# Úradný vestník C 299/2012

| | ISSN 1977-1037
  doi:10.3000/19771037.C_2012.299.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 299 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 554. októbra 2012 |

ISSN 1977-1037

doi:10.3000/19771037.C_2012.299.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 299

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 554. októbra 2012

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 482. plenárne zasadnutie v dňoch 11. a 12. júla 2012 |
| 2012/C 299/01 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Posilnenie participatívnych procesov a zapojenie miestnych orgánov, mimovládnych organizácií a sociálnych partnerov do vykonávania stratégie Európa 2020 (prieskumné stanovisko) | 1 |
| 2012/C 299/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Čo sa mení pre bankovníctvo v Európe novými finančnými predpismi? (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 6 |
| 2012/C 299/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Európske technologické platformy (ETP) a priemyselné zmeny (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 12 |
| 2012/C 299/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Potreba európskeho obranného priemyslu: Priemyselné, inovačné a sociálne aspekty (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 17 |
| 2012/C 299/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Ženy – podnikateľky – špecifické politické opatrenia na zvýšenie rastu a zamestnanosti v EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 24 |
| 2012/C 299/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Úloha žien ako hnacej sily modelu rozvoja a inovácií v poľnohospodárstve a vo vidieckych oblastiach (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 29 |
| 2012/C 299/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vzťahy medzi EÚ a Moldavskom: Úloha organizovanej občianskej spoločnosti | 34 |
| 2012/C 299/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Úloha občianskej spoločnosti v rámci viacstrannej obchodnej dohody medzi EÚ, Kolumbiou a Peru | 39 |
| 2012/C 299/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Družstvá a poľnohospodársko-potravinársky rozvoj (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 45 |
| 2012/C 299/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Revízia usmernení EÚ pre letectvo a letiská z roku 1994 a 2005 (doplňujúce stanovisko) | 49 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

482. plenárne zasadnutie v dňoch 11. a 12. júla 2012

2012/C 299/01

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Posilnenie participatívnych procesov a zapojenie miestnych orgánov, mimovládnych organizácií a sociálnych partnerov do vykonávania stratégie Európa 2020 (prieskumné stanovisko)

1

2012/C 299/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Čo sa mení pre bankovníctvo v Európe novými finančnými predpismi? (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

6

2012/C 299/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Európske technologické platformy (ETP) a priemyselné zmeny (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

12

2012/C 299/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Potreba európskeho obranného priemyslu: Priemyselné, inovačné a sociálne aspekty (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

17

2012/C 299/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Ženy – podnikateľky – špecifické politické opatrenia na zvýšenie rastu a zamestnanosti v EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

24

2012/C 299/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Úloha žien ako hnacej sily modelu rozvoja a inovácií v poľnohospodárstve a vo vidieckych oblastiach (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

29

2012/C 299/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vzťahy medzi EÚ a Moldavskom: Úloha organizovanej občianskej spoločnosti

34

2012/C 299/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Úloha občianskej spoločnosti v rámci viacstrannej obchodnej dohody medzi EÚ, Kolumbiou a Peru

39

2012/C 299/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Družstvá a poľnohospodársko-potravinársky rozvoj (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

45

2012/C 299/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Revízia usmernení EÚ pre letectvo a letiská z roku 1994 a 2005 (doplňujúce stanovisko)

49

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR |
| | 482. plenárne zasadnutie v dňoch 11. a 12. júla 2012 |
| 2012/C 299/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Reštrukturalizácia a pripravenosť na zmenu: Aké ponaučenia vyplývajú z nedávnych skúseností? (zelená kniha) COM (2012) 7 final | 54 |
| 2012/C 299/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zelená kniha o uskutočniteľnosti zavedenia stabilizačných dlhopisovCOM(2011) 818 final | 60 |
| 2012/C 299/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o európskom programe monitorovania Zeme (GMES) a o jeho prevádzke (od roku 2014)COM(2011) 831 final | 72 |
| 2012/C 299/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zlepšení zúčtovania cenných papierov v Európskej únii a o centrálnych depozitároch cenných papierov (CSD), ktorým sa mení a dopĺňa smernica 98/26/ESCOM(2012) 73 final – 2012/0029 (COD) | 76 |
| 2012/C 299/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o transparentnosti opatrení regulujúcich stanovovanie cien liekov na humánne použitie a ich zaraďovanie do pôsobnosti verejných systémov zdravotného poisteniaCOM(2012) 84 final – 2012/0035 (COD) | 81 |
| 2012/C 299/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zjednodušuje prevoz motorových vozidiel už zaevidovaných v inom členskom štáte v rámci jednotného trhuCOM(2012) 164 final – 2012/0082 (COD) | 89 |
| 2012/C 299/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o posilnenej solidarite v rámci EÚ v oblasti azylu. Program EÚ v oblasti lepšej deľby kompetencií a zvýšenia vzájomnej dôveryCOM(2011) 835 final | 92 |
| 2012/C 299/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Iniciatíva Príležitosti pre mladýchCOM(2011) 933 final | 97 |
| 2012/C 299/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2014 – 2020 ustanovuje program SpravodlivosťCOM(2011) 759 final – 2011/0369 (COD) | 103 |
| 2012/C 299/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a vízCOM(2011) 750 final – 2011/0365 (COD),Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciuCOM(2011) 751 final – 2011/0366 (COD),Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a migráciu a o nástroji pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadeniaCOM(2011) 752 final – 2011/0367 (COD),Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadeniaCOM(2011) 753 final – 2011/0368 (COD) | 108 |
| 2012/C 299/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Biela kniha – Program pre primerané, bezpečné a udržateľné dôchodkyCOM(2012) 55 final | 115 |
| 2012/C 299/22 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2014 – 2020 ustanovuje program Európa pre občanovCOM(2011) 884 final – 2011/0436 (APP) | 122 |
| 2012/C 299/23 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o zmrazovaní a konfiškácii príjmov z trestnej činnosti v Európskej úniiCOM(2012) 85 final – 2012/0036 (COD) | 128 |
| 2012/C 299/24 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde pre námorníctvo a rybárstvo, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1198/2006, nariadenie Rady (ES) č. 861/2006 a nariadenie Rady (EÚ) č. XXX/2011 o integrovanej námornej politikeCOM(2011) 804 final – 2011/0380 (COD) | 133 |
| 2012/C 299/25 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Propagačné a informačné opatrenia na podporu poľnohospodárskych výrobkov: Stratégia so silnou európskou pridanou hodnotou na propagáciu chutí EurópyCOM(2012) 148 final | 141 |
| 2012/C 299/26 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1098/2007 z 18. septembra 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populácie tresky v Baltskom mori a rybolov využívajúci tieto populácieCOM(2012) 155 final – 2012/0077 (COD) | 145 |
| 2012/C 299/27 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Vysokovýkonná výpočtová technika: Miesto Európy v globálnych pretekochCOM(2012) 45 final | 148 |
| 2012/C 299/28 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2009/16/ES o štátnej prístavnej kontroleCOM(2012) 129 final – 2012/62 (COD) a Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o zodpovednostiach vlajkového štátu za presadzovanie smernice Rady 2009/13/ES, ktorou sa vykonáva Dohoda uzavretá Združením vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva (ECSA) a Európskou federáciou pracovníkov v doprave (ETF) o Dohovore o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 1999/63/ESCOM(2012) 134 final – 2012/65 (COD) | 153 |
| 2012/C 299/29 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o recyklácii lodíCOM(2012) 118 final – 2012/0055 (COD) | 158 |
| 2012/C 299/30 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Kľúčové kroky na ceste k Aktu o jednotnom trhu II (prieskumné stanovisko) | 165 |
| 2012/C 299/31 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Biela kniha o doprave: Zapojenie a angažovanosť občianskej spoločnosti (prieskumné stanovisko) | 170 |

III   Prípravné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

482. plenárne zasadnutie v dňoch 11. a 12. júla 2012

2012/C 299/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Reštrukturalizácia a pripravenosť na zmenu: Aké ponaučenia vyplývajú z nedávnych skúseností? (zelená kniha) COM (2012) 7 final

COM (2012) 7 final

54

2012/C 299/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zelená kniha o uskutočniteľnosti zavedenia stabilizačných dlhopisovCOM(2011) 818 final

COM(2011) 818 final

60

2012/C 299/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o európskom programe monitorovania Zeme (GMES) a o jeho prevádzke (od roku 2014)COM(2011) 831 final

COM(2011) 831 final

72

2012/C 299/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zlepšení zúčtovania cenných papierov v Európskej únii a o centrálnych depozitároch cenných papierov (CSD), ktorým sa mení a dopĺňa smernica 98/26/ESCOM(2012) 73 final – 2012/0029 (COD)

COM(2012) 73 final – 2012/0029 (COD)

76

2012/C 299/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o transparentnosti opatrení regulujúcich stanovovanie cien liekov na humánne použitie a ich zaraďovanie do pôsobnosti verejných systémov zdravotného poisteniaCOM(2012) 84 final – 2012/0035 (COD)

COM(2012) 84 final – 2012/0035 (COD)

81

2012/C 299/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zjednodušuje prevoz motorových vozidiel už zaevidovaných v inom členskom štáte v rámci jednotného trhuCOM(2012) 164 final – 2012/0082 (COD)

COM(2012) 164 final – 2012/0082 (COD)

89

2012/C 299/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o posilnenej solidarite v rámci EÚ v oblasti azylu. Program EÚ v oblasti lepšej deľby kompetencií a zvýšenia vzájomnej dôveryCOM(2011) 835 final

COM(2011) 835 final

92

2012/C 299/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Iniciatíva Príležitosti pre mladýchCOM(2011) 933 final

COM(2011) 933 final

97

2012/C 299/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2014 – 2020 ustanovuje program SpravodlivosťCOM(2011) 759 final – 2011/0369 (COD)

COM(2011) 759 final – 2011/0369 (COD)

103

2012/C 299/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a vízCOM(2011) 750 final – 2011/0365 (COD),Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciuCOM(2011) 751 final – 2011/0366 (COD),Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a migráciu a o nástroji pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadeniaCOM(2011) 752 final – 2011/0367 (COD),Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadeniaCOM(2011) 753 final – 2011/0368 (COD)

COM(2011) 750 final – 2011/0365 (COD),

COM(2011) 751 final – 2011/0366 (COD),

COM(2011) 752 final – 2011/0367 (COD),

COM(2011) 753 final – 2011/0368 (COD)

108

2012/C 299/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Biela kniha – Program pre primerané, bezpečné a udržateľné dôchodkyCOM(2012) 55 final

COM(2012) 55 final

115

2012/C 299/22

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2014 – 2020 ustanovuje program Európa pre občanovCOM(2011) 884 final – 2011/0436 (APP)

COM(2011) 884 final – 2011/0436 (APP)

122

2012/C 299/23

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o zmrazovaní a konfiškácii príjmov z trestnej činnosti v Európskej úniiCOM(2012) 85 final – 2012/0036 (COD)

COM(2012) 85 final – 2012/0036 (COD)

128

2012/C 299/24

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde pre námorníctvo a rybárstvo, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1198/2006, nariadenie Rady (ES) č. 861/2006 a nariadenie Rady (EÚ) č. XXX/2011 o integrovanej námornej politikeCOM(2011) 804 final – 2011/0380 (COD)

COM(2011) 804 final – 2011/0380 (COD)

133

2012/C 299/25

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Propagačné a informačné opatrenia na podporu poľnohospodárskych výrobkov: Stratégia so silnou európskou pridanou hodnotou na propagáciu chutí EurópyCOM(2012) 148 final

COM(2012) 148 final

141

2012/C 299/26

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1098/2007 z 18. septembra 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populácie tresky v Baltskom mori a rybolov využívajúci tieto populácieCOM(2012) 155 final – 2012/0077 (COD)

COM(2012) 155 final – 2012/0077 (COD)

145

2012/C 299/27

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Vysokovýkonná výpočtová technika: Miesto Európy v globálnych pretekochCOM(2012) 45 final

COM(2012) 45 final

148

2012/C 299/28

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2009/16/ES o štátnej prístavnej kontroleCOM(2012) 129 final – 2012/62 (COD) a Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o zodpovednostiach vlajkového štátu za presadzovanie smernice Rady 2009/13/ES, ktorou sa vykonáva Dohoda uzavretá Združením vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva (ECSA) a Európskou federáciou pracovníkov v doprave (ETF) o Dohovore o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 1999/63/ESCOM(2012) 134 final – 2012/65 (COD)

COM(2012) 129 final – 2012/62 (COD)

COM(2012) 134 final – 2012/65 (COD)

153

2012/C 299/29

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o recyklácii lodíCOM(2012) 118 final – 2012/0055 (COD)

COM(2012) 118 final – 2012/0055 (COD)

158

2012/C 299/30

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Kľúčové kroky na ceste k Aktu o jednotnom trhu II (prieskumné stanovisko)

165

2012/C 299/31

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Biela kniha o doprave: Zapojenie a angažovanosť občianskej spoločnosti (prieskumné stanovisko)

170

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

482. plenárne zasadnutie v dňoch 11. a 12. júla 2012

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Posilnenie participatívnych procesov a zapojenie miestnych orgánov, mimovládnych organizácií a sociálnych partnerov do vykonávania stratégie Európa 2020“ (prieskumné stanovisko)

2012/C 299/01

Spravodajkyňa: Heidi LOUGHEED

Sotiroula Charalambous, ministerka práce a sociálneho zabezpečenia Cyperskej republiky, vo svojom liste z 18. apríla 2012 požiadala Európsky hospodársky a sociálny výbor v mene budúceho cyperského predsedníctva o vypracovanie stanoviska na tému

„Posilnenie participatívnych procesov a zapojenie miestnych orgánov, mimovládnych organizácií a sociálnych partnerov do vykonávania stratégie Európa 2020“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 27. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 12. júla 2012) prijal jednomyseľne nasledujúce stanovisko:

1.   Odporúčania

| — | EHSV vyzýva európske inštitúcie a vlády členských štátov, aby obnovili svoj politický záväzok spolupracovať na stratégii Európa 2020 so všetkými relevantnými partnermi (Európsky parlamentom, Výborom regiónov, Európskym hospodárskym a sociálnym výborom, parlamentmi členských štátov, regionálnymi a miestnymi orgánmi, sociálnymi partnermi, organizovanou občianskou spoločnosťou, národnými hospodárskymi a sociálnymi radami alebo podobnými orgánmi, mestami a všetkými ďalšími formami miestnych orgánov). |
| --- | --- |

—

EHSV vyzýva európske inštitúcie a vlády členských štátov, aby obnovili svoj politický záväzok spolupracovať na stratégii Európa 2020 so všetkými relevantnými partnermi (Európsky parlamentom, Výborom regiónov, Európskym hospodárskym a sociálnym výborom, parlamentmi členských štátov, regionálnymi a miestnymi orgánmi, sociálnymi partnermi, organizovanou občianskou spoločnosťou, národnými hospodárskymi a sociálnymi radami alebo podobnými orgánmi, mestami a všetkými ďalšími formami miestnych orgánov).

| — | EHSV sa zaväzuje nadviazať na spoluprácu s národnými hospodárskymi a sociálnymi radami a podobnými orgánmi a predstaviteľmi organizovanej občianskej spoločnosti tým, že sa stane európskym kontaktným bodom a poskytne im samostatnú platformu na rozvoj ich vlastnej činnosti na stratégii Európa 2020. |
| --- | --- |

—

EHSV sa zaväzuje nadviazať na spoluprácu s národnými hospodárskymi a sociálnymi radami a podobnými orgánmi a predstaviteľmi organizovanej občianskej spoločnosti tým, že sa stane európskym kontaktným bodom a poskytne im samostatnú platformu na rozvoj ich vlastnej činnosti na stratégii Európa 2020.

| — | EHSV sa domnieva, že z dlhodobého hľadiska by Európska únia mala rozvíjať dlhoročnú víziu konečného cieľa, ktorým je zapojenie zainteresovaných strán, a mala by pracovať na jeho postupnom rozvoji. |
| --- | --- |

—

EHSV sa domnieva, že z dlhodobého hľadiska by Európska únia mala rozvíjať dlhoročnú víziu konečného cieľa, ktorým je zapojenie zainteresovaných strán, a mala by pracovať na jeho postupnom rozvoji.

| — | EHSV sa domnieva, že z krátkodobého hľadiska by niekoľko malých zmien malo významný dosah na pokrok. Členské štáty a Európska komisia by mali najmä naliehavo zvážiť načasovanie procesov a ich jednotlivé kroky s cieľom umožniť skutočné zapojenie a spoločnú zodpovednosť všetkých zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

—

EHSV sa domnieva, že z krátkodobého hľadiska by niekoľko malých zmien malo významný dosah na pokrok. Členské štáty a Európska komisia by mali najmä naliehavo zvážiť načasovanie procesov a ich jednotlivé kroky s cieľom umožniť skutočné zapojenie a spoločnú zodpovednosť všetkých zainteresovaných strán.

2.   Úvod

| 2.1 | Dňa 18. apríla 2012 požiadalo budúce cyperské predsedníctvo Európsky hospodársky a sociálny výbor, aby pripravil stanovisko k posilneniu participatívnych procesov a zapojeniu miestnych orgánov, mimovládnych organizácií a sociálnych partnerov do vykonávania stratégie Európa 2020 vzhľadom na svoj zámer urobiť z tejto otázky prioritu predsedníctva a neformálnej schôdze Rady pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti (EPSCO), ktorá sa uskutoční v júli 2012.
  V treťom roku európskeho semestra nastal vhodný čas na preskúmanie participatívnych procesov v rámci stratégie Európa 2020 a možností ich rozvoja. |
| --- | --- |

2.1

Dňa 18. apríla 2012 požiadalo budúce cyperské predsedníctvo Európsky hospodársky a sociálny výbor, aby pripravil stanovisko k posilneniu participatívnych procesov a zapojeniu miestnych orgánov, mimovládnych organizácií a sociálnych partnerov do vykonávania stratégie Európa 2020 vzhľadom na svoj zámer urobiť z tejto otázky prioritu predsedníctva a neformálnej schôdze Rady pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti (EPSCO), ktorá sa uskutoční v júli 2012.

V treťom roku európskeho semestra nastal vhodný čas na preskúmanie participatívnych procesov v rámci stratégie Európa 2020 a možností ich rozvoja.

| 2.2 | Riadiaci výbor EHSV pre stratégiu Európa 2020 je odhodlaný dohliadať na túto činnosť a poskytnúť národným hospodárskym a sociálnym radám a podobným orgánom možnosť vymeniť si skúsenosti o možnostiach zlepšenia participatívnych procesov v rámci stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

2.2

Riadiaci výbor EHSV pre stratégiu Európa 2020 je odhodlaný dohliadať na túto činnosť a poskytnúť národným hospodárskym a sociálnym radám a podobným orgánom možnosť vymeniť si skúsenosti o možnostiach zlepšenia participatívnych procesov v rámci stratégie Európa 2020.

| 2.3 | Úloha EHSV pri vykonávaní stratégie Európa 2020 (1) je dnes v plnej miere uznaná a výbor sa chce podeliť o svoje odporúčania týkajúce sa možností na zlepšenie participatívnych procesov v rámci stratégie Európa 2020 a európskeho semestra. |
| --- | --- |

2.3

Úloha EHSV pri vykonávaní stratégie Európa 2020 (1) je dnes v plnej miere uznaná a výbor sa chce podeliť o svoje odporúčania týkajúce sa možností na zlepšenie participatívnych procesov v rámci stratégie Európa 2020 a európskeho semestra.

3.   Stratégia Európa 2020 – nový systém

| 3.1 | Európska únia a jej obyvateľstvo čelí ťažkej hospodárskej a finančnej kríze, ktorá má vážny dosah na celú Európsku úniu a jej občanov. Mnoho členských štátov sa nachádza v mimoriadne napätej situácii a vysoká miera nezamestnanosti vyvoláva znepokojenie. EHSV sa preto domnieva, že stratégia Európa 2020 je dôležitejšia ako kedykoľvek predtým, keďže ponúka komplexný program reforiem zameraný na zabezpečenie udržateľného rastu a budovanie odolnejšej Európskej únie, pričom tento názor za posledné tri roky vyjadril v množstve svojich stanovísk. |
| --- | --- |

3.1

Európska únia a jej obyvateľstvo čelí ťažkej hospodárskej a finančnej kríze, ktorá má vážny dosah na celú Európsku úniu a jej občanov. Mnoho členských štátov sa nachádza v mimoriadne napätej situácii a vysoká miera nezamestnanosti vyvoláva znepokojenie. EHSV sa preto domnieva, že stratégia Európa 2020 je dôležitejšia ako kedykoľvek predtým, keďže ponúka komplexný program reforiem zameraný na zabezpečenie udržateľného rastu a budovanie odolnejšej Európskej únie, pričom tento názor za posledné tri roky vyjadril v množstve svojich stanovísk.

| 3.2 | Stratégia Európa 2020 pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast je skutočnou stratégiou rastu, ktorá stanovuje ciele v kľúčových oblastiach politík na úrovni EÚ a na úrovni členských štátov. Má veľmi široký rozsah pôsobnosti a jej celkovým cieľom je podpora inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a podpora krokov v oblasti inovácií a výskumu a vývoja, zmeny klímy, energetiky, nezamestnanosti, priemyselnej politiky a sociálnej a územnej súdržnosti, boja proti chudobe, politiky súdržnosti a mnohých ďalších. |
| --- | --- |

3.2

Stratégia Európa 2020 pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast je skutočnou stratégiou rastu, ktorá stanovuje ciele v kľúčových oblastiach politík na úrovni EÚ a na úrovni členských štátov. Má veľmi široký rozsah pôsobnosti a jej celkovým cieľom je podpora inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a podpora krokov v oblasti inovácií a výskumu a vývoja, zmeny klímy, energetiky, nezamestnanosti, priemyselnej politiky a sociálnej a územnej súdržnosti, boja proti chudobe, politiky súdržnosti a mnohých ďalších.

| 3.3 | Cieľom riadenia stratégie Európa 2020 je spojiť európske, národné a spoločné právomoci do viacúrovňového systému, a tým pomôcť posilniť legitímnosť prehlbovania európskej integrácie. V porovnaní s Lisabonskou stratégiou má stratégia Európa 2020 vzájomne prepojené hlavné iniciatívy, ktoré sústreďujú pozornosť a podporu na dôležité tematické oblasti, priority a hlavné ciele, a má tiež rozšírený a prísny systém dohľadu s možnosťou kritického posúdenia vývoja (alebo jeho nedostatočnosti) na úrovni členských štátov. |
| --- | --- |

3.3

Cieľom riadenia stratégie Európa 2020 je spojiť európske, národné a spoločné právomoci do viacúrovňového systému, a tým pomôcť posilniť legitímnosť prehlbovania európskej integrácie. V porovnaní s Lisabonskou stratégiou má stratégia Európa 2020 vzájomne prepojené hlavné iniciatívy, ktoré sústreďujú pozornosť a podporu na dôležité tematické oblasti, priority a hlavné ciele, a má tiež rozšírený a prísny systém dohľadu s možnosťou kritického posúdenia vývoja (alebo jeho nedostatočnosti) na úrovni členských štátov.

| 3.4 | V porovnaní s Lisabonskou stratégiou ide o iný mechanizmus predkladania správ, ktorý nie je len intenzívnejší, ale zároveň je v súlade s procesmi v rámci novej a zlepšenej správy ekonomických záležitostí, takže napríklad programy stability a konvergenčné programy a národné programy reforiem sa predkladajú Európskej komisii spoločne, čím umožňujú ucelenejší pohľad na súčasnú situáciu členských štátov a zamýšľaný cieľ. |
| --- | --- |

3.4

V porovnaní s Lisabonskou stratégiou ide o iný mechanizmus predkladania správ, ktorý nie je len intenzívnejší, ale zároveň je v súlade s procesmi v rámci novej a zlepšenej správy ekonomických záležitostí, takže napríklad programy stability a konvergenčné programy a národné programy reforiem sa predkladajú Európskej komisii spoločne, čím umožňujú ucelenejší pohľad na súčasnú situáciu členských štátov a zamýšľaný cieľ.

| 3.5 | Zmena procesu sa prvýkrát zdôraznila v samotnom dokumente stratégie Európa 2020, v ktorom sa jasne uvádzalo, že „potrebujeme dosiahnuť väčšiu mieru zodpovednosti“ a že v tejto súvislosti je tiež „potrebné prehĺbiť účasť zainteresovaných strán a sociálnych partnerov na úrovni jednotlivých štátov a regiónov“. Prijal sa osobitný záväzok o užšom zapojení EHSV aj Výboru regiónov. Táto potreba participatívnych procesov bola pri viacerých príležitostiach zopakovaná, a to najmä v záveroch zasadnutia Európskej rady, ktoré sa uskutočnilo v marci 2010, a v Usmerneniach na vypracovanie, vykonávanie a monitorovanie národných programov reforiem v rámci stratégie Európa 2020, ktoré vydala Európska komisia a v ktorých sa potvrdzuje, že dôležité bude dôsledné zapojenie parlamentov členských štátov, sociálnych partnerov, regiónov a ďalších zainteresovaných strán do prípravy národných programov reforiem s cieľom zvýšiť zodpovednosť za túto stratégiu. |
| --- | --- |

3.5

Zmena procesu sa prvýkrát zdôraznila v samotnom dokumente stratégie Európa 2020, v ktorom sa jasne uvádzalo, že „potrebujeme dosiahnuť väčšiu mieru zodpovednosti“ a že v tejto súvislosti je tiež „potrebné prehĺbiť účasť zainteresovaných strán a sociálnych partnerov na úrovni jednotlivých štátov a regiónov“. Prijal sa osobitný záväzok o užšom zapojení EHSV aj Výboru regiónov. Táto potreba participatívnych procesov bola pri viacerých príležitostiach zopakovaná, a to najmä v záveroch zasadnutia Európskej rady, ktoré sa uskutočnilo v marci 2010, a v Usmerneniach na vypracovanie, vykonávanie a monitorovanie národných programov reforiem v rámci stratégie Európa 2020, ktoré vydala Európska komisia a v ktorých sa potvrdzuje, že dôležité bude dôsledné zapojenie parlamentov členských štátov, sociálnych partnerov, regiónov a ďalších zainteresovaných strán do prípravy národných programov reforiem s cieľom zvýšiť zodpovednosť za túto stratégiu.

4.   Skúsenosti s európskym semestrom

| 4.1 | Po troch rokoch vykonávania stratégie Európa 2020 je jasné, že mnohé členské štáty sú odhodlané zapojiť sociálnych partnerov a organizovanú občiansku spoločnosť do európskeho semestra a že zapojili týchto partnerov do svojich vnútroštátnych procesov. Uplatňovanie tohto záväzku je však útržkovité s rôznou mierou odhodlania, a ak sa tento záväzok aj dodržiava, miera skutočného zapojenia partnerov do tohto procesu je rôzna. Hoci mnoho členských štátov svojich partnerov informuje a konzultuje s nimi, tento proces je často nesústredený a tí, ktorí sa na ňom zúčastňujú, môžu mať pocit, že je nespojitý a že mu chýba celková stratégia. EHSV a ďalší partneri namietali najmä voči veľmi krátkym lehotám, ktoré často neposkytujú prakticky žiadny čas na skutočnú diskusiu so sociálnymi partnermi, organizáciami občianskej spoločnosti či regionálnymi samosprávami a parlamentmi členských štátov. Tieto námietky neexistujú len na úrovni členských štátov. Mnoho organizácií na európskej úrovni prednieslo otázku, či by bolo možné zlepšiť proces a riadenie európskeho semestra, ako aj monitorovanie v rámci stratégie Európa 2020. Európsky parlament predložil politické odporúčania na lepšie vymedzenie jeho vlastnej úlohy a príspevku, ktorý by mohol zabezpečiť (2), a Výbor regiónov pripravuje vydanie vlastných usmernení. |
| --- | --- |

4.1

Po troch rokoch vykonávania stratégie Európa 2020 je jasné, že mnohé členské štáty sú odhodlané zapojiť sociálnych partnerov a organizovanú občiansku spoločnosť do európskeho semestra a že zapojili týchto partnerov do svojich vnútroštátnych procesov. Uplatňovanie tohto záväzku je však útržkovité s rôznou mierou odhodlania, a ak sa tento záväzok aj dodržiava, miera skutočného zapojenia partnerov do tohto procesu je rôzna. Hoci mnoho členských štátov svojich partnerov informuje a konzultuje s nimi, tento proces je často nesústredený a tí, ktorí sa na ňom zúčastňujú, môžu mať pocit, že je nespojitý a že mu chýba celková stratégia. EHSV a ďalší partneri namietali najmä voči veľmi krátkym lehotám, ktoré často neposkytujú prakticky žiadny čas na skutočnú diskusiu so sociálnymi partnermi, organizáciami občianskej spoločnosti či regionálnymi samosprávami a parlamentmi členských štátov. Tieto námietky neexistujú len na úrovni členských štátov. Mnoho organizácií na európskej úrovni prednieslo otázku, či by bolo možné zlepšiť proces a riadenie európskeho semestra, ako aj monitorovanie v rámci stratégie Európa 2020. Európsky parlament predložil politické odporúčania na lepšie vymedzenie jeho vlastnej úlohy a príspevku, ktorý by mohol zabezpečiť (2), a Výbor regiónov pripravuje vydanie vlastných usmernení.

| 4.2 | V rámci EHSV sa vytvorením riadiaceho výboru pre stratégiu Európa 2020 zabezpečilo nevyhnutné zameranie našej činnosti, keďže EHSV má k dispozícii jednu skupinu, ktorá dohliada na všetko, čo sa týka stratégie Európa 2020, a na návrhy, ktoré sú s ňou spojené, a nevníma ju len po častiach. Zástupcovia Komisie a ďalší aktéri sa pravidelne zúčastňujú na schôdzach riadiaceho výboru. Riadiaci výbor pravidelne pozýva počas dôležitých etáp európskeho semestra národné hospodárske a sociálne rady a podobné orgány, aby posilnil prepojenie s národnou a miestnou úrovňou, a organizuje v spolupráci s vnútroštátnymi aktérmi občianskej spoločnosti podujatia na miestnej úrovni súvisiace so stratégiou Európa 2020. Táto práca by mala byť zintenzívnená a rozšírená. |
| --- | --- |

4.2

V rámci EHSV sa vytvorením riadiaceho výboru pre stratégiu Európa 2020 zabezpečilo nevyhnutné zameranie našej činnosti, keďže EHSV má k dispozícii jednu skupinu, ktorá dohliada na všetko, čo sa týka stratégie Európa 2020, a na návrhy, ktoré sú s ňou spojené, a nevníma ju len po častiach. Zástupcovia Komisie a ďalší aktéri sa pravidelne zúčastňujú na schôdzach riadiaceho výboru. Riadiaci výbor pravidelne pozýva počas dôležitých etáp európskeho semestra národné hospodárske a sociálne rady a podobné orgány, aby posilnil prepojenie s národnou a miestnou úrovňou, a organizuje v spolupráci s vnútroštátnymi aktérmi občianskej spoločnosti podujatia na miestnej úrovni súvisiace so stratégiou Európa 2020. Táto práca by mala byť zintenzívnená a rozšírená.

| 4.3 | Ukázalo sa, že úloha, ktorú EHSV zohráva pri spájaní národných hospodárskych a sociálnych rád a podobných orgánov, aj keď nie výlučne so zameraním na európsky semester a stratégiu Európa 2020, je užitočná aj z hľadiska rozvoja našich a ich analýz a z hľadiska pochopenia situácie v rámci Európskej únie a posilnenia návrhov, ktoré predkladá EHSV a národné hospodárske a sociálne rady. |
| --- | --- |

4.3

Ukázalo sa, že úloha, ktorú EHSV zohráva pri spájaní národných hospodárskych a sociálnych rád a podobných orgánov, aj keď nie výlučne so zameraním na európsky semester a stratégiu Európa 2020, je užitočná aj z hľadiska rozvoja našich a ich analýz a z hľadiska pochopenia situácie v rámci Európskej únie a posilnenia návrhov, ktoré predkladá EHSV a národné hospodárske a sociálne rady.

5.   Hodnota a využitie participatívnych procesov

| 5.1 | Je jasné, že z hľadiska optimalizácie dosahu európskeho semestra by samotnej stratégii Európa 2020 a v konečnom dôsledku aj blahobytu občanov prospelo zlepšenie a zvýšenie participatívnych procesov v rámci tejto stratégie. |
| --- | --- |

5.1

Je jasné, že z hľadiska optimalizácie dosahu európskeho semestra by samotnej stratégii Európa 2020 a v konečnom dôsledku aj blahobytu občanov prospelo zlepšenie a zvýšenie participatívnych procesov v rámci tejto stratégie.

| 5.2 | Európska únia a jej členské štáty často poukazujú na užitočnosť participatívnych procesov a zapojenia organizovanej občianskej spoločnosti. Sociálni partneri a široká verejnosť majú v skutočnosti k dispozícii množstvo rôznych procesov a systémov. Dobré je vysvetliť, prečo je to vlastne také dôležité a čo sa dá potenciálne získať vďaka riadne fungujúcemu systému, ktorý zabezpečuje väčšiu účasť. Aktívnym zapojením sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti sa môže dosiahnuť:






  — | väčší dosah pri šírení informácií v celej Európskej únii a značný reťazový efekt, |
| --- | --- | --- |

5.2

Európska únia a jej členské štáty často poukazujú na užitočnosť participatívnych procesov a zapojenia organizovanej občianskej spoločnosti. Sociálni partneri a široká verejnosť majú v skutočnosti k dispozícii množstvo rôznych procesov a systémov. Dobré je vysvetliť, prečo je to vlastne také dôležité a čo sa dá potenciálne získať vďaka riadne fungujúcemu systému, ktorý zabezpečuje väčšiu účasť. Aktívnym zapojením sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti sa môže dosiahnuť:

—

väčší dosah pri šírení informácií v celej Európskej únii a značný reťazový efekt,

| — | väčšie stotožnenie sa so stratégiami, ak vládne pocit, že ich vytvorili všetci zúčastnení, |
| --- | --- |

—

väčšie stotožnenie sa so stratégiami, ak vládne pocit, že ich vytvorili všetci zúčastnení,

| — | systém včasného varovania – keďže organizácie občianskej spoločnosti a sociálni partneri často pôsobia bližšie k základnej úrovni, môžu zabezpečovať systém včasného varovania o vývoji mikrotrendov omnoho skôr, ako by sa ukázali na úrovni členských štátov alebo európskej úrovni, |
| --- | --- |

—

systém včasného varovania – keďže organizácie občianskej spoločnosti a sociálni partneri často pôsobia bližšie k základnej úrovni, môžu zabezpečovať systém včasného varovania o vývoji mikrotrendov omnoho skôr, ako by sa ukázali na úrovni členských štátov alebo európskej úrovni,

| — | schopnosť overiť myšlienky a rozvíjať riešenia – neprekvapí, že tí, ktorí sú najbližšie danej situácii, často dokážu overovať návrhy v praxi skôr, ako sa začnú plne vykonávať, a často poskytujú veľmi pragmatické a účinné riešenia, |
| --- | --- |

—

schopnosť overiť myšlienky a rozvíjať riešenia – neprekvapí, že tí, ktorí sú najbližšie danej situácii, často dokážu overovať návrhy v praxi skôr, ako sa začnú plne vykonávať, a často poskytujú veľmi pragmatické a účinné riešenia,

| — | lepšie vykonávanie – v mnohých prípadoch sú to práve sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti, kto bude zodpovedný za vlastné vykonávanie návrhov na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

—

lepšie vykonávanie – v mnohých prípadoch sú to práve sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti, kto bude zodpovedný za vlastné vykonávanie návrhov na miestnej úrovni.

