 2. osa – punkt 2.2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2.2a | Nende programmist toetust saavate tehisintellektirakenduste arv, mida praegu turustatakse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.2a

2.2a

Nende programmist toetust saavate tehisintellektirakenduste arv, mida praegu turustatakse.

Muudatusettepanek 193

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

2. lisa – 4. osa – punkt 4.1

2.

lisa – 4. osa – punkt 4.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.1 | Koolitustel
  osalenud ja töötavate IKT-spetsialistide arv |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.1

Koolitustel
  osalenud ja töötavate IKT-spetsialistide arv

Koolitustel

| 4.1 | Liidus igal aastal koolitustel
  osalenud ja töötavate IKT-spetsialistide arv |
| --- | --- |

4.1

Liidus igal aastal koolitustel
  osalenud ja töötavate IKT-spetsialistide arv

Liidus igal aastal koolitustel

Muudatusettepanek 194

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

2. lisa – 4. osa – punkt 4.2

2.

lisa – 4. osa – punkt 4.2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.2 | Nende
  ettevõtete arv, kellel on raskusi IKT-spetsialistide töölevõtmisega |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.2

Nende
  ettevõtete arv, kellel on raskusi IKT-spetsialistide töölevõtmisega

Nende

| 4.2 | Liidus igal aastal nende
  ettevõtete arv, kellel on raskusi IKT-spetsialistide töölevõtmisega |
| --- | --- |

4.2

Liidus igal aastal nende
  ettevõtete arv, kellel on raskusi IKT-spetsialistide töölevõtmisega

Liidus igal aastal nende

Muudatusettepanek 195

Muudatusettepanek 195

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

2. lisa – 4. osa – punkt 4.2 b (uus)

2.

lisa – 4. osa – punkt 4.2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4.2b | Nende tudengite, äsja kõrgkooli lõpetanute ja töötute arv, kes on oma seisundit pärast programmi raames pakutud koolitust parandanud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.2b

4.2b

Nende tudengite, äsja kõrgkooli lõpetanute ja töötute arv, kes on oma seisundit pärast programmi raames pakutud koolitust parandanud.

Muudatusettepanek 196

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

2. lisa – 5. osa – punkt 5.1

2.

lisa – 5. osa – punkt 5.1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.1 | Digitaalsete avalike teenuste
  kasutuselevõtt |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.1

Digitaalsete avalike teenuste
  kasutuselevõtt

kasutuselevõtt

| 5.1 | Digitaalsete avalike teenuste
  kasutuselevõtu sagedus |
| --- | --- |

5.1

Digitaalsete avalike teenuste
  kasutuselevõtu sagedus

kasutuselevõtu sagedus

Muudatusettepanek 197

Muudatusettepanek 197

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

2. lisa – 5. osa – punkt 5.2

2.

lisa – 5. osa – punkt 5.2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.2 | Suure digimahukuse näitajaga
  ettevõtted |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.2

Suure digimahukuse näitajaga
  ettevõtted

ettevõtted

| 5.2 | Suure digimahukuse näitajaga
  ettevõtete arv |
| --- | --- |

5.2

Suure digimahukuse näitajaga
  ettevõtete arv

ettevõtete arv

Muudatusettepanek 198

Muudatusettepanek 198

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

2. lisa – 5. osa – punkt 5.3

2.

lisa – 5. osa – punkt 5.3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.3 | Riikliku koostalitlusvõime raamistiku
  vastavusse viimine
  Euroopa koostalitlusvõime raamistikuga |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.3

Riikliku koostalitlusvõime raamistiku
  vastavusse viimine
  Euroopa koostalitlusvõime raamistikuga

vastavusse viimine

| 5.3 | Riikliku koostalitlusvõime raamistiku Euroopa koostalitlusvõime raamistikuga
  vastavusse viimise ulatus |
| --- | --- |

5.3

Riikliku koostalitlusvõime raamistiku Euroopa koostalitlusvõime raamistikuga
  vastavusse viimise ulatus

vastavusse viimise ulatus

Muudatusettepanek 199

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

3. lisa – punkt 1 – alapunkt b a (uus)

3.

lisa – punkt 1 – alapunkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | Digitaalse Euroopa programmiga luuakse teadusprojektidest tulenevate andmete jätkusuutlikkuse tagamiseks aktiivselt koostoimet programmiga „Euroopa horisont“; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

Digitaalse Euroopa programmiga luuakse teadusprojektidest tulenevate andmete jätkusuutlikkuse tagamiseks aktiivselt koostoimet programmiga „Euroopa horisont“;

Digitaalse Euroopa programmiga luuakse teadusprojektidest tulenevate andmete jätkusuutlikkuse tagamiseks aktiivselt koostoimet programmiga „Euroopa horisont“;

Muudatusettepanek 200

Muudatusettepanek 200

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

3. lisa – punkt 1 – alapunkt c

3.

lisa – punkt 1 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | Digitaalse Euroopa programmi raames investeeritakse i) digitaalse suutlikkuse suurendamisse kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti, küberturvalisuse ja kõrgema taseme digioskuste vallas ning ii) ELi raamistikus toimuv digivõimekuste ja uusimate digitehnoloogiate juurutamine riikide ja
  piirkondade
  tasandil avalikku huvi pakkuvates valdkondades (nt tervishoid, avalik haldus, õigus ja haridus) või turutõrgetega valdkondades (nt ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete digitaliseerimine). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

Digitaalse Euroopa programmi raames investeeritakse i) digitaalse suutlikkuse suurendamisse kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti, küberturvalisuse ja kõrgema taseme digioskuste vallas ning ii) ELi raamistikus toimuv digivõimekuste ja uusimate digitehnoloogiate juurutamine riikide ja
  piirkondade
  tasandil avalikku huvi pakkuvates valdkondades (nt tervishoid, avalik haldus, õigus ja haridus) või turutõrgetega valdkondades (nt ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete digitaliseerimine).

piirkondade

| c) | Digitaalse Euroopa programmi raames investeeritakse i) digitaalse suutlikkuse suurendamisse kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti, küberturvalisuse ja kõrgema taseme digioskuste vallas ning ii) ELi raamistikus toimuv digivõimekuste ja uusimate digitehnoloogiate juurutamine riikide
  , piirkondade
  ja
  kohalikul
  tasandil avalikku huvi pakkuvates valdkondades (nt tervishoid, avalik haldus, õigus ja haridus) või turutõrgetega valdkondades (nt ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete digitaliseerimine). |
| --- | --- |

c)

Digitaalse Euroopa programmi raames investeeritakse i) digitaalse suutlikkuse suurendamisse kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti, küberturvalisuse ja kõrgema taseme digioskuste vallas ning ii) ELi raamistikus toimuv digivõimekuste ja uusimate digitehnoloogiate juurutamine riikide
  , piirkondade
  ja
  kohalikul
  tasandil avalikku huvi pakkuvates valdkondades (nt tervishoid, avalik haldus, õigus ja haridus) või turutõrgetega valdkondades (nt ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete digitaliseerimine).

, piirkondade

kohalikul

Muudatusettepanek 201

Muudatusettepanek 201

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

3. lisa – punkt 3 – alapunkt c

3.

lisa – punkt 3 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | Digitaalse Euroopa programmi raames investeeritakse i) digitaalse suutlikkuse suurendamisse kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti, küberturvalisuse ja kõrgema taseme digioskuste vallas ning ii) ELi raamistikus toimuv digivõimekuste ja uusimate digitehnoloogiate juurutamine riikide ja piirkondade tasandil avalikku huvi pakkuvates valdkondades (nt tervishoid, avalik haldus, õigus ja haridus) või turutõrgetega valdkondades (nt ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete digitaliseerimine). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

Digitaalse Euroopa programmi raames investeeritakse i) digitaalse suutlikkuse suurendamisse kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti, küberturvalisuse ja kõrgema taseme digioskuste vallas ning ii) ELi raamistikus toimuv digivõimekuste ja uusimate digitehnoloogiate juurutamine riikide ja piirkondade tasandil avalikku huvi pakkuvates valdkondades (nt tervishoid, avalik haldus, õigus ja haridus) või turutõrgetega valdkondades (nt ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete digitaliseerimine).

| c) | Digitaalse Euroopa programmi raames investeeritakse i) digitaalse suutlikkuse suurendamisse kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti,
  hajusraamatu tehnoloogia,
  küberturvalisuse ja kõrgema taseme digioskuste vallas ning ii) ELi raamistikus toimuv digivõimekuste ja uusimate digitehnoloogiate juurutamine riikide ja piirkondade tasandil avalikku huvi pakkuvates valdkondades (nt tervishoid, avalik haldus, õigus ja haridus) või turutõrgetega valdkondades (nt ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete digitaliseerimine). |
| --- | --- |

c)

Digitaalse Euroopa programmi raames investeeritakse i) digitaalse suutlikkuse suurendamisse kõrgjõudlusega andmetöötluse, tehisintellekti,
  hajusraamatu tehnoloogia,
  küberturvalisuse ja kõrgema taseme digioskuste vallas ning ii) ELi raamistikus toimuv digivõimekuste ja uusimate digitehnoloogiate juurutamine riikide ja piirkondade tasandil avalikku huvi pakkuvates valdkondades (nt tervishoid, avalik haldus, õigus ja haridus) või turutõrgetega valdkondades (nt ettevõtete, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete digitaliseerimine).

hajusraamatu tehnoloogia,

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0408/2018).

1

(53)  Nõukogu otsus / /EL.

53

(53)  Nõukogu otsus / /EL.

53

(54)  Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel 13. aprillil 2016 sõlmitud institutsioonidevaheline parema õigusloome kokkulepe; ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

54

(54)  Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel 13. aprillil 2016 sõlmitud institutsioonidevaheline parema õigusloome kokkulepe; ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

54

(54 a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

54 a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

(55)  https://www.eu2017.ee/et/uudised/muu/peaminister-juri-ratase-jareldused-tallinna-digitaalvaldkonna-tippkohtumise-jarel.html

55

(56)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14-2017-INIT/et/pdf

56

(55)  https://www.eu2017.ee/et/uudised/muu/peaminister-juri-ratase-jareldused-tallinna-digitaalvaldkonna-tippkohtumise-jarel.html

55

(56)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14-2017-INIT/et/pdf

56

(57)  COM(2018)0098
  final
  .

57

final

(57)  COM(2018)0098.

57

(57)  COM(2018)0125
  final
  .

57

final

(57)  COM(2018)0125.

57

(59)  Nagu on märgitud teatises Euroopa tööstuse digitaliseerimise kohta (COM(2016)0180
  (final)
  ).

59

(final)

(59)  Nagu on märgitud teatises Euroopa tööstuse digitaliseerimise kohta (COM(2016)0180).

59

60

61

62

60

61

62

(63)  Mõjuhinnang, mis on lisatud dokumendile „Ettepanek: nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte“ (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment)

63

(63)  Mõjuhinnang, mis on lisatud dokumendile „Ettepanek: nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte“ (https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/proposal-council-regulation-establishing-eurohpc-joint-undertaking-impact-assessment)

63

(64)  Dokument A8-0183/2017, kättesaadav aadressil: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2017-0240+0+DOC+XML+V0//ET

64

(64)  Dokument A8-0183/2017, kättesaadav aadressil: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2017-0240+0+DOC+XML+V0//ET

64

(65)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity

65

(65)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/policies/cybersecurity

65

(67)  Dokument A8-0183/2017, kättesaadav aadressil: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2017-0240+0+DOC+XML+V0//ET

67

(67)  Dokument A8-0183/2017, kättesaadav aadressil: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P8-TA-2017-0240+0+DOC+XML+V0//ET

67

(68)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0233&rid=1

68

(68)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0233&rid=1

68

(69)  COM(2016)0725
  final
  .

69

final

(69)  COM(2016)0725.

69

(71)  —

71

(73)  COM(2016)0180
  final
  . „Euroopa tööstuse digitaliseerimine. Kuidas kasutada digitaalse ühtse turu kõiki võimalusi“.

73

final

(73)  COM(2016)0180. „Euroopa tööstuse digitaliseerimine. Kuidas kasutada digitaalse ühtse turu kõiki võimalusi“.

73

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

(74)  COM(2018)0321
  (lõplik)
  , lk 1.

74

(lõplik)

(74)  COM(2018)0321, lk 1.

74

(75)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

75

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

(1a)  
  Komisjoni 25. aprilli 2018. aasta teatis „Tehisintellekt Euroopa huvides“, COM(2018)0237, on kättesaadav veebisaidil http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_ET.pdf

1a

Komisjoni 25. aprilli 2018. aasta teatis „Tehisintellekt Euroopa huvides“, COM(2018)0237, on kättesaadav veebisaidil http://www.europarl.europa.eu/RegData/docs_autres_institutions/commission_europeenne/com/2018/0237/COM_COM(2018)0237_ET.pdf

(76)  Miljardeid miljardeid ujukomatehteid sekundis.

76

(77)  Miljardeid miljardeid ujukomatehteid sekundis.

77

(78)  Eksatasandist tuhat korda kiirem.

78

(78)  Eksatasandist tuhat korda kiirem.

78

(1a)  
  Määrus, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte. 10594/18. Brüssel, 18. september 2018 (OR. en). http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/et/pdf

1a

Määrus, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte. 10594/18. Brüssel, 18. september 2018 (OR. en). http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10594-2018-INIT/et/pdf

(78)  ELT L 194, 19.7.2016, lk 1.

78

(78)  ELT L 194, 19.7.2016, lk 1.

78

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ..., millega luuakse Euroopa küberturvalisuse tööstusliku, tehnoloogilise ja teadusliku pädevuse keskus ning riiklike koordineerimiskeskuste võrgustik.

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ..., millega luuakse Euroopa küberturvalisuse tööstusliku, tehnoloogilise ja teadusliku pädevuse keskus ning riiklike koordineerimiskeskuste võrgustik.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/846 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/846

---

P8_TA(2018)0522

USA ja ELi vaheline tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alane koostööleping ***

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu muudatuse Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (07482/2018 – C8-0157/2018 – 2016/0343(NLE))

(Nõusolek)

(2020/C 388/46)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07482/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (07482/2018),

| — | võttes arvesse Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu muudatuse 1 eelnõu (07236/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Ühenduse vahelise tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise alase koostöö lepingu muudatuse 1 eelnõu (07236/2017),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0157/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0157/2018),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A8-0432/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A8-0432/2018),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/847 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/847

---

P8_TA(2018)0523

Teatavate digiteenuste osutamisest saadud tuludelt võetava digiteenuste maksu ühine süsteem *

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, milles käsitletakse teatavate digiteenuste osutamisest saadud tuludelt võetava digiteenuste maksu ühist süsteemi (COM(2018)0148 – C8-0137/2018 – 2018/0073(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2020/C 388/47)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2018)0148), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2018)0148),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0137/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0137/2018),

| — | võttes arvesse Taani parlamendi, Iirimaa parlamendi, Malta parlamendi ja Madalmaade parlamendi teise koja protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Taani parlamendi, Iirimaa parlamendi, Malta parlamendi ja Madalmaade parlamendi teise koja protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0428/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0428/2018),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Maailma majandus digitaliseerub tempokalt ja selle tulemusel on tekkinud uued ärimudelid. Digitaalvaldkonna ettevõtjaid iseloomustab asjaolu, et nende tegevus on tihedalt seotud internetiga. Digitaalsed ärimudelid põhinevad suures osas võimel juhtida tegevust kaugelt ja piiratud füüsilise kohalolekuga või ilma füüsilise kohalolekuta, lõppkasutajate panusel väärtuse loomisse ja immateriaalse vara olulisusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Maailma majandus digitaliseerub tempokalt ja selle tulemusel on tekkinud uued ärimudelid. Digitaalvaldkonna ettevõtjaid iseloomustab asjaolu, et nende tegevus on tihedalt seotud internetiga. Digitaalsed ärimudelid põhinevad suures osas võimel juhtida tegevust kaugelt ja piiratud füüsilise kohalolekuga või ilma füüsilise kohalolekuta, lõppkasutajate panusel väärtuse loomisse ja immateriaalse vara olulisusel.

| (1) | Maailma majandus digitaliseerub tempokalt ja selle tulemusel on tekkinud uued ärimudelid. Digitaalvaldkonna ettevõtjaid iseloomustab asjaolu, et nende tegevus on tihedalt seotud internetiga. Digitaalsed ärimudelid põhinevad suures osas võimel juhtida tegevust kaugelt ja piiratud füüsilise kohaloluga või ilma füüsilise
  või maksustava
  kohaloluta
  konkreetses riigis
  , lõppkasutajate panusel väärtuse loomisse ja immateriaalse vara olulisusel. |
| --- | --- |

(1)

Maailma majandus digitaliseerub tempokalt ja selle tulemusel on tekkinud uued ärimudelid. Digitaalvaldkonna ettevõtjaid iseloomustab asjaolu, et nende tegevus on tihedalt seotud internetiga. Digitaalsed ärimudelid põhinevad suures osas võimel juhtida tegevust kaugelt ja piiratud füüsilise kohaloluga või ilma füüsilise
  või maksustava
  kohaloluta
  konkreetses riigis
  , lõppkasutajate panusel väärtuse loomisse ja immateriaalse vara olulisusel.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Kehtivad äriühingute maksustamise eeskirjad töötati peamiselt välja 20. sajandil traditsiooniliste ettevõtlusvormide jaoks. Need põhinevad arusaamal, et maksustamine peaks toimuma seal, kus väärtus luuakse. Kehtivate eeskirjade kohaldamine digitaalmajanduse suhtes on siiski tekitanud olukorra, kus kasumi maksustamise koht ja väärtuse loomise koht on erinevad, eriti juhul, kui ärimudelid sõltuvad suuresti kasutajate osalusest. Seepärast on ilmne, et kehtivad äriühingu tulumaksu eeskirjad
  ei ole
  digitaalmajanduse kasumi maksustamiseks
  piisavad
  ja need tuleb läbi vaadata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Kehtivad äriühingute maksustamise eeskirjad töötati peamiselt välja 20. sajandil traditsiooniliste ettevõtlusvormide jaoks. Need põhinevad arusaamal, et maksustamine peaks toimuma seal, kus väärtus luuakse. Kehtivate eeskirjade kohaldamine digitaalmajanduse suhtes on siiski tekitanud olukorra, kus kasumi maksustamise koht ja väärtuse loomise koht on erinevad, eriti juhul, kui ärimudelid sõltuvad suuresti kasutajate osalusest. Seepärast on ilmne, et kehtivad äriühingu tulumaksu eeskirjad
  ei ole
  digitaalmajanduse kasumi maksustamiseks
  piisavad
  ja need tuleb läbi vaadata.

| (2) | Kehtivad äriühingute maksustamise eeskirjad töötati peamiselt välja 20. sajandil traditsiooniliste ettevõtlusvormide jaoks. Need põhinevad arusaamal, et maksustamine peaks toimuma seal, kus väärtus luuakse. Kehtivate eeskirjade kohaldamine digitaalmajanduse suhtes on siiski tekitanud olukorra, kus kasumi maksustamise koht ja väärtuse loomise koht on erinevad, eriti juhul, kui ärimudelid sõltuvad suuresti kasutajate osalusest
  . Digiteerimine on muutnud kasutajate rolli, võimaldades neil üha rohkem osaleda väärtuse loomise protsessis.
  Seepärast on ilmne, et kehtivad äriühingu tulumaksu eeskirjad digitaalmajanduse kasumi maksustamiseks
  ei võta seda uut tegurit arvesse
  ja need tuleb
  kiiremas korras
  läbi vaadata. |
| --- | --- |

(2)