6.   Osobitné návrhy na zlepšenie participatívnych procesov v rámci stratégie Európa 2020

| 6.1 | Pri pohľade na procesy, ktoré sa doposiaľ využívali na európskej úrovni a na úrovni členských štátov, sa EHSV domnieva, že treba vykonať mnoho a že tieto procesy je možné rozvinúť do systému, ktorý skutočne zabezpečí pevné partnerstvo medzi európskymi inštitúciami, vládami členských štátov, sociálnymi partnermi, organizáciami občianskej spoločnosti, parlamentmi členských štátov, regionálnymi samosprávami a ďalšími zainteresovanými stranami. Mnohé z toho si bude vyžadovať sústredené a spoločné úsilie a nedosiahne sa to ľahko. EHSV sa však domnieva, že takéto systémy by sa mali rozvíjať postupným budovaním strategického a komplexného procesu mnohovrstvového partnerstva, pričom by sa zároveň mali rýchlo vykonávať jednoduché opatrenia, ktoré by mohli zabezpečiť zlepšenie v krátkodobom časovom horizonte. |
| --- | --- |

6.1

Pri pohľade na procesy, ktoré sa doposiaľ využívali na európskej úrovni a na úrovni členských štátov, sa EHSV domnieva, že treba vykonať mnoho a že tieto procesy je možné rozvinúť do systému, ktorý skutočne zabezpečí pevné partnerstvo medzi európskymi inštitúciami, vládami členských štátov, sociálnymi partnermi, organizáciami občianskej spoločnosti, parlamentmi členských štátov, regionálnymi samosprávami a ďalšími zainteresovanými stranami. Mnohé z toho si bude vyžadovať sústredené a spoločné úsilie a nedosiahne sa to ľahko. EHSV sa však domnieva, že takéto systémy by sa mali rozvíjať postupným budovaním strategického a komplexného procesu mnohovrstvového partnerstva, pričom by sa zároveň mali rýchlo vykonávať jednoduché opatrenia, ktoré by mohli zabezpečiť zlepšenie v krátkodobom časovom horizonte.

| 6.2 | Ako najdôležitejší bod EHSV vyzýva všetky európske inštitúcie a vlády členských štátov, aby obnovili svoj politický záväzok pravidelnejšie a systematickejšie zapájať sociálnych partnerov, organizácie občianskej spoločnosti, parlamenty členských štátov, regionálne a miestne orgány a všetky ďalšie zainteresované strany a zabezpečili, aby sa to realizovalo čo najúplnejšie prostredníctvom pevných, uskutočniteľných a udržateľných participatívnych procesov v rámci stratégie Európa 2020. Lisabonská zmluva zdôrazňuje, že v rozhodovacích procesoch sú potrebné konzultácie s občianskou spoločnosťou na európskej úrovni. Ak si majú členské štáty zabezpečiť väčšiu zodpovednosť a zapojenie v stratégii Európa 2020 a v európskom procese, mali by uplatňovať rovnakú disciplínu a konzultovať s hospodárskymi a sociálnymi radami a podobnými orgánmi čo najčastejšie. |
| --- | --- |

6.2

Ako najdôležitejší bod EHSV vyzýva všetky európske inštitúcie a vlády členských štátov, aby obnovili svoj politický záväzok pravidelnejšie a systematickejšie zapájať sociálnych partnerov, organizácie občianskej spoločnosti, parlamenty členských štátov, regionálne a miestne orgány a všetky ďalšie zainteresované strany a zabezpečili, aby sa to realizovalo čo najúplnejšie prostredníctvom pevných, uskutočniteľných a udržateľných participatívnych procesov v rámci stratégie Európa 2020. Lisabonská zmluva zdôrazňuje, že v rozhodovacích procesoch sú potrebné konzultácie s občianskou spoločnosťou na európskej úrovni. Ak si majú členské štáty zabezpečiť väčšiu zodpovednosť a zapojenie v stratégii Európa 2020 a v európskom procese, mali by uplatňovať rovnakú disciplínu a konzultovať s hospodárskymi a sociálnymi radami a podobnými orgánmi čo najčastejšie.

7.   EHSV

| 7.1 | V súvislosti so svojou vlastnou úlohou sa EHSV domnieva, že je nevyhnutné, aby sa naďalej sústreďoval na všetky súčasti stratégie Európa 2020 a na ich strategické zapojenie, aby si zachoval schopnosť rozpoznať možnú súčinnosť, ktorú vytvára stratégia a jej jednotlivé časti. |
| --- | --- |

7.1

V súvislosti so svojou vlastnou úlohou sa EHSV domnieva, že je nevyhnutné, aby sa naďalej sústreďoval na všetky súčasti stratégie Európa 2020 a na ich strategické zapojenie, aby si zachoval schopnosť rozpoznať možnú súčinnosť, ktorú vytvára stratégia a jej jednotlivé časti.

| 7.2 | EHSV sa domnieva, že činnosť jeho riadiaceho výboru pre stratégiu Európa 2020 by mala pokračovať a rozvíjať sa. Riadiaci výbor sa musí naďalej sústreďovať na stratégiu a jej dôsledky pre širokú verejnosť a mal by rozvíjať vnútornú komunikáciu s tými členmi, ktorí nie sú zapojení do činnosti riadiaceho výboru, aby sa výhody prehľadov a náhľadu riadiaceho výboru zabezpečili pre všetkých. |
| --- | --- |

7.2

EHSV sa domnieva, že činnosť jeho riadiaceho výboru pre stratégiu Európa 2020 by mala pokračovať a rozvíjať sa. Riadiaci výbor sa musí naďalej sústreďovať na stratégiu a jej dôsledky pre širokú verejnosť a mal by rozvíjať vnútornú komunikáciu s tými členmi, ktorí nie sú zapojení do činnosti riadiaceho výboru, aby sa výhody prehľadov a náhľadu riadiaceho výboru zabezpečili pre všetkých.

| 7.3 | EHSV sa domnieva, že výsledky, ktoré postupne dosahuje pri koordinácii spojení medzi národnými hospodárskymi a sociálnymi radami a ich činnosťou tam, kde takéto rady existujú, majú veľmi priaznivý dosah, ale mohli by sa zlepšiť. V rámci stratégie Európa 2020 zohrávajú mnohé z týchto organizácií úlohu aj na úrovni členských štátov, podobne ako mnohí ich členovia. Pokiaľ ide o lepšie zapojenie v rámci stratégie Európa 2020, EHSV sa domnieva, že je to oblasť, kde by rýchle a jednoduché opatrenie mohlo priniesť významný úžitok. EHSV sa domnieva, že má ideálne postavenie na to, aby sa stal európskym kontaktným bodom pre národné hospodárske a sociálne rady a podobné orgány, najmä pokiaľ ide o pomoc pri ich vlastnej činnosti v rámci stratégie Európa 2020. EHSV je ochotný prijať tento záväzok k ďalšiemu rozvoju kontaktov a spolupráce a začať tento proces tým, že pri najbližšej príležitosti zapojí národné hospodárske a sociálne rady a podobné orgány do podujatia zameraného na stratégiu Európa 2020. |
| --- | --- |

7.3

EHSV sa domnieva, že výsledky, ktoré postupne dosahuje pri koordinácii spojení medzi národnými hospodárskymi a sociálnymi radami a ich činnosťou tam, kde takéto rady existujú, majú veľmi priaznivý dosah, ale mohli by sa zlepšiť. V rámci stratégie Európa 2020 zohrávajú mnohé z týchto organizácií úlohu aj na úrovni členských štátov, podobne ako mnohí ich členovia. Pokiaľ ide o lepšie zapojenie v rámci stratégie Európa 2020, EHSV sa domnieva, že je to oblasť, kde by rýchle a jednoduché opatrenie mohlo priniesť významný úžitok. EHSV sa domnieva, že má ideálne postavenie na to, aby sa stal európskym kontaktným bodom pre národné hospodárske a sociálne rady a podobné orgány, najmä pokiaľ ide o pomoc pri ich vlastnej činnosti v rámci stratégie Európa 2020. EHSV je ochotný prijať tento záväzok k ďalšiemu rozvoju kontaktov a spolupráce a začať tento proces tým, že pri najbližšej príležitosti zapojí národné hospodárske a sociálne rady a podobné orgány do podujatia zameraného na stratégiu Európa 2020.

8.   Rýchle opatrenia na dosiahnutie rýchlych zmien

| 8.1 | EHSV dôrazne podporuje zámer cyperského predsedníctva sústrediť sa na posilnenie participatívnych procesov v rámci procesu stratégie Európa 2020 a venovať tejto činnosti časť neformálnej schôdze Rady pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti (EPSCO), ktorá sa uskutoční v júli 2012. EHSV to plne podporuje ako dôrazný začiatok, ktorý členským štátom a Európskej komisii umožní v plnej miere zvážiť, ako môžu zlepšiť to, čo robia. |
| --- | --- |

8.1

EHSV dôrazne podporuje zámer cyperského predsedníctva sústrediť sa na posilnenie participatívnych procesov v rámci procesu stratégie Európa 2020 a venovať tejto činnosti časť neformálnej schôdze Rady pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti (EPSCO), ktorá sa uskutoční v júli 2012. EHSV to plne podporuje ako dôrazný začiatok, ktorý členským štátom a Európskej komisii umožní v plnej miere zvážiť, ako môžu zlepšiť to, čo robia.

| 8.2 | EHSV vyzýva všetky členské štáty, aby na vnútroštátnej úrovni vysvetlili, ktorá štátna agentúra zodpovedá za ktoré opatrenia v rámci stratégie Európa 2020, a aby objasnili vzťah medzi agentúrami zodpovednými za koordináciu alebo monitorovanie národných programov reforiem a agentúrami zodpovednými za samotné vykonávanie. Dokonca aj jednoduché vysvetlenie v tomto smere by v každom členskom štáte umožnilo, aby sa subjekty v záujme vyššej účinnosti obracali na správne orgány. |
| --- | --- |

8.2

EHSV vyzýva všetky členské štáty, aby na vnútroštátnej úrovni vysvetlili, ktorá štátna agentúra zodpovedá za ktoré opatrenia v rámci stratégie Európa 2020, a aby objasnili vzťah medzi agentúrami zodpovednými za koordináciu alebo monitorovanie národných programov reforiem a agentúrami zodpovednými za samotné vykonávanie. Dokonca aj jednoduché vysvetlenie v tomto smere by v každom členskom štáte umožnilo, aby sa subjekty v záujme vyššej účinnosti obracali na správne orgány.

| 8.3 | EHSV sa domnieva, že úplná transparentnosť, pokiaľ ide o formy účasti používané v jednotlivých členských štátoch a opis procesov a nástrojov, ktoré majú vlády v úmysle použiť, zabezpečí, aby každý jasne pochopil, čo sa deje, prečo a ako. |
| --- | --- |

8.3

EHSV sa domnieva, že úplná transparentnosť, pokiaľ ide o formy účasti používané v jednotlivých členských štátoch a opis procesov a nástrojov, ktoré majú vlády v úmysle použiť, zabezpečí, aby každý jasne pochopil, čo sa deje, prečo a ako.

| 8.4 | EHSV sa domnieva, že Európska komisia a členské štáty by mali naliehavo preskúmať načasovanie rôznych opatrení v rámci európskeho semestra. Najtrvalejším problémom, na ktorý poukazujú takmer všetky zainteresované strany v súčasných štruktúrach, je nedostatok času na prípravu akejkoľvek uváženej reakcie či na riadnu diskusiu. Členské štáty by mali naliehavo zvážiť lehoty, ktoré v súčasnosti používajú, a mali by uvažovať o tom, ako zabezpečiť ich primeranosť. |
| --- | --- |

8.4

EHSV sa domnieva, že Európska komisia a členské štáty by mali naliehavo preskúmať načasovanie rôznych opatrení v rámci európskeho semestra. Najtrvalejším problémom, na ktorý poukazujú takmer všetky zainteresované strany v súčasných štruktúrach, je nedostatok času na prípravu akejkoľvek uváženej reakcie či na riadnu diskusiu. Členské štáty by mali naliehavo zvážiť lehoty, ktoré v súčasnosti používajú, a mali by uvažovať o tom, ako zabezpečiť ich primeranosť.

| 8.5 | EHSV dôrazne nabáda regionálne a miestne orgány, aby sa viac angažovali v procesoch spojených so stratégiou Európa 2020 v rámci ich členského štátu i priamo na úrovni EÚ. Platforma na monitorovanie stratégie Európa 2020, ktorú zriadil Výbor regiónov, je vynikajúcim krokom smerom k dosiahnutiu tohto cieľa. EHSV sa domnieva, že toto intenzívnejšie zapojenie by mali vlády členských štátov podporovať. Prehľad miestnych a regionálnych orgánov o vývoji na miestnej úrovni a možných uplatneniach je kľúčovou súčasťou opatrení, vďaka ktorým by stratégia Európa 2020 mohla splniť svoju úlohu v celom rozsahu. |
| --- | --- |

8.5

EHSV dôrazne nabáda regionálne a miestne orgány, aby sa viac angažovali v procesoch spojených so stratégiou Európa 2020 v rámci ich členského štátu i priamo na úrovni EÚ. Platforma na monitorovanie stratégie Európa 2020, ktorú zriadil Výbor regiónov, je vynikajúcim krokom smerom k dosiahnutiu tohto cieľa. EHSV sa domnieva, že toto intenzívnejšie zapojenie by mali vlády členských štátov podporovať. Prehľad miestnych a regionálnych orgánov o vývoji na miestnej úrovni a možných uplatneniach je kľúčovou súčasťou opatrení, vďaka ktorým by stratégia Európa 2020 mohla splniť svoju úlohu v celom rozsahu.

9.   Príprava dlhodobého komplexného participatívneho procesu pre stratégiu Európa 2020

| 9.1 | EHSV sa domnieva, že na vytvorenie pevných štruktúr trvalého dialógu už existujú veľmi užitočné modely. EHSV sa domnieva, že Kódex dobrej praxe občianskej participácie v rozhodovacích procesoch, ktorý zaviedla Rada Európy (3), poskytuje pre túto činnosť vynikajúci rámec a súbor zásad, ktoré sa môžu uplatňovať v stratégii Európa 2020. Využitie tohto súboru zásad umožní Európskej únii a členským štátom, aby postupne smerovali diskusiu pozdĺž celého spektra foriem zapojenia od pomerne nízkej úrovne, kde sa zapojenie sústreďuje najmä na poskytovanie informácií, cez otvorené konzultácie a rozvoj dialógu medzi účastníkmi, až po rozvoj skutočného partnerstva, pričom ide o štyri hlavné kroky spektra participatívnych procesov, ktoré opisuje kódex. EHSV sa domnieva, že procesy v rámci stratégie Európa 2020 by sa mali začať postupne pohybovať pozdĺž tohto spektra zapojenia. V kódexe sa zároveň ustanovuje množstvo veľmi užitočných nástrojov, ktoré by sa mohli uplatňovať v procesoch stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

9.1

EHSV sa domnieva, že na vytvorenie pevných štruktúr trvalého dialógu už existujú veľmi užitočné modely. EHSV sa domnieva, že Kódex dobrej praxe občianskej participácie v rozhodovacích procesoch, ktorý zaviedla Rada Európy (3), poskytuje pre túto činnosť vynikajúci rámec a súbor zásad, ktoré sa môžu uplatňovať v stratégii Európa 2020. Využitie tohto súboru zásad umožní Európskej únii a členským štátom, aby postupne smerovali diskusiu pozdĺž celého spektra foriem zapojenia od pomerne nízkej úrovne, kde sa zapojenie sústreďuje najmä na poskytovanie informácií, cez otvorené konzultácie a rozvoj dialógu medzi účastníkmi, až po rozvoj skutočného partnerstva, pričom ide o štyri hlavné kroky spektra participatívnych procesov, ktoré opisuje kódex. EHSV sa domnieva, že procesy v rámci stratégie Európa 2020 by sa mali začať postupne pohybovať pozdĺž tohto spektra zapojenia. V kódexe sa zároveň ustanovuje množstvo veľmi užitočných nástrojov, ktoré by sa mohli uplatňovať v procesoch stratégie Európa 2020.

| 9.2 | Organizovaná občianska spoločnosť v členských štátoch by mala byť zapojená prostredníctvom európskeho semestra. Jedným z kľúčových procesov v oblasti prípravy je vypracovanie národných programov reforiem. Proces vypracovania v členských štátoch by mal nadväzovať na širší dialóg a spoluprácu so sociálnymi partnermi a organizovanou občianskou spoločnosťou. Tieto subjekty nielenže poskytujú odborné poznatky pri určovaní cieľov a príprave programov a stratégií v takých oblastiach ako zamestnanosť, vzdelávanie a sociálne začlenenie, ale sú aj základnými subjektmi pri vykonávaní týchto stratégií. |
| --- | --- |

9.2

Organizovaná občianska spoločnosť v členských štátoch by mala byť zapojená prostredníctvom európskeho semestra. Jedným z kľúčových procesov v oblasti prípravy je vypracovanie národných programov reforiem. Proces vypracovania v členských štátoch by mal nadväzovať na širší dialóg a spoluprácu so sociálnymi partnermi a organizovanou občianskou spoločnosťou. Tieto subjekty nielenže poskytujú odborné poznatky pri určovaní cieľov a príprave programov a stratégií v takých oblastiach ako zamestnanosť, vzdelávanie a sociálne začlenenie, ale sú aj základnými subjektmi pri vykonávaní týchto stratégií.

| 9.3 | Ďalším kľúčovým krokom európskeho semestra je uverejnenie a revízia odporúčaní pre jednotlivé krajiny. Európski sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti musia byť informovaní a konzultovaní, pokiaľ ide o odporúčania pre jednotlivé členské štáty. V tejto súvislosti je rozhodujúce načasovanie, aby sa umožnilo zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti už na začiatku pri formulácii budúcich vyhliadok pre nasledujúce cykly. |
| --- | --- |

9.3

Ďalším kľúčovým krokom európskeho semestra je uverejnenie a revízia odporúčaní pre jednotlivé krajiny. Európski sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti musia byť informovaní a konzultovaní, pokiaľ ide o odporúčania pre jednotlivé členské štáty. V tejto súvislosti je rozhodujúce načasovanie, aby sa umožnilo zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti už na začiatku pri formulácii budúcich vyhliadok pre nasledujúce cykly.

| 9.4 | EHSV vo svojich predchádzajúcich stanoviskách navrhol, aby sa na meranie pokroku v oblasti vykonávania stratégie Európa 2020 použilo referenčné porovnávanie. Národná hospodárska a sociálna rada alebo podobná organizácia v takom prípade analyzuje a stanovuje vlastné prioritné kritériá s použitím štatistík, ktoré sú voľne dostupné na stránke Eurostatu. Niektoré hospodárske a sociálne rady už tento postup využívajú a ďalšie by sa mali podporiť v zapojení do tohto procesu. Týmto referenčným porovnávaním zainteresované strany sústavne monitorujú vykonávanie reforiem. Vytvára sa tak hodnotný vstup v súvislosti s revíziou národných programov reforiem. |
| --- | --- |

9.4

EHSV vo svojich predchádzajúcich stanoviskách navrhol, aby sa na meranie pokroku v oblasti vykonávania stratégie Európa 2020 použilo referenčné porovnávanie. Národná hospodárska a sociálna rada alebo podobná organizácia v takom prípade analyzuje a stanovuje vlastné prioritné kritériá s použitím štatistík, ktoré sú voľne dostupné na stránke Eurostatu. Niektoré hospodárske a sociálne rady už tento postup využívajú a ďalšie by sa mali podporiť v zapojení do tohto procesu. Týmto referenčným porovnávaním zainteresované strany sústavne monitorujú vykonávanie reforiem. Vytvára sa tak hodnotný vstup v súvislosti s revíziou národných programov reforiem.

| 9.5 | Mali by sa prijať kroky na oživenie diskusie o vykonávaní stratégie Európa 2020 v členských štátoch a vlády by mali vypracovať účinnejšie procesy spätnej väzby vo vzťahu k dosahu väčšieho občianskeho a sociálneho dialógu na túto stratégiu. Osobitnú hodnotu tu môže mať úloha občianskej spoločnosti v následných aktivitách. Užitočné by boli pravidelné konferencie v členských štátoch za účasti všetkých príslušných zainteresovaných strán, ale aj otvorené vypočutia v parlamentoch, v ktorých sa predstavujú národné programy reforiem. |
| --- | --- |

9.5

Mali by sa prijať kroky na oživenie diskusie o vykonávaní stratégie Európa 2020 v členských štátoch a vlády by mali vypracovať účinnejšie procesy spätnej väzby vo vzťahu k dosahu väčšieho občianskeho a sociálneho dialógu na túto stratégiu. Osobitnú hodnotu tu môže mať úloha občianskej spoločnosti v následných aktivitách. Užitočné by boli pravidelné konferencie v členských štátoch za účasti všetkých príslušných zainteresovaných strán, ale aj otvorené vypočutia v parlamentoch, v ktorých sa predstavujú národné programy reforiem.

| 9.6 | Medzi zvyšujúcou sa informovanosťou európskych inštitúcií o potrebe konzultácií s organizovanou občianskou spoločnosťou a problémami, ktorým v súčasnosti čelí väčšina národných hospodárskych a sociálnych rád a podobných orgánov, existuje rozpor. Tieto organizácie sú často financované najmä z verejných rozpočtov. V mnohých členských štátoch sa ich rozpočty znížili. To vedie národné hospodárske a sociálne rady alebo podobné orgány k tomu, aby sa sústredili výlučne na vnútroštátne priority a obmedzili svoju účasť na európskej úrovni. Európske inštitúcie by mali zvážiť, ako môžu týmto organizáciám poskytnúť podporu a pomoc, aspoň pokiaľ ide o ich príspevok k európskemu semestru. |
| --- | --- |

9.6

Medzi zvyšujúcou sa informovanosťou európskych inštitúcií o potrebe konzultácií s organizovanou občianskou spoločnosťou a problémami, ktorým v súčasnosti čelí väčšina národných hospodárskych a sociálnych rád a podobných orgánov, existuje rozpor. Tieto organizácie sú často financované najmä z verejných rozpočtov. V mnohých členských štátoch sa ich rozpočty znížili. To vedie národné hospodárske a sociálne rady alebo podobné orgány k tomu, aby sa sústredili výlučne na vnútroštátne priority a obmedzili svoju účasť na európskej úrovni. Európske inštitúcie by mali zvážiť, ako môžu týmto organizáciám poskytnúť podporu a pomoc, aspoň pokiaľ ide o ich príspevok k európskemu semestru.

| 9.7 | Keďže vytvorenie hlavného kontaktného bodu pre následné aktivity s národnými hospodárskymi a sociálnymi radami a podobnými orgánmi môže mať osobitnú hodnotu, Európska komisia by mohla zvážiť, či dá Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru zodpovednosť a podporu na to, aby aspoň raz ročne usporiadal konferenciu za účasti všetkých národných hospodárskych a sociálnych rád či podobných orgánov a inštitúcií, ktorá bude starostlivo načasovaná tak, aby sa prispôsobila európskemu semestru, s cieľom diskutovať o európskom semestri, stratégii Európa 2020 a ich príspevku a osvedčených postupoch v tejto oblasti. |
| --- | --- |

9.7

Keďže vytvorenie hlavného kontaktného bodu pre následné aktivity s národnými hospodárskymi a sociálnymi radami a podobnými orgánmi môže mať osobitnú hodnotu, Európska komisia by mohla zvážiť, či dá Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru zodpovednosť a podporu na to, aby aspoň raz ročne usporiadal konferenciu za účasti všetkých národných hospodárskych a sociálnych rád či podobných orgánov a inštitúcií, ktorá bude starostlivo načasovaná tak, aby sa prispôsobila európskemu semestru, s cieľom diskutovať o európskom semestri, stratégii Európa 2020 a ich príspevku a osvedčených postupoch v tejto oblasti.

10.   Zainteresované strany

| 10.1 | EHSV sa domnieva, že svoje zapojenie v procesoch v rámci stratégie Európa 2020 by mohli obnoviť aj samotné zainteresované strany. Výbor sa síce domnieva, že hlavná zodpovednosť prináleží členským štátom, ktoré musia revidovať procesy na zapojenie partnerov, zainteresované strany by sa však mohli viac učiť od seba navzájom a mohli by mať viac sebadôvery na zapojenie sa priamo s európskymi inštitúciami, ako aj vládami členských štátov. Napriek tomu, že vlády musia naliehavo prehodnotiť procesy načasovania, zainteresované strany by sa mali tiež snažiť lepšie predvídať etapy európskeho semestra. |
| --- | --- |

10.1

EHSV sa domnieva, že svoje zapojenie v procesoch v rámci stratégie Európa 2020 by mohli obnoviť aj samotné zainteresované strany. Výbor sa síce domnieva, že hlavná zodpovednosť prináleží členským štátom, ktoré musia revidovať procesy na zapojenie partnerov, zainteresované strany by sa však mohli viac učiť od seba navzájom a mohli by mať viac sebadôvery na zapojenie sa priamo s európskymi inštitúciami, ako aj vládami členských štátov. Napriek tomu, že vlády musia naliehavo prehodnotiť procesy načasovania, zainteresované strany by sa mali tiež snažiť lepšie predvídať etapy európskeho semestra.

11.   Konkrétne návrhy k témam zamestnanosť, chudoba a vylúčenie

| 11.1 | Vo svojej žiadosti cyperské predsedníctvo Rady EÚ kládlo osobitný dôraz na príspevok týkajúci sa lepšieho zapojenia občianskej spoločnosti do uplatňovania a následných krokov v spoločensko-politických oblastiach ako chudoba a vylúčenie. EHSV zastáva názor, že zapojenie príslušných aktérov do štruktúrovaného a pravidelného dialógu na európskej a vnútroštátnej úrovni má rozhodujúci vplyv na možnosti nájsť účinné riešenie týchto problémov. |
| --- | --- |

11.1

Vo svojej žiadosti cyperské predsedníctvo Rady EÚ kládlo osobitný dôraz na príspevok týkajúci sa lepšieho zapojenia občianskej spoločnosti do uplatňovania a následných krokov v spoločensko-politických oblastiach ako chudoba a vylúčenie. EHSV zastáva názor, že zapojenie príslušných aktérov do štruktúrovaného a pravidelného dialógu na európskej a vnútroštátnej úrovni má rozhodujúci vplyv na možnosti nájsť účinné riešenie týchto problémov.

| 11.2 | Je dôležité rozvíjať partnerskú spoluprácu (angl. stakeholder approach) a štruktúrovaný dialóg s aktérmi občianskej spoločnosti pri tvorbe politiky, jej realizácii a ďalších krokoch v rámci práce platformy proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu. V oblastiach ako chudoba a vylúčenie sú to často práve aktéri občianskej spoločnosti, ktorí sledujú trendy a spoločenský vývoj priamo na mieste a upozorňujú naň verejnosť. Ich cieľavedomá činnosť zameraná na zdôraznenie perspektívy užívateľov a prevenciu, ale aj vývoj a poskytovanie novátorských služieb pre tieto cieľové skupiny, poskytujú dôležité poznatky a skúsenosti, na ktorých je založené úsilie v boji proti chudobe a vylúčeniu. Na tomto mieste EHSV zdôrazňuje význam úlohy sociálneho hospodárstva a mimovládnych organizácií, ktoré sa zameriavajú na znižovanie chudoby, podporu vytvárania nových pracovných miest a vývoj služieb, ktoré kreatívnym spôsobom napĺňajú potreby spoločnosti. |
| --- | --- |

11.2

Je dôležité rozvíjať partnerskú spoluprácu (angl. stakeholder approach) a štruktúrovaný dialóg s aktérmi občianskej spoločnosti pri tvorbe politiky, jej realizácii a ďalších krokoch v rámci práce platformy proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu. V oblastiach ako chudoba a vylúčenie sú to často práve aktéri občianskej spoločnosti, ktorí sledujú trendy a spoločenský vývoj priamo na mieste a upozorňujú naň verejnosť. Ich cieľavedomá činnosť zameraná na zdôraznenie perspektívy užívateľov a prevenciu, ale aj vývoj a poskytovanie novátorských služieb pre tieto cieľové skupiny, poskytujú dôležité poznatky a skúsenosti, na ktorých je založené úsilie v boji proti chudobe a vylúčeniu. Na tomto mieste EHSV zdôrazňuje význam úlohy sociálneho hospodárstva a mimovládnych organizácií, ktoré sa zameriavajú na znižovanie chudoby, podporu vytvárania nových pracovných miest a vývoj služieb, ktoré kreatívnym spôsobom napĺňajú potreby spoločnosti.

| 11.3 | V rámci týchto oblastí politiky treba spomenúť aj národné sociálne správy, ktoré dopĺňajú národné reformné programy a ktoré predkladá výbor pre sociálnu ochranu. V týchto správach, ktoré sú založené na otvorenej metóde koordinácie, sa hodnotí sociálny rozmer stratégie Európa 2020. Na základe ročných stratégií rastu poukazujú na najpodstatnejšie potreby reforiem a obsahujú návrhy konkrétnych opatrení. Je naozaj nevyhnutné vytvoriť postup, ktorý by umožnil lepšie zapojiť príslušných aktérov do príprav národných sociálnych správ, pretože to sa nedeje v dostatočnom rozsahu. Okrem toho treba dosiahnuť lepšie prepojenie s národným reformným programom. Veľký význam má aj posilnenie metódy otvorenej koordinácie v oblasti sociálnej ochrany, pričom východiskom by mali byť integrované národné stratégie, aby sa tak dosiahlo silnejšie prepojenie s európskou platformou proti chudobe. |
| --- | --- |

11.3

V rámci týchto oblastí politiky treba spomenúť aj národné sociálne správy, ktoré dopĺňajú národné reformné programy a ktoré predkladá výbor pre sociálnu ochranu. V týchto správach, ktoré sú založené na otvorenej metóde koordinácie, sa hodnotí sociálny rozmer stratégie Európa 2020. Na základe ročných stratégií rastu poukazujú na najpodstatnejšie potreby reforiem a obsahujú návrhy konkrétnych opatrení. Je naozaj nevyhnutné vytvoriť postup, ktorý by umožnil lepšie zapojiť príslušných aktérov do príprav národných sociálnych správ, pretože to sa nedeje v dostatočnom rozsahu. Okrem toho treba dosiahnuť lepšie prepojenie s národným reformným programom. Veľký význam má aj posilnenie metódy otvorenej koordinácie v oblasti sociálnej ochrany, pričom východiskom by mali byť integrované národné stratégie, aby sa tak dosiahlo silnejšie prepojenie s európskou platformou proti chudobe.

| 11.4 | Na výročné podujatie proti chudobe a vylúčeniu na úrovni EÚ by mala nadväzovať príslušná verejná diskusia na vnútroštátnej úrovni, v spolupráci s verejnými orgánmi, osobami postihnutými chudobou, mimovládnymi organizáciami, organizáciami z oblasti sociálneho hospodárstva, sociálnymi partnermi a ďalšími aktérmi občianskej spoločnosti. Cieľom je spoločne vyzdvihnúť pokroky a poukázať na nedostatky v tejto oblasti politiky a analyzovať ich a predostrieť návrhy reforiem. Z časového hľadiska by malo byť toto podujatie zosúladené s vypracúvaním národných reformných programov. |
| --- | --- |

11.4

Na výročné podujatie proti chudobe a vylúčeniu na úrovni EÚ by mala nadväzovať príslušná verejná diskusia na vnútroštátnej úrovni, v spolupráci s verejnými orgánmi, osobami postihnutými chudobou, mimovládnymi organizáciami, organizáciami z oblasti sociálneho hospodárstva, sociálnymi partnermi a ďalšími aktérmi občianskej spoločnosti. Cieľom je spoločne vyzdvihnúť pokroky a poukázať na nedostatky v tejto oblasti politiky a analyzovať ich a predostrieť návrhy reforiem. Z časového hľadiska by malo byť toto podujatie zosúladené s vypracúvaním národných reformných programov.

| 11.5 | Aj usporadúvanie pravidelných stretnutí pre dialóg a konzultáciu k špecifickým témam by malo byť plánované s dostatočným predstihom, aby zainteresované strany mohli vyjadriť svoj záujem. V rámci partnerskej spolupráce by sa mali prehodnotiť aj sociálne vplyvy ročného prieskumu rastu a dosiahnutý pokrok. |
| --- | --- |

11.5

Aj usporadúvanie pravidelných stretnutí pre dialóg a konzultáciu k špecifickým témam by malo byť plánované s dostatočným predstihom, aby zainteresované strany mohli vyjadriť svoj záujem. V rámci partnerskej spolupráce by sa mali prehodnotiť aj sociálne vplyvy ročného prieskumu rastu a dosiahnutý pokrok.

| 11.6 | Národné reformné programy a stanovenie vnútroštátnych cieľov, to sú kľúčové prvky úsilia i uplatňovanie stratégie Európa 2020 a politických stratégií na boj proti chudobe. Dôležité je mať stanovené primerané ciele v oblasti chudoby, aby sa zahrnuli aj také skupiny, ktorým hrozí chudoba a sú postihnuté viacnásobným vylúčením, s cieľom účinne prispôsobiť stratégie a reformy práve týmto skupinám. Práve tu je rozhodujúce zapojenie aktérov občianskej spoločnosti a partnerstvo s nimi, keďže práve oni sú často už v ranom štádiu schopní zachytiť nové rizikové skupiny alebo zvýšené riziko u vylúčených skupín. |
| --- | --- |

11.6

Národné reformné programy a stanovenie vnútroštátnych cieľov, to sú kľúčové prvky úsilia i uplatňovanie stratégie Európa 2020 a politických stratégií na boj proti chudobe. Dôležité je mať stanovené primerané ciele v oblasti chudoby, aby sa zahrnuli aj také skupiny, ktorým hrozí chudoba a sú postihnuté viacnásobným vylúčením, s cieľom účinne prispôsobiť stratégie a reformy práve týmto skupinám. Práve tu je rozhodujúce zapojenie aktérov občianskej spoločnosti a partnerstvo s nimi, keďže práve oni sú často už v ranom štádiu schopní zachytiť nové rizikové skupiny alebo zvýšené riziko u vylúčených skupín.

V Bruseli 12. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  S podporou záverov jarného zasadnutia Európskej rady v roku 2011 a 2012.

1

(2)  „Aký účinný a legitímny je európsky semester? Posilnenie úlohy Európskeho parlamentu“, 2011.

2

(3)  http://www.coe.int/t/ngo/code_good_prac_en.asp.

3

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/6

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Čo sa mení pre bankovníctvo v Európe novými finančnými predpismi?“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2012/C 299/02

Spravodajkyňa: Anna NIETYKSZA

Pomocný spravodajca: Pierre GENDRE

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 14. júla 2011 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Čo sa mení pre bankovníctvo v Európe novými finančnými predpismi?“.

Poradná komisia pre priemyselné zmeny, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 11. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 12. júla 2012) prijal 135 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 5 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Hlavným poslaním bankového sektora, ktorý predstavuje v priemere 5 % HDP EÚ, musí byť financovanie reálneho hospodárstva, a to najmä inovatívnych podnikov, rastu malých a stredných podnikov, ktoré sú hnacou silou európskeho hospodárstva, a zabezpečenie úspor vkladateľov. |
| --- | --- |

1.1

Hlavným poslaním bankového sektora, ktorý predstavuje v priemere 5 % HDP EÚ, musí byť financovanie reálneho hospodárstva, a to najmä inovatívnych podnikov, rastu malých a stredných podnikov, ktoré sú hnacou silou európskeho hospodárstva, a zabezpečenie úspor vkladateľov.

| 1.2 | EHSV víta úsilie Európskej komisie a členských štátov s cieľom posilniť bankový sektor a predísť ďalším finančným krízam prostredníctvom znižovania rizika a zmierňovania ich účinkov. |
| --- | --- |

1.2

EHSV víta úsilie Európskej komisie a členských štátov s cieľom posilniť bankový sektor a predísť ďalším finančným krízam prostredníctvom znižovania rizika a zmierňovania ich účinkov.

| 1.3 | EHSV sa domnieva, že sa treba poučiť zo súčasných hospodárskych a finančných kríz a vnútroštátne, európske a medzinárodné orgány si v záujme účinnejšieho dohľadu musia osvojiť nový prístup a finančné inštitúcie prevziať väčšiu zodpovednosť. |
| --- | --- |

1.3

EHSV sa domnieva, že sa treba poučiť zo súčasných hospodárskych a finančných kríz a vnútroštátne, európske a medzinárodné orgány si v záujme účinnejšieho dohľadu musia osvojiť nový prístup a finančné inštitúcie prevziať väčšiu zodpovednosť.

| 1.4 | EHSV podporuje opatrenia, ktorých cieľom je posilniť štruktúru kapitálu bánk a ich schopnosť financovať hospodárstvo, a varuje vedúcich predstaviteľov bánk pred pokušením usilovať sa dosiahnuť zisk za veľmi krátky čas a pred špekulatívnymi aktivitami, ktoré destabilizujú trh.
  Zodpovednosť vedúcich predstaviteľov bánk, kontrolných orgánov na vnútroštátnej, európskej a internej úrovni v bankách musí byť jasnejšie a lepšie vymedzená v snahe podporiť etické správanie založené na transparentných pravidlách. |
| --- | --- |

1.4

EHSV podporuje opatrenia, ktorých cieľom je posilniť štruktúru kapitálu bánk a ich schopnosť financovať hospodárstvo, a varuje vedúcich predstaviteľov bánk pred pokušením usilovať sa dosiahnuť zisk za veľmi krátky čas a pred špekulatívnymi aktivitami, ktoré destabilizujú trh.

Zodpovednosť vedúcich predstaviteľov bánk, kontrolných orgánov na vnútroštátnej, európskej a internej úrovni v bankách musí byť jasnejšie a lepšie vymedzená v snahe podporiť etické správanie založené na transparentných pravidlách.

| 1.5 | EHSV upozorňuje na ťažkosti, ktoré vyvoláva akumulovanie regulačných opatrení, ako aj na výzvy, ktorým musí čeliť 8 000 európskych bánk, aby mohli financovať hospodárstvo v ťažkej hospodárskej situácii v Európe v dôsledku dlhovej krízy, ktorej rozsah a dôsledky ešte nie sú pod kontrolou. |
| --- | --- |

1.5

EHSV upozorňuje na ťažkosti, ktoré vyvoláva akumulovanie regulačných opatrení, ako aj na výzvy, ktorým musí čeliť 8 000 európskych bánk, aby mohli financovať hospodárstvo v ťažkej hospodárskej situácii v Európe v dôsledku dlhovej krízy, ktorej rozsah a dôsledky ešte nie sú pod kontrolou.

| 1.6 | Európske banky čelia veľkej konkurencii bánk z tretích krajín, ktoré v krajine svojho pôvodu nie sú vystavené rovnakým legislatívnym a regulačným obmedzeniam ako v Európe. |
| --- | --- |

1.6

Európske banky čelia veľkej konkurencii bánk z tretích krajín, ktoré v krajine svojho pôvodu nie sú vystavené rovnakým legislatívnym a regulačným obmedzeniam ako v Európe.

| 1.7 | Opatrenia zamerané na posilnenie štruktúry kapitálu spočívajú na vyššom a kvalitnejšom vlastnom kapitále, lepšom pokrytí rizika, zavedení pomeru zadlženia a novom prístupe k likvidite. Tieto opatrenia môžu mať vplyv na súvahy bánk a spôsobiť citeľné zníženie ich rentability. |
| --- | --- |

1.7

Opatrenia zamerané na posilnenie štruktúry kapitálu spočívajú na vyššom a kvalitnejšom vlastnom kapitále, lepšom pokrytí rizika, zavedení pomeru zadlženia a novom prístupe k likvidite. Tieto opatrenia môžu mať vplyv na súvahy bánk a spôsobiť citeľné zníženie ich rentability.

| 1.8 | Banky majú preto tendenciu zmenšovať svoju veľkosť, aby sa stali odolnejšími, zameriavať sa na najrentabilnejšie aktivity a obmedziť ponuku finančných služieb, aby mohli lepšie čeliť rizikám, ktorým sú vystavené.
  Ozývajú sa hlasy, že je potrebné vrátiť sa k pôvodnému poslaniu banky, ktorým je prijímanie vkladov zákazníkov, ochrana úspor a financovanie reálnej ekonomiky. |
| --- | --- |

1.8

Banky majú preto tendenciu zmenšovať svoju veľkosť, aby sa stali odolnejšími, zameriavať sa na najrentabilnejšie aktivity a obmedziť ponuku finančných služieb, aby mohli lepšie čeliť rizikám, ktorým sú vystavené.

Ozývajú sa hlasy, že je potrebné vrátiť sa k pôvodnému poslaniu banky, ktorým je prijímanie vkladov zákazníkov, ochrana úspor a financovanie reálnej ekonomiky.

| 1.9 | EHSV sa domnieva, že by bolo vhodné postupne sa vrátiť k oddeleniu obchodných činností banky od jej finančných a investičných aktivít. Súčasná svetová kríza poukazuje na to, že globalizovaný finančný systém založený na neobmedzenej liberalizácii skrýva riziká spojené so zlým využívaním tejto slobody zo strany trhov:






  — | Počet nadnárodných finančných skupín narástol do takej miery, že ich riadenie, kontrola orgánmi dohľadu a hodnotenie ratingovými agentúrami sa natoľko skomplikovali, že tieto skupiny napokon stratili dôveryhodnosť. |
| --- | --- | --- |

1.9

EHSV sa domnieva, že by bolo vhodné postupne sa vrátiť k oddeleniu obchodných činností banky od jej finančných a investičných aktivít. Súčasná svetová kríza poukazuje na to, že globalizovaný finančný systém založený na neobmedzenej liberalizácii skrýva riziká spojené so zlým využívaním tejto slobody zo strany trhov:

—

Počet nadnárodných finančných skupín narástol do takej miery, že ich riadenie, kontrola orgánmi dohľadu a hodnotenie ratingovými agentúrami sa natoľko skomplikovali, že tieto skupiny napokon stratili dôveryhodnosť.

| — | Finančné nástroje sa stali nekontrolovateľnými. Nechceme zo zásady odmietať finančnú inováciu, je však neprijateľné, aby sa finančný produkt mohol voľne pohybovať na medzinárodnom trhu spôsobom, ktorý je nadmieru netransparentný, pričom nikto nevie, aké riziko hrozí a kto nesie konečnú zodpovednosť. |
| --- | --- |

—

Finančné nástroje sa stali nekontrolovateľnými. Nechceme zo zásady odmietať finančnú inováciu, je však neprijateľné, aby sa finančný produkt mohol voľne pohybovať na medzinárodnom trhu spôsobom, ktorý je nadmieru netransparentný, pričom nikto nevie, aké riziko hrozí a kto nesie konečnú zodpovednosť.

| 1.10 | Nové povinnosti v oblasti vlastného kapitálu, najmä zvýšenie pomeru vysokokvalitného kapitálu na 9 % k 30. júnu 2012 pre 60 bánk systémového charakteru, a v období od roku 2015 do roku 2018 pre ostatné banky, by mohli mať negatívne dôsledky pre miestne a družstevné banky, ktoré sú ústretovejšie voči malým a stredným podnikom a mikropodnikom. Kapitálové požiadavky by nemali diskriminovať žiadnu skupinu bánk. |
| --- | --- |

1.10

Nové povinnosti v oblasti vlastného kapitálu, najmä zvýšenie pomeru vysokokvalitného kapitálu na 9 % k 30. júnu 2012 pre 60 bánk systémového charakteru, a v období od roku 2015 do roku 2018 pre ostatné banky, by mohli mať negatívne dôsledky pre miestne a družstevné banky, ktoré sú ústretovejšie voči malým a stredným podnikom a mikropodnikom. Kapitálové požiadavky by nemali diskriminovať žiadnu skupinu bánk.

| 1.11 | Ak budú mať banky ťažkosti s mobilizovaním kapitálu, pre malé a stredné podniky bude ťažšie získať potrebné finančné prostriedky. Je potrebné vyhnúť sa zúženiu úverovej ponuky a zvýšeniu bankových poplatkov. EHSV vyzýva Komisiu, Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) a orgány dohľadu členských štátov, aby zabezpečili, že kapitálové rezervy malých bánk budú prispôsobené ekonomickým modelom týchto bánk. |
| --- | --- |

1.11

Ak budú mať banky ťažkosti s mobilizovaním kapitálu, pre malé a stredné podniky bude ťažšie získať potrebné finančné prostriedky. Je potrebné vyhnúť sa zúženiu úverovej ponuky a zvýšeniu bankových poplatkov. EHSV vyzýva Komisiu, Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) a orgány dohľadu členských štátov, aby zabezpečili, že kapitálové rezervy malých bánk budú prispôsobené ekonomickým modelom týchto bánk.

| 1.12 | Požiadavky obozretnosti si už vyžiadali zníženie úverov a ich zdraženie pre malé podniky, najmä pokiaľ ide o začínajúce a inovujúce podniky a podniky, ktoré predstavujú väčšie riziko. Európa nebude môcť realizovať ciele stratégie Európa 2020, Digitálnej agendy, Európy aktívnej v oblasti výpočtového mračna (Cloud Active Europe), Plánu postupu v energetike do roku 2050 alebo iniciatívy „Small Business Act” pre Európu, ak sa v dôsledku nových obozretných opatrení zníži podiel finančných prostriedkov určených pre malé a stredné podniky.
  EHSV vyzýva Komisiu, aby veľmi pozorne sledovala vývoj v oblasti úverov a bankových poplatkov pre podniky a súkromné osoby. |
| --- | --- |

1.12

Požiadavky obozretnosti si už vyžiadali zníženie úverov a ich zdraženie pre malé podniky, najmä pokiaľ ide o začínajúce a inovujúce podniky a podniky, ktoré predstavujú väčšie riziko. Európa nebude môcť realizovať ciele stratégie Európa 2020, Digitálnej agendy, Európy aktívnej v oblasti výpočtového mračna (Cloud Active Europe), Plánu postupu v energetike do roku 2050 alebo iniciatívy „Small Business Act” pre Európu, ak sa v dôsledku nových obozretných opatrení zníži podiel finančných prostriedkov určených pre malé a stredné podniky.

EHSV vyzýva Komisiu, aby veľmi pozorne sledovala vývoj v oblasti úverov a bankových poplatkov pre podniky a súkromné osoby.

| 1.13 | Opatrenia na zefektívnenie dohľadu vnútroštátnych, európskych a medzinárodných orgánov nad trhmi budú mať ďalekosiahle dôsledky pre organizáciu bánk a vnútorné kontroly. Z toho bude vyplývať väčšia zodpovednosť manažmentu, povinnosť pozornejšie hodnotiť návratnosť vlastného kapitálu a lepšie riadiť riziká. Banky budú musieť vypracovávať svoje prognózy predaja a stratégie rozvoja bankových produktov a portfólií s ohľadom na ich rentabilitu a hodnotiť absorpčnú kapacitu vlastného kapitálu. Bude to mať za následok reorganizáciu štruktúr smerujúcu k nárastu významu odvetví informačných technológií, kontroly a riadenia rizík a zvýšeniu počtu pracovných miest na týchto oddeleniach na úkor ostatných tradičnejších sektorov. |
| --- | --- |

1.13

Opatrenia na zefektívnenie dohľadu vnútroštátnych, európskych a medzinárodných orgánov nad trhmi budú mať ďalekosiahle dôsledky pre organizáciu bánk a vnútorné kontroly. Z toho bude vyplývať väčšia zodpovednosť manažmentu, povinnosť pozornejšie hodnotiť návratnosť vlastného kapitálu a lepšie riadiť riziká. Banky budú musieť vypracovávať svoje prognózy predaja a stratégie rozvoja bankových produktov a portfólií s ohľadom na ich rentabilitu a hodnotiť absorpčnú kapacitu vlastného kapitálu. Bude to mať za následok reorganizáciu štruktúr smerujúcu k nárastu významu odvetví informačných technológií, kontroly a riadenia rizík a zvýšeniu počtu pracovných miest na týchto oddeleniach na úkor ostatných tradičnejších sektorov.

| 1.14 | Banky v EÚ zamestnávajú viac ako 3 milióny pracovníkov, z ktorých veľká väčšina pracuje v retailovom bankovníctve. Od začiatku roka 2011 sa zrušilo viac ako 150 000 pracovných miest a zatvorilo veľa pobočiek. Podľa rôznych prognóz dôjde v priebehu roku 2012 k zrušeniu ďalších 100 000 pracovných miest. EHSV žiada od Komisie, aby podporila zlepšenie sociálneho dialógu v tomto sektore a zintenzívnila konzultácie so sociálnymi partnermi o iniciatívach, ktoré majú vplyv na vývoj tejto profesie. |
| --- | --- |

1.14

Banky v EÚ zamestnávajú viac ako 3 milióny pracovníkov, z ktorých veľká väčšina pracuje v retailovom bankovníctve. Od začiatku roka 2011 sa zrušilo viac ako 150 000 pracovných miest a zatvorilo veľa pobočiek. Podľa rôznych prognóz dôjde v priebehu roku 2012 k zrušeniu ďalších 100 000 pracovných miest. EHSV žiada od Komisie, aby podporila zlepšenie sociálneho dialógu v tomto sektore a zintenzívnila konzultácie so sociálnymi partnermi o iniciatívach, ktoré majú vplyv na vývoj tejto profesie.

| 1.15 | EHSV si želá, aby sa pri zavádzaní nových nariadení zohľadnila rozmanitosť členských štátov, a najmä nových členských štátov EÚ, ktorých úverové trhy v plnej miere nevyužívajú svoj potenciál a ktorých banky sú vo väčšine prípadov vo vlastníctve veľkých európskych a svetových bankových skupín. V záujme zlepšenia svojej bilancie a s cieľom reagovať na nové záväzky by sa tieto skupiny mohli pokúsiť previesť kapitál zo svojich pobočiek a obmedziť svoje investície, v dôsledku čoho by sa vo výraznej miere znížilo financovanie hospodárstva v týchto krajinách. EHSV v tejto súvislosti pripomína záväzok vyplývajúci z Viedenskej iniciatívy, na základe ktorého sa nebude pristupovať k sťahovaniu likvidity. Je potrebné chrániť niektoré originálne modely, ako sú družstevné banky v Nemecku a Poľsku. Len v samotnom Poľsku tento sektor zahŕňa viac ako 300 bánk. Rozsiahla reforma, ktorú si vyžadujú nové pravidlá, sa nebude môcť realizovať bez prechodného obdobia. |
| --- | --- |

1.15

EHSV si želá, aby sa pri zavádzaní nových nariadení zohľadnila rozmanitosť členských štátov, a najmä nových členských štátov EÚ, ktorých úverové trhy v plnej miere nevyužívajú svoj potenciál a ktorých banky sú vo väčšine prípadov vo vlastníctve veľkých európskych a svetových bankových skupín. V záujme zlepšenia svojej bilancie a s cieľom reagovať na nové záväzky by sa tieto skupiny mohli pokúsiť previesť kapitál zo svojich pobočiek a obmedziť svoje investície, v dôsledku čoho by sa vo výraznej miere znížilo financovanie hospodárstva v týchto krajinách. EHSV v tejto súvislosti pripomína záväzok vyplývajúci z Viedenskej iniciatívy, na základe ktorého sa nebude pristupovať k sťahovaniu likvidity. Je potrebné chrániť niektoré originálne modely, ako sú družstevné banky v Nemecku a Poľsku. Len v samotnom Poľsku tento sektor zahŕňa viac ako 300 bánk. Rozsiahla reforma, ktorú si vyžadujú nové pravidlá, sa nebude môcť realizovať bez prechodného obdobia.

| 1.16 | Je potrebné posilniť právomoci Európskeho orgánu pre bankovníctvo s cieľom podporiť harmonizáciu. EHSV pripomína, že voľný pohyb kapitálu je zabezpečený na európskej úrovni, pričom bezpečnosť vkladov a solventnosť bánk patria do právomoci vnútroštátnych orgánov. Úverové trhy sú v jednotlivých členských štátoch odlišné. V krajinách, v ktorých nie je dostatočne rozvinuté poskytovanie úveru, môže v dôsledku príliš rýchleho dobehnutia úrovne zadlženia vzniknúť špekulatívna bublina. Ak sa pravidlá obozretnosti zavedú na európskej úrovni jednotne, vnútroštátne orgány nebudú môcť včas zasiahnuť. Do úvahy by sa však mal vziať návrh viacerých vedúcich predstaviteľov EÚ vytvoriť európsku bankovú úniu s cieľom zaviesť na tejto úrovni kontrolu systémových bánk a poskytnúť garanciu vkladov v prípade bankrotu. |
| --- | --- |

1.16

Je potrebné posilniť právomoci Európskeho orgánu pre bankovníctvo s cieľom podporiť harmonizáciu. EHSV pripomína, že voľný pohyb kapitálu je zabezpečený na európskej úrovni, pričom bezpečnosť vkladov a solventnosť bánk patria do právomoci vnútroštátnych orgánov. Úverové trhy sú v jednotlivých členských štátoch odlišné. V krajinách, v ktorých nie je dostatočne rozvinuté poskytovanie úveru, môže v dôsledku príliš rýchleho dobehnutia úrovne zadlženia vzniknúť špekulatívna bublina. Ak sa pravidlá obozretnosti zavedú na európskej úrovni jednotne, vnútroštátne orgány nebudú môcť včas zasiahnuť. Do úvahy by sa však mal vziať návrh viacerých vedúcich predstaviteľov EÚ vytvoriť európsku bankovú úniu s cieľom zaviesť na tejto úrovni kontrolu systémových bánk a poskytnúť garanciu vkladov v prípade bankrotu.

| 1.17 | Európskym bankám na celosvetovej úrovni hrozí, že sa stanú menej konkurencieschopnými ako ich konkurenti. Banky, ktoré sa usilujú o zvýšenie dodatočného vlastného kapitálu, môžu väčšinu tohto kapitálu získať zo štátnych investičných fondov a z bánk v Ázii a na Blízkom východe. Existuje reálne riziko, že sa vlastníctvo európskeho bankového systému vymkne spod kontroly členských štátov EÚ. Z toho dôvodu EHSV žiada európske orgány, aby zintenzívnili svoje úsilie a zabezpečili, aby sa na medzinárodnej úrovni uplatňovali rovnaké opatrenia založené na obozretnosti s cieľom vytvoriť právne predpisy, ktoré by skutočne platili v celosvetovom meradle. |
| --- | --- |

1.17

Európskym bankám na celosvetovej úrovni hrozí, že sa stanú menej konkurencieschopnými ako ich konkurenti. Banky, ktoré sa usilujú o zvýšenie dodatočného vlastného kapitálu, môžu väčšinu tohto kapitálu získať zo štátnych investičných fondov a z bánk v Ázii a na Blízkom východe. Existuje reálne riziko, že sa vlastníctvo európskeho bankového systému vymkne spod kontroly členských štátov EÚ. Z toho dôvodu EHSV žiada európske orgány, aby zintenzívnili svoje úsilie a zabezpečili, aby sa na medzinárodnej úrovni uplatňovali rovnaké opatrenia založené na obozretnosti s cieľom vytvoriť právne predpisy, ktoré by skutočne platili v celosvetovom meradle.

| 1.18 | Nové informačné technológie: e-banking, home-banking, zabezpečené virtuálne prevody (elektronický podpis) alebo cloud computing v súčasnosti spôsobujú revolúciu v tradičných bankových službách. Banky budú mať ťažkú úlohu financovať reálnu ekonomiku a zároveň budú musieť čeliť vyšším nákladom na financovanie v nadväznosti na zavádzanie nových technológii, pričom budú mať nižšiu ziskovosť. EHSV sa domnieva, že počas tejto rozsiahlej transformácie bude potrebné zabezpečiť pomoc a poskytnúť podporu všetkým subjektom bankového sektora. |
| --- | --- |

1.18

Nové informačné technológie: e-banking, home-banking, zabezpečené virtuálne prevody (elektronický podpis) alebo cloud computing v súčasnosti spôsobujú revolúciu v tradičných bankových službách. Banky budú mať ťažkú úlohu financovať reálnu ekonomiku a zároveň budú musieť čeliť vyšším nákladom na financovanie v nadväznosti na zavádzanie nových technológii, pričom budú mať nižšiu ziskovosť. EHSV sa domnieva, že počas tejto rozsiahlej transformácie bude potrebné zabezpečiť pomoc a poskytnúť podporu všetkým subjektom bankového sektora.

2.   Úvod

| 2.1 | Kríza finančníctva a jej dôsledky pre hospodárstvo prinútili vlády a finančné orgány, aby sa začali zaoberať počiatočnými dôvodmi zrútenia finančného systému, ktorý sa považoval za stabilný, dobre regulovaný a efektívne kontrolovaný. |
| --- | --- |

2.1

Kríza finančníctva a jej dôsledky pre hospodárstvo prinútili vlády a finančné orgány, aby sa začali zaoberať počiatočnými dôvodmi zrútenia finančného systému, ktorý sa považoval za stabilný, dobre regulovaný a efektívne kontrolovaný.

| 2.2 | Urýchlene boli prijaté prvé opatrenia finančného a menového charakteru (výrazné zníženie základnej sadzby, likvidita, štátna pomoc). Cieľom dlhodobejších opatrení bolo posilniť štruktúru trhov a zabrániť budúcim systémovým krízam: išlo teda o opatrenia s regulačným, prudenciálnym alebo fiškálnym charakterom. Nadnárodné organizácie, ako MMF, skupina G20, Banka pre medzinárodné zúčtovanie alebo Komisia, zaujali otvorený postoj k spolupráci, ich názory sa však líšia. |
| --- | --- |

2.2

Urýchlene boli prijaté prvé opatrenia finančného a menového charakteru (výrazné zníženie základnej sadzby, likvidita, štátna pomoc). Cieľom dlhodobejších opatrení bolo posilniť štruktúru trhov a zabrániť budúcim systémovým krízam: išlo teda o opatrenia s regulačným, prudenciálnym alebo fiškálnym charakterom. Nadnárodné organizácie, ako MMF, skupina G20, Banka pre medzinárodné zúčtovanie alebo Komisia, zaujali otvorený postoj k spolupráci, ich názory sa však líšia.

| 2.3 | Od krízy v roku 2008 EÚ prijala viac ako 50 legislatívnych opatrení. 99 % reforiem malo byť zrealizovaných do konca roka 2011, aby mohli vstúpiť do platnosti v roku 2013 s výnimkou ukazovateľa kapitálovej primeranosti (Tier 1 (T1)), ktorý musí od 30. júna 2012 dodržiavať 60 bánk, ktoré sú považované za systémové. V prípade ostatných bánk sa má tento ukazovateľ začať uplatňovať v období od roku 2015 do roku 2018. |
| --- | --- |

2.3

Od krízy v roku 2008 EÚ prijala viac ako 50 legislatívnych opatrení. 99 % reforiem malo byť zrealizovaných do konca roka 2011, aby mohli vstúpiť do platnosti v roku 2013 s výnimkou ukazovateľa kapitálovej primeranosti (Tier 1 (T1)), ktorý musí od 30. júna 2012 dodržiavať 60 bánk, ktoré sú považované za systémové. V prípade ostatných bánk sa má tento ukazovateľ začať uplatňovať v období od roku 2015 do roku 2018.

| 2.4 | Tretia Bazilejská dohoda, ktorá bola zverejnená v novembri 2010, vyžaduje, aby banky mali viac kvalitnejšieho vlastného kapitálu, aby mohli odolávať budúcim krízam, a najmä:






  — | aby mali 4,5 % kmeňového kapitálu a 6 % kapitálu Tier 1 pozostávajúceho z rizikovo vážených aktív; |
| --- | --- | --- |

2.4

Tretia Bazilejská dohoda, ktorá bola zverejnená v novembri 2010, vyžaduje, aby banky mali viac kvalitnejšieho vlastného kapitálu, aby mohli odolávať budúcim krízam, a najmä:

—

aby mali 4,5 % kmeňového kapitálu a 6 % kapitálu Tier 1 pozostávajúceho z rizikovo vážených aktív;

| — | povinnú rezervu 2,5 % na zachovanie kapitálu; |
| --- | --- |

—

povinnú rezervu 2,5 % na zachovanie kapitálu;

| — | dobrovoľnú proticyklickú rezervu, ktorá umožní národným regulačným orgánom požadovať až ďalších 2,5 % vlastného kapitálu v obdobiach nárastu úverov. |
| --- | --- |

—

dobrovoľnú proticyklickú rezervu, ktorá umožní národným regulačným orgánom požadovať až ďalších 2,5 % vlastného kapitálu v obdobiach nárastu úverov.

Nástroj Bazilej III zavádza 3 % pomer zadlženia a dve povinné miery likvidity: ukazovateľ krátkodobej likvidity (LCR), ktorý vyžaduje, aby banka mala vysokokvalitné aktíva na pokrytie svojich potrieb z hľadiska likvidity na 30 dní, a ukazovateľ dlhodobej likvidity (NSFR), ktorý vyžaduje, aby dostupný objem stabilných prostriedkov presahoval potreby likvidity na obdobie jedného roka.

| 2.4.1 | Európska komisia v júli 2011 predložila návrhy na transponovanie pravidiel Bazilej III do smernice o kapitálových požiadavkách CRD IV s cieľom posilniť európsky bankový sektor a povzbudiť banky, aby pokračovali vo financovaní rastu hospodárstva. Komisia však nevyvinula žiadnu konkrétnu iniciatívu, ktorá by bola zameraná na podporu poskytovania úverov. |
| --- | --- |

2.4.1

Európska komisia v júli 2011 predložila návrhy na transponovanie pravidiel Bazilej III do smernice o kapitálových požiadavkách CRD IV s cieľom posilniť európsky bankový sektor a povzbudiť banky, aby pokračovali vo financovaní rastu hospodárstva. Komisia však nevyvinula žiadnu konkrétnu iniciatívu, ktorá by bola zameraná na podporu poskytovania úverov.

| 2.5 | Cieľom je stimulovať banky, aby mali viac vlastného kapitálu, a mohli tak odolávať krízam, a navrhnúť orgánom dohľadu nový nástroj, ktorý im umožni kontrolovať banky a zasiahnuť, ak sa zistia riziká. |
| --- | --- |

2.5

Cieľom je stimulovať banky, aby mali viac vlastného kapitálu, a mohli tak odolávať krízam, a navrhnúť orgánom dohľadu nový nástroj, ktorý im umožni kontrolovať banky a zasiahnuť, ak sa zistia riziká.

| 2.6 | Smernica CRD IV pokrýva oblasti, ktoré upravuje platná smernica o kapitálových požiadavkách, musí sa však transponovať tak, aby zodpovedala situácii v každom členskom štáte. |
| --- | --- |

2.6

Smernica CRD IV pokrýva oblasti, ktoré upravuje platná smernica o kapitálových požiadavkách, musí sa však transponovať tak, aby zodpovedala situácii v každom členskom štáte.

| 2.7 | Napriek oneskoreniu a nedostatkom v prijatých pravidlách, došlo k reálnemu pokroku na ceste k prijatiu nových predpisov, ale niektoré otázky ešte zostávajú nezodpovedané:






  — | Pokrývajú nové pravidlá všetky finančné postupy používané vo svete? |
| --- | --- | --- |

2.7

Napriek oneskoreniu a nedostatkom v prijatých pravidlách, došlo k reálnemu pokroku na ceste k prijatiu nových predpisov, ale niektoré otázky ešte zostávajú nezodpovedané:

—

Pokrývajú nové pravidlá všetky finančné postupy používané vo svete?

| — | Bude možné dôverovať efektívnej kontrole, keď sa vymedzí regulácia trhu? |
| --- | --- |

—

Bude možné dôverovať efektívnej kontrole, keď sa vymedzí regulácia trhu?

| — | Ovplyvnia a zmenia nové pravidlá situáciu (štruktúry, konsolidácia, spôsoby distribúcie, zamestnanci) v európskom bankovom sektore, ktorý tvorí viac ako 8 000 bánk, a jeho správanie, pokiaľ ide o financovanie hospodárstva: poskytovanie úverov podnikom, samosprávam a jednotlivcom? |
| --- | --- |

—

Ovplyvnia a zmenia nové pravidlá situáciu (štruktúry, konsolidácia, spôsoby distribúcie, zamestnanci) v európskom bankovom sektore, ktorý tvorí viac ako 8 000 bánk, a jeho správanie, pokiaľ ide o financovanie hospodárstva: poskytovanie úverov podnikom, samosprávam a jednotlivcom?

3.   Nepriaznivá finančná a hospodárska situácia

| 3.1 | Banky v Európe musia v súčasnosti čeliť náhlym zmenám spojených s reguláciou a konjunktúrou, ktoré vyvolávajú obavy, pokiaľ ide o ich schopnosť financovať hospodárstvo v hospodárskej situácii, ktorú zhoršuje kríza štátneho dlhu, ktorá zasiahla najmä eurozónu. |
| --- | --- |

3.1

Banky v Európe musia v súčasnosti čeliť náhlym zmenám spojených s reguláciou a konjunktúrou, ktoré vyvolávajú obavy, pokiaľ ide o ich schopnosť financovať hospodárstvo v hospodárskej situácii, ktorú zhoršuje kríza štátneho dlhu, ktorá zasiahla najmä eurozónu.

| 3.2 | Zavedením ustanovení Bazilejského výboru (Bazilej III) budú mať banky povinnosť posilniť svoj vlastný kapitál, dodržiavať veľmi vysoké miery dlhodobej likvidity NSFR a vytvárať kapitál obozretnosti. |
| --- | --- |

3.2

Zavedením ustanovení Bazilejského výboru (Bazilej III) budú mať banky povinnosť posilniť svoj vlastný kapitál, dodržiavať veľmi vysoké miery dlhodobej likvidity NSFR a vytvárať kapitál obozretnosti.

| 3.3 | Záťažové testy, ktorým sa banky podrobili v dvoch etapách, neodstránili pochybnosti o vplyve platobnej neschopnosti jedného alebo viacerých členských štátov eurozóny. |
| --- | --- |

3.3

Záťažové testy, ktorým sa banky podrobili v dvoch etapách, neodstránili pochybnosti o vplyve platobnej neschopnosti jedného alebo viacerých členských štátov eurozóny.

| 3.4 | V medzinárodnom finančnom spoločenstve vzniklo ovzdušie nedôvery, v dôsledku čoho sa objavili problémy s likviditou na medzibankovom trhu a banky sa začali orientovať na najbezpečnejšie investície. |
| --- | --- |

3.4

V medzinárodnom finančnom spoločenstve vzniklo ovzdušie nedôvery, v dôsledku čoho sa objavili problémy s likviditou na medzibankovom trhu a banky sa začali orientovať na najbezpečnejšie investície.

| 3.5 | V tejto súvislosti ECB intervenovala v dvoch prípadoch a bankovému sektoru celkovo poskytla finančné kapacity vo výške 1 000 miliárd EUR s jednopercentným úrokom s možnosťou splatnosti do troch rokov. Tento nástroj má zásadný význam pre opätovné nastolenie dôvery na medzibankovom trhu a zachovanie objemu úverov pre hospodárstvo. Veľká časť týchto finančných prostriedkov však bola znovu uložená v ECB a iná časť bola určená na nákup verejných dlhov. EHSV sa domnieva, že ECB musí vytvoriť mechanizmus, ktorý umožní zistiť, akým spôsobom sa tieto finančné prostriedky využívajú. |
| --- | --- |

3.5

V tejto súvislosti ECB intervenovala v dvoch prípadoch a bankovému sektoru celkovo poskytla finančné kapacity vo výške 1 000 miliárd EUR s jednopercentným úrokom s možnosťou splatnosti do troch rokov. Tento nástroj má zásadný význam pre opätovné nastolenie dôvery na medzibankovom trhu a zachovanie objemu úverov pre hospodárstvo. Veľká časť týchto finančných prostriedkov však bola znovu uložená v ECB a iná časť bola určená na nákup verejných dlhov. EHSV sa domnieva, že ECB musí vytvoriť mechanizmus, ktorý umožní zistiť, akým spôsobom sa tieto finančné prostriedky využívajú.

| 3.6 | Potreba rekapitalizácie bánk, ktorú Európsky orgán pre bankovníctvo odhadol na viac ako 100 miliárd EUR, je čoraz naliehavejšia. |
| --- | --- |

3.6

Potreba rekapitalizácie bánk, ktorú Európsky orgán pre bankovníctvo odhadol na viac ako 100 miliárd EUR, je čoraz naliehavejšia.

| 3.7 | Poskytovanie úverov podnikom, najmä malým a stredným podnikom, samosprávam a jednotlivcom je čoraz prísnejšie. Okrem toho, banky dôkladne skúmajú súvisiace riziká, a preto stúpajú náklady na toto financovanie. Alternatíva v podobe financovania podnikov prostredníctvom finančných trhov sa zdá byť ešte zložitejšia. Táto situácia súvisiaca s politikou obmedzovania rozpočtových výdavkov spôsobuje, že vyhliadky na rast v roku 2012 sú, okrem niektorých zriedkavých výnimiek, slabé alebo nulové pre celú Európsku úniu. |
| --- | --- |

3.7

Poskytovanie úverov podnikom, najmä malým a stredným podnikom, samosprávam a jednotlivcom je čoraz prísnejšie. Okrem toho, banky dôkladne skúmajú súvisiace riziká, a preto stúpajú náklady na toto financovanie. Alternatíva v podobe financovania podnikov prostredníctvom finančných trhov sa zdá byť ešte zložitejšia. Táto situácia súvisiaca s politikou obmedzovania rozpočtových výdavkov spôsobuje, že vyhliadky na rast v roku 2012 sú, okrem niektorých zriedkavých výnimiek, slabé alebo nulové pre celú Európsku úniu.

4.   Kontroly a pravidlá v bankovom sektore

| 4.1 | V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť krízu rizikových hypotekárnych úverov (subprimes): výstražné signály, ktoré tejto kríze predchádzali, mali varovať kontrolné orgány. Nikto nepochyboval o rentabilite investícií, ktoré prinášali zisky bankám a ich klientom, hoci Federálna spoločnosť na poistenie vkladov (FDIC) varovala pred týmito produktmi. Federal Reserve však v rokoch 2002 až 2006 neprijala žiadne opatrenia. |
| --- | --- |

4.1

V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť krízu rizikových hypotekárnych úverov (subprimes): výstražné signály, ktoré tejto kríze predchádzali, mali varovať kontrolné orgány. Nikto nepochyboval o rentabilite investícií, ktoré prinášali zisky bankám a ich klientom, hoci Federálna spoločnosť na poistenie vkladov (FDIC) varovala pred týmito produktmi. Federal Reserve však v rokoch 2002 až 2006 neprijala žiadne opatrenia.

| 4.2 | Banka Lehmann Brothers nemusela skrachovať, keby si kontrolné orgány boli včas všimli, že táto inštitúcia má vážne problémy s likviditou. Nebezpečenstvo, ktoré predstavoval hypotekárny úver poskytovaný na 100 % hodnoty záruky, ktorý ako „balíky“ finanční sprostredkovatelia predávali ďalej, sa vymklo spod kontroly. Aby sme sa vyhli ďalším krízam, treba zaviesť opatrenia spočívajúce na osobnej zodpovednosti vedúcich predstaviteľov finančných inštitúcií, keďže chýba primeraný dohľad. |
| --- | --- |

4.2

Banka Lehmann Brothers nemusela skrachovať, keby si kontrolné orgány boli včas všimli, že táto inštitúcia má vážne problémy s likviditou. Nebezpečenstvo, ktoré predstavoval hypotekárny úver poskytovaný na 100 % hodnoty záruky, ktorý ako „balíky“ finanční sprostredkovatelia predávali ďalej, sa vymklo spod kontroly. Aby sme sa vyhli ďalším krízam, treba zaviesť opatrenia spočívajúce na osobnej zodpovednosti vedúcich predstaviteľov finančných inštitúcií, keďže chýba primeraný dohľad.

| 4.3 | Hoci je pravdou, že kríza vypukla v dôsledku príliš komplexných (tzv. toxických) produktov, pravdou je aj to, že kontrolné orgány mohli na základe existujúcich pravidiel zakázať vytváranie, či dokonca obeh, týchto produktov.
  Nové pravidlá nebudú môcť s istotou zaručiť, že sa vyhneme ďalšej kríze, ak kontrolné orgány nebudú mať k dispozícii dostatočné prostriedky na to, aby mohli vykonávať svoje úlohy, a ak vnútorné kontroly budú i naďalej neúčinné. |
| --- | --- |

4.3

Hoci je pravdou, že kríza vypukla v dôsledku príliš komplexných (tzv. toxických) produktov, pravdou je aj to, že kontrolné orgány mohli na základe existujúcich pravidiel zakázať vytváranie, či dokonca obeh, týchto produktov.

Nové pravidlá nebudú môcť s istotou zaručiť, že sa vyhneme ďalšej kríze, ak kontrolné orgány nebudú mať k dispozícii dostatočné prostriedky na to, aby mohli vykonávať svoje úlohy, a ak vnútorné kontroly budú i naďalej neúčinné.

| 4.4 | V kontexte liberalizácie finančných trhov musia vlády dodržiavať svoje záväzky a spolupracovať na medzinárodnej úrovni, aby nevznikali oblasti s odlišnými pravidlami. |
| --- | --- |

4.4

V kontexte liberalizácie finančných trhov musia vlády dodržiavať svoje záväzky a spolupracovať na medzinárodnej úrovni, aby nevznikali oblasti s odlišnými pravidlami.

| 4.5 | Nové pravidlá by mali spočívať na týchto zásadách:






  a) | prístup k povolaniam v bankovom sektore môže byť otvorený, avšak previerky osôb a kontrola pôvodu kapitálu musia byť prísnejšie a účinnejšie; |
| --- | --- | --- |

4.5

Nové pravidlá by mali spočívať na týchto zásadách:

a)

prístup k povolaniam v bankovom sektore môže byť otvorený, avšak previerky osôb a kontrola pôvodu kapitálu musia byť prísnejšie a účinnejšie;

| b) | odborníci zodpovední za finančné operácie musia byť oprávnení, riadení a kontrolovaní; mimobankový sektor a „shadow banking“ je nevyhnutné odstrániť; |
| --- | --- |

b)

odborníci zodpovední za finančné operácie musia byť oprávnení, riadení a kontrolovaní; mimobankový sektor a „shadow banking“ je nevyhnutné odstrániť;

| c) | nové finančné produkty musia podliehať schváleniu a kontrole vnútroštátnych a európskych bankových orgánov. |
| --- | --- |

c)

nové finančné produkty musia podliehať schváleniu a kontrole vnútroštátnych a európskych bankových orgánov.

| 4.6 | Nezávislý orgán zložený z odborníkov, ktorý už pracovne nepôsobia vo finančnom sektore, by mal pravidelne hodnotiť činnosť inštitúcií dohľadu. Hodnotenie by sa malo zameriavať najmä na to, aký dosah majú rozhodnutia týchto inštitúcií na riadenie bánk. |
| --- | --- |

4.6

Nezávislý orgán zložený z odborníkov, ktorý už pracovne nepôsobia vo finančnom sektore, by mal pravidelne hodnotiť činnosť inštitúcií dohľadu. Hodnotenie by sa malo zameriavať najmä na to, aký dosah majú rozhodnutia týchto inštitúcií na riadenie bánk.