Kehtivad äriühingute maksustamise eeskirjad töötati peamiselt välja 20. sajandil traditsiooniliste ettevõtlusvormide jaoks. Need põhinevad arusaamal, et maksustamine peaks toimuma seal, kus väärtus luuakse. Kehtivate eeskirjade kohaldamine digitaalmajanduse suhtes on siiski tekitanud olukorra, kus kasumi maksustamise koht ja väärtuse loomise koht on erinevad, eriti juhul, kui ärimudelid sõltuvad suuresti kasutajate osalusest
  . Digiteerimine on muutnud kasutajate rolli, võimaldades neil üha rohkem osaleda väärtuse loomise protsessis.
  Seepärast on ilmne, et kehtivad äriühingu tulumaksu eeskirjad digitaalmajanduse kasumi maksustamiseks
  ei võta seda uut tegurit arvesse
  ja need tuleb
  kiiremas korras
  läbi vaadata.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Eesmärk on kaotada lõhe digitulude ja traditsiooniliste tulude maksustamise vahel. Praegu on digiettevõtete tegelik keskmine maksumäär üksnes 9,5  %, traditsioonilistel ettevõtlusmudelitel aga 23,2  %

   (1a)

  . Maksusüsteem peab olema õiglane ja kasulik kogu ühiskonnale. Kõigil ühtsel turul tegutsevatel ettevõtetel peaks olema võrdsed võimalused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Eesmärk on kaotada lõhe digitulude ja traditsiooniliste tulude maksustamise vahel. Praegu on digiettevõtete tegelik keskmine maksumäär üksnes 9,5  %, traditsioonilistel ettevõtlusmudelitel aga 23,2  %

   (1a)

  . Maksusüsteem peab olema õiglane ja kasulik kogu ühiskonnale. Kõigil ühtsel turul tegutsevatel ettevõtetel peaks olema võrdsed võimalused.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | See läbivaatamine on digitaalse ühtse turu (3) oluline osa, võttes arvesse, et digitaalse ühtse turu jaoks on vaja ajakohast ja stabiilset
  digitaalmajanduse
  maksuraamistikku, et soodustada innovatsiooni, vähendada turu killustatust ning võimaldada kõigil osalejatel saada õiglastel ja tasakaalustatud tingimustel osa uuest turudünaamikast. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

See läbivaatamine on digitaalse ühtse turu (3) oluline osa, võttes arvesse, et digitaalse ühtse turu jaoks on vaja ajakohast ja stabiilset
  digitaalmajanduse
  maksuraamistikku, et soodustada innovatsiooni, vähendada turu killustatust ning võimaldada kõigil osalejatel saada õiglastel ja tasakaalustatud tingimustel osa uuest turudünaamikast.

| (3) | See läbivaatamine on digitaalse ühtse turu (3) oluline osa, võttes arvesse, et digitaalse ühtse turu jaoks on vaja
  õiglast,
  ajakohast ja stabiilset
  digiteeritud majanduse
  maksuraamistikku, et soodustada innovatsiooni
  ja kaasavat majanduskasvu
  , vähendada turu killustatust ning võimaldada kõigil osalejatel saada õiglastel ja tasakaalustatud tingimustel osa uuest turudünaamikast.
  Digiteerimine mõjutab kogu majandust, mis ulatub kaugemale digiteenuste maksu loomisest; seega tuleks maksueeskirju reformida. Käesolevas direktiivis sisalduvad ad hoc meetmed ei tohiks põhjustada viivitusi töös, mida tehakse märkimisväärse digitaalse kohalolu maksustamiseks ja sellise maksustamise lisamiseks äriühingu tulumaksu ühtsesse konsolideeritud maksubaasi. |
| --- | --- |

(3)

See läbivaatamine on digitaalse ühtse turu (3) oluline osa, võttes arvesse, et digitaalse ühtse turu jaoks on vaja
  õiglast,
  ajakohast ja stabiilset
  digiteeritud majanduse
  maksuraamistikku, et soodustada innovatsiooni
  ja kaasavat majanduskasvu
  , vähendada turu killustatust ning võimaldada kõigil osalejatel saada õiglastel ja tasakaalustatud tingimustel osa uuest turudünaamikast.
  Digiteerimine mõjutab kogu majandust, mis ulatub kaugemale digiteenuste maksu loomisest; seega tuleks maksueeskirju reformida. Käesolevas direktiivis sisalduvad ad hoc meetmed ei tohiks põhjustada viivitusi töös, mida tehakse märkimisväärse digitaalse kohalolu maksustamiseks ja sellise maksustamise lisamiseks äriühingu tulumaksu ühtsesse konsolideeritud maksubaasi.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Kuna digitaalmajanduse maksustamisega seotud probleem on ülemaailmne, siis oleks ideaalne, kui sellele leitaks mitmepoolsed rahvusvahelised lahendused. Seepärast osaleb komisjon aktiivselt rahvusvahelises arutelus. OECD
  tegeleb
  samuti praegu selle teemaga. Edu saavutamine rahvusvahelisel tasandil on siiski keeruline. Seega võetakse meetmeid, et kohandada äriühingu tulumaksu eeskirju liidu tasandil (6) ja toetada kokkulepete saavutamist liiduväliste maksujurisdiktsioonidega (7), et äriühingute tulumaksu raamistik sobiks kokku uute digitaalsete ärimudelitega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Kuna digitaalmajanduse maksustamisega seotud probleem on ülemaailmne, siis oleks ideaalne, kui sellele leitaks mitmepoolsed rahvusvahelised lahendused. Seepärast osaleb komisjon aktiivselt rahvusvahelises arutelus. OECD
  tegeleb
  samuti praegu selle teemaga. Edu saavutamine rahvusvahelisel tasandil on siiski keeruline. Seega võetakse meetmeid, et kohandada äriühingu tulumaksu eeskirju liidu tasandil (6) ja toetada kokkulepete saavutamist liiduväliste maksujurisdiktsioonidega (7), et äriühingute tulumaksu raamistik sobiks kokku uute digitaalsete ärimudelitega.

| (5) | Kuna digitaalmajanduse maksustamisega seotud probleem on ülemaailmne, siis oleks ideaalne, kui sellele leitaks mitmepoolsed rahvusvahelised lahendused. Seepärast osaleb komisjon aktiivselt rahvusvahelises arutelus. OECD
  , Rahvusvaheline Valuutafond, ÜRO ja Maailmapanga Grupp, mis moodustavad maksundusalase koostööplatvormi, tegelevad
  samuti praegu selle teemaga. Edu saavutamine rahvusvahelisel tasandil on siiski keeruline. Seega võetakse meetmeid, et kohandada äriühingu tulumaksu eeskirju liidu tasandil (6) ja toetada kokkulepete saavutamist liiduväliste maksujurisdiktsioonidega (7), et äriühingute tulumaksu raamistik sobiks kokku uute digitaalsete ärimudelitega.
  Tuleks tagada kooskõla maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise (BEPS) kaasava raamistikuga, et vältida kõrvalekaldumist rahvusvahelistest standarditest ning mitmekordset keerukust. |
| --- | --- |

(5)

Kuna digitaalmajanduse maksustamisega seotud probleem on ülemaailmne, siis oleks ideaalne, kui sellele leitaks mitmepoolsed rahvusvahelised lahendused. Seepärast osaleb komisjon aktiivselt rahvusvahelises arutelus. OECD
  , Rahvusvaheline Valuutafond, ÜRO ja Maailmapanga Grupp, mis moodustavad maksundusalase koostööplatvormi, tegelevad
  samuti praegu selle teemaga. Edu saavutamine rahvusvahelisel tasandil on siiski keeruline. Seega võetakse meetmeid, et kohandada äriühingu tulumaksu eeskirju liidu tasandil (6) ja toetada kokkulepete saavutamist liiduväliste maksujurisdiktsioonidega (7), et äriühingute tulumaksu raamistik sobiks kokku uute digitaalsete ärimudelitega.
  Tuleks tagada kooskõla maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise (BEPS) kaasava raamistikuga, et vältida kõrvalekaldumist rahvusvahelistest standarditest ning mitmekordset keerukust.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Sellise meetme väljatöötamiseni, mille vastuvõtmine ja rakendamine võib aega võtta, on liikmesriigid sunnitud selle küsimusega tegelema, kuna on olemas risk, et nende äriühingu tulumaksu maksubaas väheneb aja jooksul märkimisväärselt. Üksikute liikmesriikide poolt võetud kooskõlastamata meetmed võivad ühtset turgu killustada ja konkurentsi moonutada, mis takistab uute digilahenduste väljatöötamist ja pärsib liidu konkurentsivõimet tervikuna. Seepärast on vaja vastu võtta ühtlustatud lähenemisviis seoses ajutise lahendusega, millega on võimalik seda küsimust sihipäraselt käsitleda, kuni leitakse terviklik lahendus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Sellise meetme väljatöötamiseni, mille vastuvõtmine ja rakendamine võib aega võtta, on liikmesriigid sunnitud selle küsimusega tegelema, kuna on olemas risk, et nende äriühingu tulumaksu maksubaas väheneb aja jooksul märkimisväärselt. Üksikute liikmesriikide poolt võetud kooskõlastamata meetmed võivad ühtset turgu killustada ja konkurentsi moonutada, mis takistab uute digilahenduste väljatöötamist ja pärsib liidu konkurentsivõimet tervikuna. Seepärast on vaja vastu võtta ühtlustatud lähenemisviis seoses ajutise lahendusega, millega on võimalik seda küsimust sihipäraselt käsitleda, kuni leitakse terviklik lahendus.

| (6) | Sellise meetme väljatöötamiseni, mille vastuvõtmine ja rakendamine võib aega võtta, on liikmesriigid sunnitud selle küsimusega tegelema, kuna on olemas risk, et nende äriühingu tulumaksu maksubaas väheneb aja jooksul märkimisväärselt. Üksikute liikmesriikide poolt võetud kooskõlastamata meetmed võivad ühtset turgu killustada ja konkurentsi moonutada, mis takistab uute digilahenduste väljatöötamist ja pärsib liidu konkurentsivõimet tervikuna. Seepärast on vaja vastu võtta ühtlustatud lähenemisviis seoses ajutise lahendusega, millega on võimalik seda küsimust sihipäraselt käsitleda, kuni leitakse terviklik lahendus.
  Ajutist lahendust tuleks ajutiselt piirata, et vältida selle tahtmatut muutumist püsivaks. Seepärast tuleks kehtestada aegumisklausel, mille tulemuseks oleks käesoleva direktiivi automaatne aegumine pärast tervikliku lahenduse kehtestamist, eelistatavalt rahvusvahelisel tasandil. Kui terviklikku lahendust ei ole 31. detsembriks 2020 kokku lepitud, peaks komisjon kaaluma ettepanekut, mis põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 116, mille alusel Euroopa Parlament ja nõukogu tegutsevad seadusandliku tavamenetluse kohaselt. See on väga oluline, et jõuda viivitamata kokkuleppele, et vältida liikmesriikide ühepoolsete digitaalsete maksude mitmekordistumist. |
| --- | --- |

(6)

Sellise meetme väljatöötamiseni, mille vastuvõtmine ja rakendamine võib aega võtta, on liikmesriigid sunnitud selle küsimusega tegelema, kuna on olemas risk, et nende äriühingu tulumaksu maksubaas väheneb aja jooksul märkimisväärselt. Üksikute liikmesriikide poolt võetud kooskõlastamata meetmed võivad ühtset turgu killustada ja konkurentsi moonutada, mis takistab uute digilahenduste väljatöötamist ja pärsib liidu konkurentsivõimet tervikuna. Seepärast on vaja vastu võtta ühtlustatud lähenemisviis seoses ajutise lahendusega, millega on võimalik seda küsimust sihipäraselt käsitleda, kuni leitakse terviklik lahendus.
  Ajutist lahendust tuleks ajutiselt piirata, et vältida selle tahtmatut muutumist püsivaks. Seepärast tuleks kehtestada aegumisklausel, mille tulemuseks oleks käesoleva direktiivi automaatne aegumine pärast tervikliku lahenduse kehtestamist, eelistatavalt rahvusvahelisel tasandil. Kui terviklikku lahendust ei ole 31. detsembriks 2020 kokku lepitud, peaks komisjon kaaluma ettepanekut, mis põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 116, mille alusel Euroopa Parlament ja nõukogu tegutsevad seadusandliku tavamenetluse kohaselt. See on väga oluline, et jõuda viivitamata kokkuleppele, et vältida liikmesriikide ühepoolsete digitaalsete maksude mitmekordistumist.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Selle ajutise lahendusega tuleks kehtestada teatavate üksuste poolt teatavate digiteenuste osutamisest saadud tuludelt võetava digiteenuste maksu ühine süsteem. See peaks olema kergesti rakendatav meede, mis on suunatud tulule, mis saadakse digiteenuste osutamisest, mille puhul kasutajad aitavad märkimisväärselt kaasa väärtuse loomisele. Sellel teguril (kasutajate osalemine väärtuse loomisel) põhinevad ka äriühingu tulumaksu eeskirjadega seotud meetmed, nagu on kirjeldatud põhjenduses 5. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Selle ajutise lahendusega tuleks kehtestada teatavate üksuste poolt teatavate digiteenuste osutamisest saadud tuludelt võetava digiteenuste maksu ühine süsteem. See peaks olema kergesti rakendatav meede, mis on suunatud tulule, mis saadakse digiteenuste osutamisest, mille puhul kasutajad aitavad märkimisväärselt kaasa väärtuse loomisele. Sellel teguril (kasutajate osalemine väärtuse loomisel) põhinevad ka äriühingu tulumaksu eeskirjadega seotud meetmed, nagu on kirjeldatud põhjenduses 5.

| (7) | Selle ajutise lahendusega tuleks kehtestada teatavate üksuste poolt teatavate digiteenuste osutamisest saadud tuludelt võetava digiteenuste
  , sealhulgas infosisu
  maksu ühine süsteem. See peaks olema kergesti rakendatav meede, mis on suunatud tulule, mis saadakse digiteenuste osutamisest, mille puhul kasutajad
  ja immateriaalne vara
  aitavad märkimisväärselt kaasa väärtuse loomisele. Sellel teguril (kasutajate osalemine väärtuse loomisel
  ja tuginemine immateriaalsele varale
  ) põhinevad ka äriühingu tulumaksu eeskirjadega seotud meetmed, nagu on kirjeldatud põhjenduses 5. |
| --- | --- |

(7)

Selle ajutise lahendusega tuleks kehtestada teatavate üksuste poolt teatavate digiteenuste osutamisest saadud tuludelt võetava digiteenuste
  , sealhulgas infosisu
  maksu ühine süsteem. See peaks olema kergesti rakendatav meede, mis on suunatud tulule, mis saadakse digiteenuste osutamisest, mille puhul kasutajad
  ja immateriaalne vara
  aitavad märkimisväärselt kaasa väärtuse loomisele. Sellel teguril (kasutajate osalemine väärtuse loomisel
  ja tuginemine immateriaalsele varale
  ) põhinevad ka äriühingu tulumaksu eeskirjadega seotud meetmed, nagu on kirjeldatud põhjenduses 5.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Digiteenuste maksu tuleks kohaldada
  üksnes teatavate
  digiteenuste osutamisest saadud tulude suhtes
  . Digiteenused peaksid
  suuresti
  sõltuma
  kasutajate osalemisest
  väärtuse
  loomisel
  , mille puhul
  on kasumi maksustamise koha ja kasutajate asukoha vaheline erinevus tavaliselt kõige suurem.
  Maksustada tuleks kasutaja sisendi töötlemisest saadud tulusid, mitte kasutaja osalust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Digiteenuste maksu tuleks kohaldada
  üksnes teatavate
  digiteenuste osutamisest saadud tulude suhtes
  . Digiteenused peaksid
  suuresti
  sõltuma
  kasutajate osalemisest
  väärtuse
  loomisel
  , mille puhul
  on kasumi maksustamise koha ja kasutajate asukoha vaheline erinevus tavaliselt kõige suurem.
  Maksustada tuleks kasutaja sisendi töötlemisest saadud tulusid, mitte kasutaja osalust.

| (9) | Digiteenuste maksu tuleks kohaldada
  selliste
  digiteenuste osutamisest saadud tulude suhtes
  , mis sõltuvad
  suuresti kasutajate osalemisest
  väärtuste
  loomisel
  ja digiettevõtete suutlikkusest osutada teenuseid ilma füüsilise kohaloluta või väga vähese füüsilise kohaloluga. Neil juhtudel
  on kasumi maksustamise koha ja kasutajate asukoha vaheline erinevus tavaliselt kõige suurem. |
| --- | --- |

(9)

Digiteenuste maksu tuleks kohaldada
  selliste
  digiteenuste osutamisest saadud tulude suhtes
  , mis sõltuvad
  suuresti kasutajate osalemisest
  väärtuste
  loomisel
  ja digiettevõtete suutlikkusest osutada teenuseid ilma füüsilise kohaloluta või väga vähese füüsilise kohaloluga. Neil juhtudel
  on kasumi maksustamise koha ja kasutajate asukoha vaheline erinevus tavaliselt kõige suurem.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Eelkõige tuleks maksustada tulu, mis on saadud järgmiste teenuste osutamisest: i) digitaalliidese kasutajatele suunatud reklaami paigutamine sellesse liidesesse; ii) mitmepoolsete digitaalliideste kättesaadavaks tegemine, mis võimaldab kasutajatel leida teisi kasutajaid ja nendega suhelda ning mis võib lihtsustada alustehinguks olevat kaupade tarnimist või teenuste osutamist otse kasutajate vahel (nn vahendusteenused),
  ja
  iii) kasutajate kohta kogutud ja kasutajate tegevuse põhjal digitaalliideses loodud andmete edastamine. Kui selliste teenuste
  osutamisest
  ei ole saadud tulu, siis ei tohiks tekkida ka digiteenuste maksu kohustust. Maksuga ei tuleks maksustada ka muid selliseid teenuseid osutava üksuse teenitud tulusid, mis ei tulene otseselt selliste teenuste osutamisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Eelkõige tuleks maksustada tulu, mis on saadud järgmiste teenuste osutamisest: i) digitaalliidese kasutajatele suunatud reklaami paigutamine sellesse liidesesse; ii) mitmepoolsete digitaalliideste kättesaadavaks tegemine, mis võimaldab kasutajatel leida teisi kasutajaid ja nendega suhelda ning mis võib lihtsustada alustehinguks olevat kaupade tarnimist või teenuste osutamist otse kasutajate vahel (nn vahendusteenused),
  ja
  iii) kasutajate kohta kogutud ja kasutajate tegevuse põhjal digitaalliideses loodud andmete edastamine. Kui selliste teenuste
  osutamisest
  ei ole saadud tulu, siis ei tohiks tekkida ka digiteenuste maksu kohustust. Maksuga ei tuleks maksustada ka muid selliseid teenuseid osutava üksuse teenitud tulusid, mis ei tulene otseselt selliste teenuste osutamisest.

| (10) | Eelkõige tuleks maksustada tulu, mis on saadud järgmiste teenuste osutamisest: i) digitaalliidese kasutajatele suunatud reklaami paigutamine sellesse liidesesse; ii) mitmepoolsete digitaalliideste kättesaadavaks tegemine, mis võimaldab kasutajatel leida teisi kasutajaid ja nendega suhelda ning mis võib lihtsustada alustehinguks olevat kaupade tarnimist või teenuste osutamist otse kasutajate vahel (nn vahendusteenused), iii) kasutajate kohta kogutud ja kasutajate tegevuse põhjal digitaalliideses loodud andmete
  töötlemine,
  edastamine
  ja müük; ja iv) digitaalse infosisu, näiteks video- ja audiosisu, mängude või teksti pakkumine.
  Kui
  sellise infosisu ning
  selliste
  kaupade ja
  teenuste
  pakkumisest
  ei ole saadud tulu, siis ei tohiks tekkida ka digiteenuste maksu kohustust. Maksuga ei tuleks maksustada ka muid selliseid teenuseid osutava üksuse teenitud tulusid, mis ei tulene otseselt selliste teenuste osutamisest. |
| --- | --- |

(10)