5.   Čo sa mení pre bankovníctvo v Európe?

| 5.1 | V súčasnosti sú banky vystavené veľkému tlaku, pretože v dôsledku nových pravidiel musia nanovo definovať svoj model podnikania. Tieto pravidlá spolu s ťažkou finančnou a hospodárskou situáciou mali za následok:






  — | posilnenie štruktúry kapitálu všetkých finančných inštitúcií, z ktorých väčšina už rešpektuje ukazovateľ „Tier 1“; tieto ustanovizne budú mať tendenciu zmenšiť svoju súvahu, aby sa stali odolnejšími (poznámka pod čiarou: štúdia KPMG, december 2011, Evolving Banking Regulations, A long journey ahead – the outlook for 2012), |
| --- | --- | --- |

5.1

V súčasnosti sú banky vystavené veľkému tlaku, pretože v dôsledku nových pravidiel musia nanovo definovať svoj model podnikania. Tieto pravidlá spolu s ťažkou finančnou a hospodárskou situáciou mali za následok:

—

posilnenie štruktúry kapitálu všetkých finančných inštitúcií, z ktorých väčšina už rešpektuje ukazovateľ „Tier 1“; tieto ustanovizne budú mať tendenciu zmenšiť svoju súvahu, aby sa stali odolnejšími (poznámka pod čiarou: štúdia KPMG, december 2011, Evolving Banking Regulations, A long journey ahead – the outlook for 2012),

| — | pravidlá Bazilej III a povinnosť rešpektovať koeficienty likvidity na obdobie presahujúce jeden mesiac (NSFR) a koeficient likvidity na obdobie do jedného mesiaca (LCR) spôsobujú zvýšenie potrieb z hľadiska vlastných zdrojov a potrebu zachovať prebytky likvidity, ktoré sú v niektorých prípadoch štvornásobne vyššie než minimálna potreba likvidity bánk. Tieto opatrenia negatívne ovplyvnia finančné výsledky a povedú k zníženiu súvah bánk, |
| --- | --- |

—

pravidlá Bazilej III a povinnosť rešpektovať koeficienty likvidity na obdobie presahujúce jeden mesiac (NSFR) a koeficient likvidity na obdobie do jedného mesiaca (LCR) spôsobujú zvýšenie potrieb z hľadiska vlastných zdrojov a potrebu zachovať prebytky likvidity, ktoré sú v niektorých prípadoch štvornásobne vyššie než minimálna potreba likvidity bánk. Tieto opatrenia negatívne ovplyvnia finančné výsledky a povedú k zníženiu súvah bánk,

| — | ťažkosti poskytovať úvery v obdobiach hospodárskeho rastu, a to z dôvodu „proticyklickej kapitálovej rezervy“. Napriek veľkému dopytu po úveroch sa budú musieť banky vyrovnať so zvýšenými požiadavkami na vlastný kapitál. Úverové portfóliá si musia na žiadosť kontrolných orgánov zachovať túto rezervu; výška rezerva likvidity, ktorú stanovujú vnútroštátne kontrolné orgány môže dosahovať až 2,5 % požadovaného vlastného kapitálu. |
| --- | --- |

—

ťažkosti poskytovať úvery v obdobiach hospodárskeho rastu, a to z dôvodu „proticyklickej kapitálovej rezervy“. Napriek veľkému dopytu po úveroch sa budú musieť banky vyrovnať so zvýšenými požiadavkami na vlastný kapitál. Úverové portfóliá si musia na žiadosť kontrolných orgánov zachovať túto rezervu; výška rezerva likvidity, ktorú stanovujú vnútroštátne kontrolné orgány môže dosahovať až 2,5 % požadovaného vlastného kapitálu.

| 5.2 | Všetko toto má za následok:






  5.2.1 | výrazné zníženie kapitálovej návratnosti (ROE) v bankovom sektore, ktorá môže dosahovať 10 až 30 % (v extrémnom prípade), a preto sa znižuje záujem investorov o bankový sektor a zmenšuje sa kapitál európskych bánk; |
| --- | --- | --- |

5.2

Všetko toto má za následok:

5.2.1

výrazné zníženie kapitálovej návratnosti (ROE) v bankovom sektore, ktorá môže dosahovať 10 až 30 % (v extrémnom prípade), a preto sa znižuje záujem investorov o bankový sektor a zmenšuje sa kapitál európskych bánk;

| 5.2.2 | pokles financovania podnikov a samospráv a zdraženie úverov, najmä úverov poskytovaných malým a stredným podnikom (MSP), ktoré sú často považované za rizikovejšie a nemajú dostatočné záruky alebo spolufinancovanie; |
| --- | --- |

5.2.2

pokles financovania podnikov a samospráv a zdraženie úverov, najmä úverov poskytovaných malým a stredným podnikom (MSP), ktoré sú často považované za rizikovejšie a nemajú dostatočné záruky alebo spolufinancovanie;

| 5.2.3 | možné zníženie dlhodobých úverov v dôsledku toho, že od roku 2018 bude zavedené kritérium dlhodobej likvidity NSFR a pomer zadlženia. Táto situácia by mohla mať negatívny vplyv na financovanie investícií do infraštruktúry; |
| --- | --- |

5.2.3

možné zníženie dlhodobých úverov v dôsledku toho, že od roku 2018 bude zavedené kritérium dlhodobej likvidity NSFR a pomer zadlženia. Táto situácia by mohla mať negatívny vplyv na financovanie investícií do infraštruktúry;

| 5.2.4 | povinnosť lepšie hodnotiť návratnosť vlastného kapitálu a lepšie riadiť riziká. Banky musia vypracovávať svoje prognózy predaja a stratégie rozvoja bankových produktov a portfólií s ohľadom na rentabilitu a hodnotiť absorpčnú kapacitu vlastného kapitálu; |
| --- | --- |

5.2.4

povinnosť lepšie hodnotiť návratnosť vlastného kapitálu a lepšie riadiť riziká. Banky musia vypracovávať svoje prognózy predaja a stratégie rozvoja bankových produktov a portfólií s ohľadom na rentabilitu a hodnotiť absorpčnú kapacitu vlastného kapitálu;

| 5.2.5 | mohlo by sa stať, že banky budú musieť znášať vysoké náklady spojené s auditom a podávaním správ, v snahe rešpektovať nové pravidlá a vyhovieť požiadavkám vnútroštátnych a medzinárodných kontrolných orgánov. To sa odrazí na organizácii banky a v štrukturálnych zmenách; |
| --- | --- |

5.2.5

mohlo by sa stať, že banky budú musieť znášať vysoké náklady spojené s auditom a podávaním správ, v snahe rešpektovať nové pravidlá a vyhovieť požiadavkám vnútroštátnych a medzinárodných kontrolných orgánov. To sa odrazí na organizácii banky a v štrukturálnych zmenách;

| 5.2.6 | v sektoroch s preferenčnou rizikovou váhou sa poskytovanie úverov obmedzí. Okrem toho zavedenie pomeru zadlženia (leverage ratio) môže viesť v dlhodobom horizonte k obmedzeniu financovania štátov, územných samospráv alebo iných sektorov s preferenčnou rizikovou váhou; |
| --- | --- |

5.2.6

v sektoroch s preferenčnou rizikovou váhou sa poskytovanie úverov obmedzí. Okrem toho zavedenie pomeru zadlženia (leverage ratio) môže viesť v dlhodobom horizonte k obmedzeniu financovania štátov, územných samospráv alebo iných sektorov s preferenčnou rizikovou váhou;

| 5.2.7 | v dôsledku zdraženia úveru sa môže stať, že sa časť aktivít presunie do inštitúcií, na ktoré sa tieto pravidlá nevzťahujú. Do popredia sa tak dostanú mimobankové inštitúcie, ktoré poskytujú súkromným osobám pôžičky s veľmi vysokými úrokmi, často v hotovosti, a ich činnosť nepodlieha takej prísnej kontrole, ako je tá, ktorá sa vykonáva v prípade bánk. |
| --- | --- |

5.2.7

v dôsledku zdraženia úveru sa môže stať, že sa časť aktivít presunie do inštitúcií, na ktoré sa tieto pravidlá nevzťahujú. Do popredia sa tak dostanú mimobankové inštitúcie, ktoré poskytujú súkromným osobám pôžičky s veľmi vysokými úrokmi, často v hotovosti, a ich činnosť nepodlieha takej prísnej kontrole, ako je tá, ktorá sa vykonáva v prípade bánk.

| 5.3 | Nové pravidlá sa uplatňujú bez rozdielu na veľké bankové inštitúcie aj na malé. Pre niektoré krajiny, ako sú nové členské štáty zo strednej a východnej Európy, ktoré vykazujú vysoký rast, môžu byť tieto pravidlá nevhodné.






  — | V týchto krajinách by nové pravidlá mohli obmedziť investície. Banky sú tu často v rukách nadnárodných skupín a vnútroštátni akcionári majú menšinové zastúpenie. Materské spoločnosti môžu presunúť späť domov podstatnú časť kapitálu svojich pobočiek, aby z celkového hľadiska vyhoveli pravidlám. Pobočky, takto pozbavené prostriedkov, sa budú menej podieľať na financovaní miestneho hospodárstva. EHSV pripomína, že na európskej úrovni je zabezpečený voľný pohyb kapitálu, pričom bezpečnosť vkladov a solventnosť bánk patria do právomoci vnútroštátnych orgánov. |
| --- | --- | --- |

5.3

Nové pravidlá sa uplatňujú bez rozdielu na veľké bankové inštitúcie aj na malé. Pre niektoré krajiny, ako sú nové členské štáty zo strednej a východnej Európy, ktoré vykazujú vysoký rast, môžu byť tieto pravidlá nevhodné.

—

V týchto krajinách by nové pravidlá mohli obmedziť investície. Banky sú tu často v rukách nadnárodných skupín a vnútroštátni akcionári majú menšinové zastúpenie. Materské spoločnosti môžu presunúť späť domov podstatnú časť kapitálu svojich pobočiek, aby z celkového hľadiska vyhoveli pravidlám. Pobočky, takto pozbavené prostriedkov, sa budú menej podieľať na financovaní miestneho hospodárstva. EHSV pripomína, že na európskej úrovni je zabezpečený voľný pohyb kapitálu, pričom bezpečnosť vkladov a solventnosť bánk patria do právomoci vnútroštátnych orgánov.

| 5.4 | Úverové trhy sú v jednotlivých členských štátoch odlišné. V krajinách, v ktorých nie je dostatočne rozvinuté poskytovanie úveru, môže v dôsledku príliš rýchleho dobehnutia úrovne zadlženia vzniknúť špekulatívna bublina. Ak sa na európskej úrovni budú uplatňovať pravidlá obozretnosti, vnútroštátne orgány nebudú môcť zasiahnuť dostatočne rýchlo. Je potrebné posilniť právomoci Európskeho orgánu pre bankovníctvo s cieľom podporiť harmonizáciu. |
| --- | --- |

5.4

Úverové trhy sú v jednotlivých členských štátoch odlišné. V krajinách, v ktorých nie je dostatočne rozvinuté poskytovanie úveru, môže v dôsledku príliš rýchleho dobehnutia úrovne zadlženia vzniknúť špekulatívna bublina. Ak sa na európskej úrovni budú uplatňovať pravidlá obozretnosti, vnútroštátne orgány nebudú môcť zasiahnuť dostatočne rýchlo. Je potrebné posilniť právomoci Európskeho orgánu pre bankovníctvo s cieľom podporiť harmonizáciu.

| 5.5 | Mali by sa zohľadniť niektoré originálne modely, ako napríklad družstevné banky, ktoré fungujú zdravo a nezávisle. Reforma, ktorú si vyžadujú nové pravidlá, sa nebude dať uskutočniť bez prechodného obdobia. Družstevné banky sú dôležitými aktérmi miestneho rozvoja, pretože konajú v záujme svojich členov, súčasne vkladateľov aj príjemcov pôžičiek: MSP, poľnohospodárov, obcí a mnohých ďalších miestnych subjektov. |
| --- | --- |

5.5

Mali by sa zohľadniť niektoré originálne modely, ako napríklad družstevné banky, ktoré fungujú zdravo a nezávisle. Reforma, ktorú si vyžadujú nové pravidlá, sa nebude dať uskutočniť bez prechodného obdobia. Družstevné banky sú dôležitými aktérmi miestneho rozvoja, pretože konajú v záujme svojich členov, súčasne vkladateľov aj príjemcov pôžičiek: MSP, poľnohospodárov, obcí a mnohých ďalších miestnych subjektov.

| 5.6 | Veľké banky budú vyhľadávať investície s nízkym rizikom, ktoré zároveň prinesú čo najväčšie zisky. K tomu treba pripočítať obavy z väčšieho zdanenia a straty v prípade niektorých pasív v súvislosti so štátnym dlhom. |
| --- | --- |

5.6

Veľké banky budú vyhľadávať investície s nízkym rizikom, ktoré zároveň prinesú čo najväčšie zisky. K tomu treba pripočítať obavy z väčšieho zdanenia a straty v prípade niektorých pasív v súvislosti so štátnym dlhom.

| 5.7 | Konsolidácia sa pravdepodobne zrýchli: sporiteľne a družstevné banky môžu počítať s „autonómnymi“ zdrojmi financovania, ale banky, ktoré na obnovenie kapitálu využívajú trh, budú nútené zlučovať sa, čo bude mať negatívne dôsledky pre MSP a spotrebiteľov. Niektoré banky boli po rozpade ich miestnej a regionálnej siete kúpené a znovu predané. Vnútroštátna koncentrácia bánk bola silná v sektore družstevných a vzájomných spoločností a v sporiteľniach. |
| --- | --- |

5.7

Konsolidácia sa pravdepodobne zrýchli: sporiteľne a družstevné banky môžu počítať s „autonómnymi“ zdrojmi financovania, ale banky, ktoré na obnovenie kapitálu využívajú trh, budú nútené zlučovať sa, čo bude mať negatívne dôsledky pre MSP a spotrebiteľov. Niektoré banky boli po rozpade ich miestnej a regionálnej siete kúpené a znovu predané. Vnútroštátna koncentrácia bánk bola silná v sektore družstevných a vzájomných spoločností a v sporiteľniach.

| 5.8 | Nižšia rentabilita bánk, spôsobená okrem iného vyššími nákladmi na financovanie a veľmi reštriktívnymi pravidlami, ktorými sa riadi hospodárenie s likviditou, môžu mať za následok zvýšenie bankových poplatkov a úrokov pri investovaní na dobu určitú a v prípade súkromných účtov zákazníkov. |
| --- | --- |

5.8

Nižšia rentabilita bánk, spôsobená okrem iného vyššími nákladmi na financovanie a veľmi reštriktívnymi pravidlami, ktorými sa riadi hospodárenie s likviditou, môžu mať za následok zvýšenie bankových poplatkov a úrokov pri investovaní na dobu určitú a v prípade súkromných účtov zákazníkov.

| 5.9 | V kontexte nových pravidiel banky urýchľujú svoju reštrukturalizáciu a viac využívajú nové technológie (internet banking, virtuálna priehradka, používanie smartfónov).






  — | Využívaním nových technológií a diverzifikáciou produktov na trhu sa zintenzívňuje reštrukturalizácia sietí pobočiek, pričom pribúdajú priehradky, pri ktorých sa nemanipuluje s hotovosťou. Pobočky majú tendenciu stať sa len miestom poradenstva a predaja finančných produktov. Tieto nové spôsoby prevodu a platby si zároveň vyžadujú lepšie zabezpečenie proti internetovým útokom, ktoré ohrozujú operácie on-line a operácie realizované prostredníctvom mobilných telefónov. |
| --- | --- | --- |

5.9

V kontexte nových pravidiel banky urýchľujú svoju reštrukturalizáciu a viac využívajú nové technológie (internet banking, virtuálna priehradka, používanie smartfónov).

—

Využívaním nových technológií a diverzifikáciou produktov na trhu sa zintenzívňuje reštrukturalizácia sietí pobočiek, pričom pribúdajú priehradky, pri ktorých sa nemanipuluje s hotovosťou. Pobočky majú tendenciu stať sa len miestom poradenstva a predaja finančných produktov. Tieto nové spôsoby prevodu a platby si zároveň vyžadujú lepšie zabezpečenie proti internetovým útokom, ktoré ohrozujú operácie on-line a operácie realizované prostredníctvom mobilných telefónov.

| 5.10 | Vývoj distribučných kanálov povedie napokon k zúženiu sietí pobočiek a zníženiu počtu pracovných miest. Uplatňovanie smernice CRD IV bude mať za následok zvýšenie počtu pracovných miest v bankách, a to na oddeleniach IT a v súvislosti s riadením rizika, na úkor ostatných bankových aktivít. Je nevyhnutné rozvíjať na všetkých úrovniach kvalitný sociálny dialóg o otázkach spojených so zamestnanosťou a vzdelávaním s cieľom lepšie zvládnuť prebiehajúce zmeny. |
| --- | --- |

5.10

Vývoj distribučných kanálov povedie napokon k zúženiu sietí pobočiek a zníženiu počtu pracovných miest. Uplatňovanie smernice CRD IV bude mať za následok zvýšenie počtu pracovných miest v bankách, a to na oddeleniach IT a v súvislosti s riadením rizika, na úkor ostatných bankových aktivít. Je nevyhnutné rozvíjať na všetkých úrovniach kvalitný sociálny dialóg o otázkach spojených so zamestnanosťou a vzdelávaním s cieľom lepšie zvládnuť prebiehajúce zmeny.

6.   Budúci vývoj

| 6.1 | Európsky parlament schválil zásadu zdanenia finančných transakcií a Komisia skúma jej zavedenie do praxe. Členské štáty sa však nedohodli a postoj amerických úradov je negatívny. Navrhovaná nízka výška tejto dane by nemala byť pre banky neúnosnou záťažou a nemala by ani ohroziť konkurencieschopnosť na svetovej úrovni. Ako sa zdôrazňuje v dvoch stanoviskách, ktoré EHSV prijal už skôr (1), cieľom je zabezpečiť nové daňové príjmy, hlavne na financovanie rozvojovej pomoci, a súčasne zmeniť správanie bánk a uprednostniť strednodobé a dlhodobé financovanie hospodárstva pred krátkodobými operáciami špekulatívneho charakteru. |
| --- | --- |

6.1

Európsky parlament schválil zásadu zdanenia finančných transakcií a Komisia skúma jej zavedenie do praxe. Členské štáty sa však nedohodli a postoj amerických úradov je negatívny. Navrhovaná nízka výška tejto dane by nemala byť pre banky neúnosnou záťažou a nemala by ani ohroziť konkurencieschopnosť na svetovej úrovni. Ako sa zdôrazňuje v dvoch stanoviskách, ktoré EHSV prijal už skôr (1), cieľom je zabezpečiť nové daňové príjmy, hlavne na financovanie rozvojovej pomoci, a súčasne zmeniť správanie bánk a uprednostniť strednodobé a dlhodobé financovanie hospodárstva pred krátkodobými operáciami špekulatívneho charakteru.

| 6.2 | Možnosť oddeliť retailové aktivity banky od aktivít v oblasti financovania a investovania je predmetom skúmania na podnet člena Komisie Barniera, čím sa spochybňuje model univerzálnej banky. Diskutuje sa o úplnom oddelení: zameriavať sa len na činnosť investičných bánk alebo zakázať bankám investovať na vlastný účet. Niektorí experti s touto myšlienkou nesúhlasia a tvrdia, že univerzálne banky zaisťujú hĺbku trhu a likviditu na trhu, ako aj lepšie financovanie hospodárstva. |
| --- | --- |

6.2

Možnosť oddeliť retailové aktivity banky od aktivít v oblasti financovania a investovania je predmetom skúmania na podnet člena Komisie Barniera, čím sa spochybňuje model univerzálnej banky. Diskutuje sa o úplnom oddelení: zameriavať sa len na činnosť investičných bánk alebo zakázať bankám investovať na vlastný účet. Niektorí experti s touto myšlienkou nesúhlasia a tvrdia, že univerzálne banky zaisťujú hĺbku trhu a likviditu na trhu, ako aj lepšie financovanie hospodárstva.

| 6.3 | Možnosti ďalšieho vývoja finančného a bankového sektora sa v priebehu uplynulých tridsiatich rokov zmenili: otvorenie trhov viedlo ku globalizácii finančnej sféry, čo zase prispelo k vzniku a rozmachu narastajúceho počtu daňových rajov, na ktoré sa pravidlá nevzťahujú. Zvýšená konkurencia vo svetovom meradle umožnila vznik nových finančných inštitúcií, nových produktov a služieb. |
| --- | --- |

6.3

Možnosti ďalšieho vývoja finančného a bankového sektora sa v priebehu uplynulých tridsiatich rokov zmenili: otvorenie trhov viedlo ku globalizácii finančnej sféry, čo zase prispelo k vzniku a rozmachu narastajúceho počtu daňových rajov, na ktoré sa pravidlá nevzťahujú. Zvýšená konkurencia vo svetovom meradle umožnila vznik nových finančných inštitúcií, nových produktov a služieb.

| 6.4 | Veľké bankové skupiny ukázali slabé stránky a limity rastu, ktorý znemožňuje dobrú správu. Budú mať tendenciu zmenšiť svoju veľkosť, aby sa stali odolnejšími a zaznamenávali miernejšie a predvídateľnejšie výkyvy z hľadiska ziskov, bez extravagantných prémií. Zamerajú sa na svoje pôvodné poslanie, teda na prijímanie vkladov a poskytovanie úverov, pričom ostatné služby obmedzia, zároveň obmedzia aj svoju expanziu v medzinárodnom meradle a zamerajú svoje aktivity na trhy zaznamenajúce väčší rast, čím sa obmedzí ich rentabilita. |
| --- | --- |

6.4

Veľké bankové skupiny ukázali slabé stránky a limity rastu, ktorý znemožňuje dobrú správu. Budú mať tendenciu zmenšiť svoju veľkosť, aby sa stali odolnejšími a zaznamenávali miernejšie a predvídateľnejšie výkyvy z hľadiska ziskov, bez extravagantných prémií. Zamerajú sa na svoje pôvodné poslanie, teda na prijímanie vkladov a poskytovanie úverov, pričom ostatné služby obmedzia, zároveň obmedzia aj svoju expanziu v medzinárodnom meradle a zamerajú svoje aktivity na trhy zaznamenajúce väčší rast, čím sa obmedzí ich rentabilita.

| 6.5 | Vďaka novým pravidlám sa pri udeľovaní prémií a odmeňovaní vysokého manažmentu bude postupovať zodpovednejšie a tieto postupy budú podliehať prísnejším kontrolám. |
| --- | --- |

6.5

Vďaka novým pravidlám sa pri udeľovaní prémií a odmeňovaní vysokého manažmentu bude postupovať zodpovednejšie a tieto postupy budú podliehať prísnejším kontrolám.

| 6.6 | Bankový dohľad rozšírený na všetky typy finančných podnikov umožní kontrolovať činnosť mimobankových inštitúcií (typu shadow banking). |
| --- | --- |

6.6

Bankový dohľad rozšírený na všetky typy finančných podnikov umožní kontrolovať činnosť mimobankových inštitúcií (typu shadow banking).

| 6.7 | Je nevyhnutné zaviesť záväzné pravidlá, pokiaľ ide o prístup k povolaniam v bankovom sektore, aby sa mohol vybrať personál, ktorého kompetencie môžu vzbudiť dôveru zákazníkov a investorov. |
| --- | --- |

6.7

Je nevyhnutné zaviesť záväzné pravidlá, pokiaľ ide o prístup k povolaniam v bankovom sektore, aby sa mohol vybrať personál, ktorého kompetencie môžu vzbudiť dôveru zákazníkov a investorov.

| 6.8 | Keď sa prestane poskytovať štátna a medzinárodná pomoc, ktorá je dôsledkom finančných kríz, bude celý tento sektor nepochybne napredovať v závislosti od konjunktúry a od rozvoja nových technológií, ale najmä na základe stratégií, ktoré uplatňuje každý dobre riadený podnik. Banky budú mať ťažkú úlohu zostať dôveryhodnými poskytovateľmi pôžičiek reálnej ekonomike a zároveň sa budú musieť vyrovnať s vyššími nákladmi na financovanie a nižšou rentabilitou. |
| --- | --- |

6.8

Keď sa prestane poskytovať štátna a medzinárodná pomoc, ktorá je dôsledkom finančných kríz, bude celý tento sektor nepochybne napredovať v závislosti od konjunktúry a od rozvoja nových technológií, ale najmä na základe stratégií, ktoré uplatňuje každý dobre riadený podnik. Banky budú mať ťažkú úlohu zostať dôveryhodnými poskytovateľmi pôžičiek reálnej ekonomike a zároveň sa budú musieť vyrovnať s vyššími nákladmi na financovanie a nižšou rentabilitou.

V Bruseli 12. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 29.3.2012 na tému „Návrh smernice Rady o spoločnom systéme dane z finančných transakcií, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2008/7/ES“ (Ú. v. EÚ C 181, 21.06.2012, s. 55), a stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 15.7.2010 na tému „Daň z finančných transakcií“(stanovisko z vlastnej iniciatívy) (Ú. v. EÚ C 44, 11.2.2011, s. 81).

1

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/12

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Európske technologické platformy (ETP) a priemyselné zmeny“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2012/C 299/03

Spravodajca: Josef ZBOŘIL

Pomocný spravodajca: Enrico GIBELLIERI

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. januára 2012 podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Európske technologické platformy (ETP) a priemyselné zmeny“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy).

Poradná komisia pre priemyselné zmeny poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 11. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla 2012) prijal 138 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   EHSV si je vedomý toho, že predvídanie priemyselných zmien je ťažké, aj keď nevyhnutné prognózovanie založené na viacerých rôznych činiteľoch, ktoré majú vplyv na tieto zmeny. Jednou z najdôležitejších hnacích síl zmeny sú výskum a inovácie a európske technologické platformy (ETP) sú hlavnými ukazovateľmi.

1.2   EHSV žiada Európsku komisiu, aby aj naďalej podporovala činnosť súčasných ETP a zlepšila výmenu medzi týmito platformami a príslušnými európskymi inštitúciami.

1.3   EHSV uznáva, že priemyselné odvetvia, v ktorých ETP fungujú, majú zásadné postavenie v hodnotovom reťazci: mnoho inovácií závisí od základných procesov (výroby, spracovateľského priemyslu, lesníctva, robotiky) a materiálov (chemikálie, oceľ atď.). Procesné a materiálové inovácie ako také majú teda katalytický účinok na európske inovácie.

1.4   EHSV uznáva, že ETP sa už zaoberajú spoločenskými výzvami Pokrývajú oblasť, ktorá má zásadný vplyv na spoločnosť, pokiaľ ide o rast a pracovné miesta vytvárajúce pridanú hodnotu. ETP odpovedajú na hlavné politické otázky (napríklad ekologické hospodárstvo, suroviny a účinné využívanie zdrojov).

1.5   ETP sú jasným a konkrétnym príkladom prístupu k európskej výskumnej a inovačnej politike, ktorý smeruje zdola nahor a do ktorého je vo všetkých inovačných fázach zapojený priemysel a ostatné dôležité subjekty. Horizont 2020 taký prístup potrebuje.

1.6   EHSV žiada, aby sa efektívnejšie uplatňovalo zjednodušenie regulačného rámca Európskej komisie (vrátane účasti na projektoch EÚ), zvýšilo úsilie o zmenšenie roztrieštenosti iniciatív inštitúcií a konkurencie medzi nimi, a aby sa na úrovni inštitúcií lepšie koordinovala politika a do budúcnosti zlepšila viditeľnosť, čím by sa ETP zefektívnili.

1.6.1   EHSV sa domnieva, že ETP sú kľúčové na oživenie priemyselnej politiky EÚ. Výrazne do nich prispieva a podporuje ich priemysel, ktorý je jedným z hlavných pilierov hospodárstva EÚ. ETP sú poháňané priemyslom, čo zaručuje, že ich iniciatívy sú pre priemysel dôležité. Tieto platformy sa nevenujú iba technologickým a výskumným potrebám, ale aj transferom technológií.

1.6.2   S ohľadom na doterajšie príklady (ESTEP, PLATEA a ďalšie) by do ETP, národných technologických platforiem (NTP) a regionálnych technologických platforiem (RTP) mali byť na báze trvalej spolupráce zapojené odbory a ostatné relevantné subjekty, aby sa pokryli sociálne a spoločenské problémy, ktoré zosilňujú vplyv príslušných strategických výskumných programov.

1.6.3   Ťažkosti so zapojením malých a stredných podnikov by sa mali vyriešiť neustálym porovnávaním s najúspešnejšími príkladmi, ako to robí spoločný podnik pre palivové články a vodík (FCH JU).

1.7   Príslušné národné a regionálne platformy sú odrazom štruktúry ETP v členských štátoch. Užšou spoluprácou s ETP by sa mala zlepšiť koordinácia a harmonizácia národných a regionálnych výskumno-inovačných programov aj zodpovedajúcich programov EÚ.

1.8   ETP môžu výrazne prispieť k uplatňovaniu európskych politík. Boli stanovené konkrétne priority na podnietenie inovácií v oblastiach, ktoré sa týkajú verejnej aj súkromnej sféry: účinnosť využívania zdrojov a energie v spracovateľskom priemysle (SPIRE), verejno-súkromné partnerstvo v bioodvetví (Biobased for Growth) európske inovačné partnerstvo v oblasti vody a v oblasti surovín, iniciatíva „inteligentné mestá“ (spolu s plánom SET) a iniciatíva za priemyselný výskum energetických surovín (EMIRI). Výsledkom tejto intenzívnejšej medziodvetvovej spolupráce a koordinácie prostredníctvom ETP budú prínosy pre európsku spoločnosť.

1.9   EHSV vyzýva inštitúcie EÚ, aby pracovali na zlepšení medzinárodnej spolupráce s cieľom získať najnovšie odborné poznatky z celého sveta v záujme využívania a komercializácie v EÚ.

1.10   Mal by sa podporiť a uľahčiť doplňujúci prístup NTP k štrukturálnym fondom na štátnej a regionálnej úrovni, ktoré financujú sofistikovanú špecializáciu.

1.11   Pokiaľ ide o spoločenské výzvy, nadobudne riešiteľská úloha ETP väčší význam, keď sa budú okrem výskumu venovať aj inováciám. Je to kľúč k zachovaniu prosperity a blahobytu v Európe.

1.12   EHSV blahoželá ETP k ich úlohe spojiva s inovačnými nástrojmi na strane dopytu, ktoré dopĺňajú výskumnú a inovačnú činnosť a urýchľujú uvádzanie na trh. ETP sú takisto kľúčovým prvkom šírenia výsledkov výskumu a inovácií. Výbor žiada, aby sa na podnecovanie spolupráce v hodnotovom reťazci viac využívala koordinačná podpora.

1.13   Výrobné procesy a s výrobou súvisiaca výskumno-inovačná činnosť strácajú spoločenskú príťažlivosť verejnosti a najmä mladých ľudí. Je to tiež dôsledkom presunu výrobných činností mimo Európy a ako v začarovanom kruhu to spôsobuje ďalšie presuny. EHSV očakáva, že ETP budú schopné prispieť k zvyšovaniu povedomia o význame rozličných priemyselných výrobných procesov.

1.14   ETP môžu byť postihnuté úpadkom priemyslu EÚ. Priemyselné odvetvia v EÚ strácajú svoje vedúce postavenie v svetovom priemysle, pričom v porovnaní s ostatnými časťami sveta trpia malou ochotou podstupovať riziko a nedostatkom podnikavosti.

1.15   Ako strategický prvok platforiem by sa na scéne, na ktorej ETP pôsobia, malo zachovať a zintenzívniť vzdelávanie, príprava a školenia zamerané na ľudí. Mali by sa teda vytvoriť stále väzby so zodpovedajúcimi výbormi odvetvového sociálneho dialógu v EÚ a s Radou pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti (EPSCO).

1.16   ETP môžu mať tiež podstatný vplyv na sociálne a spoločenské otázky, hlavne na presmerovanie sústavy verejného vzdelávania a odbornej prípravy na potreby európskych priemyselných a výrobných odvetví. Malo by sa vyvinúť veľké úsilie pri vyškoľovaní a rekvalifikácii, aby boli robotníci schopní pracovať s novými spracovateľskými technológiami a výrobkami, ktoré sú produktom výskumno-inovačnej činnosti. Iba kvalifikovaní a stabilne zamestnávaní ľudia budú schopní pracovať s novými špičkovými technológiami.

2.   Vytvorenie a história ETP

2.1   V marci 2003 vyzvala Rada EÚ k posilneniu európskeho výskumného priestoru (ERA) vytvorením ETP, ktoré združujú technologické know-how, priemysel, regulačné orgány a peňažné ústavy.

2.2   ETP boli zriadené ako fóra zainteresovaných aktérov vedené zástupcami priemyslu s cieľom stanoviť strednodobé a dlhodobé výskumno-technologické ciele a vypracovať plány postupu. Ich účelom bolo prispieť k zlepšovaniu synergie medzi rozličnými výskumnými subjektmi a stanoviť priority v niekoľkých technologických oblastiach, v ktorých EÚ dosahuje rast, konkurencieschopnosť a udržateľnosť.

2.3   Európska komisia podporila rozvoj ETP ako sprostredkovateľ. V súčasnosti vystupuje ako pozorovateľ a zaviazala sa viesť štruktúrovaný dialóg o výskumných prioritách. Európska komisia nevlastní, ani neriadi ETP: sú to samostatné organizácie. Jej internetová stránka CORDIS, bulletin ETP a pravidelné semináre hlavných predstaviteľov ETP uľahčujú komunikáciu.

2.4   Niektoré ETP sú voľné siete, ktorých členovia sa schádzajú na výročných schôdzach, ale iné sú právne subjekty s členskými poplatkami. Všetky ETP združujú subjekty, ktoré sa dohodli na spoločnej vízii a vytvorili strategický výskumný program (SRA). ETP sa rozvíjajú vďaka dialógu medzi výskumníkmi z priemyslu a verejného sektora a zástupcami vlád, a takisto prispievajú k dosiahnutiu konsenzu a efektívnejšiemu nasmerovaniu investičného úsilia.

2.5   ETP podporujú účinné verejno-súkromné partnerstvá, čím značne prispievajú k rozvoju ERA znalostí pre rast. Takéto verejno-súkromné partnerstvá by mohli odpovedať na technologické výzvy, ktoré by mohli byť kľúčom k trvalému rozvoju, lepšiemu poskytovaniu verejných služieb a reštrukturalizácii tradičných priemyselných odvetví.

3.   ETP a priemyselné zmeny

3.1   Priemyselné zmeny sú neustály proces ovplyvňovaný rôznymi činiteľmi, ako je vývoj na trhu, organizačné, sociálne, spoločenské a štrukturálne zmeny a technické inovácie výrobných procesov a výrobkov (1).

3.2   Inovácia je takisto neustály proces a je jedným z hlavných činiteľov ovplyvňujúcich priemyselné zmeny stálym zavádzaním nových vedeckých poznatkov do skutočného výrobného reťazca. Okrem toho je hlavnou hnacou silou celkovej konkurencieschopnosti spracovateľského priemyslu a odvetvia služieb v EÚ.

3.3   Pokiaľ ide o inovačný proces, treba starostlivo zvážiť spôsob, akým sa nedostatočné finančné prostriedky v Európe využívajú. ETP sú už jestvujúcim silným nástrojom a mohli by byť konkrétnym riešením inovácií a uplatňovania priemyselnej politiky.

3.4   Povahu a skutočný obsah priemyselných zmien ovplyvňujú hlavne inovácie a ETP sú stále častejšie skutočným fyzickým miestom, z ktorého inovácie pochádzajú. ETP sú zamerané na praktické priemyselné aplikácie, ktoré ovplyvňujú výrobné procesy, výrobky, organizáciu práce a podmienky na pracovisku.

3.5   Európske inštitúcie odporúčajú vyváženú účasť všetkých subjektov združených v ETP. Osobitne vhodné by bolo, keby inštitúcie EÚ podporili všetkými použiteľnými prostriedkami malé a stredné podniky alebo partnerov v hospodárskom výskume, ktorí majú formu spoločnosti, napríklad formu družstva spravujúceho poznatky, aby sa týmto veľmi rozšíreným európskym spoločnostiam umožnila aktívna účasť na platformách. Náklady na platformy predstavujú prekážku malých a stredných podnikov a vysokých škôl zúčastňovať sa výskumnej práce.

3.6   Vzhľadom na rozsah a význam, ktorý majú ETP v EÚ ako subjekty založené na dobrovoľnosti a otvorené každému záujemcovi, je veľmi dôležité priznať im úlohu silného nástroja na vykonávanie priemyselnej politiky EÚ.

3.7   Prechod k udržateľnejšej výrobe a udržateľnejšiemu poskytovaniu služieb v EÚ a uplatňovanie stratégie Európa 2020 budú výrazne podmienené skutočnými inováciami, ktoré budú ETP v najbližšom desaťročí schopné vyprodukovať.

3.8   Skutočné a konkrétne inovácie a priemyselné zmeny možno dosiahnuť súbežným navrhovaním inovačných procesov resp. výrobkov, zručnosťami a organizáciou práce, ktoré sú potrebné na ich úplné zavedenie do výrobných činností a služieb.

3.9   Niektoré ETP sú organizované tak, že už samého počiatku zohľadňujú sociálne hľadiská inovačného procesu, a do svojich strategických výskumných programov začleňujú činnosť súvisiacu s budúcimi potrebami ľudských zdrojov, často v úzkej spolupráci s príslušnými výbormi EÚ pre odvetvový sociálny dialóg, s ktorými si takisto vymieňajú informácie.

3.10   Vzhľadom na svoje zloženie a pevné spojenie s hlavnými odvetviami v EÚ analyzovala CCMI EHSV situáciu v rozličných priemyselných odvetviach a prostredníctvom tohto nebyrokratického procesu smerujúceho zdola nahor predložila ostatným inštitúciám EÚ a členským štátom odporúčania. Cieľom je prispieť k uplatňovaniu priemyselnej politiky EÚ a dosiahnuť žiaduce priemyselné zmeny.

4.   Úloha ETP vo výskume a inováciách

Európska komisia vyvinula a uplatnila rad iniciatív, aby podporila ETP a priemyselnú činnosť a zaviedla politiku založenú na technológiách.

4.1   Spoločné technologické iniciatívy (JTI) sú prostriedkami na implementáciu strategických výskumných programov obmedzeného počtu ETP. V máloktorej ETP sú ciele také veľké a majú taký záber, že nestačia bežné nástroje rámcového programu pre výskum a inovácie. Ich účinná implementácia si naopak vyžaduje cielený mechanizmus, ktorý zabezpečuje potrebné vedenie a koordináciu, aby sa dosiahli ciele výskumu. Na uspokojenie týchto potrieb bola vyvinutá koncepcia JTI.

4.2   Bývalý člen Európskej komisie zodpovedný za vedu a výskum sa v marci 2009 stretol s najvyššími zástupcami priemyslu, aby posúdili dosiahnutý pokrok a prerokovali priority implementácie nových výskumných nástrojov, ktorými sú verejno-súkromné partnerstvá. Uvedené priority a nástroje boli uplatnené v iniciatívach „Továrne budúcnosti“, „Energeticky účinné budovy“ a „Ekologické autá“, ktoré sú súčasťou plánu hospodárskej obnovy prijatého Európskou úniou v novembri 2008.

4.3   Tieto tri verejno-súkromné partnerstvá predstavujú účinný nástroj na zvýšenie výskumného úsilia v troch hlavných priemyselných odvetviach: automobilovom, stavebnom a výrobnom, ktoré boli obzvlášť postihnuté hospodárskym poklesom a v ktorých môžu inovácie výrazne prispieť k ekologickejšiemu a udržateľnejšiemu hospodárstvu.

4.4   Prvým krokom k vytvoreniu politiky energetických technológií je plán SET, ktorý EÚ prijala v roku 2008. Je podporným nástrojom pri prijímaní rozhodnutí v energetickej politike EÚ a jeho účelom je:

| — | urýchliť rozvoj poznatkov, transfer a zavádzanie technológií, |
| --- | --- |

—

urýchliť rozvoj poznatkov, transfer a zavádzanie technológií,

| — | udržiavať vedúce priemyselné postavenie EÚ pri energetických technológiách s nízkymi emisiami oxidu uhličitého, |
| --- | --- |

—

udržiavať vedúce priemyselné postavenie EÚ pri energetických technológiách s nízkymi emisiami oxidu uhličitého,

| — | podporovať vedu pri transformácii energetických technológií, aby sa dosiahli ciele energetiky a obmedzenia klimatických zmien stanovené do roku 2020, |
| --- | --- |

—

podporovať vedu pri transformácii energetických technológií, aby sa dosiahli ciele energetiky a obmedzenia klimatických zmien stanovené do roku 2020,

| — | prispieť k celosvetovému prechodu na hospodárstvo s nízkymi emisiami oxidu uhličitého do roku 2050. |
| --- | --- |

—

prispieť k celosvetovému prechodu na hospodárstvo s nízkymi emisiami oxidu uhličitého do roku 2050.

Plán SET sa začal uplatňovať zavedením európskych priemyselných iniciatív spájajúcich priemysel, výskumnú obec, členské štáty a Európsku komisiu do verejno-súkromných partnerstiev, v ktorých spoločne znášajú riziká. Súčasne od roku 2008 pracuje aj Európska aliancia pre energetický výskum (EERA), ktorá chce výskumno-vývojovú činnosť jednotlivých výskumných organizácií prispôsobiť potrebám priorít plánu SET a vytvoriť spoločný rámcový program EÚ.

4.5   Iniciatíva vedúcich trhov (LMI) EÚ slúži na podporu činnosti v šiestich dôležitých odvetviach, ktorou sa majú obmedziť prekážky pri uvádzaní nových výrobkov a služieb na trh. Európska komisia, členské štáty a priemysel spolupracujú pri vykonávaní akčných plánov. Politické nástroje sa týkajú regulácie, verejného obstarávania, normalizácie a podporných činností. Iniciatíva vedúcich trhov je nasmerovaná na tieto trhy: elektronické zdravotníctvo, ochranné odevy, udržateľná výstavba, recyklácia, bioprodukty a obnoviteľné zdroje energie.

5.   ETP: výsledky analýzy SWOT

5.1   Ak zoberieme do úvahy samotný súčasný počet ETP, je zrejmé, že úrovne ich výsledkov resp. výkonnosti sa v minulosti líšili a budú rozdielne aj v budúcnosti. Výbor preto urobil počiatočnú analýzu, ktorou chce určiť hlavné všeobecné sily poháňajúce smerom k excelentnosti (silné stránky a príležitosti) a čo je ešte dôležitejšie, hlavné prekážky (slabé stránky a hrozby).

5.2   Silné stránky

| — | ETP združujú všetky subjekty: výskumné strediská a vysoké školy, priemysel (veľké subjekty aj malé a stredné podniky), výrobcov technologických zariadení, neziskové a obchodné organizácie, združenia, verejné orgány a odborové zväzy. |
| --- | --- |

—

ETP združujú všetky subjekty: výskumné strediská a vysoké školy, priemysel (veľké subjekty aj malé a stredné podniky), výrobcov technologických zariadení, neziskové a obchodné organizácie, združenia, verejné orgány a odborové zväzy.

| — | V platforme sú jednoznačne určené úlohy a hierarchia v odvetví. Účastníci platformy majú spoločnú víziu, plán postupu a plán implementácie. |
| --- | --- |

—

V platforme sú jednoznačne určené úlohy a hierarchia v odvetví. Účastníci platformy majú spoločnú víziu, plán postupu a plán implementácie.

| — | Do ETP výrazne prispieva a podporuje ich priemysel, ktorý je jedným z hlavných pilierov hospodárstva EÚ. ETP sú poháňané priemyslom, čo zaručuje, že ich iniciatívy sú pre priemysel dôležité. ETP sa nevenujú iba technologickým a výskumným potrebám, ale aj transferom technológií. |
| --- | --- |

—

Do ETP výrazne prispieva a podporuje ich priemysel, ktorý je jedným z hlavných pilierov hospodárstva EÚ. ETP sú poháňané priemyslom, čo zaručuje, že ich iniciatívy sú pre priemysel dôležité. ETP sa nevenujú iba technologickým a výskumným potrebám, ale aj transferom technológií.

| — | ETP majú jednoduchú štruktúru riadenia, sú pružné a dokážu mobilizovať sily a zoskupovať zdroje. |
| --- | --- |

—

ETP majú jednoduchú štruktúru riadenia, sú pružné a dokážu mobilizovať sily a zoskupovať zdroje.

| — | Priemyselné odvetvia, v ktorých ETP fungujú, majú zásadné postavenie v hodnotovom reťazci: mnoho inovácií závisí od základných procesov (napr. výroby, spracovateľského priemyslu, lesníctva a robotiky) a materiálov (chemikálie a oceľ). Procesné a materiálové inovácie ako také majú teda katalytický účinok na inovácie v EÚ. |
| --- | --- |

—

Priemyselné odvetvia, v ktorých ETP fungujú, majú zásadné postavenie v hodnotovom reťazci: mnoho inovácií závisí od základných procesov (napr. výroby, spracovateľského priemyslu, lesníctva a robotiky) a materiálov (chemikálie a oceľ). Procesné a materiálové inovácie ako také majú teda katalytický účinok na inovácie v EÚ.

| — | ETP sa už venujú sociálnym výzvam. Pokrývajú oblasť, ktorá má zásadný vplyv na spoločnosť, pokiaľ ide o rast a pracovné miesta vytvárajúce pridanú hodnotu. ETP sú odpoveďou na hlavné politické otázky (ekologické hospodárstvo, suroviny a účinné využívanie zdrojov). |
| --- | --- |

—

ETP sa už venujú sociálnym výzvam. Pokrývajú oblasť, ktorá má zásadný vplyv na spoločnosť, pokiaľ ide o rast a pracovné miesta vytvárajúce pridanú hodnotu. ETP sú odpoveďou na hlavné politické otázky (ekologické hospodárstvo, suroviny a účinné využívanie zdrojov).

| — | Niektoré ETP vytvorili vo všetkých krajinách EÚ národné a regionálne technologické platformy. |
| --- | --- |

—

Niektoré ETP vytvorili vo všetkých krajinách EÚ národné a regionálne technologické platformy.

| — | Vzdelávaniu sa platformy venujú ako strategickému prvku. |
| --- | --- |

—

Vzdelávaniu sa platformy venujú ako strategickému prvku.

| — | Používa sa už niekoľko vykonávacích nástrojov (napr. verejno-súkromné partnerstvá, zoskupenia atď.), ktoré pochádzajú z jestvujúcich ETP. |
| --- | --- |

—

Používa sa už niekoľko vykonávacích nástrojov (napr. verejno-súkromné partnerstvá, zoskupenia atď.), ktoré pochádzajú z jestvujúcich ETP.

5.3   Slabé stránky

| — | ETP by mali zmýšľať strategicky a predísť tomu, aby sa stali úzko zameranou lobistickou skupinou a stratili sústredenosť. ETP môžu byť nepriaznivo ovplyvnené zdvojovaním alebo prílišnou roztrieštenosťou činnosti. |
| --- | --- |

—

ETP by mali zmýšľať strategicky a predísť tomu, aby sa stali úzko zameranou lobistickou skupinou a stratili sústredenosť. ETP môžu byť nepriaznivo ovplyvnené zdvojovaním alebo prílišnou roztrieštenosťou činnosti.

| — | V niektorých prípadoch veľké subjekty dominujú činnosti ETP. |
| --- | --- |

—

V niektorých prípadoch veľké subjekty dominujú činnosti ETP.

| — | Nie je jednoduché rozoznať konečné aplikácie a inovácie a priradiť ich jednotlivým ETP:






  — | ETP sú ešte stále slabo viditeľné, či už vo verejnom alebo súkromnom sektore, |
| --- | --- | --- |

—

Nie je jednoduché rozoznať konečné aplikácie a inovácie a priradiť ich jednotlivým ETP:

—

ETP sú ešte stále slabo viditeľné, či už vo verejnom alebo súkromnom sektore,

| — | mimovládne organizácie nemajú záujem zapájať sa do ETP, |
| --- | --- |

—

mimovládne organizácie nemajú záujem zapájať sa do ETP,

| — | tzv. zrkadlové zoskupenia v členských štátoch (NTP a RTP) vo všeobecnosti nemali úspech. |
| --- | --- |

—

tzv. zrkadlové zoskupenia v členských štátoch (NTP a RTP) vo všeobecnosti nemali úspech.

| — | Je potrebné väčšie úsilie o vytvorenie viacodvetvovej perspektívy, v ktorej sa zladia záujmy a interakcia jednotlivých subjektov. |
| --- | --- |

—

Je potrebné väčšie úsilie o vytvorenie viacodvetvovej perspektívy, v ktorej sa zladia záujmy a interakcia jednotlivých subjektov.

| — | ETP by mali zlepšiť svoju komunikáciu a šírenie výsledkov. |
| --- | --- |

—

ETP by mali zlepšiť svoju komunikáciu a šírenie výsledkov.

5.4   Príležitosti

| — | ETP sú kľúčové na oživenie priemyselnej politiky EÚ. Príslušné národné a regionálne technologické platformy sú odrazom štruktúry ETP v členských štátoch a zlepšujú ich koordináciu a účinnosť. Koordinácia a harmonizácia európskych, národných a regionálnych programov výskumu a inovácií by sa mala zlepšiť v spolupráci s ETP. |
| --- | --- |

—

ETP sú kľúčové na oživenie priemyselnej politiky EÚ. Príslušné národné a regionálne technologické platformy sú odrazom štruktúry ETP v členských štátoch a zlepšujú ich koordináciu a účinnosť. Koordinácia a harmonizácia európskych, národných a regionálnych programov výskumu a inovácií by sa mala zlepšiť v spolupráci s ETP.

| — | Pokiaľ ide o spoločenské výzvy, nadobudne riešiteľská úloha ETP väčší význam vzhľadom na zlepšenú stratégiu podpory inovácií popri podpore výskumu. |
| --- | --- |

—

Pokiaľ ide o spoločenské výzvy, nadobudne riešiteľská úloha ETP väčší význam vzhľadom na zlepšenú stratégiu podpory inovácií popri podpore výskumu.

| — | Boli stanovené konkrétne priority na podnietenie inovácií v oblastiach, ktoré sa týkajú verejnej aj súkromnej sféry: účinnosť využívania zdrojov a energie v spracovateľskom priemysle (SPIRE), verejno-súkromné partnerstvo v bioodvetví, európske inovačné partnerstvo v oblasti vody a v oblasti surovín, iniciatíva „inteligentné mestá“ (spolu s plánom SET a iniciatívou EMIRI). |
| --- | --- |

—

Boli stanovené konkrétne priority na podnietenie inovácií v oblastiach, ktoré sa týkajú verejnej aj súkromnej sféry: účinnosť využívania zdrojov a energie v spracovateľskom priemysle (SPIRE), verejno-súkromné partnerstvo v bioodvetví, európske inovačné partnerstvo v oblasti vody a v oblasti surovín, iniciatíva „inteligentné mestá“ (spolu s plánom SET a iniciatívou EMIRI).

| — | ETP žiadajú od Európskej komisie, aby sa na podnecovanie spolupráce v hodnotovom reťazci a zvýšenie snáh o zjednodušenie viac využívala koordinačná podpora. Najväčším príspevkom k práci ETP by bolo zlepšenie medzinárodnej spolupráce, ktorou sa získajú najnovšie odborné poznatky z celého sveta v záujme využívania a komercializácie v EÚ. |
| --- | --- |

—

ETP žiadajú od Európskej komisie, aby sa na podnecovanie spolupráce v hodnotovom reťazci a zvýšenie snáh o zjednodušenie viac využívala koordinačná podpora. Najväčším príspevkom k práci ETP by bolo zlepšenie medzinárodnej spolupráce, ktorou sa získajú najnovšie odborné poznatky z celého sveta v záujme využívania a komercializácie v EÚ.

| — | ETP by mali inovačné nástroje na strane dopytu spojiť s doplňujúcou výskumnou činnosťou, aby sa urýchlilo uvádzanie na trh. |
| --- | --- |

—

ETP by mali inovačné nástroje na strane dopytu spojiť s doplňujúcou výskumnou činnosťou, aby sa urýchlilo uvádzanie na trh.

| — | ETP by mohli zvýšiť povedomie o význame rozličných priemyselných výrobných procesov pri zachovávaní prosperity a blahobytu v Európe. |
| --- | --- |

—

ETP by mohli zvýšiť povedomie o význame rozličných priemyselných výrobných procesov pri zachovávaní prosperity a blahobytu v Európe.

| — | V oblasti pôsobnosti ETP by sa malo zachovať vzdelávanie, príprava a školenia zamerané na ľudí. |
| --- | --- |

—

V oblasti pôsobnosti ETP by sa malo zachovať vzdelávanie, príprava a školenia zamerané na ľudí.

5.5   Hrozby

| — | ETP sa sťažujú na nedostatok finančných zdrojov na prevádzkovanie platforiem. |
| --- | --- |

—

ETP sa sťažujú na nedostatok finančných zdrojov na prevádzkovanie platforiem.

| — | ETP môžu byť postihnuté úpadkom priemyslu EÚ. Priemyselné odvetvia v EÚ strácajú svoje vedúce postavenie vo svete, v porovnaní s ostatným svetom v EÚ vo všeobecnosti trpia malou ochotou podstupovať riziko a nedostatkom podnikateľského uznania. |
| --- | --- |

—

ETP môžu byť postihnuté úpadkom priemyslu EÚ. Priemyselné odvetvia v EÚ strácajú svoje vedúce postavenie vo svete, v porovnaní s ostatným svetom v EÚ vo všeobecnosti trpia malou ochotou podstupovať riziko a nedostatkom podnikateľského uznania.

| — | Efektívnejšie uplatňované zjednodušenie regulačného rámca EÚ (vrátane účasti na projektoch EÚ), zvýšené úsilie o zmenšenie roztrieštenosti iniciatív inštitúcií a konkurencie medzi nimi, lepšie koordinovaná politika a do budúcnosti väčšia viditeľnosť na úrovni inštitúcií by mohli zvýšiť efektívnosť ETP. |
| --- | --- |

—

Efektívnejšie uplatňované zjednodušenie regulačného rámca EÚ (vrátane účasti na projektoch EÚ), zvýšené úsilie o zmenšenie roztrieštenosti iniciatív inštitúcií a konkurencie medzi nimi, lepšie koordinovaná politika a do budúcnosti väčšia viditeľnosť na úrovni inštitúcií by mohli zvýšiť efektívnosť ETP.

| — | Výrobné procesy a s výrobou súvisiaca výskumno-inovačná činnosť strácajú spoločenskú príťažlivosť verejnosti a najmä mladých ľudí. Je to aj dôsledok presunu výrobných činností mimo Európy. |
| --- | --- |

—

Výrobné procesy a s výrobou súvisiaca výskumno-inovačná činnosť strácajú spoločenskú príťažlivosť verejnosti a najmä mladých ľudí. Je to aj dôsledok presunu výrobných činností mimo Európy.

6.   Spolupráca medzi ETP a spolupráca ETP s Európskou komisiou

ETP aktívne uplatňujú 7. rámcový program pre výskum a inovácie EÚ. ETP teraz poskytujú informácie a prekladajú návrhy k prebiehajúcej práci na zavedení nástroja Horizont 2020, aby sa prispôsobil skutočným potrebám európskej spoločnosti, osobitne potrebám výroby a služieb.

6.1   Horizont 2020

6.1.1   Horizont 2020 je finančný nástroj na implementáciu Únie inovácií, hlavnej iniciatívy stratégie Európa 2020 zameranej na zabezpečenie svetovej konkurencieschopnosti Európy. Je súčasťou úsilia o vytvorenie ďalšieho rastu a pracovných miest v Európe a jeho rozpočet na roky 2014 až 2020 dosahuje výšku 80 miliárd EUR. Horizont 2020

| — | upevní postavenie EÚ vo vede, |
| --- | --- |

—

upevní postavenie EÚ vo vede,

| — | upevní vedúce priemyselné postavenie v inováciách, k čomu patria veľké investície do kľúčových technológií, väčšia dostupnosť kapitálu a podpora malých a stredných podnikov, |
| --- | --- |

—

upevní vedúce priemyselné postavenie v inováciách, k čomu patria veľké investície do kľúčových technológií, väčšia dostupnosť kapitálu a podpora malých a stredných podnikov,

| — | pomôže riešiť hlavné obavy, ktoré majú všetci Európania v takých oblastiach, ako sú zmeny podnebia, rozvoj udržateľnej dopravy a mobility. |
| --- | --- |

—

pomôže riešiť hlavné obavy, ktoré majú všetci Európania v takých oblastiach, ako sú zmeny podnebia, rozvoj udržateľnej dopravy a mobility.

6.1.2   Horizont 2020 bude čeliť spoločenským výzvam tým, že pomôže preklenúť medzeru medzi výskumom a trhom. Tento trhom riadený prístup bude zahŕňať vytvorenie partnerstva so súkromným sektorom a členskými štátmi.

6.1.3   Horizont 2020 bude doplnený ďalšími opatreniami na projektovanie a rozvoj Európskeho výskumného priestoru do roku 2014. Cieľom opatrení bude odstrániť prekážky vytvorenia skutočného jednotného trhu so znalosťami, výsledkami výskumu a inováciami.

6.2   Európa 2020

6.2.1   Európa 2020 je stratégia rastu EÚ na najbližšie desaťročie. EÚ by sa mala stať sofistikovanou, udržateľnou a začleňujúcou ekonomikou. Tieto tri vzájomne sa podporujúce priority by mali EÚ a jej členským štátom pomôcť dosiahnuť vysokú úroveň zamestnanosti, produktivity a sociálnej súdržnosti.

6.2.2   EÚ si prakticky vytýčila päť ambicióznych cieľov, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2020 v oblasti zamestnanosti, inovácií, vzdelávania, sociálneho začleňovania a potláčania klimatických zmien resp. v energetike. Každý členský štát si schválil vlastné ciele v každej oblasti. Stratégia sa opiera o konkrétnu činnosť na úrovni EÚ a jednotlivých štátov.

6.3   Budúca úloha ETP

6.3.1   V budúcnosti sa má úloha ETP zachovať. Okrem toho môžu ETP podporovať aj využívanie nástrojov Európskej komisie, z ktorých niektoré už boli vyskúšané v 7. rámcovom programe. Očakáva sa, že Európska komisia bude v Horizonte 2020 vo väčšej miere využívať vykonávacie nástroje (aj keď ich počet bude obmedzený), napr. verejno-súkromné partnerstvá, a spoločné technologické iniciatívy.

6.3.2   Priemysel a veľa ďalších zainteresovaných subjektov je pripravených podporiť využívanie spomenutých nástrojov. Ako príklad možno uviesť verejno-súkromné partnerstvo v bioodvetví (Biobased for Growth), partnerstvo za udržateľný spracovateľský priemysel účinným využívaním zdrojov a energie (SPIRE), iniciatívu za priemyselný výskum energetických surovín (EMIRI) a iniciatívu vo výskume budúcich infraštruktúrnych sietí v Európe (reFINE).

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Stanovisko EHSV na tému „Priemyselné zmeny: súčasná situácia a vyhliadky do budúcnosti – celkový prístup, Ú. v. EÚ C 010, 14.1.2004, s. 105 – 113
  [nedostupné v slovenskom jazyku].

1

[nedostupné v slovenskom jazyku]

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/17

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Potreba európskeho obranného priemyslu: Priemyselné, inovačné a sociálne aspekty“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2012/C 299/04

Spravodajca: pán VAN IERSEL

Pomocná spravodajkyňa: pani HRUŠECKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. januára 2012 rozhodol vypracovať podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Potreba európskeho obranného priemyslu: priemyselné, inovačné a sociálne aspekty“.

Poradná komisia pre priemyselné zmeny poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 11. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla) prijal 132 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 9 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Vo svete dochádza k rýchlym geopolitickým zmenám. Dominantné postavenie západného sveta je ohrozené z hospodárskeho aj politického hľadiska. Zatiaľ čo rozpočty na obranu sa v Európskej únii znižujú, v Číne, Indii, Brazílii, Rusku a ďalších krajinách sa výdavky na obranu zvyšujú. EHSV preto vyzýva Radu a Komisiu, aby celkovo vyhodnotili aspekty určujúce postavenie a úlohu EÚ vo svete, na základe čoho by bolo možné presvedčivo aktualizovať európsku zahraničnú, bezpečnostnú a obrannú politiku. |
| --- | --- |

1.1

Vo svete dochádza k rýchlym geopolitickým zmenám. Dominantné postavenie západného sveta je ohrozené z hospodárskeho aj politického hľadiska. Zatiaľ čo rozpočty na obranu sa v Európskej únii znižujú, v Číne, Indii, Brazílii, Rusku a ďalších krajinách sa výdavky na obranu zvyšujú. EHSV preto vyzýva Radu a Komisiu, aby celkovo vyhodnotili aspekty určujúce postavenie a úlohu EÚ vo svete, na základe čoho by bolo možné presvedčivo aktualizovať európsku zahraničnú, bezpečnostnú a obrannú politiku.

| 1.2 | Obranná politika sa formuluje na základe strategických záujmov, pociťovaných hrozieb a politických cieľov jednotlivých krajín, ktoré sa v Európe definujú na národnej úrovni. Zastarané prístupy vedú zjavne k čoraz väčšej roztrieštenosti, vzniku rozdielov, nadmernej kapacite a nedostatočnej interoperabilite európskeho obranného potenciálu. Argumenty v prospech zlepšenia sú nespochybniteľné; je to len otázka politickej vôle. O tom sa veľmi presvedčivo hovorilo už v roku 1986 (1). Súčasná situácia je však z politického, hospodárskeho aj obranného hľadiska oveľa naliehavejšia. EHSV vyzýva Radu, aby sa seriózne venovala otázke protiraketového obranného štítu EÚ. |
| --- | --- |

1.2

Obranná politika sa formuluje na základe strategických záujmov, pociťovaných hrozieb a politických cieľov jednotlivých krajín, ktoré sa v Európe definujú na národnej úrovni. Zastarané prístupy vedú zjavne k čoraz väčšej roztrieštenosti, vzniku rozdielov, nadmernej kapacite a nedostatočnej interoperabilite európskeho obranného potenciálu. Argumenty v prospech zlepšenia sú nespochybniteľné; je to len otázka politickej vôle. O tom sa veľmi presvedčivo hovorilo už v roku 1986 (1). Súčasná situácia je však z politického, hospodárskeho aj obranného hľadiska oveľa naliehavejšia. EHSV vyzýva Radu, aby sa seriózne venovala otázke protiraketového obranného štítu EÚ.

| 1.3 | Obranná a bezpečnostná politika by mala zvýšiť sebadôveru EÚ a členských štátov. Mala by vzbudzovať dôveru spoločnosti a širokej verejnosti, dobre vybavených vojakov, podnikov a pracovníkov odvetvia obrany. Občania EÚ majú právo na náležitú ochranu. Čoraz naliehavejšie sú potrebné primerané zbrane, ktoré by Európe zaručili bezpečnú budúcnosť. Preto je súčasná samostatná činnosť jednotlivých členských štátov úplne nedostatočná a vedie k mrhaniu peniazmi daňových poplatníkov. |
| --- | --- |

1.3

Obranná a bezpečnostná politika by mala zvýšiť sebadôveru EÚ a členských štátov. Mala by vzbudzovať dôveru spoločnosti a širokej verejnosti, dobre vybavených vojakov, podnikov a pracovníkov odvetvia obrany. Občania EÚ majú právo na náležitú ochranu. Čoraz naliehavejšie sú potrebné primerané zbrane, ktoré by Európe zaručili bezpečnú budúcnosť. Preto je súčasná samostatná činnosť jednotlivých členských štátov úplne nedostatočná a vedie k mrhaniu peniazmi daňových poplatníkov.

| 1.4 | Vzhľadom na politiku a súčasný postup USA a iných (rozvíjajúcich sa) svetových aktérov, ako aj na výlučnú zodpovednosť vlád za ochranu svojich občanov a poskytovanie bezpečnosti, EHSV zdôrazňuje, že v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP) (2) je potrebné definovať strategické záujmy Európy. V konečnom dôsledku sa trojuholník, ktorý tvoria zahraničné veci a bezpečnosť, obrana a priemyselná kapacita, nedá rozdeliť. Je oporou postavenia Európy vo svete, jej hospodárskych a politických záujmov, ako aj jej hodnôt (ľudské práva či demokracia). Do tejto problematiky by mala byť priamo zapojená Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ). |
| --- | --- |

1.4

Vzhľadom na politiku a súčasný postup USA a iných (rozvíjajúcich sa) svetových aktérov, ako aj na výlučnú zodpovednosť vlád za ochranu svojich občanov a poskytovanie bezpečnosti, EHSV zdôrazňuje, že v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP) (2) je potrebné definovať strategické záujmy Európy. V konečnom dôsledku sa trojuholník, ktorý tvoria zahraničné veci a bezpečnosť, obrana a priemyselná kapacita, nedá rozdeliť. Je oporou postavenia Európy vo svete, jej hospodárskych a politických záujmov, ako aj jej hodnôt (ľudské práva či demokracia). Do tejto problematiky by mala byť priamo zapojená Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ).

| 1.5 | EHSV zdôrazňuje, že ak si chce Európa udržať prosperujúci bezpečnostný a obranný priemysel pri vytváraní kritického množstva z hľadiska efektívnosti a rentability, je potrebná radikálna zmena zmýšľania a politiky. Výsledkom musí byť stabilná a predvídateľná budúcnosť ozbrojených síl, ktorá bude zodpovedať postaveniu Európy v hospodárskej a technologickej oblasti. Vzhľadom na veľké rozdiely medzi členskými štátmi spočíva hlavná zodpovednosť v tejto oblasti na členských štátoch s najväčšou výrobou. |
| --- | --- |

1.5

EHSV zdôrazňuje, že ak si chce Európa udržať prosperujúci bezpečnostný a obranný priemysel pri vytváraní kritického množstva z hľadiska efektívnosti a rentability, je potrebná radikálna zmena zmýšľania a politiky. Výsledkom musí byť stabilná a predvídateľná budúcnosť ozbrojených síl, ktorá bude zodpovedať postaveniu Európy v hospodárskej a technologickej oblasti. Vzhľadom na veľké rozdiely medzi členskými štátmi spočíva hlavná zodpovednosť v tejto oblasti na členských štátoch s najväčšou výrobou.

| 1.6 | Podľa názoru EHSV existujú závažné argumenty hovoriace v prospech zlepšenia plánovania a dôslednej koordinácie na európskej úrovni:






  — | odvetvie obrany je zložité, vyžaduje vysokú úroveň znalostí a dlhodobé plánovanie, |
| --- | --- | --- |

1.6

Podľa názoru EHSV existujú závažné argumenty hovoriace v prospech zlepšenia plánovania a dôslednej koordinácie na európskej úrovni:

—

odvetvie obrany je zložité, vyžaduje vysokú úroveň znalostí a dlhodobé plánovanie,

| — | napriek privatizácii majú vlády veľký podiel na fungovaní obranného priemyslu, a to ako zákazník, regulačný orgán a vydavateľ povolení na vývoz, |
| --- | --- |

—

napriek privatizácii majú vlády veľký podiel na fungovaní obranného priemyslu, a to ako zákazník, regulačný orgán a vydavateľ povolení na vývoz,

| — | nedostatky v súčasnej štruktúre a (drastické) rozpočtové obmedzenia si namiesto terajšieho roztriešteného prístupu, ktorý oslabuje dôveryhodnosť vo vnútri aj navonok, vyžadujú systematické úpravy, |
| --- | --- |

—

nedostatky v súčasnej štruktúre a (drastické) rozpočtové obmedzenia si namiesto terajšieho roztriešteného prístupu, ktorý oslabuje dôveryhodnosť vo vnútri aj navonok, vyžadujú systematické úpravy,

| — | mala by sa zabezpečiť účinná koordinácia medzi hlavnými producentskými krajinami a krajinami s nižším alebo žiadnym objemom výroby, pričom jej cieľom by bolo podporovať nákup výzbroje v Európe a využívať všetky dostupné poznatky a služby veľkých spoločností a malých a stredných podnikov (MSP) z celého kontinentu, |
| --- | --- |

—

mala by sa zabezpečiť účinná koordinácia medzi hlavnými producentskými krajinami a krajinami s nižším alebo žiadnym objemom výroby, pričom jej cieľom by bolo podporovať nákup výzbroje v Európe a využívať všetky dostupné poznatky a služby veľkých spoločností a malých a stredných podnikov (MSP) z celého kontinentu,

| — | úspešnosť výsledkov európskeho priemyslu v celosvetovom meradle bude závisieť od rozvoja stabilného domáceho trhu v Európe. |
| --- | --- |

—

úspešnosť výsledkov európskeho priemyslu v celosvetovom meradle bude závisieť od rozvoja stabilného domáceho trhu v Európe.

| 1.7 | Okrem činnosti Európskej obrannej agentúry (EDA) a obranného balíka z roku 2007 (3) EHSV požaduje vhodne koncipovanú európsku priemyselnú politiku pre odvetvie obrany s jeho osobitými charakteristikami, ako sú vládne požiadavky a verejné financovanie. V rámci stratégie Európa 2020 musia byť základom tejto priemyselnej politiky spoločné právomoci jednotlivých štátov a EÚ (pričom EDA a Komisia budú plnohodnotnými partnermi), konzultácie s obranným priemyslom a ďalšími subjektmi, napríklad sociálnymi partnermi, a tiež potreba dobre organizovaného sociálneho dialógu. |
| --- | --- |

1.7

Okrem činnosti Európskej obrannej agentúry (EDA) a obranného balíka z roku 2007 (3) EHSV požaduje vhodne koncipovanú európsku priemyselnú politiku pre odvetvie obrany s jeho osobitými charakteristikami, ako sú vládne požiadavky a verejné financovanie. V rámci stratégie Európa 2020 musia byť základom tejto priemyselnej politiky spoločné právomoci jednotlivých štátov a EÚ (pričom EDA a Komisia budú plnohodnotnými partnermi), konzultácie s obranným priemyslom a ďalšími subjektmi, napríklad sociálnymi partnermi, a tiež potreba dobre organizovaného sociálneho dialógu.

| 1.8 | Politiky a finančné prostriedky EÚ by mali prepojiť úroveň EÚ s národnými investíciami, čo by viedlo k zníženiu roztrieštenosti a duplicity verejných výdavkov, zvýšeniu kvality a interoperability. |
| --- | --- |

1.8

Politiky a finančné prostriedky EÚ by mali prepojiť úroveň EÚ s národnými investíciami, čo by viedlo k zníženiu roztrieštenosti a duplicity verejných výdavkov, zvýšeniu kvality a interoperability.

| 1.9 | Moderný výskum a vývoj má kľúčový význam pre vývoj nesmierne potrebnej vojenskej výzbroje novej generácie. Takýto výskum a vývoj nemôže byť nikdy výlučnou záležitosťou samotného priemyslu. Hlavnú zodpovednosť majú v tejto súvislosti vlády. V dôsledku toho je výskum a vývoj veľmi ohrozený súčasným krátením rozpočtov. Rada a zainteresované strany by mali bezodkladne vypracovať a čo najskôr spustiť programy, ktoré by európskemu priemyslu pomohli riešiť problém nežiaducej závislosti od zahraničia. Nevyhnutné sú technológie umožňujúce „dvojaké použitie“. Program EÚ pre výskum a vývoj by mal zohrávať podpornú úlohu. Mal by zabezpečiť účinnú cezhraničnú spoluprácu v oblasti výskumu a vývoja. |
| --- | --- |

1.9

Moderný výskum a vývoj má kľúčový význam pre vývoj nesmierne potrebnej vojenskej výzbroje novej generácie. Takýto výskum a vývoj nemôže byť nikdy výlučnou záležitosťou samotného priemyslu. Hlavnú zodpovednosť majú v tejto súvislosti vlády. V dôsledku toho je výskum a vývoj veľmi ohrozený súčasným krátením rozpočtov. Rada a zainteresované strany by mali bezodkladne vypracovať a čo najskôr spustiť programy, ktoré by európskemu priemyslu pomohli riešiť problém nežiaducej závislosti od zahraničia. Nevyhnutné sú technológie umožňujúce „dvojaké použitie“. Program EÚ pre výskum a vývoj by mal zohrávať podpornú úlohu. Mal by zabezpečiť účinnú cezhraničnú spoluprácu v oblasti výskumu a vývoja.

| 1.10 | Ďalšie posilňovanie technologickej a priemyselnej základne európskej obrany musí by v čo najväčšej miere plánované. Na to sú potrebné adekvátne opatrenia na úrovni EÚ (4). |
| --- | --- |

1.10

Ďalšie posilňovanie technologickej a priemyselnej základne európskej obrany musí by v čo najväčšej miere plánované. Na to sú potrebné adekvátne opatrenia na úrovni EÚ (4).

| 1.11 | Medzi Komisiou, EDA a ďalšími zainteresovanými stranami na úrovni EÚ je potrebná užšia spolupráca. Nový záväzok predsedu Barrosa (5), podpredsedu Tajaniho, člena Komisie Barniera, ako aj zriadenie pracovnej skupiny pre obranu prichádzajú v pravý čas. EHSV tiež víta uznesenie Európskeho parlamentu z decembra 2011 zamerané na budúcnosť európskej obrany a široké spektrum súvisiacich otázok (6). |
| --- | --- |

1.11

Medzi Komisiou, EDA a ďalšími zainteresovanými stranami na úrovni EÚ je potrebná užšia spolupráca. Nový záväzok predsedu Barrosa (5), podpredsedu Tajaniho, člena Komisie Barniera, ako aj zriadenie pracovnej skupiny pre obranu prichádzajú v pravý čas. EHSV tiež víta uznesenie Európskeho parlamentu z decembra 2011 zamerané na budúcnosť európskej obrany a široké spektrum súvisiacich otázok (6).

| 1.12 | EHSV v rovnakom duchu a vzhľadom na zvýšenie iniciatívy pracovnej skupiny Európskej komisie pre obranu vyzýva Komisiu, aby verejne nastolila tieto otázky. Komisia by tiež mala zvážiť poskytnutie čiastočných odpovedí primeraných zisteniam, ktoré vyplývajú z rozdielnych priemyselných a technologických kapacít jednotlivých členských štátov, ako aj z rozdielnych úrovní investícií do výskumu a obrany vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

1.12

EHSV v rovnakom duchu a vzhľadom na zvýšenie iniciatívy pracovnej skupiny Európskej komisie pre obranu vyzýva Komisiu, aby verejne nastolila tieto otázky. Komisia by tiež mala zvážiť poskytnutie čiastočných odpovedí primeraných zisteniam, ktoré vyplývajú z rozdielnych priemyselných a technologických kapacít jednotlivých členských štátov, ako aj z rozdielnych úrovní investícií do výskumu a obrany vo všeobecnosti.