Eelkõige tuleks maksustada tulu, mis on saadud järgmiste teenuste osutamisest: i) digitaalliidese kasutajatele suunatud reklaami paigutamine sellesse liidesesse; ii) mitmepoolsete digitaalliideste kättesaadavaks tegemine, mis võimaldab kasutajatel leida teisi kasutajaid ja nendega suhelda ning mis võib lihtsustada alustehinguks olevat kaupade tarnimist või teenuste osutamist otse kasutajate vahel (nn vahendusteenused), iii) kasutajate kohta kogutud ja kasutajate tegevuse põhjal digitaalliideses loodud andmete
  töötlemine,
  edastamine
  ja müük; ja iv) digitaalse infosisu, näiteks video- ja audiosisu, mängude või teksti pakkumine.
  Kui
  sellise infosisu ning
  selliste
  kaupade ja
  teenuste
  pakkumisest
  ei ole saadud tulu, siis ei tohiks tekkida ka digiteenuste maksu kohustust. Maksuga ei tuleks maksustada ka muid selliseid teenuseid osutava üksuse teenitud tulusid, mis ei tulene otseselt selliste teenuste osutamisest.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Kui tegemist on mitmepoolsete digitaalliidestega, mis lihtsustavad alustehinguks olevat kaupade tarnimist või teenuste osutamist otse liidese kasutajate vahel, siis alustehingud ja kasutajate poolt nendest tehingutest saadud tulusid ei peaks selle maksuga maksustama. Digiteenuste maksuga ei peaks maksustama ka tulusid, mis saadakse jaemüügitegevusest, mis seisneb selliste kaupade või teenuste müügis, mille kohta on sõlmitud leping internetis nende kaupade tarnija või teenuste osutaja veebisaidi kaudu ning mille puhul tarnija ei tegutse vahendajana
  , kuna väärtuse loomine jaemüüja jaoks sõltub tarnitud kaupadest või osutatud teenustest ning digitaalliidest kasutatakse üksnes sidevahendina
  .
  See, kas tarnija müüb kaupu või teenuseid internetis oma arvel või pakub vahendusteenuseid
  ,
  määratakse kindlaks tehingu seadusandliku ja majandusliku sisu põhjal, nagu see
  on
  kajastatud asjaomaste poolte vahelistes kokkulepetes. Näiteks võib öelda, et sellise digitaalliidese pakkuja, mille kaudu on kättesaadavaks tehtud kolmanda isiku kaubad, pakub vahendusteenust (teisisõnu tehakse kättesaadavaks mitmepoolne digitaalliides), kui ei ole võetud märkimisväärseid varudega seotud riske või kui selliste kaupade hinna määrab tegelikult kolmas isik. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Kui tegemist on mitmepoolsete digitaalliidestega, mis lihtsustavad alustehinguks olevat kaupade tarnimist või teenuste osutamist otse liidese kasutajate vahel, siis alustehingud ja kasutajate poolt nendest tehingutest saadud tulusid ei peaks selle maksuga maksustama. Digiteenuste maksuga ei peaks maksustama ka tulusid, mis saadakse jaemüügitegevusest, mis seisneb selliste kaupade või teenuste müügis, mille kohta on sõlmitud leping internetis nende kaupade tarnija või teenuste osutaja veebisaidi kaudu ning mille puhul tarnija ei tegutse vahendajana
  , kuna väärtuse loomine jaemüüja jaoks sõltub tarnitud kaupadest või osutatud teenustest ning digitaalliidest kasutatakse üksnes sidevahendina
  .
  See, kas tarnija müüb kaupu või teenuseid internetis oma arvel või pakub vahendusteenuseid
  ,
  määratakse kindlaks tehingu seadusandliku ja majandusliku sisu põhjal, nagu see
  on
  kajastatud asjaomaste poolte vahelistes kokkulepetes. Näiteks võib öelda, et sellise digitaalliidese pakkuja, mille kaudu on kättesaadavaks tehtud kolmanda isiku kaubad, pakub vahendusteenust (teisisõnu tehakse kättesaadavaks mitmepoolne digitaalliides), kui ei ole võetud märkimisväärseid varudega seotud riske või kui selliste kaupade hinna määrab tegelikult kolmas isik.

| (13) | Kui tegemist on mitmepoolsete digitaalliidestega, mis lihtsustavad alustehinguks olevat kaupade tarnimist või teenuste osutamist otse liidese kasutajate vahel, siis alustehingud ja kasutajate poolt nendest tehingutest saadud tulusid ei peaks selle maksuga maksustama. Digiteenuste maksuga ei peaks maksustama ka tulusid, mis saadakse jaemüügitegevusest, mis seisneb selliste kaupade või teenuste müügis, mille kohta on sõlmitud leping internetis nende kaupade tarnija või teenuste osutaja veebisaidi kaudu ning mille puhul tarnija ei tegutse vahendajana.
  Kuid arvestades
  ,
  et kasutaja andmeid
  on
  võimalik töödelda
  digitaalliidese kaudu
  ja seeläbi luua tehingust täiendavat väärtust ning kuna füüsilise kohalolu puudumine võib tekitada agressiivse maksuplaneerimise võimalusi, tuleks käesoleva direktiivi läbivaatamise käigus kaaluda nende teenuste ulatuse laiendamist
  . |
| --- | --- |

(13)

Kui tegemist on mitmepoolsete digitaalliidestega, mis lihtsustavad alustehinguks olevat kaupade tarnimist või teenuste osutamist otse liidese kasutajate vahel, siis alustehingud ja kasutajate poolt nendest tehingutest saadud tulusid ei peaks selle maksuga maksustama. Digiteenuste maksuga ei peaks maksustama ka tulusid, mis saadakse jaemüügitegevusest, mis seisneb selliste kaupade või teenuste müügis, mille kohta on sõlmitud leping internetis nende kaupade tarnija või teenuste osutaja veebisaidi kaudu ning mille puhul tarnija ei tegutse vahendajana.
  Kuid arvestades
  ,
  et kasutaja andmeid
  on
  võimalik töödelda
  digitaalliidese kaudu
  ja seeläbi luua tehingust täiendavat väärtust ning kuna füüsilise kohalolu puudumine võib tekitada agressiivse maksuplaneerimise võimalusi, tuleks käesoleva direktiivi läbivaatamise käigus kaaluda nende teenuste ulatuse laiendamist
  .

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Teenuseid, mis seisnevad üksuse poolt digitaalliidese kaudu digitaalse infosisu edastamises,
  ei
  tuleks maksuga maksustada, olenemata sellest, kas digitaalse infosisu omanikuks on kõnealune üksus või see üksus on omandanud infosisu levitamise õigused.
  Isegi kui teatav suhtlus
  sellise
  digitaalse infosisu saajate vahel võib olla lubatud ja selliste teenuste osutaja puhul võidakse seepärast leida, et ta on teinud kättesaadavaks mitmepoolse digitaalliidese, ei ole siiski ilmne, et kasutajal on oluline roll väärtuse loomisel digitaalset infosisu pakkuva ettevõtja jaoks
  .
  Selle asemel keskendutakse väärtuse loomise seisukohast digitaalsele infosisule, mida üksus edastab. Seepärast ei tuleks sellise edastamisel tulemusel saadud tulusid maksuga maksustada
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Teenuseid, mis seisnevad üksuse poolt digitaalliidese kaudu digitaalse infosisu edastamises,
  ei
  tuleks maksuga maksustada, olenemata sellest, kas digitaalse infosisu omanikuks on kõnealune üksus või see üksus on omandanud infosisu levitamise õigused.
  Isegi kui teatav suhtlus
  sellise
  digitaalse infosisu saajate vahel võib olla lubatud ja selliste teenuste osutaja puhul võidakse seepärast leida, et ta on teinud kättesaadavaks mitmepoolse digitaalliidese, ei ole siiski ilmne, et kasutajal on oluline roll väärtuse loomisel digitaalset infosisu pakkuva ettevõtja jaoks
  .
  Selle asemel keskendutakse väärtuse loomise seisukohast digitaalsele infosisule, mida üksus edastab. Seepärast ei tuleks sellise edastamisel tulemusel saadud tulusid maksuga maksustada
  .

| (14) | Teenuseid, mis seisnevad üksuse poolt digitaalliidese kaudu digitaalse infosisu edastamises, tuleks maksuga maksustada, olenemata sellest, kas digitaalse infosisu omanikuks on kõnealune üksus või see üksus on omandanud infosisu levitamise õigused.
  Komisjon peaks
  sellise
  edastamise tulemusel saadud tulusid hindama ... [kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva]
  . |
| --- | --- |

(14)

Teenuseid, mis seisnevad üksuse poolt digitaalliidese kaudu digitaalse infosisu edastamises, tuleks maksuga maksustada, olenemata sellest, kas digitaalse infosisu omanikuks on kõnealune üksus või see üksus on omandanud infosisu levitamise õigused.
  Komisjon peaks
  sellise
  edastamise tulemusel saadud tulusid hindama ... [kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva]
  .

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Digitaalne infosisu peaks tähendama digitaalsel kujul edastatavaid andmeid, nagu arvutiprogrammid, rakendused, mängud, muusika, videod või tekstid, olenemata sellest, kas need saavad kättesaadavaks allalaadimise või voogedastuse teel, välja arvatud digitaalliidese kaudu esitatud andmed.
  Seeläbi on hõlmatud kõik kasutaja omandatava digitaalse infosisu vormid, mis ei muuda tõsiasja, et kasutaja seisukohast on ainus või peamine eesmärk digitaalse infosisu omandamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Digitaalne infosisu peaks tähendama digitaalsel kujul edastatavaid andmeid, nagu arvutiprogrammid, rakendused, mängud, muusika, videod või tekstid, olenemata sellest, kas need saavad kättesaadavaks allalaadimise või voogedastuse teel, välja arvatud digitaalliidese kaudu esitatud andmed.
  Seeläbi on hõlmatud kõik kasutaja omandatava digitaalse infosisu vormid, mis ei muuda tõsiasja, et kasutaja seisukohast on ainus või peamine eesmärk digitaalse infosisu omandamine.

| (15) | Digitaalne infosisu peaks tähendama digitaalsel kujul edastatavaid andmeid, nagu arvutiprogrammid, rakendused, mängud, muusika, videod või tekstid, olenemata sellest, kas need saavad kättesaadavaks allalaadimise või voogedastuse teel, välja arvatud digitaalliidese kaudu esitatud andmed. |
| --- | --- |

(15)

Digitaalne infosisu peaks tähendama digitaalsel kujul edastatavaid andmeid, nagu arvutiprogrammid, rakendused, mängud, muusika, videod või tekstid, olenemata sellest, kas need saavad kättesaadavaks allalaadimise või voogedastuse teel, välja arvatud digitaalliidese kaudu esitatud andmed.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Digiettevõtjad investeerivad tavaliselt vähem ehitistesse ja masinatesse kui tavaettevõtjad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Põhjenduses 14 kirjeldatud teenust tuleks eristada teenusest, mis seisneb sellise mitmepoolse digitaalliidese kättesaadavaks tegemises, mille kaudu saavad kasutajad digitaalset infosisu üles laadida ja seda teiste kasutajatega jagada, või sellise liidese kättesaadavaks tegemises, mis lihtsustab alustehinguks olevat digitaalse infosisu edastamist otse kasutajate vahel. Viimati nimetatud teenused kujutavad endast vahendusteenust ja neid tuleks maksustada digiteenuste maksuga olenemata alustehingu laadist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Põhjenduses 14 kirjeldatud teenust tuleks eristada teenusest, mis seisneb sellise mitmepoolse digitaalliidese kättesaadavaks tegemises, mille kaudu saavad kasutajad digitaalset infosisu üles laadida ja seda teiste kasutajatega jagada, või sellise liidese kättesaadavaks tegemises, mis lihtsustab alustehinguks olevat digitaalse infosisu edastamist otse kasutajate vahel. Viimati nimetatud teenused kujutavad endast vahendusteenust ja neid tuleks maksustada digiteenuste maksuga olenemata alustehingu laadist.

välja jäetud

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Maksustatavad teenused, mis seisnevad kasutajate kohta kogutud andmete edastamises, peaksid hõlmama üksnes andmeid, mis on loodud
  nende
  kasutajate tegevuse põhjal digitaalliideses
  , kuid mitte neid andmeid, mis on saadud andurite või muude vahendite abil ja mida on kogutud digitaalselt
  .
  Seda põhjusel, et digiteenuste maksuga
  maksustatavad teenused peaksid olema
  pigem
  teenused, mille puhul kasutatakse digitaalliideseid, et luua kasutajatepoolset sisendit, mida nad saavad rahaliselt määratleda
  , kui et teenused, mille puhul kasutatakse liideseid üksnes muul viisil loodud andmete edastamiseks
  .
  Seepärast ei tohiks
  digiteenuste maks
  olla
  maks, mida võetakse andmete
  kogumise või ettevõtja poolt ettevõttesisesel eesmärgil kogutud andmete kasutamise või ettevõtja kogutud andmete tasuta jagamise
  eest
  teiste isikutega
  . Digiteenuste maks peaks olema suunatud selliste tulude teenimisele, mis saadakse väga konkreetsest tegevusest (kasutajate tegevus digitaalliideses) tulenevate andmete edastamisest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Maksustatavad teenused, mis seisnevad kasutajate kohta kogutud andmete edastamises, peaksid hõlmama üksnes andmeid, mis on loodud
  nende
  kasutajate tegevuse põhjal digitaalliideses
  , kuid mitte neid andmeid, mis on saadud andurite või muude vahendite abil ja mida on kogutud digitaalselt
  .
  Seda põhjusel, et digiteenuste maksuga
  maksustatavad teenused peaksid olema
  pigem
  teenused, mille puhul kasutatakse digitaalliideseid, et luua kasutajatepoolset sisendit, mida nad saavad rahaliselt määratleda
  , kui et teenused, mille puhul kasutatakse liideseid üksnes muul viisil loodud andmete edastamiseks
  .
  Seepärast ei tohiks
  digiteenuste maks
  olla
  maks, mida võetakse andmete
  kogumise või ettevõtja poolt ettevõttesisesel eesmärgil kogutud andmete kasutamise või ettevõtja kogutud andmete tasuta jagamise
  eest
  teiste isikutega
  . Digiteenuste maks peaks olema suunatud selliste tulude teenimisele, mis saadakse väga konkreetsest tegevusest (kasutajate tegevus digitaalliideses) tulenevate andmete edastamisest.

| (17) | Maksustatavad teenused, mis seisnevad kasutajate kohta kogutud andmete
  töötlemises,
  edastamises
  või müügis
  , peaksid hõlmama üksnes andmeid, mis on loodud kasutajate tegevuse põhjal digitaalliideses.
  Need
  maksustatavad teenused peaksid olema teenused, mille puhul kasutatakse digitaalliideseid, et luua kasutajatepoolset sisendit, mida nad saavad rahaliselt määratleda. Digiteenuste maks
  ei ole
  maks, mida võetakse andmete
  kui sellise kogumise
  eest. Digiteenuste maks peaks olema suunatud selliste tulude teenimisele, mis saadakse väga konkreetsest tegevusest (kasutajate tegevus digitaalliideses) tulenevate andmete
  töötlemisest, müügist või
  edastamisest
  kolmandale isikule
  . |
| --- | --- |

(17)

Maksustatavad teenused, mis seisnevad kasutajate kohta kogutud andmete
  töötlemises,
  edastamises
  või müügis
  , peaksid hõlmama üksnes andmeid, mis on loodud kasutajate tegevuse põhjal digitaalliideses.
  Need
  maksustatavad teenused peaksid olema teenused, mille puhul kasutatakse digitaalliideseid, et luua kasutajatepoolset sisendit, mida nad saavad rahaliselt määratleda. Digiteenuste maks
  ei ole
  maks, mida võetakse andmete
  kui sellise kogumise
  eest. Digiteenuste maks peaks olema suunatud selliste tulude teenimisele, mis saadakse väga konkreetsest tegevusest (kasutajate tegevus digitaalliideses) tulenevate andmete
  töötlemisest, müügist või
  edastamisest
  kolmandale isikule
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (22) | Digiteenuste maksu otstarbel tuleks maksukohustuslasena käsitada üksnes teatavaid üksusi olenemata sellest, kas nad on asutatud liikmesriigis või liiduvälises maksujurisdiktsioonis. Eelkõige peaks üksust käsitama maksukohustuslasena üksnes juhul, kui ta vastab mõlemale järgmisele tingimusele: i) üleilmsete tulude kogusumma, mille üksus on deklareerinud viimase tervikliku eelarveaasta kohta, mille kohta on olemas ka finantsaruanne, on üle 750 000 000  euro; ii) üksuse poolt eelarveaasta jooksul liidus saadud maksustatavate tulude kogusumma on üle
  50 000 000
   euro. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Digiteenuste maksu otstarbel tuleks maksukohustuslasena käsitada üksnes teatavaid üksusi olenemata sellest, kas nad on asutatud liikmesriigis või liiduvälises maksujurisdiktsioonis. Eelkõige peaks üksust käsitama maksukohustuslasena üksnes juhul, kui ta vastab mõlemale järgmisele tingimusele: i) üleilmsete tulude kogusumma, mille üksus on deklareerinud viimase tervikliku eelarveaasta kohta, mille kohta on olemas ka finantsaruanne, on üle 750 000 000  euro; ii) üksuse poolt eelarveaasta jooksul liidus saadud maksustatavate tulude kogusumma on üle
  50 000 000
   euro.

| (22) | Digiteenuste maksu otstarbel tuleks maksukohustuslasena käsitada üksnes teatavaid üksusi olenemata sellest, kas nad on asutatud liikmesriigis või liiduvälises maksujurisdiktsioonis. Eelkõige peaks üksust käsitama maksukohustuslasena üksnes juhul, kui ta vastab mõlemale järgmisele tingimusele: i) üleilmsete tulude kogusumma, mille üksus on deklareerinud viimase tervikliku eelarveaasta kohta, mille kohta on olemas ka finantsaruanne, on üle 750 000 000  euro; ii) üksuse poolt eelarveaasta jooksul liidus saadud maksustatavate tulude kogusumma on üle
  40 000 000
   euro. |
| --- | --- |

(22)

Digiteenuste maksu otstarbel tuleks maksukohustuslasena käsitada üksnes teatavaid üksusi olenemata sellest, kas nad on asutatud liikmesriigis või liiduvälises maksujurisdiktsioonis. Eelkõige peaks üksust käsitama maksukohustuslasena üksnes juhul, kui ta vastab mõlemale järgmisele tingimusele: i) üleilmsete tulude kogusumma, mille üksus on deklareerinud viimase tervikliku eelarveaasta kohta, mille kohta on olemas ka finantsaruanne, on üle 750 000 000  euro; ii) üksuse poolt eelarveaasta jooksul liidus saadud maksustatavate tulude kogusumma on üle
  40 000 000
   euro.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (23) | Esimene künnis (üleilmne aastatulu kokku) peaks piirama digiteenuste maksu kohaldamist teatava suurusega ettevõtjatele, kes suudavad enamasti pakkuda digiteenuseid, mille puhul on oluline osa kasutajate panusel, ja kes sõltuvad suurel määral ulatuslikest kasutajate võrgustikest, suurest kasutajate liiklusest ja tugeva turupositsiooni kasutamisest. Ärimudelid, mis sõltuvad tulude saamisel kasutajate osalemisest väärtuse loomisel ja on elujõulised üksnes siis, kui neid viivad ellu teatava suurusega ettevõtjad, tekitavad suurema erinevuse selle vahel, kus kasumit maksustatakse ja kus väärtus luuakse. Lisaks sõltub agressiivse maksuplaneerimisega tegelemise võimalus suurematest ettevõtjatest
  . Sel põhjusel on sama künnis pakutud välja ka teistes liidu algatustes