2.   Úvod

| 2.1 | V článku 42 Zmluvy o Európskej únii sa uvádza, že spoločná bezpečnostná a obranná politika je neoddeliteľnou súčasťou spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky. Článok 42 ods. 3 ďalej stanovuje, že členské štáty dávajú Únii k dispozícii civilné a vojenské spôsobilosti na uskutočňovanie tejto politiky. Európska obranná agentúra (EDA) sa od roku 2005 usiluje o posilnenie priemyselnej a technologickej základne odvetvia obrany a zabezpečenie lepšieho vybavenia pre vojakov. Dosiahnutý pokrok je však veľmi obmedzený. |
| --- | --- |

2.1

V článku 42 Zmluvy o Európskej únii sa uvádza, že spoločná bezpečnostná a obranná politika je neoddeliteľnou súčasťou spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky. Článok 42 ods. 3 ďalej stanovuje, že členské štáty dávajú Únii k dispozícii civilné a vojenské spôsobilosti na uskutočňovanie tejto politiky. Európska obranná agentúra (EDA) sa od roku 2005 usiluje o posilnenie priemyselnej a technologickej základne odvetvia obrany a zabezpečenie lepšieho vybavenia pre vojakov. Dosiahnutý pokrok je však veľmi obmedzený.

| 2.2 | Hlavnými prioritami sú v súčasnosti dobudovanie vnútorného trhu a účinná finančná koordinácia. Stratégia Európa 2020 oba uvedené ciele dôrazne podporuje. Tento výrazný krok vpred by sa mal zároveň stať inšpiráciou na podniknutie ďalších krokov v oblasti európskej obrany. |
| --- | --- |

2.2

Hlavnými prioritami sú v súčasnosti dobudovanie vnútorného trhu a účinná finančná koordinácia. Stratégia Európa 2020 oba uvedené ciele dôrazne podporuje. Tento výrazný krok vpred by sa mal zároveň stať inšpiráciou na podniknutie ďalších krokov v oblasti európskej obrany.

| 2.3 | V odvetví obrany sa však situácia nevyvíja týmto smerom. Zdalo sa, že vojenský pakt, ktorý v roku 1998 uzavreli Francúzsko a Spojené kráľovstvo, prinesie zmenu zmýšľania a bude znamenať nový začiatok. V rovnakom duchu blízkej spolupráce v oblasti obrany bola v roku 2003 založená akciová spoločnosť European Aeronautic Defense and Space Company – EADS. Žiadna ďalšia konsolidácia však nenasledovala. Dôležitou je však skutočnosť, že tzv. krajiny LoI (skupina krajín s najväčšou výrobnou kapacitou, t. j. Francúzsko, Nemecko, Spojené kráľovstvo, Taliansko, Španielsko a Švédsko) napriek predchádzajúcim zámerom doteraz nepredložili žiadny prijateľný návrh na racionalizáciu či konsolidáciu. |
| --- | --- |

2.3

V odvetví obrany sa však situácia nevyvíja týmto smerom. Zdalo sa, že vojenský pakt, ktorý v roku 1998 uzavreli Francúzsko a Spojené kráľovstvo, prinesie zmenu zmýšľania a bude znamenať nový začiatok. V rovnakom duchu blízkej spolupráce v oblasti obrany bola v roku 2003 založená akciová spoločnosť European Aeronautic Defense and Space Company – EADS. Žiadna ďalšia konsolidácia však nenasledovala. Dôležitou je však skutočnosť, že tzv. krajiny LoI (skupina krajín s najväčšou výrobnou kapacitou, t. j. Francúzsko, Nemecko, Spojené kráľovstvo, Taliansko, Španielsko a Švédsko) napriek predchádzajúcim zámerom doteraz nepredložili žiadny prijateľný návrh na racionalizáciu či konsolidáciu.

| 2.4 | Stagnácia viedla k tomu, že jednotlivé štáty začali túto otázku riešiť na vnútroštátnej úrovni a dôraz sa kládol na národnú produkciu, čiže do určitej miery je zjavný návrat na úroveň jednotlivých štátov. Všetky priemyselné podniky so sídlom v Európe sa zameriavajú na vývozné trhy. Ani vlády, ani priemyselní partneri nemajú žiadnu strategickú koncepciu. |
| --- | --- |

2.4

Stagnácia viedla k tomu, že jednotlivé štáty začali túto otázku riešiť na vnútroštátnej úrovni a dôraz sa kládol na národnú produkciu, čiže do určitej miery je zjavný návrat na úroveň jednotlivých štátov. Všetky priemyselné podniky so sídlom v Európe sa zameriavajú na vývozné trhy. Ani vlády, ani priemyselní partneri nemajú žiadnu strategickú koncepciu.

| 2.5 | Medzičasom sa objavili nové výzvy, ktoré budú čoraz viac ovplyvňovať potenciálne trhy. Obrovskou výzvou je rozvoj zbrojárstva v rozvíjajúcich sa ekonomikách. Výrazný pokrok dosahujú Brazília, Rusko, India a Čína (tzv. krajiny BRIC), ako aj ďalšie menšie krajiny. Podľa odhadov by sa rozpočet Číny na obranu mal do roku 2015 zvýšiť zo súčasných 120 miliárd EUR na 250 miliárd EUR. Výrazné zvýšenie rozpočtu na obranu do roku 2015 oznámilo aj Rusko. USA vynakladajú na obranu vyše dvojnásobku celkového európskeho rozpočtu: 450 miliárd EUR oproti 204 miliardám EUR v roku 2007, pričom európsky rozpočet sa odvtedy stále znižuje. Celkový európsky rozpočet na výskum a vývoj predstavuje nanajvýš 20 % amerického rozpočtu. Na pracovnú silu sa vynakladá 50 % európskeho rozpočtu na obranu, pričom v USA je to iba 25 %. Európa má v ozbrojených zložkách viac ľudí, sú však oveľa slabšie vybavení. Situácia vo svete už nikdy nebude taká ako v minulosti. Čas nehrá v náš prospech. |
| --- | --- |

2.5

Medzičasom sa objavili nové výzvy, ktoré budú čoraz viac ovplyvňovať potenciálne trhy. Obrovskou výzvou je rozvoj zbrojárstva v rozvíjajúcich sa ekonomikách. Výrazný pokrok dosahujú Brazília, Rusko, India a Čína (tzv. krajiny BRIC), ako aj ďalšie menšie krajiny. Podľa odhadov by sa rozpočet Číny na obranu mal do roku 2015 zvýšiť zo súčasných 120 miliárd EUR na 250 miliárd EUR. Výrazné zvýšenie rozpočtu na obranu do roku 2015 oznámilo aj Rusko. USA vynakladajú na obranu vyše dvojnásobku celkového európskeho rozpočtu: 450 miliárd EUR oproti 204 miliardám EUR v roku 2007, pričom európsky rozpočet sa odvtedy stále znižuje. Celkový európsky rozpočet na výskum a vývoj predstavuje nanajvýš 20 % amerického rozpočtu. Na pracovnú silu sa vynakladá 50 % európskeho rozpočtu na obranu, pričom v USA je to iba 25 %. Európa má v ozbrojených zložkách viac ľudí, sú však oveľa slabšie vybavení. Situácia vo svete už nikdy nebude taká ako v minulosti. Čas nehrá v náš prospech.

| 2.6 | Počas uplynulých desaťročí mnohé štúdie presadzovali názor, že obranný priemysel by sa mal prispôsobiť svetovému trhu. Všetky štúdie zdôrazňujú pretrvávajúce nedostatky, pretože sa ukázalo, že trhy v oblasti obrany sú veľmi nedokonalé a väčšina štátov naďalej podporuje svoj „vlastný“ obranný priemysel. Cieľom pokusov o zlepšenie trhov, ako bol napríklad obranný balík EÚ z roku 2007, je odstrániť niektoré nedostatky trhu a zosúladiť odlišné vnútroštátne postupy. |
| --- | --- |

2.6

Počas uplynulých desaťročí mnohé štúdie presadzovali názor, že obranný priemysel by sa mal prispôsobiť svetovému trhu. Všetky štúdie zdôrazňujú pretrvávajúce nedostatky, pretože sa ukázalo, že trhy v oblasti obrany sú veľmi nedokonalé a väčšina štátov naďalej podporuje svoj „vlastný“ obranný priemysel. Cieľom pokusov o zlepšenie trhov, ako bol napríklad obranný balík EÚ z roku 2007, je odstrániť niektoré nedostatky trhu a zosúladiť odlišné vnútroštátne postupy.

| 2.7 | Táto problematika je zložitá, a to čiastočne v dôsledku veľmi dlhej doby medzi štádiom návrhu produktov a ich uvedením do prevádzky. EHSV sa preto domnieva, že táto otázka by sa dala vhodnejšie prediskutovať prostredníctvom širšieho prístupu, ktorý by nebral do úvahy len obranné hľadisko, ale zohľadňoval by aj technologické, hospodárske a sociálne aspekty. |
| --- | --- |

2.7

Táto problematika je zložitá, a to čiastočne v dôsledku veľmi dlhej doby medzi štádiom návrhu produktov a ich uvedením do prevádzky. EHSV sa preto domnieva, že táto otázka by sa dala vhodnejšie prediskutovať prostredníctvom širšieho prístupu, ktorý by nebral do úvahy len obranné hľadisko, ale zohľadňoval by aj technologické, hospodárske a sociálne aspekty.

| 2.8 | Zásadným problémom je odlišnosť strategických koncepcií krajín s významným zbrojárskym priemyslom, najmä pokiaľ ide o definíciu „základných bezpečnostných záujmov členského štátu“ a tiež vzťah medzi národnou bezpečnosťou a vývoznými trhmi. Niektoré menšie krajiny majú primerane rozvinutý priemysel, zatiaľ čo v iných krajinách výroba v tomto odvetví prakticky neexistuje. Prístupy jednotlivých krajín sa zjavne líšia v závislosti od ich potrieb a potenciálu. Výsledkom je roztrieštenosť a nesúrodá vízia obranného priemyslu. V rámci operácií, ako bola napríklad operácia v Líbyi, sa až veľmi zreteľne prejavujú čoraz väčšie nedostatky dostupných zbraňových systémov. Túto skutočnosť treba uznať a dôsledky podrobiť analýze. |
| --- | --- |

2.8

Zásadným problémom je odlišnosť strategických koncepcií krajín s významným zbrojárskym priemyslom, najmä pokiaľ ide o definíciu „základných bezpečnostných záujmov členského štátu“ a tiež vzťah medzi národnou bezpečnosťou a vývoznými trhmi. Niektoré menšie krajiny majú primerane rozvinutý priemysel, zatiaľ čo v iných krajinách výroba v tomto odvetví prakticky neexistuje. Prístupy jednotlivých krajín sa zjavne líšia v závislosti od ich potrieb a potenciálu. Výsledkom je roztrieštenosť a nesúrodá vízia obranného priemyslu. V rámci operácií, ako bola napríklad operácia v Líbyi, sa až veľmi zreteľne prejavujú čoraz väčšie nedostatky dostupných zbraňových systémov. Túto skutočnosť treba uznať a dôsledky podrobiť analýze.

| 2.9 | Tento vývoj situácie sa týka tak investícií, ako aj zamestnanosti. Obranný priemysel je odvetvím špičkových technológií, ktoré priamo zamestnáva 600 000 kvalifikovaných osôb a nepriamo ďalšie dva milióny ľudí. Existuje znepokojujúci tlak na ďalšie krátenie prostriedkov. Výrobné miesta sú často výrazne koncentrované v jednotlivých regiónoch a mohli by sa stať centrami excelencie, avšak čelia riziku, že ich postihne škrtanie financií. Prípadná reorganizácia a krátenie finančných prostriedkov neplánovaným a nesystémovým spôsobom budú mať na tieto závody veľmi negatívny dosah. |
| --- | --- |

2.9

Tento vývoj situácie sa týka tak investícií, ako aj zamestnanosti. Obranný priemysel je odvetvím špičkových technológií, ktoré priamo zamestnáva 600 000 kvalifikovaných osôb a nepriamo ďalšie dva milióny ľudí. Existuje znepokojujúci tlak na ďalšie krátenie prostriedkov. Výrobné miesta sú často výrazne koncentrované v jednotlivých regiónoch a mohli by sa stať centrami excelencie, avšak čelia riziku, že ich postihne škrtanie financií. Prípadná reorganizácia a krátenie finančných prostriedkov neplánovaným a nesystémovým spôsobom budú mať na tieto závody veľmi negatívny dosah.

| 2.10 | Jednou z prvoradých otázok, ktorými sa jednotlivé vlády zaoberajú, je samozrejme súčasný stav zamestnanosti. To môže tiež brzdiť vypracovanie spoločnej vízie, ktorá je potrebná na riešenie sociálnych dôsledkov upadajúceho odvetvia obrany, vrátane úbytku odborných poznatkov a jeho dosahov na ľudský kapitál. Naproti tomu spoločná vízia podporí rovnomerné vytváranie pracovných príležitostí a zabráni riziku, že vysoko špecializovaní výskumní, technickí a vedeckí pracovníci budú odchádzať do krajín mimo EÚ, čo je v rozpore s cieľmi, ktorých dosiahnutie si EÚ stanovila v stratégii Európa 2020. |
| --- | --- |

2.10

Jednou z prvoradých otázok, ktorými sa jednotlivé vlády zaoberajú, je samozrejme súčasný stav zamestnanosti. To môže tiež brzdiť vypracovanie spoločnej vízie, ktorá je potrebná na riešenie sociálnych dôsledkov upadajúceho odvetvia obrany, vrátane úbytku odborných poznatkov a jeho dosahov na ľudský kapitál. Naproti tomu spoločná vízia podporí rovnomerné vytváranie pracovných príležitostí a zabráni riziku, že vysoko špecializovaní výskumní, technickí a vedeckí pracovníci budú odchádzať do krajín mimo EÚ, čo je v rozpore s cieľmi, ktorých dosiahnutie si EÚ stanovila v stratégii Európa 2020.

| 2.11 | Prístupy EÚ a medzivládny rámec môžu a aj by mali mať rovnaké smerovanie. Kým bude prevažovať suverenita členských štátov, akýkoľvek spoločný rámec prinesie iba obmedzené výsledky a len nepatrné zlepšenia, pokiaľ ide o nadmernú kapacitu, prekrývanie a roztrieštenosť. Rozpory medzi koncepciou národnej suverenity na jednej strane a finančnými, technologickými, hospodárskymi a sociálnymi potrebami na strane druhej sú zjavné. |
| --- | --- |

2.11

Prístupy EÚ a medzivládny rámec môžu a aj by mali mať rovnaké smerovanie. Kým bude prevažovať suverenita členských štátov, akýkoľvek spoločný rámec prinesie iba obmedzené výsledky a len nepatrné zlepšenia, pokiaľ ide o nadmernú kapacitu, prekrývanie a roztrieštenosť. Rozpory medzi koncepciou národnej suverenity na jednej strane a finančnými, technologickými, hospodárskymi a sociálnymi potrebami na strane druhej sú zjavné.

| 2.12 | Je preto znepokojujúce, že cieľ „združovania a spoločného využívania“, t. j. organizácie európskej vzájomnej závislosti, nebol stanovený prostredníctvom spoločnej stratégie. Napriek značnému všeobecnému povedomiu o zmene medzinárodnej situácie tlak zvonku zjavne ešte stále nie je dostatočne silný na to, aby sa presadilo uplatňovanie spoločného prístupu a vypracovanie spoločných riešení. Je však pozoruhodné, že európske krajiny sú pri verejnom obstarávaní v oblasti obrany stále ochotné byť aj naďalej závislé od USA, namiesto toho, aby nakupovali v Európe. |
| --- | --- |

2.12

Je preto znepokojujúce, že cieľ „združovania a spoločného využívania“, t. j. organizácie európskej vzájomnej závislosti, nebol stanovený prostredníctvom spoločnej stratégie. Napriek značnému všeobecnému povedomiu o zmene medzinárodnej situácie tlak zvonku zjavne ešte stále nie je dostatočne silný na to, aby sa presadilo uplatňovanie spoločného prístupu a vypracovanie spoločných riešení. Je však pozoruhodné, že európske krajiny sú pri verejnom obstarávaní v oblasti obrany stále ochotné byť aj naďalej závislé od USA, namiesto toho, aby nakupovali v Európe.

| 2.13 | Ak si chce Európa udržať prosperujúci bezpečnostný a obranný priemysel, ktorý bude schopný vyvíjať a vyrábať špičkové systémy, a zaistiť si tak vlastnú bezpečnosť, bude potrebná radikálna zmena zmýšľania a politiky. Ďalšie vyčkávanie by urýchlilo pokles kapacít pod úroveň, odkiaľ by sa EÚ v najdôležitejších oblastiach dostávala späť na vrchol len s ťažkosťami. Bolo by to zložitejšie aj preto, že znižovanie výdavkov na výskum a vývoj by malo priamy dosah na celú generáciu výskumných pracovníkov a kvalifikovaných zamestnancov. Ak sa to Európe nepodarí, podniky a pracovné miesta môžu zaniknúť, know-how sa môže vytratiť a Európa bude vydaná na milosť ostatným. Je potrebné, aby si tí, ktorým záleží na Európe a jej bezpečnosti, uvedomili, že situácia je naliehavá a že je nevyhnutné prijať opatrenia. |
| --- | --- |

2.13

Ak si chce Európa udržať prosperujúci bezpečnostný a obranný priemysel, ktorý bude schopný vyvíjať a vyrábať špičkové systémy, a zaistiť si tak vlastnú bezpečnosť, bude potrebná radikálna zmena zmýšľania a politiky. Ďalšie vyčkávanie by urýchlilo pokles kapacít pod úroveň, odkiaľ by sa EÚ v najdôležitejších oblastiach dostávala späť na vrchol len s ťažkosťami. Bolo by to zložitejšie aj preto, že znižovanie výdavkov na výskum a vývoj by malo priamy dosah na celú generáciu výskumných pracovníkov a kvalifikovaných zamestnancov. Ak sa to Európe nepodarí, podniky a pracovné miesta môžu zaniknúť, know-how sa môže vytratiť a Európa bude vydaná na milosť ostatným. Je potrebné, aby si tí, ktorým záleží na Európe a jej bezpečnosti, uvedomili, že situácia je naliehavá a že je nevyhnutné prijať opatrenia.

3.   Politický kontext

| 3.1 | Zmluva o Európskej únii správne zdôrazňuje neoddeliteľné prepojenie zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politiky. Účinná zahraničná politika musí stavať na presvedčivých obranných kapacitách. Primerané obranné kapacity zase musia byť navrhnuté a rozvíjané s ohľadom na pociťované hrozby a dohodnuté ciele vo veľmi zložitom a krehkom medzinárodnom kontexte. |
| --- | --- |

3.1

Zmluva o Európskej únii správne zdôrazňuje neoddeliteľné prepojenie zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politiky. Účinná zahraničná politika musí stavať na presvedčivých obranných kapacitách. Primerané obranné kapacity zase musia byť navrhnuté a rozvíjané s ohľadom na pociťované hrozby a dohodnuté ciele vo veľmi zložitom a krehkom medzinárodnom kontexte.

| 3.2 | Ústredným faktorom je postavenie a úloha EÚ vo svete v budúcnosti, pričom je potrebné zohľadniť náhle zmeny geopolitickej situácie, počas ktorých sa na svetovej scéne objavuje čoraz viac aktérov. Vzhľadom na túto skutočnosť sa EHSV domnieva, že je najvyšší čas, aby európske krajiny postupovali spoločne. Minulé aj nedávne skúsenosti svedčia o tom, že v prípade ďalšieho uplatňovania tradičného prístupu hrozí, že Európa a členské štáty budú vytlačené do ústrania. |
| --- | --- |

3.2

Ústredným faktorom je postavenie a úloha EÚ vo svete v budúcnosti, pričom je potrebné zohľadniť náhle zmeny geopolitickej situácie, počas ktorých sa na svetovej scéne objavuje čoraz viac aktérov. Vzhľadom na túto skutočnosť sa EHSV domnieva, že je najvyšší čas, aby európske krajiny postupovali spoločne. Minulé aj nedávne skúsenosti svedčia o tom, že v prípade ďalšieho uplatňovania tradičného prístupu hrozí, že Európa a členské štáty budú vytlačené do ústrania.

| 3.3 | EHSV požaduje pre európske ozbrojené sily stabilnú a predvídateľnú budúcnosť, ktorá by zodpovedala súčasnému postaveniu Európy v hospodárskej a technologickej oblasti. Doba medzi štádiom návrhu systémov a ich uvedením do prevádzky je veľmi dlhá, preto je potrebné prijať rozhodnutia už v tomto roku. |
| --- | --- |

3.3

EHSV požaduje pre európske ozbrojené sily stabilnú a predvídateľnú budúcnosť, ktorá by zodpovedala súčasnému postaveniu Európy v hospodárskej a technologickej oblasti. Doba medzi štádiom návrhu systémov a ich uvedením do prevádzky je veľmi dlhá, preto je potrebné prijať rozhodnutia už v tomto roku.

| 3.4 | Zo sociálneho a politického hľadiska EHSV zdôrazňuje štyri dôležité aspekty, ktoré sa týkajú potreby vytvorenia účinných európskych obranných kapacít:






  — | ochrana obyvateľstva, |
| --- | --- | --- |

3.4

Zo sociálneho a politického hľadiska EHSV zdôrazňuje štyri dôležité aspekty, ktoré sa týkajú potreby vytvorenia účinných európskych obranných kapacít:

—

ochrana obyvateľstva,

| — | potreba náležite vybavených vojakov, |
| --- | --- |

—

potreba náležite vybavených vojakov,

| — | stabilné a predvídateľné pracovné miesta, |
| --- | --- |

—

stabilné a predvídateľné pracovné miesta,

| — | dobre naplánovaná európska humanitárna činnosť a vojenské operácie vo svete. |
| --- | --- |

—

dobre naplánovaná európska humanitárna činnosť a vojenské operácie vo svete.

| 3.5 | Priebežne sa diskutuje o budúcnosti SBOP, hoci len zriedka sa uvádza tento názov. Mnohé prerokovávané témy, ako je používanie bojových jednotiek, nezhody v súvislosti so zriadením jedného operačného veliteľstva, financovanie misií SBOP EÚ, získavanie príspevkov na tieto misie a výzvy na preskúmanie európskej bezpečnostnej stratégie, sa v skutočnosti týkajú SBOP, avšak názov tejto politiky sa nezmieňuje. Zmena tohto prístupu by bola krokom vpred. Okrem toho by sa v rámci všetkých diskusií o týchto dôležitých otázkach mali zohľadniť aj dôsledky prijatia (alebo neprijatia) rozhodnutí pre priemysel. Preukáže sa tým aj silné prepojenie medzi priemyselnými kapacitami a uplatňovaním SBOP. Hlavnú zodpovednosť majú v tejto súvislosti vlády. |
| --- | --- |

3.5

Priebežne sa diskutuje o budúcnosti SBOP, hoci len zriedka sa uvádza tento názov. Mnohé prerokovávané témy, ako je používanie bojových jednotiek, nezhody v súvislosti so zriadením jedného operačného veliteľstva, financovanie misií SBOP EÚ, získavanie príspevkov na tieto misie a výzvy na preskúmanie európskej bezpečnostnej stratégie, sa v skutočnosti týkajú SBOP, avšak názov tejto politiky sa nezmieňuje. Zmena tohto prístupu by bola krokom vpred. Okrem toho by sa v rámci všetkých diskusií o týchto dôležitých otázkach mali zohľadniť aj dôsledky prijatia (alebo neprijatia) rozhodnutí pre priemysel. Preukáže sa tým aj silné prepojenie medzi priemyselnými kapacitami a uplatňovaním SBOP. Hlavnú zodpovednosť majú v tejto súvislosti vlády.

| 3.6 | Zásadný význam má transatlantické partnerstvo a NATO. Američania už dlhý čas ostro kritizujú prístup Európanov k plneniu ich obranných povinností v rámci severoatlantickej aliancie. Na oboch stranách Atlantického oceánu sa neustále požaduje vybudovanie „európskeho piliera“ v štruktúrach NATO. Doteraz sa však nič také nestalo. |
| --- | --- |

3.6

Zásadný význam má transatlantické partnerstvo a NATO. Američania už dlhý čas ostro kritizujú prístup Európanov k plneniu ich obranných povinností v rámci severoatlantickej aliancie. Na oboch stranách Atlantického oceánu sa neustále požaduje vybudovanie „európskeho piliera“ v štruktúrach NATO. Doteraz sa však nič také nestalo.

| 3.7 | Absencia patričného „európskeho piliera“ má hlboké politické korene. V Európe je stále nedostatok politickej vôle definovať európske „strategické“ záujmy, či spoločné kľúčové vojenské kapacity. Naproti tomu v USA a ďalších krajinách sa uplatňuje koncepcia strategických činností, do ktorej je zahrnutý výskum a všetky odvetvia prispievajúce k celkovej bezpečnosti občanov týchto krajín, či už ide o civilné obyvateľstvo alebo príslušníkov ozbrojených síl. |
| --- | --- |

3.7

Absencia patričného „európskeho piliera“ má hlboké politické korene. V Európe je stále nedostatok politickej vôle definovať európske „strategické“ záujmy, či spoločné kľúčové vojenské kapacity. Naproti tomu v USA a ďalších krajinách sa uplatňuje koncepcia strategických činností, do ktorej je zahrnutý výskum a všetky odvetvia prispievajúce k celkovej bezpečnosti občanov týchto krajín, či už ide o civilné obyvateľstvo alebo príslušníkov ozbrojených síl.

| 3.8 | V tejto súvislosti sa EHSV domnieva, že pri budovaní „európskeho piliera“ by sa prílišná závislosť európskych vojenských kapacít od USA mala nahradiť vyváženejším vzťahom. Súbežne s nesmierne potrebnou diskusiou o spoločných európskych strategických záujmoch, ktorá je vo výlučnej právomoci vlád, by sa malo čo najskôr začať systematické plánovanie prostredníctvom spolupráce medzi európskymi inštitúciami, členskými štátmi a obranným priemyslom, ako aj postupné prehodnotenie zvyku členských štátov automaticky nakupovať výrobky voľne dostupné na trhu v USA. |
| --- | --- |

3.8

V tejto súvislosti sa EHSV domnieva, že pri budovaní „európskeho piliera“ by sa prílišná závislosť európskych vojenských kapacít od USA mala nahradiť vyváženejším vzťahom. Súbežne s nesmierne potrebnou diskusiou o spoločných európskych strategických záujmoch, ktorá je vo výlučnej právomoci vlád, by sa malo čo najskôr začať systematické plánovanie prostredníctvom spolupráce medzi európskymi inštitúciami, členskými štátmi a obranným priemyslom, ako aj postupné prehodnotenie zvyku členských štátov automaticky nakupovať výrobky voľne dostupné na trhu v USA.

| 3.9 | Zlepšenie podmienok priemyselnej spolupráce s odvetviami v USA na rovnocennejšom základe bude prínosné z priemyselného aj finančného hľadiska. |
| --- | --- |

3.9

Zlepšenie podmienok priemyselnej spolupráce s odvetviami v USA na rovnocennejšom základe bude prínosné z priemyselného aj finančného hľadiska.

4.   Európsky obranný priemysel

| 4.1 | Medzi zahraničnou a obrannou/bezpečnostnou politikou a obranným priemyslom existuje blízky vzťah. Napriek privatizácii majú vlády na obranný priemysel veľký vplyv, a to ako zákazník, regulačný orgán a vydavateľ povolení na vývoz. |
| --- | --- |

4.1

Medzi zahraničnou a obrannou/bezpečnostnou politikou a obranným priemyslom existuje blízky vzťah. Napriek privatizácii majú vlády na obranný priemysel veľký vplyv, a to ako zákazník, regulačný orgán a vydavateľ povolení na vývoz.

| 4.2 | Obranný priemysel má v rámci vývozných trhov značný manévrovací priestor. Je to čiastočne v dôsledku privatizácie a čiastočne vďaka vládnej podpore: hospodárska kríza spôsobila, že niektorí ministri obrany boli výslovne poverení podporou vývozu. Kríza však odvetvie obrany núti, aby vývoz považovalo za ústredný prvok svojho obchodného modelu. Rok 2011 bol pre európske odvetvia v priemere veľmi ziskový. Podniky sú tiež pomerne úspešné vo vývoji výrobkov na „dvojaké použitie“. |
| --- | --- |

4.2

Obranný priemysel má v rámci vývozných trhov značný manévrovací priestor. Je to čiastočne v dôsledku privatizácie a čiastočne vďaka vládnej podpore: hospodárska kríza spôsobila, že niektorí ministri obrany boli výslovne poverení podporou vývozu. Kríza však odvetvie obrany núti, aby vývoz považovalo za ústredný prvok svojho obchodného modelu. Rok 2011 bol pre európske odvetvia v priemere veľmi ziskový. Podniky sú tiež pomerne úspešné vo vývoji výrobkov na „dvojaké použitie“.

| 4.3 | Svetové mocnosti ako Čína, India a Brazília majú v oblasti zahraničnej politiky svoje vlastné ambície, ktoré sa prejavujú zvyšovaním rozpočtu na obranu. V súčasnosti sa to chápe ako vytváranie príležitostí pre európsky vývoz. Ako dlho to však bude trvať? Odvetviu sa stále slušne darí, ale jeho výkonnosť sa vo veľkej miere opiera o investície spred 20 až 25 rokov. Ďalší pokles alebo stagnácia investícií v súčasnej dobe by mali už v blízkej budúcnosti nezvratné dôsledky. |
| --- | --- |

4.3

Svetové mocnosti ako Čína, India a Brazília majú v oblasti zahraničnej politiky svoje vlastné ambície, ktoré sa prejavujú zvyšovaním rozpočtu na obranu. V súčasnosti sa to chápe ako vytváranie príležitostí pre európsky vývoz. Ako dlho to však bude trvať? Odvetviu sa stále slušne darí, ale jeho výkonnosť sa vo veľkej miere opiera o investície spred 20 až 25 rokov. Ďalší pokles alebo stagnácia investícií v súčasnej dobe by mali už v blízkej budúcnosti nezvratné dôsledky.

| 4.4 | Okrem toho sa dá realisticky očakávať, že rozvíjajúce sa mocnosti začnú budovať svoj vlastný priemysel nezávisle od priemyslu západného sveta a že následne budú ako budúci konkurenti Európy na trhoch tretích krajín čoraz viac blokovať dovoz zo západných krajín alebo ho podmieňovať splnením určitých požiadaviek. |
| --- | --- |

4.4

Okrem toho sa dá realisticky očakávať, že rozvíjajúce sa mocnosti začnú budovať svoj vlastný priemysel nezávisle od priemyslu západného sveta a že následne budú ako budúci konkurenti Európy na trhoch tretích krajín čoraz viac blokovať dovoz zo západných krajín alebo ho podmieňovať splnením určitých požiadaviek.

| 4.5 | V súčasnosti sa v Európe neplánujú začať žiadne nové významné programy a táto skutočnosť bude mať bezpochyby dosah na úspešnosť budúceho vývozu. Navyše už dlhší čas žiadna kľúčová rozvíjajúca sa krajina neprejavila záujem o výraznejší presun technológií a výroby na svoje územie. |
| --- | --- |

4.5

V súčasnosti sa v Európe neplánujú začať žiadne nové významné programy a táto skutočnosť bude mať bezpochyby dosah na úspešnosť budúceho vývozu. Navyše už dlhší čas žiadna kľúčová rozvíjajúca sa krajina neprejavila záujem o výraznejší presun technológií a výroby na svoje územie.

| 4.6 | Jednorazové vývozné zmluvy sa budú s veľkou pravdepodobnosťou používať na kopírovanie technológií z odvetví západných krajín. Alternatívou k blokovaniu dovozu by pre ne mohlo byť budovanie výrobných (a vývojových) kapacít v príslušných krajinách. V súčasnosti sa z veľkej časti len uvažuje nad otázkou, do akej miery by takýto vývoj situácie ovplyvnil závody a pracovné príležitosti v Európe. Z dlhodobejšieho hľadiska je pravdepodobné, že postavenie európskeho priemyslu budú oslabovať rozvíjajúce sa mocnosti. Zdokonalenie technológií a nárast výroby v týchto krajinách bude mať dosah aj na (potenciálne) európske vývozné trhy v iných krajinách mimo EÚ. Vyostrí sa konkurencia výrobkov aj cien. |
| --- | --- |

4.6

Jednorazové vývozné zmluvy sa budú s veľkou pravdepodobnosťou používať na kopírovanie technológií z odvetví západných krajín. Alternatívou k blokovaniu dovozu by pre ne mohlo byť budovanie výrobných (a vývojových) kapacít v príslušných krajinách. V súčasnosti sa z veľkej časti len uvažuje nad otázkou, do akej miery by takýto vývoj situácie ovplyvnil závody a pracovné príležitosti v Európe. Z dlhodobejšieho hľadiska je pravdepodobné, že postavenie európskeho priemyslu budú oslabovať rozvíjajúce sa mocnosti. Zdokonalenie technológií a nárast výroby v týchto krajinách bude mať dosah aj na (potenciálne) európske vývozné trhy v iných krajinách mimo EÚ. Vyostrí sa konkurencia výrobkov aj cien.

| 4.7 | Vzhľadom na dlhé lehoty potrebné na vývoj a výrobu a tiež vzhľadom na technologické investície a priebežné inovácie Európa potrebuje cielenú koordináciu na zabezpečenie moderného a sebestačného obranného priemyslu. Keďže veľkosť trhu určujú predovšetkým hranice jednotlivých štátov, obranný priemysel sa takmer automaticky nachádza pod hranicou kritického množstva, dokonca aj vo veľkých členských štátoch. Vývoz do krajín mimo EÚ môže túto situáciu do určitej miery zmierniť, avšak budúcnosť je neistá, pretože trhové podmienky sú často veľmi nestabilné. |
| --- | --- |

4.7

Vzhľadom na dlhé lehoty potrebné na vývoj a výrobu a tiež vzhľadom na technologické investície a priebežné inovácie Európa potrebuje cielenú koordináciu na zabezpečenie moderného a sebestačného obranného priemyslu. Keďže veľkosť trhu určujú predovšetkým hranice jednotlivých štátov, obranný priemysel sa takmer automaticky nachádza pod hranicou kritického množstva, dokonca aj vo veľkých členských štátoch. Vývoz do krajín mimo EÚ môže túto situáciu do určitej miery zmierniť, avšak budúcnosť je neistá, pretože trhové podmienky sú často veľmi nestabilné.

| 4.8 | Sústavné znižovanie rozpočtov, ktoré v súčasnej situácii predstavuje značné obmedzenia, by malo byť varovným signálom. Má dosah na rozpočty určené na investície a obstarávanie, a to predovšetkým v prípade, ak sa náklady na prevádzku a údržbu nemenia alebo sa v dôsledku prebiehajúcich vojenských operácií (napríklad v Afganistane, Líbyi, operácie proti pirátom atď.) zvyšujú. |
| --- | --- |

4.8

Sústavné znižovanie rozpočtov, ktoré v súčasnej situácii predstavuje značné obmedzenia, by malo byť varovným signálom. Má dosah na rozpočty určené na investície a obstarávanie, a to predovšetkým v prípade, ak sa náklady na prevádzku a údržbu nemenia alebo sa v dôsledku prebiehajúcich vojenských operácií (napríklad v Afganistane, Líbyi, operácie proti pirátom atď.) zvyšujú.

| 4.9 | Výsledkom je odkladanie či dokonca rušenie investícií, ktoré majú pre priemysel zásadný význam, pretože zabezpečujú udržiavanie a obnovu výrobných a vývojových kapacít. Navyše samotné odvetvie bude v náročnom období menej schopné investovať do tohto udržania činnosti, či do nových aktivít. Potrebné investície možno zabezpečiť len prostredníctvom zosúladenej spolupráce. |
| --- | --- |