   (9). Sellise künnise eesmärk on tagada ka õiguskindlus, kuna tänu sellele on ettevõtjatel ja maksuhalduritel lihtsam ja vähem kulukam teha kindlaks, kas üksus peab tasuma digiteenuste maksu. Samuti saab künnise abil välja jätta väikeettevõtjad ja idufirmad, kelle jaoks oleks uue maksuga kaasnev nõuete täitmise koormus ebaproportsionaalne. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Esimene künnis (üleilmne aastatulu kokku) peaks piirama digiteenuste maksu kohaldamist teatava suurusega ettevõtjatele, kes suudavad enamasti pakkuda digiteenuseid, mille puhul on oluline osa kasutajate panusel, ja kes sõltuvad suurel määral ulatuslikest kasutajate võrgustikest, suurest kasutajate liiklusest ja tugeva turupositsiooni kasutamisest. Ärimudelid, mis sõltuvad tulude saamisel kasutajate osalemisest väärtuse loomisel ja on elujõulised üksnes siis, kui neid viivad ellu teatava suurusega ettevõtjad, tekitavad suurema erinevuse selle vahel, kus kasumit maksustatakse ja kus väärtus luuakse. Lisaks sõltub agressiivse maksuplaneerimisega tegelemise võimalus suurematest ettevõtjatest
  . Sel põhjusel on sama künnis pakutud välja ka teistes liidu algatustes

   (9). Sellise künnise eesmärk on tagada ka õiguskindlus, kuna tänu sellele on ettevõtjatel ja maksuhalduritel lihtsam ja vähem kulukam teha kindlaks, kas üksus peab tasuma digiteenuste maksu. Samuti saab künnise abil välja jätta väikeettevõtjad ja idufirmad, kelle jaoks oleks uue maksuga kaasnev nõuete täitmise koormus ebaproportsionaalne.

| (23) | Esimene künnis (üleilmne aastatulu kokku) peaks piirama digiteenuste maksu kohaldamist teatava suurusega ettevõtjatele, kes suudavad enamasti pakkuda
  suuresti mobiilsest immateriaalsest ja/või digitaalsest varast sõltuvaid
  digiteenuseid, mille puhul on oluline osa kasutajate panusel, ja kes sõltuvad suurel määral ulatuslikest kasutajate võrgustikest, suurest kasutajate liiklusest ja tugeva turupositsiooni kasutamisest. Ärimudelid, mis sõltuvad tulude saamisel kasutajate osalemisest väärtuse loomisel ja on elujõulised üksnes siis, kui neid viivad ellu teatava suurusega ettevõtjad, tekitavad suurema erinevuse selle vahel, kus kasumit maksustatakse ja kus väärtus luuakse. Lisaks sõltub agressiivse maksuplaneerimisega tegelemise võimalus suurematest ettevõtjatest. Sellise künnise eesmärk on tagada ka õiguskindlus, kuna tänu sellele on ettevõtjatel ja maksuhalduritel lihtsam ja vähem kulukam teha kindlaks, kas üksus peab tasuma digiteenuste maksu. Samuti saab künnise abil välja jätta väikeettevõtjad ja idufirmad, kelle jaoks oleks uue maksuga kaasnev nõuete täitmise koormus ebaproportsionaalne. |
| --- | --- |

(23)

Esimene künnis (üleilmne aastatulu kokku) peaks piirama digiteenuste maksu kohaldamist teatava suurusega ettevõtjatele, kes suudavad enamasti pakkuda
  suuresti mobiilsest immateriaalsest ja/või digitaalsest varast sõltuvaid
  digiteenuseid, mille puhul on oluline osa kasutajate panusel, ja kes sõltuvad suurel määral ulatuslikest kasutajate võrgustikest, suurest kasutajate liiklusest ja tugeva turupositsiooni kasutamisest. Ärimudelid, mis sõltuvad tulude saamisel kasutajate osalemisest väärtuse loomisel ja on elujõulised üksnes siis, kui neid viivad ellu teatava suurusega ettevõtjad, tekitavad suurema erinevuse selle vahel, kus kasumit maksustatakse ja kus väärtus luuakse. Lisaks sõltub agressiivse maksuplaneerimisega tegelemise võimalus suurematest ettevõtjatest. Sellise künnise eesmärk on tagada ka õiguskindlus, kuna tänu sellele on ettevõtjatel ja maksuhalduritel lihtsam ja vähem kulukam teha kindlaks, kas üksus peab tasuma digiteenuste maksu. Samuti saab künnise abil välja jätta väikeettevõtjad ja idufirmad, kelle jaoks oleks uue maksuga kaasnev nõuete täitmise koormus ebaproportsionaalne.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (27) | Selleks et vähendada topeltmaksustamise võimalikke juhtumeid, mille puhul samadele tuludele kohaldatakse äriühingu tulumaksu ja digiteenuste maksu,
  peaksid liikmesriigid lubama
  ettevõtjatel makstud digiteenuste maks nende territooriumil äriühingu tulumaksu maksubaasist kuluna maha arvata, olenemata sellest, kas mõlemad maksud on makstud samas liikmesriigis või eri liikmesriikides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

Selleks et vähendada topeltmaksustamise võimalikke juhtumeid, mille puhul samadele tuludele kohaldatakse äriühingu tulumaksu ja digiteenuste maksu,
  peaksid liikmesriigid lubama
  ettevõtjatel makstud digiteenuste maks nende territooriumil äriühingu tulumaksu maksubaasist kuluna maha arvata, olenemata sellest, kas mõlemad maksud on makstud samas liikmesriigis või eri liikmesriikides.

| (27) | Selleks et vähendada topeltmaksustamise võimalikke juhtumeid, mille puhul samadele tuludele kohaldatakse äriühingu tulumaksu ja digiteenuste maksu,
  tuleb leida tulevikuks kogu liitu hõlmav lahendus, mis võimaldaks
  ettevõtjatel makstud digiteenuste maks nende territooriumil äriühingu tulumaksu maksubaasist kuluna maha arvata, olenemata sellest, kas mõlemad maksud on makstud samas liikmesriigis või eri liikmesriikides. |
| --- | --- |

(27)

Selleks et vähendada topeltmaksustamise võimalikke juhtumeid, mille puhul samadele tuludele kohaldatakse äriühingu tulumaksu ja digiteenuste maksu,
  tuleb leida tulevikuks kogu liitu hõlmav lahendus, mis võimaldaks
  ettevõtjatel makstud digiteenuste maks nende territooriumil äriühingu tulumaksu maksubaasist kuluna maha arvata, olenemata sellest, kas mõlemad maksud on makstud samas liikmesriigis või eri liikmesriikides.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 29

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (29) | Kui konkreetse maksustatava teenuse kasutajad asuvad eri liikmesriikides või liiduvälises maksujurisdiktsioonis, tuleks kõnealusest teenusest saadud asjaomased maksustatavad tulud jaotada proportsionaalselt igale liikmesriigile konkreetsete jaotamispõhimõtete alusel. Selliste põhimõtete kehtestamisel tuleks lähtuda iga maksustatava teenuse laadist ja eristavatest osadest, tänu millele sellise teenuse osutaja saab tulu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(29)

Kui konkreetse maksustatava teenuse kasutajad asuvad eri liikmesriikides või liiduvälises maksujurisdiktsioonis, tuleks kõnealusest teenusest saadud asjaomased maksustatavad tulud jaotada proportsionaalselt igale liikmesriigile konkreetsete jaotamispõhimõtete alusel. Selliste põhimõtete kehtestamisel tuleks lähtuda iga maksustatava teenuse laadist ja eristavatest osadest, tänu millele sellise teenuse osutaja saab tulu.

| (29) | Kui konkreetse maksustatava teenuse kasutajad asuvad eri liikmesriikides või liiduvälises maksujurisdiktsioonis, tuleks kõnealusest teenusest saadud asjaomased maksustatavad tulud jaotada proportsionaalselt igale liikmesriigile konkreetsete jaotamispõhimõtete alusel. Selliste põhimõtete kehtestamisel tuleks lähtuda iga maksustatava teenuse laadist ja eristavatest osadest, tänu millele sellise teenuse osutaja saab tulu.
  Kui jaotuspõhimõte toob kaasa tasakaalustamata jaotuse, mis ei kajasta tegelikku majandustegevust, võib sellist olukorda parandada vaidluste lahendamise mehhanism. Eespool öeldut silmas pidades peaks komisjon hindama vaidluste lahendamise mehhanismi võimalikku loomist, et tagada eri liikmesriikide osalemise puhul vaidluste nõuetekohane lahendamine. |
| --- | --- |

(29)

Kui konkreetse maksustatava teenuse kasutajad asuvad eri liikmesriikides või liiduvälises maksujurisdiktsioonis, tuleks kõnealusest teenusest saadud asjaomased maksustatavad tulud jaotada proportsionaalselt igale liikmesriigile konkreetsete jaotamispõhimõtete alusel. Selliste põhimõtete kehtestamisel tuleks lähtuda iga maksustatava teenuse laadist ja eristavatest osadest, tänu millele sellise teenuse osutaja saab tulu.
  Kui jaotuspõhimõte toob kaasa tasakaalustamata jaotuse, mis ei kajasta tegelikku majandustegevust, võib sellist olukorda parandada vaidluste lahendamise mehhanism. Eespool öeldut silmas pidades peaks komisjon hindama vaidluste lahendamise mehhanismi võimalikku loomist, et tagada eri liikmesriikide osalemise puhul vaidluste nõuetekohane lahendamine.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (30) | Maksustatava teenuse puhul, mis seisneb reklaami paigutamises digitaalliidesesse, tuleks liikmesriigile maksustamisperioodil jaotatava maksustatava tulu osa kindlaksmääramisel arvesse võtta seda, mitu korda on reklaami selles liikmesriigis kõnealusel maksustamisperioodil kasutajate seadmetes kuvatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Maksustatava teenuse puhul, mis seisneb reklaami paigutamises digitaalliidesesse, tuleks liikmesriigile maksustamisperioodil jaotatava maksustatava tulu osa kindlaksmääramisel arvesse võtta seda, mitu korda on reklaami selles liikmesriigis kõnealusel maksustamisperioodil kasutajate seadmetes kuvatud.

| (30) | Maksustatava teenuse puhul, mis seisneb reklaami paigutamises digitaalliidesesse
  või seal infosisu pakkumises
  , tuleks liikmesriigile maksustamisperioodil jaotatava maksustatava tulu osa kindlaksmääramisel arvesse võtta seda, mitu korda on reklaami
  või digitaalset infosisu
  selles liikmesriigis kõnealusel maksustamisperioodil kasutajate seadmetes kuvatud. |
| --- | --- |

(30)

Maksustatava teenuse puhul, mis seisneb reklaami paigutamises digitaalliidesesse
  või seal infosisu pakkumises
  , tuleks liikmesriigile maksustamisperioodil jaotatava maksustatava tulu osa kindlaksmääramisel arvesse võtta seda, mitu korda on reklaami
  või digitaalset infosisu
  selles liikmesriigis kõnealusel maksustamisperioodil kasutajate seadmetes kuvatud.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 32

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (32) | Kasutajate kohta kogutud andmete edastamise puhul tuleks liikmesriigile maksustamisperioodil maksustatavate tulude jaotamisel arvesse võtta nende kasutajate arvu, kelle poolt maksustamisperioodil edastatud andmed loodi, kuna kõnealused kasutajad kasutasid seadet kõnealuses liikmesriigis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32)

Kasutajate kohta kogutud andmete edastamise puhul tuleks liikmesriigile maksustamisperioodil maksustatavate tulude jaotamisel arvesse võtta nende kasutajate arvu, kelle poolt maksustamisperioodil edastatud andmed loodi, kuna kõnealused kasutajad kasutasid seadet kõnealuses liikmesriigis.

| (32) | Kasutajate kohta kogutud andmete
  töötlemise, müügi või
  edastamise puhul tuleks liikmesriigile maksustamisperioodil maksustatavate tulude jaotamisel arvesse võtta nende kasutajate arvu, kelle poolt maksustamisperioodil
  kasutatud, müüdud või
  edastatud andmed loodi, kuna kõnealused kasutajad kasutasid seadet kõnealuses liikmesriigis. |
| --- | --- |

(32)

Kasutajate kohta kogutud andmete
  töötlemise, müügi või
  edastamise puhul tuleks liikmesriigile maksustamisperioodil maksustatavate tulude jaotamisel arvesse võtta nende kasutajate arvu, kelle poolt maksustamisperioodil
  kasutatud, müüdud või
  edastatud andmed loodi, kuna kõnealused kasutajad kasutasid seadet kõnealuses liikmesriigis.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 34

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (34) | Digiteenuste maksuga seoses tuleks isikuandmeid töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/679 (10); see hõlmab ka andmeid, mida võib olla vaja seoses internetiprotokolli (IP) aadresside või muude geograafilise asukoha kindlaksmääramise vahenditega. Eelkõige tuleks tähelepanu pöörata vajadusele tagada asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, et täita eeskirju, mis on seotud töötlemise õiguspärasuse ja turvalisusega, teabe andmisega ja andmesubjektide õigustega. Kui vähegi võimalik, tuleks isikuandmed muuta anonüümseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(34)

Digiteenuste maksuga seoses tuleks isikuandmeid töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/679 (10); see hõlmab ka andmeid, mida võib olla vaja seoses internetiprotokolli (IP) aadresside või muude geograafilise asukoha kindlaksmääramise vahenditega. Eelkõige tuleks tähelepanu pöörata vajadusele tagada asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, et täita eeskirju, mis on seotud töötlemise õiguspärasuse ja turvalisusega, teabe andmisega ja andmesubjektide õigustega. Kui vähegi võimalik, tuleks isikuandmed muuta anonüümseks.

| (34) | Digiteenuste maksuga seoses tuleks isikuandmeid töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/679 (10); see hõlmab ka andmeid, mida võib olla vaja seoses internetiprotokolli (IP) aadresside või muude geograafilise asukoha kindlaksmääramise vahenditega
  , ilma et oleks võimalik kasutajate isikut tuvastada. Kasutajate asukoha määramise meetodist teavitatakse liikmesriikide maksuhaldurit
  . Eelkõige tuleks tähelepanu pöörata vajadusele tagada asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, et täita eeskirju, mis on seotud töötlemise õiguspärasuse ja turvalisusega
  , eelkõige vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttega
  , teabe andmisega ja andmesubjektide õigustega. Kui vähegi võimalik, tuleks isikuandmed muuta anonüümseks. |
| --- | --- |

(34)

Digiteenuste maksuga seoses tuleks isikuandmeid töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/679 (10); see hõlmab ka andmeid, mida võib olla vaja seoses internetiprotokolli (IP) aadresside või muude geograafilise asukoha kindlaksmääramise vahenditega
  , ilma et oleks võimalik kasutajate isikut tuvastada. Kasutajate asukoha määramise meetodist teavitatakse liikmesriikide maksuhaldurit
  . Eelkõige tuleks tähelepanu pöörata vajadusele tagada asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, et täita eeskirju, mis on seotud töötlemise õiguspärasuse ja turvalisusega
  , eelkõige vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõttega
  , teabe andmisega ja andmesubjektide õigustega. Kui vähegi võimalik, tuleks isikuandmed muuta anonüümseks.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 35

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (35) | Maksustatav tulu peaks olema võrdne brutotuluga, mille maksukohustuslane on saanud, arvestatuna ilma käibemaksu ja muude sarnaste maksudeta. Maksustatavat tulu tuleks käsitada tuluna, mille maksukohustuslane on saanud ajal, mil need kuuluvad maksmisele, olenemata sellest, kas need on selleks ajaks tasutud või mitte. Digiteenuste maks peaks olema liikmesriigis sissenõutav osana maksustatavast tulust, mille maksukohustuslane on saanud maksustamisperioodil kõnealuses liikmesriigis ja mida käsitatakse selles liikmesriigis saaduna, ning selle arvutamisel tuleks selle osa suhtes kohaldada digiteenuste maksu määra. Liidu tasandil peaks olema ühtne digiteenuste maksu määr, et vältida ühtse turu moonutamist. Digiteenuste
  maksu määraks tuleks kehtestada
  3 
  %, millega
  saavutatakse asjakohane tasakaal selle vahel, kuidas sellest maksust saadakse tulu ja kuidas võetakse arvesse selle erinevat mõju erineva kasumimarginaaliga ettevõtjatele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(35)

Maksustatav tulu peaks olema võrdne brutotuluga, mille maksukohustuslane on saanud, arvestatuna ilma käibemaksu ja muude sarnaste maksudeta. Maksustatavat tulu tuleks käsitada tuluna, mille maksukohustuslane on saanud ajal, mil need kuuluvad maksmisele, olenemata sellest, kas need on selleks ajaks tasutud või mitte. Digiteenuste maks peaks olema liikmesriigis sissenõutav osana maksustatavast tulust, mille maksukohustuslane on saanud maksustamisperioodil kõnealuses liikmesriigis ja mida käsitatakse selles liikmesriigis saaduna, ning selle arvutamisel tuleks selle osa suhtes kohaldada digiteenuste maksu määra. Liidu tasandil peaks olema ühtne digiteenuste maksu määr, et vältida ühtse turu moonutamist. Digiteenuste
  maksu määraks tuleks kehtestada
  3 
  %, millega
  saavutatakse asjakohane tasakaal selle vahel, kuidas sellest maksust saadakse tulu ja kuidas võetakse arvesse selle erinevat mõju erineva kasumimarginaaliga ettevõtjatele.

| (35) | Maksustatav tulu peaks olema võrdne brutotuluga, mille maksukohustuslane on saanud, arvestatuna ilma käibemaksu ja muude sarnaste maksudeta. Maksustatavat tulu tuleks käsitada tuluna, mille maksukohustuslane on saanud ajal, mil need kuuluvad maksmisele, olenemata sellest, kas need on selleks ajaks tasutud või mitte. Digiteenuste maks peaks olema liikmesriigis sissenõutav osana maksustatavast tulust, mille maksukohustuslane on saanud maksustamisperioodil kõnealuses liikmesriigis ja mida käsitatakse selles liikmesriigis saaduna, ning selle arvutamisel tuleks selle osa suhtes kohaldada digiteenuste maksu määra. Liidu tasandil peaks olema ühtne digiteenuste maksu määr, et vältida ühtse turu moonutamist. Digiteenuste
  maksu määraks kehtestatava
  3 
  %-ga
  saavutatakse asjakohane tasakaal selle vahel, kuidas sellest maksust saadakse tulu ja kuidas võetakse arvesse selle erinevat mõju erineva kasumimarginaaliga ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(35)

Maksustatav tulu peaks olema võrdne brutotuluga, mille maksukohustuslane on saanud, arvestatuna ilma käibemaksu ja muude sarnaste maksudeta. Maksustatavat tulu tuleks käsitada tuluna, mille maksukohustuslane on saanud ajal, mil need kuuluvad maksmisele, olenemata sellest, kas need on selleks ajaks tasutud või mitte. Digiteenuste maks peaks olema liikmesriigis sissenõutav osana maksustatavast tulust, mille maksukohustuslane on saanud maksustamisperioodil kõnealuses liikmesriigis ja mida käsitatakse selles liikmesriigis saaduna, ning selle arvutamisel tuleks selle osa suhtes kohaldada digiteenuste maksu määra. Liidu tasandil peaks olema ühtne digiteenuste maksu määr, et vältida ühtse turu moonutamist. Digiteenuste
  maksu määraks kehtestatava
  3 
  %-ga
  saavutatakse asjakohane tasakaal selle vahel, kuidas sellest maksust saadakse tulu ja kuidas võetakse arvesse selle erinevat mõju erineva kasumimarginaaliga ettevõtjatele.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 37

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (37) | Liikmesriigid peaksid suutma kehtestada raamatupidamise, arvepidamise või muud kohustused eesmärgiga tagada, et maksmisele kuuluvat digiteenuste maksu ka tegelikkuses makstakse, samuti muud meetmed, et ära hoida maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja maksualaseid kuritarvitusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37)

Liikmesriigid peaksid suutma kehtestada raamatupidamise, arvepidamise või muud kohustused eesmärgiga tagada, et maksmisele kuuluvat digiteenuste maksu ka tegelikkuses makstakse, samuti muud meetmed, et ära hoida maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja maksualaseid kuritarvitusi.

| (37) | Liikmesriigid peaksid suutma kehtestada raamatupidamise, arvepidamise või muud kohustused eesmärgiga tagada, et maksmisele kuuluvat digiteenuste maksu ka tegelikkuses makstakse, samuti muud meetmed,
  sealhulgas karistused ja sanktsioonid,
  et ära hoida maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja maksualaseid kuritarvitusi. |
| --- | --- |

(37)

Liikmesriigid peaksid suutma kehtestada raamatupidamise, arvepidamise või muud kohustused eesmärgiga tagada, et maksmisele kuuluvat digiteenuste maksu ka tegelikkuses makstakse, samuti muud meetmed,
  sealhulgas karistused ja sanktsioonid,
  et ära hoida maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja maksualaseid kuritarvitusi.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 37 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (37a) | Maksustatava isiku poolt makstud digiteenuste maks kokku peaks olema osa riikide lõikes esitatava aruandluse süsteemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37a)

Maksustatava isiku poolt makstud digiteenuste maks kokku peaks olema osa riikide lõikes esitatava aruandluse süsteemist.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 38 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (38a) | Juhul kui maksukohustuslane peab digiteenuste maksu tasuma rohkem kui ühes liikmesriigis, peaks komisjon iga kolme aasta järel auditeerima registreerimisliikmesriigis esitatud digiteenuste maksu deklaratsiooni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38a)

Juhul kui maksukohustuslane peab digiteenuste maksu tasuma rohkem kui ühes liikmesriigis, peaks komisjon iga kolme aasta järel auditeerima registreerimisliikmesriigis esitatud digiteenuste maksu deklaratsiooni.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 40 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (40a) | Digiteenuste maks on püsilahendusele eelnev ajutine abinõu, mis ei tohiks mingil juhul lükata edasi püsiva lahenduse jõustumist. Käesolev direktiiv peaks kehtivuse kaotama, kui võetakse vastu nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse märkimisväärse digitaalse kohalolu ettevõtte tulumaksuga maksustamise nõuded, või nõukogu direktiivid äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi ja ettevõtte tulumaksu ühtse maksubaasi kohta, kaasa arvatud digitaalse püsiva tegevuskoha mõiste, nagu on esildatud Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2018. aasta seadusandlikes resolutsioonides, mis käsitlevad vastavalt ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi kohta ja ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kohta, või direktiiv, millega rakendatakse sellisel rahvusvahelisel foorumil nagu OECD või ÜRO saavutatud poliitilist kokkulepet, olenevalt sellest, mis toimub esimesena. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40a)

Digiteenuste maks on püsilahendusele eelnev ajutine abinõu, mis ei tohiks mingil juhul lükata edasi püsiva lahenduse jõustumist. Käesolev direktiiv peaks kehtivuse kaotama, kui võetakse vastu nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse märkimisväärse digitaalse kohalolu ettevõtte tulumaksuga maksustamise nõuded, või nõukogu direktiivid äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi ja ettevõtte tulumaksu ühtse maksubaasi kohta, kaasa arvatud digitaalse püsiva tegevuskoha mõiste, nagu on esildatud Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2018. aasta seadusandlikes resolutsioonides, mis käsitlevad vastavalt ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi kohta ja ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kohta, või direktiiv, millega rakendatakse sellisel rahvusvahelisel foorumil nagu OECD või ÜRO saavutatud poliitilist kokkulepet, olenevalt sellest, mis toimub esimesena.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 40 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (40b) | Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile korrapäraselt aruandeid üksuste poolt digiteenuste maksu maksmise, ühtse kontaktpunkti toimimise ning maksude kogumise ja maksmise alase koostöö kohta teiste liikmesriikidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40b)

Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile korrapäraselt aruandeid üksuste poolt digiteenuste maksu maksmise, ühtse kontaktpunkti toimimise ning maksude kogumise ja maksmise alase koostöö kohta teiste liikmesriikidega.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 40 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (40c) | Kaks aastat pärast ...[käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev] peaks komisjon korraldama käesoleva direktiivi kohaldamise hindamise ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle kohta aruande, lisades sellele vajaduse korral ettepanekud direktiivi läbivaatamiseks kooskõlas digitaalsektori õiglase maksustamise põhimõtetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(40c)

Kaks aastat pärast ...[käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev] peaks komisjon korraldama käesoleva direktiivi kohaldamise hindamise ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle kohta aruande, lisades sellele vajaduse korral ettepanekud direktiivi läbivaatamiseks kooskõlas digitaalsektori õiglase maksustamise põhimõtetega.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 41

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (41) | Käesoleva direktiivi eesmärk on kaitsta ühtse turu terviklikkust, tagades selle nõuetekohane toimimine ja vältides konkurentsi moonutamist. Kuna liikmesriigid ei suuda neid eesmärke nende olemuse tõttu piisavalt saavutada ja neid on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(41)

Käesoleva direktiivi eesmärk on kaitsta ühtse turu terviklikkust, tagades selle nõuetekohane toimimine ja vältides konkurentsi moonutamist. Kuna liikmesriigid ei suuda neid eesmärke nende olemuse tõttu piisavalt saavutada ja neid on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

| (41) | Käesoleva direktiivi eesmärk on kaitsta ühtse turu terviklikkust, tagades selle
  õiglane ja
  nõuetekohane toimimine ja vältides konkurentsi moonutamist. Kuna liikmesriigid ei suuda neid eesmärke nende olemuse tõttu piisavalt saavutada ja neid on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(41)

Käesoleva direktiivi eesmärk on kaitsta ühtse turu terviklikkust, tagades selle
  õiglane ja
  nõuetekohane toimimine ja vältides konkurentsi moonutamist. Kuna liikmesriigid ei suuda neid eesmärke nende olemuse tõttu piisavalt saavutada ja neid on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7a) | „andmete töötlemine“ – isikuandmete või nende kogumitega tehtav automatiseeritud või automatiseerimata toiming või toimingute kogum, näiteks kogumine, dokumenteerimine, korrastamine, struktureerimine, säilitamine, kohandamine ja muutmine, päringute tegemine, lugemine, kasutamine, edastamise, levitamise või muul moel kättesaadavaks tegemise teel avalikustamine, ühitamine või ühendamine, piiramine, kustutamine või hävitamine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7a)

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | kasutajate kohta kogutud ja kasutajate tegevuse põhjal digitaalliideses loodud andmete edastamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(c)

kasutajate kohta kogutud ja kasutajate tegevuse põhjal digitaalliideses loodud andmete edastamine.

| c) | kasutajate kohta kogutud ja kasutajate tegevuse põhjal digitaalliideses loodud andmete
  töötlemine ja
  edastamine. |
| --- | --- |

c)

kasutajate kohta kogutud ja kasutajate tegevuse põhjal digitaalliideses loodud andmete
  töötlemine ja
  edastamine.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | kasutajatele digitaalliidesel infosisu, näiteks video, audio, mängude või tekstide kättesaadavaks tegemine digitaalliidest kasutades; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ca)

kasutajatele digitaalliidesel infosisu, näiteks video, audio, mängude või tekstide kättesaadavaks tegemine digitaalliidest kasutades;

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 4 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | digitaalliidese kättesaadavaks tegemine, kui selle ainus või peamine eesmärk on
  edastada
  üksuse poolt
  kasutajatele digitaalset infosisu
  või
  osutada kasutajatele side-
  või
  makseteenuseid
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

digitaalliidese kättesaadavaks tegemine, kui selle ainus või peamine eesmärk on
  edastada
  üksuse poolt
  kasutajatele digitaalset infosisu
  või
  osutada kasutajatele side-
  või
  makseteenuseid
  ;

| a) | digitaalliidese kättesaadavaks tegemine, kui selle ainus või peamine eesmärk on üksuse poolt
  osutada kasutajatele side-
  või
  makseteenuseid, kui kasutajate andmete töötlemisest, edastamisest
  või
  müügist ei teki lisatulu
  ; |
| --- | --- |

a)

digitaalliidese kättesaadavaks tegemine, kui selle ainus või peamine eesmärk on üksuse poolt
  osutada kasutajatele side-
  või
  makseteenuseid, kui kasutajate andmete töötlemisest, edastamisest
  või
  müügist ei teki lisatulu
  ;

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | üksuse poolt asjaomase eelarveaasta jooksul liidus saadud maksustatavate tulude kogusumma on üle
  50 000 000
   euro. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

üksuse poolt asjaomase eelarveaasta jooksul liidus saadud maksustatavate tulude kogusumma on üle
  50 000 000
   euro.

| b) | üksuse poolt asjaomase eelarveaasta jooksul liidus saadud maksustatavate tulude kogusumma on üle
  40 000 000
   euro. |
| --- | --- |

b)

üksuse poolt asjaomase eelarveaasta jooksul liidus saadud maksustatavate tulude kogusumma on üle
  40 000 000
   euro.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | artikli 3 lõike 1 punkti ca alla kuuluva teenuse puhul kuvatakse digitaalsisu kasutaja seadmesse ajal, mil seadet kasutatakse digitaalliidesele juurdepääsuks kõnealuses liikmesriigis sellel maksustamisperioodil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ca)

artikli 3 lõike 1 punkti ca alla kuuluva teenuse puhul kuvatakse digitaalsisu kasutaja seadmesse ajal, mil seadet kasutatakse digitaalliidesele juurdepääsuks kõnealuses liikmesriigis sellel maksustamisperioodil.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Käesoleva direktiivi kohaldamise eesmärgil võib kasutajatelt koguda üksnes andmeid, mis näitab ära kasutajate asukoha liikmesriigis, kuid mitte kasutajate isikuandmed. | 6.   Käesoleva direktiivi kohaldamise eesmärgil võib kasutajatelt koguda üksnes andmeid, mis näitab ära kasutajate asukoha liikmesriigis, kuid mitte kasutajate isikuandmed.
  Digiteenuste maksuga seoses töödeldakse isikuandmeid vastavalt määrusele (EL) 2016/679, kaasa arvatud nende andmete töötlemine, mida võib olla vaja seoses internetiprotokolli (IP) aadresside või muude geograafilise asukoha kindlaksmääramise vahenditega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Käesoleva direktiivi kohaldamise eesmärgil võib kasutajatelt koguda üksnes andmeid, mis näitab ära kasutajate asukoha liikmesriigis, kuid mitte kasutajate isikuandmed.

6.   Käesoleva direktiivi kohaldamise eesmärgil võib kasutajatelt koguda üksnes andmeid, mis näitab ära kasutajate asukoha liikmesriigis, kuid mitte kasutajate isikuandmed.
  Digiteenuste maksuga seoses töödeldakse isikuandmeid vastavalt määrusele (EL) 2016/679, kaasa arvatud nende andmete töötlemine, mida võib olla vaja seoses internetiprotokolli (IP) aadresside või muude geograafilise asukoha kindlaksmääramise vahenditega.

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 6 a (uus)

Artikkel 5 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Komisjon analüüsib, kas vaidluste lahendamise mehhanismi loomine suurendaks liikmesriikide vahel tekkivate erimeelsuste lahendamise tulemuslikkust ja tõhusust. Komisjon esitab selle kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ja vajaduse korral seadusandliku ettepaneku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Komisjon analüüsib, kas vaidluste lahendamise mehhanismi loomine suurendaks liikmesriikide vahel tekkivate erimeelsuste lahendamise tulemuslikkust ja tõhusust. Komisjon esitab selle kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ja vajaduse korral seadusandliku ettepaneku.

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõik 1

Artikkel 8 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Digiteenuste maksu
  määr on
  3 %. | Digiteenuste maksu
  määraks kehtestatakse
  3 %. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Digiteenuste maksu
  määr on
  3 %.

määr on

Digiteenuste maksu
  määraks kehtestatakse
  3 %.

määraks kehtestatakse

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 3 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 10 – lõige 3 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kui kohaldatakse käesoleva lõike punkti b, auditeerib komisjon iga kolme aasta järel registreerimisliikmesriigis esitatud digiteenuste maksu deklaratsiooni. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui kohaldatakse käesoleva lõike punkti b, auditeerib komisjon iga kolme aasta järel registreerimisliikmesriigis esitatud digiteenuste maksu deklaratsiooni.

Kui kohaldatakse käesoleva lõike punkti b, auditeerib komisjon iga kolme aasta järel registreerimisliikmesriigis esitatud digiteenuste maksu deklaratsiooni.

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13 – lõige 2

Artikkel 13 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui aga maksukohustuslase kohustus maksta digiteenuste maksu artikli 10 lõike 3 punkti b alusel valitud registreerimisliikmesriigis lõpeb, vahetab ta registreerimisliikmesriiki vastavalt artiklis 10 sätestatud nõuetele. | 2.   Kui aga maksukohustuslase kohustus maksta digiteenuste maksu artikli 10 lõike 3 punkti b alusel valitud registreerimisliikmesriigis lõpeb, vahetab ta registreerimisliikmesriiki vastavalt artiklis 10 sätestatud nõuetele
  , ilma et see piiraks lõike 2a kohaldamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui aga maksukohustuslase kohustus maksta digiteenuste maksu artikli 10 lõike 3 punkti b alusel valitud registreerimisliikmesriigis lõpeb, vahetab ta registreerimisliikmesriiki vastavalt artiklis 10 sätestatud nõuetele.

2.   Kui aga maksukohustuslase kohustus maksta digiteenuste maksu artikli 10 lõike 3 punkti b alusel valitud registreerimisliikmesriigis lõpeb, vahetab ta registreerimisliikmesriiki vastavalt artiklis 10 sätestatud nõuetele
  , ilma et see piiraks lõike 2a kohaldamist
  .

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 13 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kui maksukohustuslase kohustus maksta digiteenuste maksu artikli 10 lõike 3 punkti b alusel valitud registreerimisliikmesriigis lõpeb, võib ta otsustada säilitada algselt valitud registreerimisliikmesriigi, tingimusel et ta võib kõnealuses liikmesriigis digiteenuste maksu suhtes järgmisel maksustamisperioodil uuesti maksukohustuslane olla. Kui maksukohustuslasel puudub kohustus maksta digiteenuste maksu selles liikmesriigis kauem kui kaks järjestikust maksustamisperioodi, vahetab ta registreerimisliikmesriiki vastavalt artiklis 10 sätestatud nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Kui maksukohustuslase kohustus maksta digiteenuste maksu artikli 10 lõike 3 punkti b alusel valitud registreerimisliikmesriigis lõpeb, võib ta otsustada säilitada algselt valitud registreerimisliikmesriigi, tingimusel et ta võib kõnealuses liikmesriigis digiteenuste maksu suhtes järgmisel maksustamisperioodil uuesti maksukohustuslane olla. Kui maksukohustuslasel puudub kohustus maksta digiteenuste maksu selles liikmesriigis kauem kui kaks järjestikust maksustamisperioodi, vahetab ta registreerimisliikmesriiki vastavalt artiklis 10 sätestatud nõuetele.

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 17 – lõige 2

Artikkel 17 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud muudatused esitatakse registreerimisliikmesriigile elektrooniliselt
  kolme
  aasta jooksul alates esialgse deklaratsiooni esitamiseks ettenähtud kuupäevast. Pärast seda ajavahemikku tehtavaid muudatusi reguleeritakse eeskirjade ja menetlustega, mida kohaldatakse igas liikmesriigis, kus digiteenuste maksu tuleb maksta. | 2.   Lõikes 1 osutatud muudatused esitatakse registreerimisliikmesriigile elektrooniliselt
  kahe
  aasta jooksul alates esialgse deklaratsiooni esitamiseks ettenähtud kuupäevast. Pärast seda ajavahemikku tehtavaid muudatusi reguleeritakse eeskirjade ja menetlustega, mida kohaldatakse igas liikmesriigis, kus digiteenuste maksu tuleb maksta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud muudatused esitatakse registreerimisliikmesriigile elektrooniliselt
  kolme
  aasta jooksul alates esialgse deklaratsiooni esitamiseks ettenähtud kuupäevast. Pärast seda ajavahemikku tehtavaid muudatusi reguleeritakse eeskirjade ja menetlustega, mida kohaldatakse igas liikmesriigis, kus digiteenuste maksu tuleb maksta.

2.   Lõikes 1 osutatud muudatused esitatakse registreerimisliikmesriigile elektrooniliselt
  kahe
  aasta jooksul alates esialgse deklaratsiooni esitamiseks ettenähtud kuupäevast. Pärast seda ajavahemikku tehtavaid muudatusi reguleeritakse eeskirjade ja menetlustega, mida kohaldatakse igas liikmesriigis, kus digiteenuste maksu tuleb maksta.

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 18 – lõige 3

Artikkel 18 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriigid
  võivad võtta meetmeid
  maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ning maksualaste kuritarvituste ärahoidmiseks. | 3.   Liikmesriigid
  võtavad meetmeid, sh karistusi ja sanktsioone,
  maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ning maksualaste kuritarvituste ärahoidmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriigid
  võivad võtta meetmeid
  maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ning maksualaste kuritarvituste ärahoidmiseks.

3.   Liikmesriigid
  võtavad meetmeid, sh karistusi ja sanktsioone,
  maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise ning maksualaste kuritarvituste ärahoidmiseks.

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 18 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 18 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist teeb komisjon seadusandliku ettepaneku lisada direktiivi 2013/34/EL (seoses tulumaksualase teabe avalikustamisega teatavate äriühingute ja filiaalide poolt) säte, mis näeb ette, et digiteenuste maksu kogusumma, mida maksukohustuslane on eri liikmesriikidele maksnud, lisatakse kohustuslike riigipõhiste aruandlusstandardite loetellu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist teeb komisjon seadusandliku ettepaneku lisada direktiivi 2013/34/EL (seoses tulumaksualase teabe avalikustamisega teatavate äriühingute ja filiaalide poolt) säte, mis näeb ette, et digiteenuste maksu kogusumma, mida maksukohustuslane on eri liikmesriikidele maksnud, lisatakse kohustuslike riigipõhiste aruandlusstandardite loetellu.

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

4. peatükk – pealkiri

4. peatükk – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| HALDUSKOOSTÖÖ | HALDUSKOOSTÖÖ
  JA KOHUSTUSLIK TEABEVAHETUS |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

HALDUSKOOSTÖÖ

HALDUSKOOSTÖÖ
  JA KOHUSTUSLIK TEABEVAHETUS

JA KOHUSTUSLIK TEABEVAHETUS

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel - 20 (uus)

Artikkel - 20 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel - 20




  Halduskoostöö ja kohustuslik teabevahetus




  Selleks et maksuhaldurid saaksid maksmisele kuuluvat maksu õigesti määrata ning käesoleva direktiivi sätete nõuetekohase ja ühtse rakendamise tagamiseks on teabevahetus maksustamise valdkonnas automaatne ja kohustuslik, nagu on sätestatud nõukogu direktiivis 2011/16/EL. Liikmesriigid eraldavad oma riiklikele maksuhalduritele piisavalt töötajaid, oskusteavet ja eelarvevahendeid ning vahendeid maksuhaldustöötajate koolitamiseks, keskendudes käesoleva direktiivi täieliku rakendamise tagamiseks piiriülesele koostööle maksuküsimustes ja automaatsele teabevahetusele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel - 20

Halduskoostöö ja kohustuslik teabevahetus

Selleks et maksuhaldurid saaksid maksmisele kuuluvat maksu õigesti määrata ning käesoleva direktiivi sätete nõuetekohase ja ühtse rakendamise tagamiseks on teabevahetus maksustamise valdkonnas automaatne ja kohustuslik, nagu on sätestatud nõukogu direktiivis 2011/16/EL. Liikmesriigid eraldavad oma riiklikele maksuhalduritele piisavalt töötajaid, oskusteavet ja eelarvevahendeid ning vahendeid maksuhaldustöötajate koolitamiseks, keskendudes käesoleva direktiivi täieliku rakendamise tagamiseks piiriülesele koostööle maksuküsimustes ja automaatsele teabevahetusele.

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 24 a (uus)

Artikkel 24 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 24a




  Aruanne ja läbivaatamine




  Komisjon hindab käesolevat direktiivi kaks aastat pärast ... [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev] ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle kohta aruande, lisades sellele vajaduse korral ettepanekud direktiivi läbivaatamiseks kooskõlas digitaalsektori õiglase maksustamise põhimõtetega.