4.9

Výsledkom je odkladanie či dokonca rušenie investícií, ktoré majú pre priemysel zásadný význam, pretože zabezpečujú udržiavanie a obnovu výrobných a vývojových kapacít. Navyše samotné odvetvie bude v náročnom období menej schopné investovať do tohto udržania činnosti, či do nových aktivít. Potrebné investície možno zabezpečiť len prostredníctvom zosúladenej spolupráce.

| 4.10 | EHSV sa zasadzuje za dobre naplánovanú európsku priemyselnú politiku pre odvetvie obrany, a to od navrhovania systémov až po prevádzkovú fázu. Ide o špecifickú priemyselnú politiku, ktorá už zo svojej podstaty predstavuje verejný trh: výskum a vývoj musia byť financované z prostriedkov nad rámec počiatočného kapitálu, a to pre neziskové počiatočné marže a osobitné vládne požiadavky. Je potrebné identifikovať kľúčové európske priemyselné kapacity, ako aj investičné politiky na podporu zvýšenia európskej výroby. Vzhľadom na to, že žiadna krajina nemá dostatočné zdroje na to, aby financovala zbrane „novej generácie“, je potrebné prepojiť národné a európske ciele, ako aj národné a európske zdroje, a to z finančného aj priemyselného hľadiska. Riadenie by sa malo zakladať na spoločných právomociach EÚ a jednotlivých štátov v súlade so schválenou stratégiou Európa 2020. To je tiež účinnou možnosťou zlepšenia koordinácie medzi európskymi inštitúciami a v rámci Komisie, ktorá ešte vždy funguje hlboko pod hranicou svojich možností. V tejto súvislosti by mohla cennú pomoc poskytnúť pracovná skupina, ktorá čoskoro začne fungovať ako platforma (Komisia, EDA, ESVČ) na diskusiu o prioritách, kapacitách a nedostatkoch. |
| --- | --- |

4.10

EHSV sa zasadzuje za dobre naplánovanú európsku priemyselnú politiku pre odvetvie obrany, a to od navrhovania systémov až po prevádzkovú fázu. Ide o špecifickú priemyselnú politiku, ktorá už zo svojej podstaty predstavuje verejný trh: výskum a vývoj musia byť financované z prostriedkov nad rámec počiatočného kapitálu, a to pre neziskové počiatočné marže a osobitné vládne požiadavky. Je potrebné identifikovať kľúčové európske priemyselné kapacity, ako aj investičné politiky na podporu zvýšenia európskej výroby. Vzhľadom na to, že žiadna krajina nemá dostatočné zdroje na to, aby financovala zbrane „novej generácie“, je potrebné prepojiť národné a európske ciele, ako aj národné a európske zdroje, a to z finančného aj priemyselného hľadiska. Riadenie by sa malo zakladať na spoločných právomociach EÚ a jednotlivých štátov v súlade so schválenou stratégiou Európa 2020. To je tiež účinnou možnosťou zlepšenia koordinácie medzi európskymi inštitúciami a v rámci Komisie, ktorá ešte vždy funguje hlboko pod hranicou svojich možností. V tejto súvislosti by mohla cennú pomoc poskytnúť pracovná skupina, ktorá čoskoro začne fungovať ako platforma (Komisia, EDA, ESVČ) na diskusiu o prioritách, kapacitách a nedostatkoch.

| 4.11 | Ústrednou témou je výskum a vývoj. Obranný priemysel je priemyselnou činnosťou, ktorá využíva špičkové technológie a vyžaduje vysokú úroveň znalostí, potrebnú aj na plnohodnotný vývoj prototypov. Výskum a vývoj nie sú takmer nikdy výlučnou záležitosťou samotného priemyslu. Vývoj a životné cykly systémov sú skrátka príliš dlhé a finančný dosah príliš veľký na to, aby priemysel mohol niesť všetky finančné riziká. Doterajšie skúsenosti ukázali, že všetky úspešné programy realizovali vlády a priemysel spoločne. |
| --- | --- |

4.11

Ústrednou témou je výskum a vývoj. Obranný priemysel je priemyselnou činnosťou, ktorá využíva špičkové technológie a vyžaduje vysokú úroveň znalostí, potrebnú aj na plnohodnotný vývoj prototypov. Výskum a vývoj nie sú takmer nikdy výlučnou záležitosťou samotného priemyslu. Vývoj a životné cykly systémov sú skrátka príliš dlhé a finančný dosah príliš veľký na to, aby priemysel mohol niesť všetky finančné riziká. Doterajšie skúsenosti ukázali, že všetky úspešné programy realizovali vlády a priemysel spoločne.

| 4.12 | Veľmi vysoké percento prostriedkov na výskum a vývoj v oblasti obrany vo svete poskytujú vlády, a to buď priamo, alebo nepriamo prostredníctvom nákupov. Nie je prekvapením, že obranný priemysel sa vzhľadom na povahu svojich výrobkov zvyčajne vyhýba prílišnému finančnému riziku. Vládne škrty môžu obzvlášť ohroziť výskum a vývoj v oblasti obrany. |
| --- | --- |

4.12

Veľmi vysoké percento prostriedkov na výskum a vývoj v oblasti obrany vo svete poskytujú vlády, a to buď priamo, alebo nepriamo prostredníctvom nákupov. Nie je prekvapením, že obranný priemysel sa vzhľadom na povahu svojich výrobkov zvyčajne vyhýba prílišnému finančnému riziku. Vládne škrty môžu obzvlášť ohroziť výskum a vývoj v oblasti obrany.

| 4.13 | Na výskum, technológie a vývoj je preto okrem priemyselnej konsolidácie potrebný dostatok finančných prostriedkov a spoločne využívaných kapacít, na ktorých sa dohodnú členské štáty, Komisia a priemysel. Investície do obrany si vyžadujú vysokú mieru financovania výskumu, vývoja a technologických projektov. Navyše musí byť zabezpečený prístup ku kľúčovým technológiám. Ak by kľúčové vývojové a výrobné technológie prestali byť prístupné v dôsledku obmedzení vývozu zavedených tretími stranami, bolo by vážne ohrozené dosahovanie európskych cieľov v oblasti bezpečnosti. |
| --- | --- |

4.13

Na výskum, technológie a vývoj je preto okrem priemyselnej konsolidácie potrebný dostatok finančných prostriedkov a spoločne využívaných kapacít, na ktorých sa dohodnú členské štáty, Komisia a priemysel. Investície do obrany si vyžadujú vysokú mieru financovania výskumu, vývoja a technologických projektov. Navyše musí byť zabezpečený prístup ku kľúčovým technológiám. Ak by kľúčové vývojové a výrobné technológie prestali byť prístupné v dôsledku obmedzení vývozu zavedených tretími stranami, bolo by vážne ohrozené dosahovanie európskych cieľov v oblasti bezpečnosti.

| 4.14 | Vzhľadom na pokrok dosiahnutý nezávislou vedou a technológiou v mnohých oblastiach zohráva výskum a vývoj uskutočňovaný mimo obranných organizácií čoraz dôležitejšiu úlohu. O tom, či sa výskum a vývoj môže označiť za „obranný“ alebo „civilný“, sa často rozhodne až v posledných fázach vývoja na základe konečného uplatnenia výsledkov. Výskum a vývoj týkajúci sa „dvojakého použitia“ má pre obranné aplikácie, ako sú napríklad IT, čoraz väčší význam. Je preto prvoradé, aby európska obranná priemyselná a technologická základňa (EDTIB) podporovala výskum a vývoj zameraný na „dvojaké použitie“, a to najmä preto, lebo umožňuje financovanie zo zdrojov mimo obranných spoločenstiev. |
| --- | --- |

4.14

Vzhľadom na pokrok dosiahnutý nezávislou vedou a technológiou v mnohých oblastiach zohráva výskum a vývoj uskutočňovaný mimo obranných organizácií čoraz dôležitejšiu úlohu. O tom, či sa výskum a vývoj môže označiť za „obranný“ alebo „civilný“, sa často rozhodne až v posledných fázach vývoja na základe konečného uplatnenia výsledkov. Výskum a vývoj týkajúci sa „dvojakého použitia“ má pre obranné aplikácie, ako sú napríklad IT, čoraz väčší význam. Je preto prvoradé, aby európska obranná priemyselná a technologická základňa (EDTIB) podporovala výskum a vývoj zameraný na „dvojaké použitie“, a to najmä preto, lebo umožňuje financovanie zo zdrojov mimo obranných spoločenstiev.

| 4.15 | Na verejnom financovaní výskumu a vývoja na úrovni EÚ by sa mali dohodnúť členské štáty. To sa dá uskutočniť prostredníctvom budúceho 8. rámcového programu alebo samostatného fondu, podľa možnosti pomocou balíkov zahrňujúcich oblasti pokročilého výskumu, ako sú napríklad nanotechnológie a umelá inteligencia. Vzhľadom na vzťah medzi obranným priemyslom a verejným sektorom je potrebné naplánovať osobitné postupy. |
| --- | --- |

4.15

Na verejnom financovaní výskumu a vývoja na úrovni EÚ by sa mali dohodnúť členské štáty. To sa dá uskutočniť prostredníctvom budúceho 8. rámcového programu alebo samostatného fondu, podľa možnosti pomocou balíkov zahrňujúcich oblasti pokročilého výskumu, ako sú napríklad nanotechnológie a umelá inteligencia. Vzhľadom na vzťah medzi obranným priemyslom a verejným sektorom je potrebné naplánovať osobitné postupy.

| 4.16 | Významnú úlohu by podľa európskej rámcovej spolupráce mali zohrávať EDA a Komisia, a to aj preto, aby sa predišlo každodennému politickému zasahovaniu. EDA by malo byť umožnené, aby v plnom rozsahu zohrávala svoju úlohu, ako to stanovuje Lisabonská zmluva (7). |
| --- | --- |

4.16

Významnú úlohu by podľa európskej rámcovej spolupráce mali zohrávať EDA a Komisia, a to aj preto, aby sa predišlo každodennému politickému zasahovaniu. EDA by malo byť umožnené, aby v plnom rozsahu zohrávala svoju úlohu, ako to stanovuje Lisabonská zmluva (7).

| 4.17 | Kľúčový význam pre priemyselný a výskumno-vývojový program v oblasti obrany má vhodná pracovná sila s kvalifikáciou, ktorú vyžaduje súčasná doba (8). To je ďalším závažným argumentom v prospech zavedenia stabilného výskumno-vývojového a priemyselného rámca namiesto neorganizovanej reštrukturalizácie. Treba mať na pamäti, že pracovná sila v obrannom priemysle predstavuje základ výstavby budúcich obranných kapacít. Konzultácie a komunikácia s podnikmi, výskumno-vývojovými ústavmi, vysokými školami, vojenskými organizáciami a zainteresovanými odborovými zväzmi musia pomôcť zabezpečiť, aby prebiehajúca reštrukturalizácia a na budúcnosť zameraná výroba zbraní v Európe boli náležite zorganizované. |
| --- | --- |

4.17

Kľúčový význam pre priemyselný a výskumno-vývojový program v oblasti obrany má vhodná pracovná sila s kvalifikáciou, ktorú vyžaduje súčasná doba (8). To je ďalším závažným argumentom v prospech zavedenia stabilného výskumno-vývojového a priemyselného rámca namiesto neorganizovanej reštrukturalizácie. Treba mať na pamäti, že pracovná sila v obrannom priemysle predstavuje základ výstavby budúcich obranných kapacít. Konzultácie a komunikácia s podnikmi, výskumno-vývojovými ústavmi, vysokými školami, vojenskými organizáciami a zainteresovanými odborovými zväzmi musia pomôcť zabezpečiť, aby prebiehajúca reštrukturalizácia a na budúcnosť zameraná výroba zbraní v Európe boli náležite zorganizované.

| 4.18 | Vzhľadom na rozpočtové obmedzenia je potrebné riešiť problém prekrývania sa a neúčinnosti. Kontrolovaná konsolidácia nemusí nevyhnutne znamenať výstavbu veľkých spoločností. Ide o vytvorenie dostatočného kritického množstva a kvality podľa medzinárodných noriem, ktoré zabezpečujú konkurencieschopné postavenie na domácich trhoch aj v tretích krajinách. Je čoraz potrebnejšie, aby vlády, príslušní aktéri EÚ a priemyselné podniky koordinovali plánovanie projektov na európskej úrovni. |
| --- | --- |

4.18

Vzhľadom na rozpočtové obmedzenia je potrebné riešiť problém prekrývania sa a neúčinnosti. Kontrolovaná konsolidácia nemusí nevyhnutne znamenať výstavbu veľkých spoločností. Ide o vytvorenie dostatočného kritického množstva a kvality podľa medzinárodných noriem, ktoré zabezpečujú konkurencieschopné postavenie na domácich trhoch aj v tretích krajinách. Je čoraz potrebnejšie, aby vlády, príslušní aktéri EÚ a priemyselné podniky koordinovali plánovanie projektov na európskej úrovni.

| 4.19 | Rozdiely vo veľkosti a výkonnosti odvetví sú skutočnosťou. Pokiaľ ide o priemyselný význam, členské štáty navzájom veľmi líšia. Podľa dohody medzi zúčastnenými krajinami by sa malo zabezpečiť, aby sa do významných projektov zapojili aj priemyselné odvetvia v krajinách mimo tzv. skupiny LoI (t. j. mimo hlavných producentských krajín). Tento prístup je nielen politicky žiaduci, ale zároveň podporuje prínosné vzťahy medzi veľkými a menšími spoločnosťami, ako aj výskumnými ústavmi. Ako dodávatelia by MSP mali úspešne prispievať k sofistikovaným špecializačným reťazcom. |
| --- | --- |

4.19

Rozdiely vo veľkosti a výkonnosti odvetví sú skutočnosťou. Pokiaľ ide o priemyselný význam, členské štáty navzájom veľmi líšia. Podľa dohody medzi zúčastnenými krajinami by sa malo zabezpečiť, aby sa do významných projektov zapojili aj priemyselné odvetvia v krajinách mimo tzv. skupiny LoI (t. j. mimo hlavných producentských krajín). Tento prístup je nielen politicky žiaduci, ale zároveň podporuje prínosné vzťahy medzi veľkými a menšími spoločnosťami, ako aj výskumnými ústavmi. Ako dodávatelia by MSP mali úspešne prispievať k sofistikovaným špecializačným reťazcom.

| 4.20 | Osobitnú pozornosť treba venovať pociťovanej zraniteľnosti v krajinách strednej Európy, a to vzhľadom na ich exponovanú zemepisnú polohu. Keďže je potrebné zabezpečiť, aby sa občania týchto krajín cítili dobre chránení a je tiež žiaduce, aby sa v plnom rozsahu využili špecifické odborné poznatky v oblasti obrany, EHSV zdôrazňuje, že do prebiehajúcich a budúcich projektov v oblasti obrany je potrebné náležite začleniť poznatky a zručnosti, ktoré sú k dispozícii v krajinách strednej Európy. |
| --- | --- |

4.20

Osobitnú pozornosť treba venovať pociťovanej zraniteľnosti v krajinách strednej Európy, a to vzhľadom na ich exponovanú zemepisnú polohu. Keďže je potrebné zabezpečiť, aby sa občania týchto krajín cítili dobre chránení a je tiež žiaduce, aby sa v plnom rozsahu využili špecifické odborné poznatky v oblasti obrany, EHSV zdôrazňuje, že do prebiehajúcich a budúcich projektov v oblasti obrany je potrebné náležite začleniť poznatky a zručnosti, ktoré sú k dispozícii v krajinách strednej Európy.

| 4.21 | Integrovaný európsky trh s výrobkami obranného priemyslu by umožnil väčšiu stabilizáciu domáceho trhu. Okrem prepojenia existujúcich národných trhov by európsky trh podporil harmonizáciu či dokonca štandardizáciu požiadaviek a pravidiel obstarávania medzi rôznymi členskými štátmi. Väčšia harmonizácia alebo štandardizácia by zároveň zlepšila finančné a hospodárske podmienky, čo by posilnilo konkurencieschopnosť európskych spoločností na celosvetovom trhu. |
| --- | --- |

4.21

Integrovaný európsky trh s výrobkami obranného priemyslu by umožnil väčšiu stabilizáciu domáceho trhu. Okrem prepojenia existujúcich národných trhov by európsky trh podporil harmonizáciu či dokonca štandardizáciu požiadaviek a pravidiel obstarávania medzi rôznymi členskými štátmi. Väčšia harmonizácia alebo štandardizácia by zároveň zlepšila finančné a hospodárske podmienky, čo by posilnilo konkurencieschopnosť európskych spoločností na celosvetovom trhu.

| 4.22 | Európsky obranný trh by mal dosahovať kritické množstvá. V tejto súvislosti EHSV upozorňuje na negatívne dôsledky v prípade, ak budú členské štáty aj naďalej nakupovať výrobky voľne dostupné na trhu v zahraničí, najmä v USA. Po prvé, tento postup oslabuje výhody európskeho trhu pre priemysel. Ak by podniky nemohli predávať na trhoch tretích krajín, kde sa bude konkurencia (štátnych podnikov) vyostrovať, ceny za takéto výrobky obranného priemyslu by sa pre európskych zákazníkov následne zvýšili. Po druhé, európske krajiny, ktoré nakupujú výrobky voľne dostupné na trhu v USA, hradia náklady Američanov na technológie, ktoré sú zahrnuté v cene týchto výrobkov. |
| --- | --- |

4.22

Európsky obranný trh by mal dosahovať kritické množstvá. V tejto súvislosti EHSV upozorňuje na negatívne dôsledky v prípade, ak budú členské štáty aj naďalej nakupovať výrobky voľne dostupné na trhu v zahraničí, najmä v USA. Po prvé, tento postup oslabuje výhody európskeho trhu pre priemysel. Ak by podniky nemohli predávať na trhoch tretích krajín, kde sa bude konkurencia (štátnych podnikov) vyostrovať, ceny za takéto výrobky obranného priemyslu by sa pre európskych zákazníkov následne zvýšili. Po druhé, európske krajiny, ktoré nakupujú výrobky voľne dostupné na trhu v USA, hradia náklady Američanov na technológie, ktoré sú zahrnuté v cene týchto výrobkov.

| 4.23 | Vzhľadom na finančnú a medzinárodnú politickú perspektívu je nevyhnutné nastoliť zásadnú európsku diskusiu a vyvodiť z nej praktické závery. Ak nebudú všetky členské štáty ochotné zapojiť sa do spoločného rámca, mala by sa uplatňovať zásada „intenzívnejšej spolupráce“. Ukazuje sa, že väčšia integrácia a pozitívny prístup k nákupu európskych výrobkov je jediným spôsobom, ako sa priblížiť k veľkosti trhu porovnateľnej s veľkosťou trhu v USA. Bez efektívneho domáceho trhu sú namieste vážne pochybnosti, či európsky priemysel má nádej byť konkurencieschopný na celosvetovej úrovni. |
| --- | --- |

4.23

Vzhľadom na finančnú a medzinárodnú politickú perspektívu je nevyhnutné nastoliť zásadnú európsku diskusiu a vyvodiť z nej praktické závery. Ak nebudú všetky členské štáty ochotné zapojiť sa do spoločného rámca, mala by sa uplatňovať zásada „intenzívnejšej spolupráce“. Ukazuje sa, že väčšia integrácia a pozitívny prístup k nákupu európskych výrobkov je jediným spôsobom, ako sa priblížiť k veľkosti trhu porovnateľnej s veľkosťou trhu v USA. Bez efektívneho domáceho trhu sú namieste vážne pochybnosti, či európsky priemysel má nádej byť konkurencieschopný na celosvetovej úrovni.

5.   Niektoré konkrétne problémy

| 5.1 | Priemyselná štruktúra rôznych častí ozbrojených síl – pozemných, námorných, vzdušných – sa v jednotlivých krajinách podstatne líši. V niektorých oblastiach už žiadnu krajinu nemožno považovať za schopnú vyvíjať vlastnú výzbroj novej generácie. |
| --- | --- |

5.1

Priemyselná štruktúra rôznych častí ozbrojených síl – pozemných, námorných, vzdušných – sa v jednotlivých krajinách podstatne líši. V niektorých oblastiach už žiadnu krajinu nemožno považovať za schopnú vyvíjať vlastnú výzbroj novej generácie.

| 5.2 | V odvetví pozemného vojska je len obmedzený počet spoločností s rozsiahlou integráciou systémov schopných vyvíjať a vyrábať bojové tanky a ľahké vojenské vozidlá. Hlavní európski výrobcovia sídlia vo Francúzsku, Nemecku a Spojenom kráľovstve. Jestvuje celý rad výrobcov podsystémov a ich subdodávateľov, medzi ktorými sú nedostatočne zastúpené podniky zo strednej Európy. |
| --- | --- |

5.2

V odvetví pozemného vojska je len obmedzený počet spoločností s rozsiahlou integráciou systémov schopných vyvíjať a vyrábať bojové tanky a ľahké vojenské vozidlá. Hlavní európski výrobcovia sídlia vo Francúzsku, Nemecku a Spojenom kráľovstve. Jestvuje celý rad výrobcov podsystémov a ich subdodávateľov, medzi ktorými sú nedostatočne zastúpené podniky zo strednej Európy.

| 5.3 | Mnohé krajiny rozvíjajú svoj „vlastný“ lodný priemysel, pričom sa v jednotlivých krajinách stavajú vojenské plavidlá, ktoré sa líšia veľkosťou aj zložitosťou. Vedúce postavenie majú krajiny LoI a Holandsko, a to aj v oblasti konštrukčných koncepcií a komplexných zariadení na výskum vojenských plavidiel, ktoré sa dosť odlišujú od vývoja v stavbe civilných lodí. Aj tu jestvuje celý rad výrobcov podsystémov a ich subdodávateľov. |
| --- | --- |

5.3

Mnohé krajiny rozvíjajú svoj „vlastný“ lodný priemysel, pričom sa v jednotlivých krajinách stavajú vojenské plavidlá, ktoré sa líšia veľkosťou aj zložitosťou. Vedúce postavenie majú krajiny LoI a Holandsko, a to aj v oblasti konštrukčných koncepcií a komplexných zariadení na výskum vojenských plavidiel, ktoré sa dosť odlišujú od vývoja v stavbe civilných lodí. Aj tu jestvuje celý rad výrobcov podsystémov a ich subdodávateľov.

| 5.4 | Vojenské lietadlá sa vyvíjajú a vyrábajú iba v niekoľkých krajinách. Toto odvetvie je sústredené v malom počte zväčša nadnárodných spoločností, ktoré pôsobia v Európe aj mimo nej. Konkrétne sa sústreďuje hlavne v spoločnostiach EADS, BAE Systems, Dassault a Saab Aircraft. Pokročilý výskum aerodynamiky sa obmedzuje na niekoľko krajín. |
| --- | --- |

5.4

Vojenské lietadlá sa vyvíjajú a vyrábajú iba v niekoľkých krajinách. Toto odvetvie je sústredené v malom počte zväčša nadnárodných spoločností, ktoré pôsobia v Európe aj mimo nej. Konkrétne sa sústreďuje hlavne v spoločnostiach EADS, BAE Systems, Dassault a Saab Aircraft. Pokročilý výskum aerodynamiky sa obmedzuje na niekoľko krajín.

| 5.5 | Odvetvie elektroniky, vrátane ovládania, komunikácie a riadenia, ktoré je zastúpené takými spoločnosťami ako je Thales, BAE Systems a Finmeccanica, má pre obranu stále väčší význam. Pre Philips a Siemens, najväčšie európske skupiny pôsobiace v elektronickom priemysle je obrana menej dôležitá. V každom prípade je pre tieto podniky objem výroby špecifických elektronických prvkov, ako sú integrované obvody pre odvetvie obrany, príliš malý na to, aby sa dali nákladovo efektívne sériovo vyrábať. Zapojenie týchto veľkých priemyselných skupín však zdôrazňuje význam dvojakého použitia v tejto oblasti. |
| --- | --- |

5.5

Odvetvie elektroniky, vrátane ovládania, komunikácie a riadenia, ktoré je zastúpené takými spoločnosťami ako je Thales, BAE Systems a Finmeccanica, má pre obranu stále väčší význam. Pre Philips a Siemens, najväčšie európske skupiny pôsobiace v elektronickom priemysle je obrana menej dôležitá. V každom prípade je pre tieto podniky objem výroby špecifických elektronických prvkov, ako sú integrované obvody pre odvetvie obrany, príliš malý na to, aby sa dali nákladovo efektívne sériovo vyrábať. Zapojenie týchto veľkých priemyselných skupín však zdôrazňuje význam dvojakého použitia v tejto oblasti.

| 5.6 | Pokiaľ ide o strelivo a výbušniny, počet priemyselných podnikov za posledné desaťročia klesal čiastočne pre ekologické obmedzenia. Požiadavky verejnej bezpečnosti tieto podniky nútia staršie výrobné závody buď presunúť inam, alebo ich jednoducho zavrieť. |
| --- | --- |

5.6

Pokiaľ ide o strelivo a výbušniny, počet priemyselných podnikov za posledné desaťročia klesal čiastočne pre ekologické obmedzenia. Požiadavky verejnej bezpečnosti tieto podniky nútia staršie výrobné závody buď presunúť inam, alebo ich jednoducho zavrieť.

| 5.7 | Zásadná je dostupnosť kľúčových technológií, ktorá by sa mala podporovať spoločnou bezpečnostnou a obrannou politikou. To isté platí pri určitých materiáloch, ako sú uhlíkové vlákna alebo materiály na výrobu elektronických súčiastok. |
| --- | --- |

5.7

Zásadná je dostupnosť kľúčových technológií, ktorá by sa mala podporovať spoločnou bezpečnostnou a obrannou politikou. To isté platí pri určitých materiáloch, ako sú uhlíkové vlákna alebo materiály na výrobu elektronických súčiastok.

| 5.8 | Veľkou podporou môže byť obranný balík z roku 2007 schválený v roku 2009. Členské štáty mali urobiť transpozíciu smernice v lete 2011. Ešte stále je príliš skoro hodnotiť kladne alebo kriticky ich reťazový účinok pri vytváraní vnútorného trhu. Proces sa ešte neskončil a ešte stále treba čakať, ako sa podarí splniť cieľ presunu výrobkov určených na obranu v rámci EÚ a ako budú objasnené niektoré pojmy, napríklad pojem „základné bezpečnostné záujmy členského štátu“. |
| --- | --- |

5.8

Veľkou podporou môže byť obranný balík z roku 2007 schválený v roku 2009. Členské štáty mali urobiť transpozíciu smernice v lete 2011. Ešte stále je príliš skoro hodnotiť kladne alebo kriticky ich reťazový účinok pri vytváraní vnútorného trhu. Proces sa ešte neskončil a ešte stále treba čakať, ako sa podarí splniť cieľ presunu výrobkov určených na obranu v rámci EÚ a ako budú objasnené niektoré pojmy, napríklad pojem „základné bezpečnostné záujmy členského štátu“.

| 5.9 | Článok 346 ZFEÚ ustanovuje výnimku z právnych predpisov EÚ o verejnom obstarávaní pri ochrane základných záujmov bezpečnosti členského štátu. Táto všeobecná formulácia môže brániť vhodnému vývoju na trhu, hlavne v žiaducich dodávateľských reťazcoch. EHSV sa prihovára za konkrétnejší výklad článku 346, ktorý otvorí dostatok príležitostí pre európske riešenia a optimálne európske dodávateľské reťazce a zároveň prispeje k istote dodávok a podporí dostupnosť špeciálnych riešení v členských štátoch a nákladovú efektívnosť. |
| --- | --- |

5.9

Článok 346 ZFEÚ ustanovuje výnimku z právnych predpisov EÚ o verejnom obstarávaní pri ochrane základných záujmov bezpečnosti členského štátu. Táto všeobecná formulácia môže brániť vhodnému vývoju na trhu, hlavne v žiaducich dodávateľských reťazcoch. EHSV sa prihovára za konkrétnejší výklad článku 346, ktorý otvorí dostatok príležitostí pre európske riešenia a optimálne európske dodávateľské reťazce a zároveň prispeje k istote dodávok a podporí dostupnosť špeciálnych riešení v členských štátoch a nákladovú efektívnosť.

| 5.10 | Bezpečnosť členského štátu pri poskytovaní informácií spôsobuje podobné problémy, ako sa uvádzajú v bode 5.9, a takisto ju treba preskúmať. Je tiež dôležitou a citlivou otázkou pri zapájaní európskych podnikov do obranných projektov v USA. |
| --- | --- |

5.10

Bezpečnosť členského štátu pri poskytovaní informácií spôsobuje podobné problémy, ako sa uvádzajú v bode 5.9, a takisto ju treba preskúmať. Je tiež dôležitou a citlivou otázkou pri zapájaní európskych podnikov do obranných projektov v USA.

| 5.11 | „Spoločné využívanie a združovanie“, vrátane spoločných vzdelávacích programov by malo byť programom zameraným na budúcnosť. Základnou podmienkou je, aby sa rozprávanie nahradilo konkrétnym plánovaním a cieleným prístupom s jasne určenými krokmi. Pokiaľ však chýba dohoda o obranných doktrínach, bude „spoločné využívanie a združovanie“ veľmi ťažké uskutočňovať v praxi. |
| --- | --- |

5.11

„Spoločné využívanie a združovanie“, vrátane spoločných vzdelávacích programov by malo byť programom zameraným na budúcnosť. Základnou podmienkou je, aby sa rozprávanie nahradilo konkrétnym plánovaním a cieleným prístupom s jasne určenými krokmi. Pokiaľ však chýba dohoda o obranných doktrínach, bude „spoločné využívanie a združovanie“ veľmi ťažké uskutočňovať v praxi.

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Pozri: Towards a Stronger Europe („Smerom k silnejšej Európe“), správa nezávislého študijného tímu, ktorý vytvorili ministri obrany štátov nezávislej európskej programovej skupiny s cieľom predložiť návrhy na zvýšenie konkurencieschopnosti európskeho obranného priemyslu.

1

Towards a Stronger Europe

(2)  Spoločná bezpečnostná a obranná politika je neoddeliteľnou súčasťou spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, Zmluva o Európskej únii (ZEÚ), článok 42 a nasledujúce, Ú. v. EÚ C 115, 9.5.2008.

2

(3)  Smernica 2009/43/ES (Ú. v. EÚ L 146, 10.6.2009) a smernica 2009/81/ES (Ú. v. EÚ L 216, 20.8.2009). Obranný balík schválila Rada a EP v roku 2009. Členské štáty ho mali transponovať v priebehu leta 2011. Súčasťou obranného balíka bolo aj oznámenie „Stratégia pre silnejší a konkurencieschopnejší európsky obranný priemysel“, COM(2007) 764, 5.12.2007.

3

(4)  V tejto súvislosti by sa mali využívať tieto európske fondy: budúci 8. rámcový program, Európsky fond regionálneho rozvoja, Kohézny fond a Európsky sociálny fond.

4

(5)  Stav Únie, november 2011.

5

(6)  Uznesenie EP zo 14. decembra 2011 o vplyve finančnej krízy na sektor obrany v členských štátoch EÚ [2011/2177(INI)].

6

(7)  Pozri článok 45 ods. 1 a článok 42 ods. 3 Zmluvy o EÚ, Ú. v. EÚ C 115, 9.5.2008.

7

(8)  Pozri: A comprehensive analysis of emerging competences and skill needs for optimal preparation and management of change in the EU defence industry, záverečná správa, máj 2009, správa spoločností Eurostrategies vypracovaná pre Európsku komisiu.

8

A comprehensive analysis of emerging competences and skill needs for optimal preparation and management of change in the EU defence industry

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/24

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Ženy – podnikateľky – špecifické politické opatrenia na zvýšenie rastu a zamestnanosti v EÚ“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2012/C 299/05

Spravodajkyňa: Madi SHARMA

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. januára 2012 v súlade s článkom 29 ods. 2 rokovacieho poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

„Ženy-podnikateľky – špecifické politické opatrenia na zvýšenie rastu a zamestnanosti v EÚ“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 28. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla 2012) prijal 121 hlasmi za, pričom 7 členovia hlasovali proti a 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania v súvislosti s propagáciou podnikania žien v Európe

1.1   V tomto stanovisku sú predostreté štyri hlavné konkrétne návrhy politických opatrení na propagáciu a rozvoj podnikania žien s cieľom podporiť trvalo udržateľný rast v Európe. Výbor sa v stanovisku zameriava len na podnikanie žien a nezaoberá sa širšou oblasťou zapojenia žien do trhu práce alebo rozhodovacieho procesu.

1.2   Politické odporúčania nie sú nákladovo neutrálne, avšak minimálne investície, ktoré si budú vyžadovať zo strany Európskej komisie a členských štátov, sa vrátia vo forme hospodárskeho prospechu, ktorý prinesú zvýšením počtu podnikov v hospodárstve, ktorých vlastníkmi sú ženy a tvorbou nových pracovných miest v týchto podnikoch. Dalo by sa argumentovať aj požiadavkou, aby boli prostriedky z projektov s nízkym dosahom presmerované a využité na lepšiu podporu týchto cieľov.

1.3   Tieto politické odporúčania si nevyžadujú ani žiadne nové štruktúry a dajú sa začleniť do existujúcich ministerstiev pre hospodársky rozvoj, nesmú však byť súčasťou ministerstiev zodpovedných za otázku rovnoprávnosti mužov a žien, pretože podnikanie žien je „hospodárskou“ otázkou.

1.4   Tieto odporúčania za zakladajú na skúsenostiach s návratnosťou investícií ako výsledku podobnej aktivity v USA, ktorá priniesla zdvojnásobenie počtu žien – podnikateliek, nárast počtu pracovných miest a zvýšenie hospodárskeho prínosu pre spoločnosť. Najväčší účinok sa dosiahol vďaka povinnému prvku zberu údajov a politike verejného obstarávania (1).

1.5   Vytvoriť v rámci Európskej komisie a príslušných ministerstiev na úrovni členských štátov úrad pre európske ženy vlastniace podniky (podľa možnosti nie v rámci ministerstiev, ktoré sa zaoberajú rovnoprávnosťou mužov a žien, aby sa jasne rozlíšilo medzi zodpovednosťou za hospodárske aktivity a zodpovednosťou v oblasti rovnosti mužov a žien), bez toho, aby sa vytvárali nové štruktúry.

1.6   Vymenovať v rámci Európskej komisie a ministerstiev pre podnikanie jednotlivých členských štátov riaditeľa/vyslanca či zástupcu na vysokej úrovni pre podniky riadené ženami, ktorého úlohou by bolo na úrovni všetkých ministerstiev zvyšovať informovanosť o hospodárskom prospechu, ktorý prináša väčšie podnecovanie žien, aby zakladali a rozvíjali podniky.

1.7   Zberať údaje a vypracúvať každoročnú aktualizáciu politiky a výskumu týkajúceho sa podnikania žien vo všetkých regiónoch Európy, a tým zlepšovať prístup k údajom rozdeleným podľa pohlavia, a to vo všetkých vládnych úradoch a agentúrach.

1.8   Dôsledne vyžadovať uplatňovanie aktuálnych právnych predpisov týkajúcich sa rovnosti mužov a žien. To by malo zahŕňať aj zameranie sa na to, aby sa prideľovanie zdrojov a fondov analyzovalo aj z hľadiska pohlavia, aby sa dosiahla transparentnosť, zodpovednosť a náležitá starostlivosť, pokiaľ ide o dokazovanie dodržania skutočnej rovnosti mužov a žien.

1.9   Aby sa mohlo vytvoriť prostredie, ktoré bude skutočne podporovať ženy – podnikateľky, mali by sa zvážiť aj tieto body:

| — | začleniť mužov do diskusie a komunikácie, |
| --- | --- |

—

začleniť mužov do diskusie a komunikácie,

| — | odstrániť stereotypy podľa pohlavia, najmä v oblasti vzdelávania a profesijnej dráhy, |
| --- | --- |

—

odstrániť stereotypy podľa pohlavia, najmä v oblasti vzdelávania a profesijnej dráhy,

| — | podporiť vysokoškolské vzdelávanie, ktoré môže viesť k tomu, že ženy budú zakladať nové podniky, |
| --- | --- |

—

podporiť vysokoškolské vzdelávanie, ktoré môže viesť k tomu, že ženy budú zakladať nové podniky,

| — | zabezpečiť spravodlivý prístup k financovaniu a zdrojom za rovnakých podmienok, a |
| --- | --- |

—

zabezpečiť spravodlivý prístup k financovaniu a zdrojom za rovnakých podmienok, a

| — | zlepšiť sociálne zabezpečenie samostatne zárobkovo činných osôb. |
| --- | --- |

—

zlepšiť sociálne zabezpečenie samostatne zárobkovo činných osôb.