  Komisjon hindab eelkõige järgmist:










  a) | digiteenuste maksu määra suurendamine 3 % -lt 5 % -le koos vastava maksutoetusega, et piirata traditsiooniliste ja digitaalsete äriühingute vahelist tegelike maksumäärade erinevust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 24a

Aruanne ja läbivaatamine

Komisjon hindab käesolevat direktiivi kaks aastat pärast ... [käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev] ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle kohta aruande, lisades sellele vajaduse korral ettepanekud direktiivi läbivaatamiseks kooskõlas digitaalsektori õiglase maksustamise põhimõtetega.

Komisjon hindab eelkõige järgmist:

a)

digiteenuste maksu määra suurendamine 3 % -lt 5 % -le koos vastava maksutoetusega, et piirata traditsiooniliste ja digitaalsete äriühingute vahelist tegelike maksumäärade erinevust;

| b) | digiteenuste maksu kohaldamisala, sealhulgas kohaldamisala suurendamine, et hõlmata digitaalliideste kaudu tellitud kaupade või teenuste müük; |
| --- | --- |

b)

digiteenuste maksu kohaldamisala, sealhulgas kohaldamisala suurendamine, et hõlmata digitaalliideste kaudu tellitud kaupade või teenuste müük;

| c) | igas liikmesriigis tasutud maksusumma; |
| --- | --- |

c)

igas liikmesriigis tasutud maksusumma;

| d) | käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluv digitaalse tegevuse liik; |
| --- | --- |

d)

käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluv digitaalse tegevuse liik;

| e) | võimalikud maksuplaneerimise tavad, mida üksused kohaldasid digiteenuste maksu maksmise vältimiseks; |
| --- | --- |

e)

võimalikud maksuplaneerimise tavad, mida üksused kohaldasid digiteenuste maksu maksmise vältimiseks;

| f) | ühtse kontaktpunkti toimimine, liikmesriikidevaheline koostöö; ning |
| --- | --- |

f)

ühtse kontaktpunkti toimimine, liikmesriikidevaheline koostöö; ning

| g) | üldine mõju siseturule, võttes arvesse konkurentsi võimalikku moonutamist. |
| --- | --- |

g)

üldine mõju siseturule, võttes arvesse konkurentsi võimalikku moonutamist.

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 24 b (uus)

Artikkel 24 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 24b




  Aruandekohustus




  Liikmesriigid annavad komisjonile igal aastal aru üksuste poolt digiteenuste maksu maksmise, ühtse kontaktpunkti toimimise ning maksude kogumise ja maksmise alase koostöö kohta teiste liikmesriikidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 24b

Aruandekohustus

Liikmesriigid annavad komisjonile igal aastal aru üksuste poolt digiteenuste maksu maksmise, ühtse kontaktpunkti toimimise ning maksude kogumise ja maksmise alase koostöö kohta teiste liikmesriikidega.

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 25 a (uus)

Artikkel 25 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 25a




  Aegumisklausel seoses alaliste meetmetega




  Digiteenuste maks on püsilahendusele eelnev ajutine abinõu; seetõttu kaotab käesolev direktiiv kehtivuse, kui võetakse vastu kas (olenevalt sellest, mis toimub esimesena)










  a) | nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse märkimisväärse digitaalse kohaloluga seotud äriühingu tulumaksuga maksustamise eeskirjad, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 25a

Aegumisklausel seoses alaliste meetmetega

Digiteenuste maks on püsilahendusele eelnev ajutine abinõu; seetõttu kaotab käesolev direktiiv kehtivuse, kui võetakse vastu kas (olenevalt sellest, mis toimub esimesena)

a)

nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse märkimisväärse digitaalse kohaloluga seotud äriühingu tulumaksuga maksustamise eeskirjad,

| b) | nõukogu direktiivid äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kohta ja äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi kohta, kaasa arvatud digitaalse püsiva tegevuskoha määratlus, nagu on esildatud Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2018. aasta seadusandlikes resolutsioonides, mis käsitlevad vastavalt ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi kohta ja ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kohta, või |
| --- | --- |

b)

nõukogu direktiivid äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kohta ja äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi kohta, kaasa arvatud digitaalse püsiva tegevuskoha määratlus, nagu on esildatud Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2018. aasta seadusandlikes resolutsioonides, mis käsitlevad vastavalt ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi kohta ja ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kohta, või

| c) | direktiiv, millega rakendatakse sellisel rahvusvahelisel foorumil nagu OECD või ÜRO saavutatud poliitilist kokkulepet. |
| --- | --- |

c)

direktiiv, millega rakendatakse sellisel rahvusvahelisel foorumil nagu OECD või ÜRO saavutatud poliitilist kokkulepet.

---

(1a)  
  Allikas: Computations from the Impact Assessment of the European Commission, based on ZEW (2016, 2017) and ZEW et al.(2017).

1a

Allikas: Computations from the Impact Assessment of the European Commission, based on ZEW (2016, 2017) and ZEW et al.(2017).

(3)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192
  final
  , 6. mai 2015).

3

final

(3)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192, 6. mai 2015).

3

(6)  Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse märkimisväärse digitaalse kohalolu äriühingu tulumaksuga maksustamise eeskirjad (COM(2018)0147).

6

(7)  Komisjoni soovitus märkimisväärse digitaalse kohalolu äriühingu tulumaksuga maksustamise kohta (C(2018)1650).

7

(6)  Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse märkimisväärse digitaalse kohalolu äriühingu tulumaksuga maksustamise eeskirjad (COM(2018)0147).

6

(7)  Komisjoni soovitus märkimisväärse digitaalse kohalolu äriühingu tulumaksuga maksustamise kohta (C(2018)1650).

7

(9)  
  Vt artikkel 2 ettepanekus võtta vastu nõukogu direktiiv äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi (CCCTB) kohta (COM(2016) 683 final).

9

Vt artikkel 2 ettepanekus võtta vastu nõukogu direktiiv äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi (CCCTB) kohta (COM(2016) 683 final).

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

10

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

10

---

| 13.11.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 388/868 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 388/868

---

P8_TA(2018)0524

Märkimisväärse digitaalse kohalolu ettevõtte tulumaksuga maksustamine *

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse märkimisväärse digitaalse kohalolu äriühingu tulumaksuga maksustamise eeskirjad (COM(2018)0147 – C8-0138/2018 – 2018/0072(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2020/C 388/48)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2018)0147), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2018)0147),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0138/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0138/2018),

| — | võttes arvesse Taani Folketingi, Iirimaa parlamendi, Malta Esindajatekoja ja Madalmaade Parlamendi Teise Koja poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Taani Folketingi, Iirimaa parlamendi, Malta Esindajatekoja ja Madalmaade Parlamendi Teise Koja poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0426/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0426/2018),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Digiteerumise tulemusel toimunud kiired muutused maailmamajanduses avaldavad lisasurvet äriühingu tulumaksu süsteemile nii ELi kui ka rahvusvahelisel tasandil ning seavad kahtluse alla suutlikkuse teha kindlaks, kus ja kui palju digitaalvaldkonna ettevõtjad maksu tasuma peaksid. Kuigi vajadust kohandada äriühingu tulumaksu eeskirju digitaalmajandusega on rahvusvaheliselt tunnustanud sellised organid nagu G20, võib globaalse kokkuleppe saavutamine keeruliseks osutuda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Digiteerumise tulemusel toimunud kiired muutused maailmamajanduses avaldavad lisasurvet äriühingu tulumaksu süsteemile nii ELi kui ka rahvusvahelisel tasandil ning seavad kahtluse alla suutlikkuse teha kindlaks, kus ja kui palju digitaalvaldkonna ettevõtjad maksu tasuma peaksid. Kuigi vajadust kohandada äriühingu tulumaksu eeskirju digitaalmajandusega on rahvusvaheliselt tunnustanud sellised organid nagu G20, võib globaalse kokkuleppe saavutamine keeruliseks osutuda.

| (1) | Digiteerumise tulemusel toimunud kiired muutused maailmamajanduses avaldavad lisasurvet äriühingu tulumaksu süsteemile nii ELi kui ka rahvusvahelisel tasandil ning seavad kahtluse alla suutlikkuse teha kindlaks, kus ja kui palju digitaalvaldkonna ettevõtjad maksu tasuma peaksid. Kuigi vajadust kohandada äriühingu tulumaksu eeskirju digitaalmajandusega on rahvusvaheliselt tunnustanud sellised organid nagu G20, võib globaalse kokkuleppe saavutamine keeruliseks osutuda
  ega pruugi toimuda lähitulevikus
  . |
| --- | --- |

(1)

Digiteerumise tulemusel toimunud kiired muutused maailmamajanduses avaldavad lisasurvet äriühingu tulumaksu süsteemile nii ELi kui ka rahvusvahelisel tasandil ning seavad kahtluse alla suutlikkuse teha kindlaks, kus ja kui palju digitaalvaldkonna ettevõtjad maksu tasuma peaksid. Kuigi vajadust kohandada äriühingu tulumaksu eeskirju digitaalmajandusega on rahvusvaheliselt tunnustanud sellised organid nagu G20, võib globaalse kokkuleppe saavutamine keeruliseks osutuda
  ega pruugi toimuda lähitulevikus
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Praegusel digitaalajastul, mil andmetest on saanud uus majandusressurss lisaks varasematele tööjõu- ja traditsioonilistele ressurssidele, ning kuna hargmaised ettevõtjad, kes sõltuvad suurel määral digitaalsest tegevusest, sõlmivad liiga sageli maksukokkuleppeid, mis võimaldavad neil maksustamist vältida või maksudest kõrvale hoiduda, tuleb välja töötada uus lähenemisviis, et seada sisse õiglane ja jätkusuutlik digitaalmajanduse maksustamise süsteem, millega tagatakse, et digitaalvaldkonna ettevõtjad maksavad makse seal, kus nende tegelik majandustegevus toimub. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Praegusel digitaalajastul, mil andmetest on saanud uus majandusressurss lisaks varasematele tööjõu- ja traditsioonilistele ressurssidele, ning kuna hargmaised ettevõtjad, kes sõltuvad suurel määral digitaalsest tegevusest, sõlmivad liiga sageli maksukokkuleppeid, mis võimaldavad neil maksustamist vältida või maksudest kõrvale hoiduda, tuleb välja töötada uus lähenemisviis, et seada sisse õiglane ja jätkusuutlik digitaalmajanduse maksustamise süsteem, millega tagatakse, et digitaalvaldkonna ettevõtjad maksavad makse seal, kus nende tegelik majandustegevus toimub.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti (BEPS) 1. meedet käsitlevas aruandes „Toimetulek digitaalmajanduse maksustamise probleemidega“, mille OECD avaldas 2015. aasta oktoobris, esitati digitaalmajanduse maksustamise kohta eri lähenemisviise, mida analüüsiti edasi OECD aruandes „Digiteerumisest tulenevad probleemid – 2018. aasta vahearuanne“. Kuna majanduse üleminek digitehnoloogiale toimub järjest kiiremini, on suurenenud vajadus selliste lahenduste järele, mis tagaksid digitaalvaldkonna ettevõtjate õiglase ja tulemusliku maksustamise. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti (BEPS) 1. meedet käsitlevas aruandes „Toimetulek digitaalmajanduse maksustamise probleemidega“, mille OECD avaldas 2015. aasta oktoobris, esitati digitaalmajanduse maksustamise kohta eri lähenemisviise, mida analüüsiti edasi OECD aruandes „Digiteerumisest tulenevad probleemid – 2018. aasta vahearuanne“. Kuna majanduse üleminek digitehnoloogiale toimub järjest kiiremini, on suurenenud vajadus selliste lahenduste järele, mis tagaksid digitaalvaldkonna ettevõtjate õiglase ja tulemusliku maksustamise.

| (2) | OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti (BEPS) 1. meedet käsitlevas aruandes „Toimetulek digitaalmajanduse maksustamise probleemidega“, mille OECD avaldas 2015. aasta oktoobris, esitati digitaalmajanduse maksustamise kohta eri lähenemisviise, mida analüüsiti edasi OECD aruandes „Digiteerumisest tulenevad probleemid – 2018. aasta vahearuanne“. Kuna majanduse üleminek digitehnoloogiale toimub järjest kiiremini, on suurenenud vajadus selliste lahenduste järele, mis tagaksid digitaalvaldkonna ettevõtjate õiglase ja tulemusliku maksustamise
  , ja sellega on kiire. Praeguseks ei ole OECD tegevus digitaalmajanduse maksustamisel aga piisavalt edenenud, mis näitab, et selle teemaga tuleb tegeleda liidu tasandil. Vaatamata raskustele ülemaailmse kokkuleppe sõlmimisel ja kõnealuse direktiiviga võetud liidu meetmetele, tuleks sellise kokkuleppe nimel siiski tugevasti pingutada. Aga liidu ühise lähenemisviisi puudumise tõttu võtavad liikmesriigid vastu ühepoolseid lahendusi, mis tekitab õiguslikku ebakindlust ning raskusi piiriüleselt tegutsevatele äriühingutele ja maksuhalduritele. Vastavalt Euroopa Parlamendi rahapesu, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise uurimise komisjoni (PANA) ning maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni (TAXE 2) üleskutsele tuleks luua volitatud ÜRO maksuasutus, mis toimiks arutelufoorumina ülemaailmsete kokkulepete ja muude rahvusvahelise maksusüsteemiga seotud küsimuste üle. |
| --- | --- |

(2)

OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise projekti (BEPS) 1. meedet käsitlevas aruandes „Toimetulek digitaalmajanduse maksustamise probleemidega“, mille OECD avaldas 2015. aasta oktoobris, esitati digitaalmajanduse maksustamise kohta eri lähenemisviise, mida analüüsiti edasi OECD aruandes „Digiteerumisest tulenevad probleemid – 2018. aasta vahearuanne“. Kuna majanduse üleminek digitehnoloogiale toimub järjest kiiremini, on suurenenud vajadus selliste lahenduste järele, mis tagaksid digitaalvaldkonna ettevõtjate õiglase ja tulemusliku maksustamise
  , ja sellega on kiire. Praeguseks ei ole OECD tegevus digitaalmajanduse maksustamisel aga piisavalt edenenud, mis näitab, et selle teemaga tuleb tegeleda liidu tasandil. Vaatamata raskustele ülemaailmse kokkuleppe sõlmimisel ja kõnealuse direktiiviga võetud liidu meetmetele, tuleks sellise kokkuleppe nimel siiski tugevasti pingutada. Aga liidu ühise lähenemisviisi puudumise tõttu võtavad liikmesriigid vastu ühepoolseid lahendusi, mis tekitab õiguslikku ebakindlust ning raskusi piiriüleselt tegutsevatele äriühingutele ja maksuhalduritele. Vastavalt Euroopa Parlamendi rahapesu, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise uurimise komisjoni (PANA) ning maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni (TAXE 2) üleskutsele tuleks luua volitatud ÜRO maksuasutus, mis toimiks arutelufoorumina ülemaailmsete kokkulepete ja muude rahvusvahelise maksusüsteemiga seotud küsimuste üle.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Rahapesu, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise uurimise komisjoni ning maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni lõppraportites jõudis Euroopa Parlament järeldusele, et digitaalmajandusega seotud maksuprobleemidega on tarvis tegeleda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Rahapesu, maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise uurimise komisjoni ning maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete erikomisjoni lõppraportites jõudis Euroopa Parlament järeldusele, et digitaalmajandusega seotud maksuprobleemidega on tarvis tegeleda.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Euroopa Ülemkogu 19. oktoobri 2017. aasta järeldustes rõhutati vajadust tõhusa ja õiglase digitaalajastusse sobiva maksusüsteemi järele ning jäädi ootama asjakohaseid komisjoni ettepanekuid 2018. aasta alguseks (15). Majandus- ja rahandusküsimuste (ECOFIN) nõukogu rõhutas oma 5. detsembri 2017. aasta järeldustes, et üldiselt tunnustatud püsiva tegevuskoha määratlus ning sellega seotud siirdehindade ja kasumi jaotamise eeskirjad peaksid jääma digitaalmajanduse kasumi maksustamisega seotud probleemide käsitlemisel samuti kesksele kohale, ja julgustas „tegema tihedat koostööd ELi, OECD ja muude rahvusvaheliste partnerite vahel digitaalmajanduse kasumi maksustamisega seotud väljakutsetele reageerimisel“ (16). Sellega seoses tuleks nõuda, et liikmesriigid kehtestaksid eeskirjad siseriiklikus äriühingute maksustamise süsteemis, et oma maksustamispädevust teostada. Seetõttu tuleks liikmesriikides kehtivat erinevat kohaldatavat äriühingu tulumaksu selgitada. Nende eeskirjadega tuleks laiendada püsiva tegevuskoha mõistet ja kehtestada märkimisväärse digitaalse kohalolu maksustatava tegevuskoha kindlakstegemine asjaomases maksujurisdiktsioonis. Lisaks tuleks ette näha märkimisväärsele digitaalsele kohalolule maksustatava kasumi jaotamise üldpõhimõtted. Põhimõtteliselt tuleks neid eeskirju kohaldada kõigi äriühingust maksumaksjate suhtes, sõltumata sellest, kas nad on maksuresidendid liidus või mujal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Euroopa Ülemkogu 19. oktoobri 2017. aasta järeldustes rõhutati vajadust tõhusa ja õiglase digitaalajastusse sobiva maksusüsteemi järele ning jäädi ootama asjakohaseid komisjoni ettepanekuid 2018. aasta alguseks (15). Majandus- ja rahandusküsimuste (ECOFIN) nõukogu rõhutas oma 5. detsembri 2017. aasta järeldustes, et üldiselt tunnustatud püsiva tegevuskoha määratlus ning sellega seotud siirdehindade ja kasumi jaotamise eeskirjad peaksid jääma digitaalmajanduse kasumi maksustamisega seotud probleemide käsitlemisel samuti kesksele kohale, ja julgustas „tegema tihedat koostööd ELi, OECD ja muude rahvusvaheliste partnerite vahel digitaalmajanduse kasumi maksustamisega seotud väljakutsetele reageerimisel“ (16). Sellega seoses tuleks nõuda, et liikmesriigid kehtestaksid eeskirjad siseriiklikus äriühingute maksustamise süsteemis, et oma maksustamispädevust teostada. Seetõttu tuleks liikmesriikides kehtivat erinevat kohaldatavat äriühingu tulumaksu selgitada. Nende eeskirjadega tuleks laiendada püsiva tegevuskoha mõistet ja kehtestada märkimisväärse digitaalse kohalolu maksustatava tegevuskoha kindlakstegemine asjaomases maksujurisdiktsioonis. Lisaks tuleks ette näha märkimisväärsele digitaalsele kohalolule maksustatava kasumi jaotamise üldpõhimõtted. Põhimõtteliselt tuleks neid eeskirju kohaldada kõigi äriühingust maksumaksjate suhtes, sõltumata sellest, kas nad on maksuresidendid liidus või mujal.

| (4) | Euroopa Ülemkogu 19. oktoobri 2017. aasta järeldustes rõhutati vajadust tõhusa ja õiglase digitaalajastusse sobiva maksusüsteemi järele ning jäädi ootama asjakohaseid komisjoni ettepanekuid 2018. aasta alguseks (15). Majandus- ja rahandusküsimuste (ECOFIN) nõukogu rõhutas oma 5. detsembri 2017. aasta järeldustes, et üldiselt tunnustatud püsiva tegevuskoha määratlus ning sellega seotud siirdehindade ja kasumi jaotamise eeskirjad peaksid jääma digitaalmajanduse kasumi maksustamisega seotud probleemide käsitlemisel samuti kesksele kohale, ja julgustas „tegema tihedat koostööd ELi, OECD ja muude rahvusvaheliste partnerite vahel digitaalmajanduse kasumi maksustamisega seotud väljakutsetele reageerimisel“ (16). Sellega seoses tuleks nõuda, et liikmesriigid kehtestaksid eeskirjad siseriiklikus äriühingute maksustamise süsteemis, et oma maksustamispädevust teostada. Seetõttu tuleks liikmesriikides kehtivat erinevat kohaldatavat äriühingu tulumaksu selgitada. Nende eeskirjadega tuleks laiendada püsiva tegevuskoha mõistet ja kehtestada märkimisväärse digitaalse kohalolu maksustatava tegevuskoha kindlakstegemine asjaomases maksujurisdiktsioonis. Lisaks tuleks ette näha märkimisväärsele digitaalsele kohalolule maksustatava kasumi jaotamise üldpõhimõtted. Põhimõtteliselt tuleks neid eeskirju kohaldada kõigi äriühingust maksumaksjate suhtes, sõltumata
  nende suurusest ja
  sellest, kas nad on maksuresidendid liidus või mujal.
  Lisaks eeldavad kõnealuses direktiivis sätestatud ühised eeskirjad liidu äriühingu tulumaksu maksubaasi laiemat ühtlustamist kõigile äriühingutele. Seepärast ei tohiks kõnealune direktiiv takistada ega edasi lükata tööd äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi ettepanekuga. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu 19. oktoobri 2017. aasta järeldustes rõhutati vajadust tõhusa ja õiglase digitaalajastusse sobiva maksusüsteemi järele ning jäädi ootama asjakohaseid komisjoni ettepanekuid 2018. aasta alguseks (15). Majandus- ja rahandusküsimuste (ECOFIN) nõukogu rõhutas oma 5. detsembri 2017. aasta järeldustes, et üldiselt tunnustatud püsiva tegevuskoha määratlus ning sellega seotud siirdehindade ja kasumi jaotamise eeskirjad peaksid jääma digitaalmajanduse kasumi maksustamisega seotud probleemide käsitlemisel samuti kesksele kohale, ja julgustas „tegema tihedat koostööd ELi, OECD ja muude rahvusvaheliste partnerite vahel digitaalmajanduse kasumi maksustamisega seotud väljakutsetele reageerimisel“ (16). Sellega seoses tuleks nõuda, et liikmesriigid kehtestaksid eeskirjad siseriiklikus äriühingute maksustamise süsteemis, et oma maksustamispädevust teostada. Seetõttu tuleks liikmesriikides kehtivat erinevat kohaldatavat äriühingu tulumaksu selgitada. Nende eeskirjadega tuleks laiendada püsiva tegevuskoha mõistet ja kehtestada märkimisväärse digitaalse kohalolu maksustatava tegevuskoha kindlakstegemine asjaomases maksujurisdiktsioonis. Lisaks tuleks ette näha märkimisväärsele digitaalsele kohalolule maksustatava kasumi jaotamise üldpõhimõtted. Põhimõtteliselt tuleks neid eeskirju kohaldada kõigi äriühingust maksumaksjate suhtes, sõltumata
  nende suurusest ja
  sellest, kas nad on maksuresidendid liidus või mujal.
  Lisaks eeldavad kõnealuses direktiivis sätestatud ühised eeskirjad liidu äriühingu tulumaksu maksubaasi laiemat ühtlustamist kõigile äriühingutele. Seepärast ei tohiks kõnealune direktiiv takistada ega edasi lükata tööd äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi ettepanekuga.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Siiski ei peaks neid eeskirju kohaldama selliste üksuste suhtes, kes on maksuresidendid liiduvälises maksujurisdiktsioonis, kellega on liikmesriik, kus ettevõtja märkimisväärne digitaalne kohalolu on kindlaks tehtud, sõlminud topeltmaksustamise vältimise lepingu, v.a kui selles lepingus on märkimisväärset digitaalset kohalolu käsitlevad sätted, millega luuakse selle liiduvälise maksujurisdiktsiooni suhtes direktiivis ette nähtud õiguste ja kohustustega sarnased õigused ja kohustused. Nii saab hoida ära vastuolu liiduväliste maksujurisdiktsioonidega sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingutega, kuna liidu õigus ei ole üldjuhul liiduväliste riikide suhtes siduv. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Siiski ei peaks neid eeskirju kohaldama selliste üksuste suhtes, kes on maksuresidendid liiduvälises maksujurisdiktsioonis, kellega on liikmesriik, kus ettevõtja märkimisväärne digitaalne kohalolu on kindlaks tehtud, sõlminud topeltmaksustamise vältimise lepingu, v.a kui selles lepingus on märkimisväärset digitaalset kohalolu käsitlevad sätted, millega luuakse selle liiduvälise maksujurisdiktsiooni suhtes direktiivis ette nähtud õiguste ja kohustustega sarnased õigused ja kohustused. Nii saab hoida ära vastuolu liiduväliste maksujurisdiktsioonidega sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingutega, kuna liidu õigus ei ole üldjuhul liiduväliste riikide suhtes siduv.

| (5) | Siiski ei peaks neid eeskirju kohaldama selliste üksuste suhtes, kes on maksuresidendid liiduvälises maksujurisdiktsioonis, kellega on liikmesriik, kus ettevõtja märkimisväärne digitaalne kohalolu on kindlaks tehtud, sõlminud topeltmaksustamise vältimise lepingu, v.a kui selles lepingus on märkimisväärset digitaalset kohalolu käsitlevad sätted, millega luuakse selle liiduvälise maksujurisdiktsiooni suhtes direktiivis ette nähtud õiguste ja kohustustega sarnased õigused ja kohustused. Nii saab hoida ära vastuolu liiduväliste maksujurisdiktsioonidega sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingutega, kuna liidu õigus ei ole üldjuhul liiduväliste riikide suhtes siduv.
  Selleks et kõnealuse direktiivi sätted oleksid täielikult tõhusad, tuleks liikmesriikidelt siiski tungivalt nõuda, et nad kohandaksid vajaduse korral praegu kehtivaid topeltmaksustamise vältimise lepinguid, et lisada sätted märkimisväärse digitaalse kohalolu kohta, millega luuakse liiduväliste maksujurisdiktsioonide suhtes direktiivis ette nähtud õiguste ja kohustustega sarnased õigused ja kohustused. Komisjon peaks tegema ettepaneku luua maksulepingu muudatuste liidu mudel, mida võiks kasutada kõigi liikmesriikide sõlmitud tuhandete kahepoolsete lepingute kohandamiseks |
| --- | --- |

(5)

Siiski ei peaks neid eeskirju kohaldama selliste üksuste suhtes, kes on maksuresidendid liiduvälises maksujurisdiktsioonis, kellega on liikmesriik, kus ettevõtja märkimisväärne digitaalne kohalolu on kindlaks tehtud, sõlminud topeltmaksustamise vältimise lepingu, v.a kui selles lepingus on märkimisväärset digitaalset kohalolu käsitlevad sätted, millega luuakse selle liiduvälise maksujurisdiktsiooni suhtes direktiivis ette nähtud õiguste ja kohustustega sarnased õigused ja kohustused. Nii saab hoida ära vastuolu liiduväliste maksujurisdiktsioonidega sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingutega, kuna liidu õigus ei ole üldjuhul liiduväliste riikide suhtes siduv.
  Selleks et kõnealuse direktiivi sätted oleksid täielikult tõhusad, tuleks liikmesriikidelt siiski tungivalt nõuda, et nad kohandaksid vajaduse korral praegu kehtivaid topeltmaksustamise vältimise lepinguid, et lisada sätted märkimisväärse digitaalse kohalolu kohta, millega luuakse liiduväliste maksujurisdiktsioonide suhtes direktiivis ette nähtud õiguste ja kohustustega sarnased õigused ja kohustused. Komisjon peaks tegema ettepaneku luua maksulepingu muudatuste liidu mudel, mida võiks kasutada kõigi liikmesriikide sõlmitud tuhandete kahepoolsete lepingute kohandamiseks

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Käesoleva direktiivi eesmärk on muuta siseturg tervikuna vastupidavamaks, et oleks võimalik lahendada digitaalmajanduse maksustamisega seotud kitsaskohti. Seda eesmärki ei ole võimalik piisaval määral saavutada, kui liikmesriigid tegutsevad eraldi, kuna digitaalvaldkonna ettevõtjad saavad tegutseda piiriüleselt ilma riigis füüsilist kohalolu omamata ja seetõttu on vaja eeskirju, tagamaks et nad maksavad maksu riigis, kus nad kasumit teenivad. Piiriülest mõõdet arvesse võttes annab liidu algatus lisaväärtuse võrreldes sellega, mida on võimalik saavutada paljude erinevate siseriiklike meetmetega. Kogu siseturgu hõlmavat ühist algatust on vaja selleks, et märkimisväärset digitaalset kohalolu käsitlevaid eeskirju kohaldataks liidus vahetult ja ühetaoliselt. Liikmesriikide ühepoolsed ja üksteisest lahknevad lähenemisviisid võivad osutuda ebatõhusaks ning ühtset turgu killustada, põhjustades vastuolusid riikide poliitikas ning moonutusi ja maksutõkkeid ettevõtjate jaoks liidus. Kuna
  käesoleva
  direktiivi eesmärke on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Käesoleva direktiivi eesmärk on muuta siseturg tervikuna vastupidavamaks, et oleks võimalik lahendada digitaalmajanduse maksustamisega seotud kitsaskohti. Seda eesmärki ei ole võimalik piisaval määral saavutada, kui liikmesriigid tegutsevad eraldi, kuna digitaalvaldkonna ettevõtjad saavad tegutseda piiriüleselt ilma riigis füüsilist kohalolu omamata ja seetõttu on vaja eeskirju, tagamaks et nad maksavad maksu riigis, kus nad kasumit teenivad. Piiriülest mõõdet arvesse võttes annab liidu algatus lisaväärtuse võrreldes sellega, mida on võimalik saavutada paljude erinevate siseriiklike meetmetega. Kogu siseturgu hõlmavat ühist algatust on vaja selleks, et märkimisväärset digitaalset kohalolu käsitlevaid eeskirju kohaldataks liidus vahetult ja ühetaoliselt. Liikmesriikide ühepoolsed ja üksteisest lahknevad lähenemisviisid võivad osutuda ebatõhusaks ning ühtset turgu killustada, põhjustades vastuolusid riikide poliitikas ning moonutusi ja maksutõkkeid ettevõtjate jaoks liidus. Kuna
  käesoleva
  direktiivi eesmärke on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (8) | Käesoleva direktiivi eesmärk on muuta siseturg tervikuna vastupidavamaks, et oleks võimalik lahendada digitaalmajanduse maksustamisega seotud kitsaskohti,
  järgides samal ajal maksustamise neutraalsuse, aga ka teenuste vaba liikumise põhimõtet ühtsel turul ning välistades diskrimineerimise liidu ja liiduväliste äriühingute vahel. Seda eesmärki ei ole võimalik piisaval määral saavutada, kui liikmesriigid tegutsevad eraldi, kuna digitaalvaldkonna ettevõtjad saavad tegutseda piiriüleselt ilma riigis füüsilist kohalolu omamata
  või omades ainult väikest kohalolu
  ja seetõttu on vaja eeskirju tagamaks, et nad maksavad maksu riigis, kus nad kasumit teenivad. Piiriülest mõõdet arvesse võttes annab liidu algatus lisaväärtuse võrreldes sellega, mida on võimalik saavutada paljude erinevate siseriiklike meetmetega. Kogu siseturgu hõlmavat ühist algatust on vaja selleks, et märkimisväärset digitaalset kohalolu käsitlevaid eeskirju kohaldataks liidus vahetult ja ühetaoliselt. Liikmesriikide ühepoolsed ja üksteisest lahknevad lähenemisviisid võivad osutuda ebatõhusaks ning ühtset turgu killustada, põhjustades vastuolusid riikide poliitikas ning moonutusi ja maksutõkkeid ettevõtjate jaoks liidus.
  Seetõttu tuleks erilist tähelepanu pöörata selle tagamisele, et liidu lähenemisviis oleks õiglane ega oleks ühegi konkreetse liikmesriigi suhtes diskrimineeriv.
  Kuna
  kõnealuse
  direktiivi eesmärke on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva direktiivi eesmärk on muuta siseturg tervikuna vastupidavamaks, et oleks võimalik lahendada digitaalmajanduse maksustamisega seotud kitsaskohti,
  järgides samal ajal maksustamise neutraalsuse, aga ka teenuste vaba liikumise põhimõtet ühtsel turul ning välistades diskrimineerimise liidu ja liiduväliste äriühingute vahel. Seda eesmärki ei ole võimalik piisaval määral saavutada, kui liikmesriigid tegutsevad eraldi, kuna digitaalvaldkonna ettevõtjad saavad tegutseda piiriüleselt ilma riigis füüsilist kohalolu omamata
  või omades ainult väikest kohalolu
  ja seetõttu on vaja eeskirju tagamaks, et nad maksavad maksu riigis, kus nad kasumit teenivad. Piiriülest mõõdet arvesse võttes annab liidu algatus lisaväärtuse võrreldes sellega, mida on võimalik saavutada paljude erinevate siseriiklike meetmetega. Kogu siseturgu hõlmavat ühist algatust on vaja selleks, et märkimisväärset digitaalset kohalolu käsitlevaid eeskirju kohaldataks liidus vahetult ja ühetaoliselt. Liikmesriikide ühepoolsed ja üksteisest lahknevad lähenemisviisid võivad osutuda ebatõhusaks ning ühtset turgu killustada, põhjustades vastuolusid riikide poliitikas ning moonutusi ja maksutõkkeid ettevõtjate jaoks liidus.
  Seetõttu tuleks erilist tähelepanu pöörata selle tagamisele, et liidu lähenemisviis oleks õiglane ega oleks ühegi konkreetse liikmesriigi suhtes diskrimineeriv.
  Kuna
  kõnealuse
  direktiivi eesmärke on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Selleks et luua kõigile äriühingutele sidus ja ühtne maksubaasi raamistik, tuleks kõnealuses direktiivis esitatud märkimisväärse digitaalse kohalolu mõiste ja lahendused lisada lahutamatu osana ka nõukogu direktiividesse äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi kohta ja äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Selleks et luua kõigile äriühingutele sidus ja ühtne maksubaasi raamistik, tuleks kõnealuses direktiivis esitatud märkimisväärse digitaalse kohalolu mõiste ja lahendused lisada lahutamatu osana ka nõukogu direktiividesse äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi kohta ja äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi kohta.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8b) | Kui kõnealuse ettepaneku tulemusena ei jõuta kokkuleppele ega ja seetõttu ei kõrvaldata konkurentsimoonutusi ja maksutõkkeid liidu ettevõtjatele, peaks komisjon esitama Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 116 alusel uue ettepaneku, mille tulemusel annavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt vajalikud direktiivid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8b)

Kui kõnealuse ettepaneku tulemusena ei jõuta kokkuleppele ega ja seetõttu ei kõrvaldata konkurentsimoonutusi ja maksutõkkeid liidu ettevõtjatele, peaks komisjon esitama Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 116 alusel uue ettepaneku, mille tulemusel annavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt vajalikud direktiivid.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | On oluline, et
  käesoleva
  direktiiviga seoses toimuks isikuandmete töötlemine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/679 (17); see hõlmab ka kohustusi võtta selles määruses kehtestatud kohustuste täitmiseks asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, eelkõige seoses töötlemistoimingu õiguspärasuse, andmetöötluse turvalisuse, teabe andmise, andmesubjektide õiguste ning isikuandmete lõimitud ja vaikimisi kaitsega. Kui vähegi võimalik, tuleks isikuandmed muuta anonüümseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

On oluline, et
  käesoleva
  direktiiviga seoses toimuks isikuandmete töötlemine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/679 (17); see hõlmab ka kohustusi võtta selles määruses kehtestatud kohustuste täitmiseks asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, eelkõige seoses töötlemistoimingu õiguspärasuse, andmetöötluse turvalisuse, teabe andmise, andmesubjektide õiguste ning isikuandmete lõimitud ja vaikimisi kaitsega. Kui vähegi võimalik, tuleks isikuandmed muuta anonüümseks.

| (9) | On oluline, et
  kõnealuse
  direktiiviga seoses toimuks isikuandmete töötlemine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/679 (17); see hõlmab ka kohustusi võtta selles määruses kehtestatud kohustuste täitmiseks asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, eelkõige seoses töötlemistoimingu õiguspärasuse, andmetöötluse turvalisuse, teabe andmise, andmesubjektide õiguste ning isikuandmete lõimitud ja vaikimisi kaitsega
  , pöörates nõuetekohast tähelepanu vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele
  . Kui vähegi võimalik, tuleks isikuandmed muuta anonüümseks.
  Kasutajatelt kõnealuse direktiivi kohaldamise eesmärgil koguda lubatud andmed peaksid olema rangelt piiratud andmetega, mis näitavad ära kasutajate asukoha liikmesriigi, kuid mitte kasutajate isikuandmeid. |
| --- | --- |

(9)

On oluline, et
  kõnealuse
  direktiiviga seoses toimuks isikuandmete töötlemine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/679 (17); see hõlmab ka kohustusi võtta selles määruses kehtestatud kohustuste täitmiseks asjakohaseid tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, eelkõige seoses töötlemistoimingu õiguspärasuse, andmetöötluse turvalisuse, teabe andmise, andmesubjektide õiguste ning isikuandmete lõimitud ja vaikimisi kaitsega
  , pöörates nõuetekohast tähelepanu vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele
  . Kui vähegi võimalik, tuleks isikuandmed muuta anonüümseks.
  Kasutajatelt kõnealuse direktiivi kohaldamise eesmärgil koguda lubatud andmed peaksid olema rangelt piiratud andmetega, mis näitavad ära kasutajate asukoha liikmesriigi, kuid mitte kasutajate isikuandmeid.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Komisjon peaks
  käesoleva
  direktiivi rakendamist hindama
  viie aasta möödumisel
  pärast direktiivi
  jõustumist
  ja esitama selle kohta nõukogule aruande. Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile kogu teabe, mis on selleks hindamiseks vajalik. Luua tuleks nõuandev organ – digitaalmajanduse maksustamise komitee, kes arutaks direktiivi kohaldamisega seotud küsimusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Komisjon peaks
  käesoleva
  direktiivi rakendamist hindama
  viie aasta möödumisel
  pärast direktiivi
  jõustumist
  ja esitama selle kohta nõukogule aruande. Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile kogu teabe, mis on selleks hindamiseks vajalik. Luua tuleks nõuandev organ – digitaalmajanduse maksustamise komitee, kes arutaks direktiivi kohaldamisega seotud küsimusi.

| (10) | Komisjon peaks
  kõnealuse
  direktiivi rakendamist hindama
  hiljemalt ... [kolm aastat
  pärast kõnealuse direktiivi
  jõustumise kuupäeva]
  ja esitama selle kohta
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule aruande
  , milles käsitletakse eelkõige halduskoormust ja lisakulusid äriühingutele ja eelkõige väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), kõnealuses direktiivis sätestatud maksustamissüsteemi mõju liikmesriikide tuludele, mõju kasutajate isikuandmetele ja mõju ühtsele turule tervikuna, pidades eelkõige silmas võimalikku konkurentsi moonutamist äriühingute vahel, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuses direktiivis sätestatud uusi eeskirju. Samuti tuleks läbivaatamise käigus uurida, kas kõnealuse direktiiviga hõlmatud teenuste liike või märkimisväärse digitaalse kohalolu määratlust tuleks muuta
  . Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile kogu teabe, mis on selleks hindamiseks vajalik. Luua tuleks nõuandev organ – digitaalmajanduse maksustamise komitee, kes arutaks direktiivi kohaldamisega seotud küsimusi.
  Nimetatud komitee peaks avaldama oma päevakorra ja enne liikmete valimist tuleks tagada, et komitee liikmetel ei ole huvide konflikti. Komitee koosolekutele tuleks kutsuda osalema vaatleja Euroopa Parlamendist. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon peaks
  kõnealuse
  direktiivi rakendamist hindama
  hiljemalt ... [kolm aastat
  pärast kõnealuse direktiivi
  jõustumise kuupäeva]
  ja esitama selle kohta
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule aruande
  , milles käsitletakse eelkõige halduskoormust ja lisakulusid äriühingutele ja eelkõige väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), kõnealuses direktiivis sätestatud maksustamissüsteemi mõju liikmesriikide tuludele, mõju kasutajate isikuandmetele ja mõju ühtsele turule tervikuna, pidades eelkõige silmas võimalikku konkurentsi moonutamist äriühingute vahel, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuses direktiivis sätestatud uusi eeskirju. Samuti tuleks läbivaatamise käigus uurida, kas kõnealuse direktiiviga hõlmatud teenuste liike või märkimisväärse digitaalse kohalolu määratlust tuleks muuta
  . Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile kogu teabe, mis on selleks hindamiseks vajalik. Luua tuleks nõuandev organ – digitaalmajanduse maksustamise komitee, kes arutaks direktiivi kohaldamisega seotud küsimusi.
  Nimetatud komitee peaks avaldama oma päevakorra ja enne liikmete valimist tuleks tagada, et komitee liikmetel ei ole huvide konflikti. Komitee koosolekutele tuleks kutsuda osalema vaatleja Euroopa Parlamendist.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Arvestades märkimisväärse digitaalse kohalolu halduskulusid, tuleks tagada, et VKEd ei satuks tahtmatult käesoleva direktiivi kohaldamisalasse. Komisjon peaks läbivaatamise käigus uurima, kui suur on käesoleva direktiivi kahjulik mõju VKEdele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Arvestades märkimisväärse digitaalse kohalolu halduskulusid, tuleks tagada, et VKEd ei satuks tahtmatult käesoleva direktiivi kohaldamisalasse. Komisjon peaks läbivaatamise käigus uurima, kui suur on käesoleva direktiivi kahjulik mõju VKEdele.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a) | Kuna kõnealuse direktiivi sätete eesmärk on lahendada digitaalmajanduse maksustamise küsimus alaliselt ja terviklikult, lõpeb selle direktiivi kohaldamise alustamisega automaatselt digiteenuste maksustamise ajutise lahenduse kohaldamine, mis on sätestatud direktiivis, milles käsitletakse teatavate digiteenuste osutamisest saadud tuludelt võetava digiteenuste maksu ühist süsteemi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

Kuna kõnealuse direktiivi sätete eesmärk on lahendada digitaalmajanduse maksustamise küsimus alaliselt ja terviklikult, lõpeb selle direktiivi kohaldamise alustamisega automaatselt digiteenuste maksustamise ajutise lahenduse kohaldamine, mis on sätestatud direktiivis, milles käsitletakse teatavate digiteenuste osutamisest saadud tuludelt võetava digiteenuste maksu ühist süsteemi.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Direktiivi kohaldatakse üksuste suhtes sõltumata sellest, kas nad on äriühingu tulumaksu osas residendid liikmesriigis või kolmandas riigis. | Direktiivi kohaldatakse üksuste suhtes sõltumata
  nende suurusest ja
  sellest, kas nad on äriühingu tulumaksu osas residendid liikmesriigis või kolmandas riigis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Direktiivi kohaldatakse üksuste suhtes sõltumata sellest, kas nad on äriühingu tulumaksu osas residendid liikmesriigis või kolmandas riigis.

Direktiivi kohaldatakse üksuste suhtes sõltumata
  nende suurusest ja
  sellest, kas nad on äriühingu tulumaksu osas residendid liikmesriigis või kolmandas riigis.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Liikmesriik, kus kasutaja seadet kasutatakse, määratakse kindlaks seadme internetiprotokolli (IP) aadressi alusel või muu geograafilise asukoha kindlaksmääramise meetodi alusel, kui see on täpsem. | 6.   Liikmesriik, kus kasutaja seadet kasutatakse, määratakse kindlaks seadme internetiprotokolli (IP) aadressi alusel või muu geograafilise asukoha kindlaksmääramise meetodi alusel, kui see on täpsem
  , kuid kasutajate isikuandmeid kindlaks tegemata vastavalt määrusele (EL) 2016/679. Kasutajate asukoha kindlaksmääramise meetodist teavitatakse liikmesriigi maksuhaldurit. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Liikmesriik, kus kasutaja seadet kasutatakse, määratakse kindlaks seadme internetiprotokolli (IP) aadressi alusel või muu geograafilise asukoha kindlaksmääramise meetodi alusel, kui see on täpsem.

6.   Liikmesriik, kus kasutaja seadet kasutatakse, määratakse kindlaks seadme internetiprotokolli (IP) aadressi alusel või muu geograafilise asukoha kindlaksmääramise meetodi alusel, kui see on täpsem
  , kuid kasutajate isikuandmeid kindlaks tegemata vastavalt määrusele (EL) 2016/679. Kasutajate asukoha kindlaksmääramise meetodist teavitatakse liikmesriigi maksuhaldurit.

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 7 a (uus)

Artikkel 4 – lõige 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Maksumaksjalt nõutakse, et ta avalikustaks maksuhaldurile kogu teabe, mis on oluline märkimisväärse digitaalse kohalolu kindlaksmääramiseks vastavalt kõnealusele artiklile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7a.
     
  Maksumaksjalt nõutakse, et ta avalikustaks maksuhaldurile kogu teabe, mis on oluline märkimisväärse digitaalse kohalolu kindlaksmääramiseks vastavalt kõnealusele artiklile.

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 5 – punkt a

Artikkel 5 – lõige 5 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | kasutajatega seotud andmete kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüsimine, kasutamine ja müük; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

kasutajatega seotud andmete kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüsimine, kasutamine ja müük;

| a) | kasutajatega seotud andmete kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüsimine, kasutamine
  , edastamine, kasutuselevõtmine
  ja müük; |
| --- | --- |

a)

kasutajatega seotud andmete kogumine, säilitamine, töötlemine, analüüsimine, kasutamine
  , edastamine, kasutuselevõtmine
  ja müük;

, edastamine, kasutuselevõtmine

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 6 a (uus)

Artikkel 5 – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Liikmesriigid peavad eraldama oma riiklikele maksuhalduritele piisavalt töötajaid, oskusteavet ja eelarvevahendeid ning vahendeid töötajate koolitamiseks, mis võimaldaks kasumi omistamist püsivale tegevuskohale ja digitaalse tegevuse kajastamist selles liikmesriigis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Liikmesriigid peavad eraldama oma riiklikele maksuhalduritele piisavalt töötajaid, oskusteavet ja eelarvevahendeid ning vahendeid töötajate koolitamiseks, mis võimaldaks kasumi omistamist püsivale tegevuskohale ja digitaalse tegevuse kajastamist selles liikmesriigis.

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 a (uus)

Artikkel 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 5a





  1.
     
  Hiljemalt ... [kõnealuse direktiivi jõustumise kuupäev] avaldab komisjon maksuhalduritele suunised selle kohta, kuidas märkimisväärset digitaalset kohalolu ja digiteenuseid kindlaks määrata, mõõta ja maksustada. Need eeskirjad ühtlustatakse kogu liidus ja avaldatakse kõikides liidu ametlikes keeltes.






  2.
     
  Esimeses lõikes osutatud suuniste alusel annab komisjon välja selge metoodikaga suunised, mille järgi saavad äriühingud ise kindlaks määrata, kas ja millist nende tegevust tuleb lugeda märkimisväärseks digitaalseks kohaloluks. Need suunised avaldatakse kõikides liidu ametlikes keeltes ja tehakse kättesaadavaks komisjoni veebisaidil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 5a

1.
     
  Hiljemalt ... [kõnealuse direktiivi jõustumise kuupäev] avaldab komisjon maksuhalduritele suunised selle kohta, kuidas märkimisväärset digitaalset kohalolu ja digiteenuseid kindlaks määrata, mõõta ja maksustada. Need eeskirjad ühtlustatakse kogu liidus ja avaldatakse kõikides liidu ametlikes keeltes.

2.
     
  Esimeses lõikes osutatud suuniste alusel annab komisjon välja selge metoodikaga suunised, mille järgi saavad äriühingud ise kindlaks määrata, kas ja millist nende tegevust tuleb lugeda märkimisväärseks digitaalseks kohaloluks. Need suunised avaldatakse kõikides liidu ametlikes keeltes ja tehakse kättesaadavaks komisjoni veebisaidil.

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 b (uus)

Artikkel 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 5b




  Halduskoostöö




  Kõnealuse direktiivi ühtse kohaldamise tagamiseks Euroopa Liidus peab teabevahetus maksuküsimustes olema automaatne ja kohustuslik, nagu on sätestatud nõukogu direktiivis 2011/16/EL. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 5b

Halduskoostöö

Kõnealuse direktiivi ühtse kohaldamise tagamiseks Euroopa Liidus peab teabevahetus maksuküsimustes olema automaatne ja kohustuslik, nagu on sätestatud nõukogu direktiivis 2011/16/EL.

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – pealkiri

Artikkel 6 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Läbivaatamine | Rakendamisaruanne ja
  läbivaatamine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Läbivaatamine

Rakendamisaruanne ja
  läbivaatamine

Rakendamisaruanne ja

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 1

Artikkel 6 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon hindab käesoleva direktiivi rakendamist
  viis
  aastat pärast direktiivi
  jõustumist
  ja esitab selle kohta nõukogule aruande. | 1.   Komisjon hindab käesoleva direktiivi rakendamist
  hiljemalt ... [kolm
  aastat pärast
  kõnealuse
  direktiivi
  jõustumise kuupäeva]
  ja esitab selle kohta
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule aruande.
  Kõnealuses aruandes pööratakse erilist tähelepanu halduskoormusele ning äriühingute ja eelkõige VKEde lisakuludele, kõnealuses direktiivis sätestatud maksustamissüsteemi mõjule liikmesriikide tuludele, kasutajate isikuandmetele ja ühtsele turule tervikuna, pidades eelkõige silmas võimalikku konkurentsi moonutamist äriühingute vahel, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuses direktiivis sätestatud uusi eeskirju. Samuti uuritakse aruandes, kas kõnealuse direktiiviga hõlmatud teenuste liike või märkimisväärse digitaalse kohalolu määratlust tuleks muuta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon hindab käesoleva direktiivi rakendamist
  viis
  aastat pärast direktiivi
  jõustumist
  ja esitab selle kohta nõukogule aruande.

1.   Komisjon hindab käesoleva direktiivi rakendamist
  hiljemalt ... [kolm
  aastat pärast
  kõnealuse
  direktiivi
  jõustumise kuupäeva]
  ja esitab selle kohta
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule aruande.
  Kõnealuses aruandes pööratakse erilist tähelepanu halduskoormusele ning äriühingute ja eelkõige VKEde lisakuludele, kõnealuses direktiivis sätestatud maksustamissüsteemi mõjule liikmesriikide tuludele, kasutajate isikuandmetele ja ühtsele turule tervikuna, pidades eelkõige silmas võimalikku konkurentsi moonutamist äriühingute vahel, kelle suhtes kohaldatakse kõnealuses direktiivis sätestatud uusi eeskirju. Samuti uuritakse aruandes, kas kõnealuse direktiiviga hõlmatud teenuste liike või märkimisväärse digitaalse kohalolu määratlust tuleks muuta.

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 a (uus)

Artikkel 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 6a |
| | Delegeeritud volituste rakendamine |
| | 1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. |
| | 2.
     
  Õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates ... [kõnealuse direktiivi jõustumise kuupäev]. |
| | 3.
     
  Nõukogu võib volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud õiguse delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |
| | 4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle nõukogule teatavaks. |
| | 5.
     
  Vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et ta ei esita vastuväiteid. Nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 6a

Artikkel 6a

Delegeeritud volituste rakendamine

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates ... [kõnealuse direktiivi jõustumise kuupäev].

3.
     
  Nõukogu võib volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud õiguse delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle nõukogule teatavaks.

5.
     
  Vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et ta ei esita vastuväiteid. Nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 b (uus)

Artikkel 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 6b




  Apellatsioonkaebus




  Nii liidu kui ka liiduvälised äriühingud võivad kaevata edasi otsuse, et nende osutatavad teenused on riigi õiguse kohaselt digiteenused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 6b

Apellatsioonkaebus

Nii liidu kui ka liiduvälised äriühingud võivad kaevata edasi otsuse, et nende osutatavad teenused on riigi õiguse kohaselt digiteenused.

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 c (uus)

Artikkel 6 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 6c




  Euroopa Parlamendi teavitamine




  Euroopa Parlamenti teavitatakse delegeeritud õigusakti vastuvõtmisest komisjonis, delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväidetest või kui nõukogu võtab õiguse delegeerimise tagasi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 6c

Euroopa Parlamendi teavitamine

Euroopa Parlamenti teavitatakse delegeeritud õigusakti vastuvõtmisest komisjonis, delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväidetest või kui nõukogu võtab õiguse delegeerimise tagasi.

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 d (uus)

Artikkel 6 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 6d




  Euroopa Komisjoni volitus pidada maksulepingute läbirääkimisi kolmandate riikidega




  Liikmesriigid annavad komisjonile volitused pidada kolmandate riikidega nende nimel läbirääkimisi maksulepingute muutmise või vastuvõtmise üle kooskõlas kõnealuses direktiivis sätestatud eeskirjadega, eelkõige seoses märkimisväärse digitaalse kohalolu mõiste lisamisega maksustamise eesmärgil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 6d

Euroopa Komisjoni volitus pidada maksulepingute läbirääkimisi kolmandate riikidega

Liikmesriigid annavad komisjonile volitused pidada kolmandate riikidega nende nimel läbirääkimisi maksulepingute muutmise või vastuvõtmise üle kooskõlas kõnealuses direktiivis sätestatud eeskirjadega, eelkõige seoses märkimisväärse digitaalse kohalolu mõiste lisamisega maksustamise eesmärgil.

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 2

Artikkel 7 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   DigiTax-komitee koosneb liikmesriikide ja komisjoni esindajatest. Komitee
  eesistujaks
  on komisjoni esindaja. Sekretariaaditeenuseid osutab komiteele komisjon. | 2.   DigiTax-komitee koosneb liikmesriikide ja komisjoni esindajatest
  ning Euroopa Parlamendi vaatlejast
  . Komitee
  eesistuja
  on komisjoni esindaja. Sekretariaaditeenuseid osutab komiteele komisjon.
  Komitee avaldab oma päevakorrad ja enne komisjoni liikmete valimist kontrollitakse, et neil ei esineks huvide konflikti. Sidusrühmadel, sealhulgas sotsiaalpartneritel, on lubatud asjaomastel koosolekutel vaatlejatena osaleda. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   DigiTax-komitee koosneb liikmesriikide ja komisjoni esindajatest. Komitee
  eesistujaks
  on komisjoni esindaja. Sekretariaaditeenuseid osutab komiteele komisjon.

2.   DigiTax-komitee koosneb liikmesriikide ja komisjoni esindajatest
  ning Euroopa Parlamendi vaatlejast
  . Komitee
  eesistuja
  on komisjoni esindaja. Sekretariaaditeenuseid osutab komiteele komisjon.
  Komitee avaldab oma päevakorrad ja enne komisjoni liikmete valimist kontrollitakse, et neil ei esineks huvide konflikti. Sidusrühmadel, sealhulgas sotsiaalpartneritel, on lubatud asjaomastel koosolekutel vaatlejatena osaleda.

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 4

Artikkel 7 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   DigiTax-komitee arutab käesoleva direktiivi kohaldamise kohta käivaid küsimusi, mille esitab komitee eesistuja kas omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel, ning teatab oma järeldustest nõukogule. | 4.   DigiTax-komitee arutab käesoleva direktiivi kohaldamise kohta käivaid küsimusi, mille esitab komitee eesistuja kas omal algatusel või
  Euroopa Parlamendi või
  liikmesriigi esindaja taotlusel, ning teatab oma järeldustest nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   DigiTax-komitee arutab käesoleva direktiivi kohaldamise kohta käivaid küsimusi, mille esitab komitee eesistuja kas omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel, ning teatab oma järeldustest nõukogule.

4.   DigiTax-komitee arutab käesoleva direktiivi kohaldamise kohta käivaid küsimusi, mille esitab komitee eesistuja kas omal algatusel või
  Euroopa Parlamendi või
  liikmesriigi esindaja taotlusel, ning teatab oma järeldustest nõukogule.

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 4 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 7 – lõige 4 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | DigiTax-komitee koostab oma tegevuse ja leidude kohta aastaaruande ning jagab seda Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoniga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

DigiTax-komitee koostab oma tegevuse ja leidude kohta aastaaruande ning jagab seda Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoniga.

DigiTax-komitee koostab oma tegevuse ja leidude kohta aastaaruande ning jagab seda Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoniga.

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 7 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  DigiTax-komitee tõendab ja kontrollib, kas äriühingud rakendavad kõnealust direktiivi õigesti. Komitee võib koguda ja kasutada andmeid riikide maksuhalduritelt, et uurida, kas märkimisväärset digitaalse kohalolu käsitlevaid norme rakendatakse nõuetekohaselt; samuti tegutseb see riikide maksuhaldurite koostööd hõlbustava organina, et viia topeltmaksustamise ja kahekordse maksustamata jätmise võimalus miinimumini. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  DigiTax-komitee tõendab ja kontrollib, kas äriühingud rakendavad kõnealust direktiivi õigesti. Komitee võib koguda ja kasutada andmeid riikide maksuhalduritelt, et uurida, kas märkimisväärset digitaalse kohalolu käsitlevaid norme rakendatakse nõuetekohaselt; samuti tegutseb see riikide maksuhaldurite koostööd hõlbustava organina, et viia topeltmaksustamise ja kahekordse maksustamata jätmise võimalus miinimumini.

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõik 1

Artikkel 8 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva
  direktiivi kohaldamise eesmärgil võib kasutajatelt koguda üksnes andmeid, mis näitavad ära kasutajate asukoha liikmesriigis, kuid mitte kasutajate isikuandmed. | Kõnealuse
  direktiivi kohaldamise eesmärgil võib kasutajatelt koguda üksnes andmeid, mis näitavad ära kasutajate asukoha liikmesriigis, kuid mitte kasutajate isikuandmed.
  Kõnealuse direktiivi kohaldamise eesmärgil toimuv isikuandmete töötlemine peab olema täielikult kooskõlas määrusega (EL) 2016/679. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva
  direktiivi kohaldamise eesmärgil võib kasutajatelt koguda üksnes andmeid, mis näitavad ära kasutajate asukoha liikmesriigis, kuid mitte kasutajate isikuandmed.

Käesoleva

Kõnealuse
  direktiivi kohaldamise eesmärgil võib kasutajatelt koguda üksnes andmeid, mis näitavad ära kasutajate asukoha liikmesriigis, kuid mitte kasutajate isikuandmed.
  Kõnealuse direktiivi kohaldamise eesmärgil toimuv isikuandmete töötlemine peab olema täielikult kooskõlas määrusega (EL) 2016/679.

Kõnealuse

Kõnealuse direktiivi kohaldamise eesmärgil toimuv isikuandmete töötlemine peab olema täielikult kooskõlas määrusega (EL) 2016/679.

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 a (uus)

Artikkel 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 9a




  Seos digiteenuste osutamisest saadud tulult võetava maksuga




  Kui kõnealune direktiiv muutub kohaldatavaks, kaotab automaatselt kehtivuse direktiiv, milles käsitletakse teatavate digiteenuste osutamisest saadud tuludelt võetava digiteenuste maksu ühist süsteemi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 9a

Seos digiteenuste osutamisest saadud tulult võetava maksuga

Kui kõnealune direktiiv muutub kohaldatavaks, kaotab automaatselt kehtivuse direktiiv, milles käsitletakse teatavate digiteenuste osutamisest saadud tuludelt võetava digiteenuste maksu ühist süsteemi.

---

(15)  Euroopa Ülemkogu kohtumine (19. oktoober 2017) – järeldused (dokument EUCO 14/17).

15

(16)  Nõukogu 5. detsembri 2017. aasta järeldused, mis käsitlevad digitaalmajanduse kasumi maksustamisega seotud väljakutsetele reageerimist (FISC 346 ECOFIN 1092).

16

(15)  Euroopa Ülemkogu kohtumine (19. oktoober 2017) – järeldused (dokument EUCO 14/17).

15

(16)  Nõukogu 5. detsembri 2017. aasta järeldused, mis käsitlevad digitaalmajanduse kasumi maksustamisega seotud väljakutsetele reageerimist (FISC 346 ECOFIN 1092).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

17

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

17

---