2.   Kontext

2.1   Rast v EÚ a malé a stredné podniky (MSP)

2.1.1   Európsky parlament vo svojom uznesení o podnikaní žien v rámci malých a stredných podnikov (2) konštatuje, že „medzi členskými štátmi existujú rozdiely, čo sa týka počtu žien – podnikateliek; keďže v porovnaní s mužmi menej žien považuje podnikanie za rozumnú profesionálnu [kariéru] a napriek nárastu počtu žien, ktoré vedú MSP, za posledné desaťročie v Európskej únii podniká len 1 z 10 žien v porovnaní s pomerom 1 ku 4 u mužov; keďže ženy tvoria približne 60 % všetkých absolventov univerzít, ale na trhu práce sú v rámci plného pracovného úväzku zastúpené nedostatočne, najmä v oblasti obchodu; keďže je rozhodujúce podnecovať ženy a umožňovať im, aby sa odhodlali podnikať v záujme zmiernenia existujúcej rodovej nerovnosti“.

2.1.2   Vzhľadom na finančnú krízu v Európe sa úsporné opatrenia stali často skloňovaným pojmom pri hľadaní východiska z krízy. Len nedávno sa k diskusii o úsporných opatreniach pridala aj požiadavka investovať. Pozornosť sa musí sústrediť na politické opatrenia na podporu rastu.

2.1.3   V okolitom svete, ktorý sa celý mení a je charakterizovaný neistotou, neustálou zmenou a čoraz silnejšou hospodárskou súťažou, je uznanie úlohy podnikateľov pri smerovaní investícií zameraných na hospodársku obnovu jedným z kľúčových prvkov na zabezpečenie konkurencieschopného a dynamického európskeho hospodárstva. Európska komisia sa, po tom, ako uznala úlohu MSP v našej spoločnosti, teraz zameriava na možnosti, ako v plnej miere využiť potenciál MSP.

2.1.4   Podnikatelia sa tak stali ešte dôležitejšími, pokiaľ ide o pracovné príležitosti, ktoré ponúkajú, a kľúčovými aktérmi v oblasti blahobytu miestnych a regionálnych spoločenstiev (3). EÚ teda, prostredníctvom Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť, Small Business Act, stratégie Európa 2020 a nového programu COSME (4), jednoznačne posunula potreby MSP do centra svojich aktivít a dosahuje pozitívne výsledky.

2.1.5   Prostredie na národnej a miestnej úrovni, v ktorom MSP pôsobia, sa v jednotlivých krajinách veľmi líšia, a rovnako sa líšia aj povahy samotných MSP. Politické opatrenia, ktoré sú zamerané na potreby MSP, preto musia tieto rozdiely plne zohľadňovať a v plnom rozsahu rešpektovať zásadu subsidiarity („Najskôr myslieť v malom“ – iniciatíva „Small Business Act“ pre Európu).

2.1.6   Vo svojom nedávnom stanovisku k oznámeniu „Malý podnik, veľký svet – nové partnerstvo na pomoc MSP pri využívaní globálnych príležitostí“ (5) EHSV konštatuje, že Komisia predpokladá, že v obchodnom svete existuje rovnosť mužov a žien, nepredkladá však žiadne špecifické odporúčania na podporu MSP vlastnených ženami so zreteľom na internacionalizáciu.

2.1.7   Európe chýba infraštruktúra na cielenú podporu podnikania žien. Žiadne z už spomínaných opatrení, následné kroky ani ustanovenia nikdy v plnej miere nezohľadnili rodovú otázku vlastníctva podnikov a nevymedzili ani možnosti v oblasti rastu či diverzity v podnikateľskom sektore (domáce podniky, mikropodniky, podniky v rodinnom vlastníctve).

2.2   Súčasná politika v oblasti podnikov vlastnených ženami

2.2.1   Podniky vlastnené ženami sú nenahraditeľné, pokiaľ ide o životaschopnosť európskeho hospodárstva. Už pred viac ako desaťročím začali vlády a široká škála organizácií vo verejnom a súkromnom sektore, ako aj v sektore školstva chápať, aké cenné je podporovať podniky vlastnené ženami, a to nielen z politického ale aj z praktického hľadiska. Výsledkom je zvýšenie informovanosti o príspevku týchto podnikov k rozvoju hospodárstva.

2.2.2   Komisia momentálne v spolupráci s členskými krajinami hľadá možnosti, ako odstrániť faktory, ktoré odrádzajú ženy od toho, aby využili možnosť podnikať, a bolo spustených niekoľko iniciatív, medzi nimi:

| — | Európska sieť mentorov pre podnikateľky, ktorá odštartovala 15. novembra 2011 počas podujatia poľského predsedníctva. Táto sieť je jednou z iniciatív, ktoré boli navrhnuté v prehodnotení SBA v roku 2011 a posilňuje a dopĺňa činnosti zamerané na propagáciu, podporu a podnecovanie podnikania žien. |
| --- | --- |

—

Európska sieť mentorov pre podnikateľky, ktorá odštartovala 15. novembra 2011 počas podujatia poľského predsedníctva. Táto sieť je jednou z iniciatív, ktoré boli navrhnuté v prehodnotení SBA v roku 2011 a posilňuje a dopĺňa činnosti zamerané na propagáciu, podporu a podnecovanie podnikania žien.

| — | Európska sieť pre tvorcov politiky na propagáciu podnikania žien (European network for policy makers to promote women's entrepreneurship – WES). |
| --- | --- |

—

Európska sieť pre tvorcov politiky na propagáciu podnikania žien (European network for policy makers to promote women's entrepreneurship – WES).

| — | Portál pre podnikanie žien (6). |
| --- | --- |

—

Portál pre podnikanie žien (6).

3.   Hospodársky potenciál

3.1   Napriek dosiahnutému pokroku musí EÚ ešte stále prijať ďalšie kľúčové opatrenia, aby MSP, a najmä MSP vlastnené ženami, mohli naplno využiť svoj potenciál. Ženy sú často v podnikateľskej oblasti neviditeľné – v médiách, v organizáciách zastupujúcich podnikateľov, a rovnako aj keď ide o ovplyvňovanie politiky.

3.2   Rozdiely medzi muži a ženami v podnikateľskej sfére, ktoré sa prejavujú menším počtom žien – podnikateliek, sa neustále prehlbujú. V súčasnosti tvoria ženy len 30 % všetkých podnikateľov v Európe. To rozširuje nevyužitý potenciál hospodárskeho rastu.

3.3   V roku 2012 zohrávajú ženami vlastnené podniky dôležitejšiu úlohu než kedykoľvek predtým. Podniky, ktorých vlastníkmi sú ženy, vykonávajú svoju činnosť po celej Európe a v susedných regiónoch, ako napríklad Euromed (7), a to vo všetkých sektoroch, a ich úloha v oblasti rastu hospodárstva, vyvárania a udržiavania pracovných miest je nevyhnutná pre obnovu a rast.

3.4   Najväčšie obavy vyvoláva skutočnosť, že v čase, keď vlády v mnohých krajinách krátia podporu pre podniky a mnohé podniky zápasia s existenčnými problémami ako prežiť a rásť, politické opatrenia na podporu podnikov, ktoré vlastnia ženy, aj napriek chválospevom zmizli z agendy. Podniky vlastnené ženami sú „multimiliardovou príležitosťou“ (8), ktorej sa treba chopiť, a nie ju zatracovať.

3.5   Jednou z najväčších výziev, pokiaľ ide o vyčíslenie počtu podnikov žien v Európe, je kvalitatívny i kvantitatívny nedostatok údajov. Obchodné registre a mnohé štatistické vládne zdroje (vrátane registra platcov DPH) nie sú rozdelené podľa pohlavia. Podobne tento druh informácie neposkytujú štandardne ani banky či organizácie na podporu podnikov.

3.6   Napriek týmto nedostatkom poskytuje viacero ucelených zdrojov informácií o podnikaní a samostatnej zárobkovej činnosti údaje o podnikateľských aktivitách mužov a žien. Medzi ne patrí aj globálny monitor súkromného podnikania (Global Entrepreneurship Monitor – GEM) a každoročné prieskumy obyvateľstva (Census) vo väčšine európskych krajín. Údaje získané v USA poukazujú na potenciál, ktorý má v tejto oblasti Európa (9).

3.7   Výskumy ukazujú (10), že podniky, ktoré vlastnia ženy, investujú do odbornej prípravy svojich zamestnancov viac než zamestnávatelia vo všeobecnosti, a že približne dve tretiny z nich sa zameriavajú na zlepšenie manažérskych schopností svojich vedúcich pracovníkov. Takže investície na podporu podnikov zameraných na rast a vlastnených ženami by mohli mať väčšiu návratnosť, než investície do podnikov všeobecne.

3.8   Tieto štatistiky sú zväčša konzervatívne odhady a významné výsledky výskumov poukazujú na to, že ženy – podnikateľky majú aj väčšie ambície rásť, a to aj tie, ktoré sú matkami (11). Podľa výskumu, ktorý uskutočnila Natwest Bank v Spojenom kráľovstve, predpovedá svojmu podniku rast 88 % žien v porovnaní so 74 % mužov. Priemerný očakávaný nárast bol 25 %.

4.   Rovnosť mužov a žien v podnikaní

4.1   EÚ má morálnu povinnosť poskytnúť ženám to, čo si skutočne zasluhujú. Otázky týkajúce sa rovnosti mužov a žien musia neustále patriť medzi priority rozhodovacieho procesu EÚ. V časoch krízy sa „rovnosť pohlaví“ stáva ešte dôležitejšou témou. Do tejto diskusie sa musia zapájať rovnako muži ako aj ženy, keďže sa veľmi často stáva, že o otázkach týkajúcich sa žien diskutujú len ženy.

4.2   Politické opatrenia zamerané na uplatňovanie rovnosti mužov a žien sa zavádzajú v celej Európe, avšak nezameriavajú sa na zabezpečenie analýzy prideľovania zdrojov alebo prostriedkov podľa pohlavia. Ak chceme dosiahnuť transparentnosť, zodpovednosť a náležitú pozornosť, pokiaľ ide o dokazovanie skutočnej rovnosti medzi mužmi a ženami, musíme poskytnúť takúto analýzu.

4.3   V Spojenom kráľovstve je to zákonná požiadavka známa ako „Gender Quality Duty“ (12) (teda povinnosť rovnosti pohlaví), ktorá ukladá všetkým verejným orgánom, aby pri výkone svojich funkcií dbali na:

| — | odstránenie nezákonnej diskriminácie a obťažovania na základe pohlavia, |
| --- | --- |

—

odstránenie nezákonnej diskriminácie a obťažovania na základe pohlavia,

| — | podporu rovnosti mužov a žien. |
| --- | --- |

—

podporu rovnosti mužov a žien.

To by si malo vyžadovať analýzu rozdelenia zdrojov a prostriedkov, aby sa dokázala rodová neutrálnosť.

4.4   Táto koncepcia Gender Equality Duty má veľký význam pre zabezpečenie rovnosti mužov a žien vďaka zodpovednosti a prostredníctvom hodnotenia pridelenia zdrojov a zberu údajov rozdelených podľa pohlavia. To by tvorcom politiky pomohlo zhodnotiť skutočný vplyv na ženské podnikanie. (Príklad: fond pre regionálny rozvoj (EFRR) či sociálny fond (ESF). EÚ prideľuje prostriedky členským štátom, ktoré ich prerozdelia na regionálnej úrovni. Tieto prostriedky sa často využívajú na vytváranie pracovných miest zakladaním podnikov, avšak v žiadnom štádiu sa nezohľadňuje otázka pohlavia.) Aby sa zabezpečila transparentnosť z hľadiska rovnosti pohlaví, každá úroveň politického rozhodovania by si mala klásť otázku, ako sa tieto peniaze rozdeľujú a spraviť príslušnú analýzu rozdelenia podľa pohlavia.

4.5   Pohlavie môže byť „lupou“, vďaka ktorej sa budú dať chápať aj iné druhy nerovnosti (na základe rasy, zdravotného postihnutia či veku), a bude sa dať proti nim niečo urobiť. Ak sa máme v celej Európe účinne zamerať na lepšie zohľadnenie otázky rovnosti mužov a žien, potrebujeme integrovaný prístup, ako to zdôrazňuje aj OECD vo svojej správe „Tackle gender gap to boost growth“ (Preklenúť rozdiely medzi mužmi a ženami a podporiť tak rast) (13). Zameranie sa na túto otázku pokrýva každý aspekt rovnosti mužov a žien a ovplyvňuje rovnako mužov ako aj ženy. Zameranie sa na túto otázku znamená pochopiť, že nerovnosti medzi mužmi a ženami vyplývajú z nespravodlivosti alebo stereotypov, ktoré ovplyvňujú každého.

4.6   Analýza na základe pohlavia pomôže zabrániť plytvaniu zdrojmi v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, zvyšovaniu počtu osôb so zlým zdravotným stavom, ušetriť hospodárske náklady firmám, ktoré nevedia doceniť schopnosti žien a nevidia ich potenciál a talent. Okrem toho, na to, aby ženy všetkých vekových kategórií mali naozaj príležitosť vziať veci do vlastných rúk, je potrebné zabezpečiť pomoc a pracovné poradenstvo, prekonať stereotypy a odstrániť tzv. „sklený strop“. Ženské vzory a ženy vo vedúcich úlohách musia byť tiež častejšie a prominentnejšie zastúpené v médiách a spoločnosti, aby mohli propagovať pozitívne zmeny, ktoré ženy hospodárstvu prinášajú.

5.   Odporúčania

5.1   Politické opatrenia

5.1.1   EHSV chápe, že v Európe v súčasnosti vládnu úsporné opatrenia, avšak jednoduché špecifické opatrenia zamerané na podniky, ktoré vlastnia ženy, by mohli priniesť takú návratnosť investícií, ktorá by vyvážila malé príspevky zo strany EÚ a členských štátov, potrebné na to, aby sa tieto štyri návrhy zaviedli do praxe.

5.1.2   Tieto návrhy neboli náhodne vybraté, ale vzišli z konzultácií so ženami – podnikateľkami a podnikateľskými združeniami. Podobné odporúčania vyslovil vo svojom uznesení aj Európsky parlament (14). Okrem toho, a to je najpodstatnejšie, podobné opatrenia zaviedli (v roku 1988) v USA v rámci „Women's Business Ownership Act“ (zákona na podporu toho, aby viac žien vlastnilo podniky). Najväčší účinok sa dosiahol vďaka povinnému prvku zberu údajov a verejného obstarávania. Pomer podnikateliek voči podnikateľom je v USA teraz asi 2:1 (počet podnikov, ktoré vlastnia ženy v USA sa v percentuálnom vyjadrení všetkých podnikov zvýšil z 26 % v roku 1992 na 57 % v roku 2002). Tým sa zdvojnásobil počet podnikateliek, zvýšil počet vytvorených pracovných miest a aj hospodársky prínos pre spoločnosť.

5.1.3   Navrhuje sa preto:

| 5.1.3.1 | Vytvoriť v rámci Európskej komisie a príslušných ministerstiev členských štátov úrad pre európske ženy vlastniace podniky. Tento úrad by podľa možnosti nemal spadať pod ministerstvá zaoberajúce sa rovnosťou mužov a žien, aby bolo jasne rozlíšené medzi zodpovednosťou za hospodársku podnikateľskú činnosť a zodpovednosťou za otázky rovnosti mužov a žien. Tento úrad musí mať riadny mandát, stanovené ciele a pridelené zdroje. Na GR pre podnikanie sa v súčasnosti len 1 zamestnanec z 900 venuje podnikaniu žien v Európe! |
| --- | --- |

5.1.3.1

Vytvoriť v rámci Európskej komisie a príslušných ministerstiev členských štátov úrad pre európske ženy vlastniace podniky. Tento úrad by podľa možnosti nemal spadať pod ministerstvá zaoberajúce sa rovnosťou mužov a žien, aby bolo jasne rozlíšené medzi zodpovednosťou za hospodársku podnikateľskú činnosť a zodpovednosťou za otázky rovnosti mužov a žien. Tento úrad musí mať riadny mandát, stanovené ciele a pridelené zdroje. Na GR pre podnikanie sa v súčasnosti len 1 zamestnanec z 900 venuje podnikaniu žien v Európe!

| 5.1.3.2 | Vymenovať v rámci Európskej komisie a ministerstiev pre podnikanie jednotlivých členských štátov riaditeľa/vyslanca či zástupcu na vysokej úrovni pre podniky riadené ženami, ktorého úlohou by bolo na úrovni všetkých ministerstiev zvyšovať informovanosť o hospodárskom prospechu, ktorý prináša väčšie podnecovanie žien, aby zakladali a rozvíjali podniky. Ich funkčné obdobie by malo byť časovo obmedzené (4 – 10 rokov, podľa hospodárstva a štruktúry financovania) a malo by mať jasne stanovené právomoci a špecifické ciele a zodpovednosť. Tento riaditeľ/vyslanec či zástupca na vysokej úrovni pre podniky riadené ženami by bol zodpovedný aj za propagáciu priemyselných a akademických smerov, ktoré vedú k rozšíreniu podnikania žien, ako napríklad výskum, veda, špičkové technológie, priamy predaj a rozvoj on-line a IT technológií. |
| --- | --- |

5.1.3.2

Vymenovať v rámci Európskej komisie a ministerstiev pre podnikanie jednotlivých členských štátov riaditeľa/vyslanca či zástupcu na vysokej úrovni pre podniky riadené ženami, ktorého úlohou by bolo na úrovni všetkých ministerstiev zvyšovať informovanosť o hospodárskom prospechu, ktorý prináša väčšie podnecovanie žien, aby zakladali a rozvíjali podniky. Ich funkčné obdobie by malo byť časovo obmedzené (4 – 10 rokov, podľa hospodárstva a štruktúry financovania) a malo by mať jasne stanovené právomoci a špecifické ciele a zodpovednosť. Tento riaditeľ/vyslanec či zástupca na vysokej úrovni pre podniky riadené ženami by bol zodpovedný aj za propagáciu priemyselných a akademických smerov, ktoré vedú k rozšíreniu podnikania žien, ako napríklad výskum, veda, špičkové technológie, priamy predaj a rozvoj on-line a IT technológií.

| 5.1.3.3 | Zberať nevyhnutné údaje, ktoré umožnia zmerať a kvantitatívne vyjadriť pridelenie prostriedkov pre ženy – podnikateľky, pretože práve prideľovanie prostriedkov je hlavným dôvodom, prečo ženy čelia v podnikaní diskriminácii, najmä v počiatočnej fáze zakladania podnikov. Podporovať výročné vypracovanie aktualizácie politiky a výskumu o podnikoch vlastnených ženami vo všetkých európskych regiónoch. Zlepšiť zber údajov rozdelených podľa pohlavia vo všetkých vládnych ministerstvách a agentúrach a prístup k týmto údajom. Je dôležité, aby GR pre podnikanie a ministerstvá pre hospodársky rozvoj v jednotlivých štátoch zrealizovali hodnotenie vplyvu jednotlivých pohlaví tak, že zozbierajú príslušné údaje, ktoré zahŕňajú počet žien – podnikateliek, počet podnikov, ktoré vlastnia ženy, počet zamestnancov v týchto podnikoch, prideľovanie zdrojov týmto podnikom a podnikateľom. Treba tiež zohľadniť skutočnosť, že krajinám, ako sú Austrália, Kanada a USA, sa úspešne podarilo vďaka zberu a analýze týchto údajov zvýšiť počet podnikateliek. |
| --- | --- |

5.1.3.3

Zberať nevyhnutné údaje, ktoré umožnia zmerať a kvantitatívne vyjadriť pridelenie prostriedkov pre ženy – podnikateľky, pretože práve prideľovanie prostriedkov je hlavným dôvodom, prečo ženy čelia v podnikaní diskriminácii, najmä v počiatočnej fáze zakladania podnikov. Podporovať výročné vypracovanie aktualizácie politiky a výskumu o podnikoch vlastnených ženami vo všetkých európskych regiónoch. Zlepšiť zber údajov rozdelených podľa pohlavia vo všetkých vládnych ministerstvách a agentúrach a prístup k týmto údajom. Je dôležité, aby GR pre podnikanie a ministerstvá pre hospodársky rozvoj v jednotlivých štátoch zrealizovali hodnotenie vplyvu jednotlivých pohlaví tak, že zozbierajú príslušné údaje, ktoré zahŕňajú počet žien – podnikateliek, počet podnikov, ktoré vlastnia ženy, počet zamestnancov v týchto podnikoch, prideľovanie zdrojov týmto podnikom a podnikateľom. Treba tiež zohľadniť skutočnosť, že krajinám, ako sú Austrália, Kanada a USA, sa úspešne podarilo vďaka zberu a analýze týchto údajov zvýšiť počet podnikateliek.

| 5.1.3.4 | Dôsledne vyžadovať uplatňovanie aktuálnych právnych predpisov týkajúcich sa rovnosti mužov a žien. Podľa aktuálnych štatistík dosiahla nezamestnanosť žien v Európe najvyššiu úroveň za 23 rokov. Na rekordnú úroveň sa vyšplhal aj počet mladých ľudí, vrátane mnohých absolventiek, ktorí nie sú ekonomicky aktívni. Naďalej existujú rozdiely medzi platmi mužov a žien a ženy sú nedostatočne zastúpené v rozhodovacom procese v celej Európe. Je nevyhnutné, aby EÚ a členské štáty splnili svoju povinnosť v oblasti rovnosti mužov a žien a delili informácie podľa pohlavia, najmä pri štatistickom zbere údajov a prideľovaní zdrojov. |
| --- | --- |

5.1.3.4

Dôsledne vyžadovať uplatňovanie aktuálnych právnych predpisov týkajúcich sa rovnosti mužov a žien. Podľa aktuálnych štatistík dosiahla nezamestnanosť žien v Európe najvyššiu úroveň za 23 rokov. Na rekordnú úroveň sa vyšplhal aj počet mladých ľudí, vrátane mnohých absolventiek, ktorí nie sú ekonomicky aktívni. Naďalej existujú rozdiely medzi platmi mužov a žien a ženy sú nedostatočne zastúpené v rozhodovacom procese v celej Európe. Je nevyhnutné, aby EÚ a členské štáty splnili svoju povinnosť v oblasti rovnosti mužov a žien a delili informácie podľa pohlavia, najmä pri štatistickom zbere údajov a prideľovaní zdrojov.

5.2   Opatrenia občianskej spoločnosti

5.2.1   Navrhuje sa:

| 5.2.1.1 | Keďže všetky aktivity týkajúce sa propagácie podnikania žien a podnikov vlastnených ženami sú zo spoločenského a hospodárskeho hľadiska prínosom pre všetkých, treba nabádať mužov, aby sa zapojili do tejto diskusie a pochopili prínos propagácie činnosti žien ako podnikateliek. Príslušná komunikácia, siete a odborná príprava by mali zahŕňať obe pohlavia a sociálne zabezpečenie by malo zaistiť, že sa s celou spoločnosť zaobchádza rovnako. |
| --- | --- |

5.2.1.1

Keďže všetky aktivity týkajúce sa propagácie podnikania žien a podnikov vlastnených ženami sú zo spoločenského a hospodárskeho hľadiska prínosom pre všetkých, treba nabádať mužov, aby sa zapojili do tejto diskusie a pochopili prínos propagácie činnosti žien ako podnikateliek. Príslušná komunikácia, siete a odborná príprava by mali zahŕňať obe pohlavia a sociálne zabezpečenie by malo zaistiť, že sa s celou spoločnosť zaobchádza rovnako.

| 5.2.1.2 | Zabezpečiť dostupnosť podnikania pre všetkých tým, že sa zabezpečí, aby sa vo vzdelávaní na všetkých úrovniach odstránili stereotypy súvisiace s pohlavím, ako aj prispôsobil jazyk a pojmy, ktoré sa používajú v súvislosti s podnikateľmi. Súčasne treba zabezpečiť, aby podpora, ktorú v súčasnosti ponúkajú podnikateľom univerzity a inštitúcie ďalšieho vzdelávania, bola atraktívna a užitočná pre mladé ženy a preklenúť priepastný rozdiel v počte mladých mužov a mladých žien, ktorí rozbiehajú vlastný podnik. |
| --- | --- |

5.2.1.2

Zabezpečiť dostupnosť podnikania pre všetkých tým, že sa zabezpečí, aby sa vo vzdelávaní na všetkých úrovniach odstránili stereotypy súvisiace s pohlavím, ako aj prispôsobil jazyk a pojmy, ktoré sa používajú v súvislosti s podnikateľmi. Súčasne treba zabezpečiť, aby podpora, ktorú v súčasnosti ponúkajú podnikateľom univerzity a inštitúcie ďalšieho vzdelávania, bola atraktívna a užitočná pre mladé ženy a preklenúť priepastný rozdiel v počte mladých mužov a mladých žien, ktorí rozbiehajú vlastný podnik.

| 5.2.1.3 | Propagovať tradičné a menej tradičné kariérne možnosti pre ženy všetkých vekových skupín tak, aby sa neuprednostňovalo žiadne pohlavie. V Európe je množstvo vysoko kvalifikovaných žien s diplomom, mnoho z nich momentálne v dôsledku krízy nezamestnaných, ktoré nikdy nezvažovali možnosť založiť vlastný podnik. |
| --- | --- |

5.2.1.3

Propagovať tradičné a menej tradičné kariérne možnosti pre ženy všetkých vekových skupín tak, aby sa neuprednostňovalo žiadne pohlavie. V Európe je množstvo vysoko kvalifikovaných žien s diplomom, mnoho z nich momentálne v dôsledku krízy nezamestnaných, ktoré nikdy nezvažovali možnosť založiť vlastný podnik.

| 5.2.1.4 | Vytvoriť podnikateľské centrá zamerané na ženy, ktoré by poskytovali základné informácie o podnikoch, sieťach, umožňovali výmenu poznatkov, odbornú prípravu a mentorstvo. Tie v niektorých členských štátoch EÚ chýbajú a často nemajú dostatok zdrojov v rámci podnikateľských združení a obchodných komôr v celej EÚ. Tieto centrá, pokiaľ využívajú účelovo viazané zdroje, môžu byť veľmi účinné pri propagácii podnikania žien. Mnoho príkladov osvedčených postupov tohto druhu sa dá vidieť v Nemecku. |
| --- | --- |

5.2.1.4

Vytvoriť podnikateľské centrá zamerané na ženy, ktoré by poskytovali základné informácie o podnikoch, sieťach, umožňovali výmenu poznatkov, odbornú prípravu a mentorstvo. Tie v niektorých členských štátoch EÚ chýbajú a často nemajú dostatok zdrojov v rámci podnikateľských združení a obchodných komôr v celej EÚ. Tieto centrá, pokiaľ využívajú účelovo viazané zdroje, môžu byť veľmi účinné pri propagácii podnikania žien. Mnoho príkladov osvedčených postupov tohto druhu sa dá vidieť v Nemecku.

| 5.2.1.5 | Zabezpečiť ženám, ktoré chcú založiť vlastný podnik alebo rozvíjať svoj výskum či inovácie podporu a prístup k informáciám, prostriedkom a zdrojom vo výskume, vede a technologickej oblasti. |
| --- | --- |

5.2.1.5

Zabezpečiť ženám, ktoré chcú založiť vlastný podnik alebo rozvíjať svoj výskum či inovácie podporu a prístup k informáciám, prostriedkom a zdrojom vo výskume, vede a technologickej oblasti.

| 5.2.1.6 | Finančné inštitúcie by mali prehodnotiť možnosť poskytovať informácie o pôžičkách rozdelené podľa pohlavia. Existujú výskumy, ktorých výsledky naznačujú, že pôžičky poskytované ženám sú nižšie a často za omnoho vyššie úroky než pôžičky poskytované mužom (15). |
| --- | --- |

5.2.1.6

Finančné inštitúcie by mali prehodnotiť možnosť poskytovať informácie o pôžičkách rozdelené podľa pohlavia. Existujú výskumy, ktorých výsledky naznačujú, že pôžičky poskytované ženám sú nižšie a často za omnoho vyššie úroky než pôžičky poskytované mužom (15).

| 5.2.1.7 | Prehodnotiť ustanovenia týkajúce sa sociálneho zabezpečenia pre všetkých podnikateľov, ale predovšetkým praktické aspekty ustanovení pre ženy – podnikateľky počas tehotenstva a ako matky a osoby, ktorá sa stará o rodinu. Komisia vo svojom akčnom pláne Európska agenda pre podnikanie (16) upozorňuje na to, že je potrebné vytvoriť lepšie systémy sociálneho zabezpečenia, nezachádza však do detailov a nepredkladá žiadne príslušné návrhy. |
| --- | --- |

5.2.1.7

Prehodnotiť ustanovenia týkajúce sa sociálneho zabezpečenia pre všetkých podnikateľov, ale predovšetkým praktické aspekty ustanovení pre ženy – podnikateľky počas tehotenstva a ako matky a osoby, ktorá sa stará o rodinu. Komisia vo svojom akčnom pláne Európska agenda pre podnikanie (16) upozorňuje na to, že je potrebné vytvoriť lepšie systémy sociálneho zabezpečenia, nezachádza však do detailov a nepredkladá žiadne príslušné návrhy.

| 5.2.1.8 | Rozvíjať a zavádzať súbor opatrení týkajúcich sa verejnoprávnych médií v Európe, ktorý by tieto verejnoprávne médiá z členských štátov podnietil k tomu, aby sa zaviazali stanoviť si ciele v oblasti vyváženého mediálneho spravodajstva v oblasti podnikania, pokiaľ ide o mužov a ženy, teda v zásade dostať ženy zo stránok „pre ženy“ a dať ich do ekonomickej časti. Podľa výsledkov výskumov môže mediálne pokrytie výrazne a pozitívne ovplyvniť vnímanie žien ako podnikateliek a postoj spoločnosti k nim. Rozšírenie mediálneho spravodajstva o úspešné ženy – podnikateľky, ktoré môžu slúžiť ako príklad hodný nasledovania, by malo merateľný vplyv na spoločenský postoj k podnikaniu žien. |
| --- | --- |

5.2.1.8

Rozvíjať a zavádzať súbor opatrení týkajúcich sa verejnoprávnych médií v Európe, ktorý by tieto verejnoprávne médiá z členských štátov podnietil k tomu, aby sa zaviazali stanoviť si ciele v oblasti vyváženého mediálneho spravodajstva v oblasti podnikania, pokiaľ ide o mužov a ženy, teda v zásade dostať ženy zo stránok „pre ženy“ a dať ich do ekonomickej časti. Podľa výsledkov výskumov môže mediálne pokrytie výrazne a pozitívne ovplyvniť vnímanie žien ako podnikateliek a postoj spoločnosti k nim. Rozšírenie mediálneho spravodajstva o úspešné ženy – podnikateľky, ktoré môžu slúžiť ako príklad hodný nasledovania, by malo merateľný vplyv na spoločenský postoj k podnikaniu žien.

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  1988: Women’s Business Ownership Act (HR5050) http://www.nwbc.gov/sites/default/files/nwbc05.pdf.

1

(2)  2010/2275(INI).

2

(3)  Stanovisko EHSV na tému „Zamestnateľnosť a podnikateľské zmýšľanie – úloha občianskej spoločnosti a miestnych a regionálnych orgánov z rodového hľadiska“ (Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 114).

3

(4)  Program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky (COSME) 2014 – 2020.

4

(5)  COM(2011) 702 final.

5

(6)  Pozri: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/promoting-entrepreneurship/women/portal/.

6

(7)  Stanovisko EHSV na tému „Podpora podnikania žien v európsko-stredomorskom regióne“, spravodajkyňa: Grace Attard (Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007).

7

(8)  Pozri: www.wescotland.co.uk/wepg.

8

(9)  http://womeninbusiness.about.com/od/wibtrendsandstatistics/a/statswibindustr.htm.

9

(10)  http://www.bis.gov.uk/assets/biscore/enterprise/docs/b/11-1078-bis-small-business-survey-2010-women-led-businesses-boost.pdf.

10

(11)  http://www.enterprising-women.org/static/ew_growthreport.pdf.

11

(12)  http://freedownload.is/doc/overview-of-the-gender-equality-duty-11622854.html.

12

(13)  http://www.oecd.org/document/0,3746,fr_21571361_44315115_50401407_1_1_1_1,00.html.

13

(14)  2010/2275(INI).

14

(15)  Pozri napríklad „Women and banks - Are female customers facing discrimination?“ (Ženy a banky – Sú zákazníčky diskriminované?), správa IPPR, november 2011, http://www.wireuk.org/uploads/files/women-banks_Nov2011_8186.pdf; či „Women’s business ownership: a review of the academic, popular and internet literature“ (Ženy vlastniace podniky: prehľad vedeckej, populárnej a internetovej literatúry), http://www.bis.gov.uk/files/file38362.pdf.

15

(16)  COM(2004) final.

16

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/29

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Úloha žien ako hnacej sily modelu rozvoja a inovácií v poľnohospodárstve a vo vidieckych oblastiach“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2012/C 299/06

Spravodajkyňa: Daniela RONDINELLI

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. januára 2012 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Úloha žien ako hnacej sily modelu rozvoja a inovácií v poľnohospodárstve a vo vidieckych oblastiach“.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 26. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 12. júla) prijal 204 hlasmi za, pričom 5 členovia hlasovali proti a 3 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Vo všetkých politikách EÚ je potrebné analyzovať, sledovať a zhodnocovať potenciál žien, ktoré pracujú a/alebo podnikajú v poľnohospodárskych a vidieckych oblastiach, pričom žiadna z týchto politík ich nesmie poškodzovať. To predstavuje základné predpoklady pre to, aby ženy mohli byť aktívnymi aktérmi rozvoja a inovácie a pomôcť celému sektoru nájsť východisko z krízy. |
| --- | --- |

1.1

Vo všetkých politikách EÚ je potrebné analyzovať, sledovať a zhodnocovať potenciál žien, ktoré pracujú a/alebo podnikajú v poľnohospodárskych a vidieckych oblastiach, pričom žiadna z týchto politík ich nesmie poškodzovať. To predstavuje základné predpoklady pre to, aby ženy mohli byť aktívnymi aktérmi rozvoja a inovácie a pomôcť celému sektoru nájsť východisko z krízy.

| 1.2 | Rovnosť zaobchádzania, rovnosť príležitostí a opatrení na podporu postavenia žien musia byť zabezpečené v celej legislatíve a v programoch EÚ prostredníctvom účinného uplatňovania rodového hľadiska (gender mainstreaming), čo znamená, že sa musia zjednodušiť postupy prístupu k zdrojom a pravidelne sa musia kontrolovať dosahované výsledky. |
| --- | --- |

1.2

Rovnosť zaobchádzania, rovnosť príležitostí a opatrení na podporu postavenia žien musia byť zabezpečené v celej legislatíve a v programoch EÚ prostredníctvom účinného uplatňovania rodového hľadiska (gender mainstreaming), čo znamená, že sa musia zjednodušiť postupy prístupu k zdrojom a pravidelne sa musia kontrolovať dosahované výsledky.

| 1.3 | Ženy musia byť zapájané do plánov rozvoja sektora na miestnej a regionálnej úrovni, čo predpokladá, že im musí byť umožnená účasť na projektoch, daná možnosť vyjadriť svoje potreby a skúsenosti (capacity building). |
| --- | --- |

1.3

Ženy musia byť zapájané do plánov rozvoja sektora na miestnej a regionálnej úrovni, čo predpokladá, že im musí byť umožnená účasť na projektoch, daná možnosť vyjadriť svoje potreby a skúsenosti (capacity building).

| 1.4 | Vo vzájomnom pôsobení medzi univerzitami a výskumnými centrami a ženami sa musia preskúmať ich možnosti a potreby, musia sa poskytnúť vzdelávacie a technologické nástroje na podporu rozvoja podnikov vedených ženami, zlepšiť kvalita práce a života žien v poľnohospodárstve. |
| --- | --- |

1.4

Vo vzájomnom pôsobení medzi univerzitami a výskumnými centrami a ženami sa musia preskúmať ich možnosti a potreby, musia sa poskytnúť vzdelávacie a technologické nástroje na podporu rozvoja podnikov vedených ženami, zlepšiť kvalita práce a života žien v poľnohospodárstve.

| 1.5 | IKT (1) majú základný význam pre rozvoj a zlepšenie podmienok práce žien v poľnohospodárstve za predpokladu, že sú účinné, vhodne rozmiestnené na danom území, dostupné a cenovo prijateľné (širokopásmový internet). To môže vytvoriť aj pracovné príležitosti pre technikov IKT. |
| --- | --- |

1.5

IKT (1) majú základný význam pre rozvoj a zlepšenie podmienok práce žien v poľnohospodárstve za predpokladu, že sú účinné, vhodne rozmiestnené na danom území, dostupné a cenovo prijateľné (širokopásmový internet). To môže vytvoriť aj pracovné príležitosti pre technikov IKT.

| 1.6 | Ženské siete vytvorené pomocou kvalitných IKT umožnia rozvinúť kontakty, podporiť účasť žien, vzťahy medzi nimi a výmenu osvedčených postupov medzi ženami v EÚ a ženami v kandidátskych a tretích krajinách, čo bude prospešné pre medzinárodnú spoluprácu a obchod. |
| --- | --- |

1.6

Ženské siete vytvorené pomocou kvalitných IKT umožnia rozvinúť kontakty, podporiť účasť žien, vzťahy medzi nimi a výmenu osvedčených postupov medzi ženami v EÚ a ženami v kandidátskych a tretích krajinách, čo bude prospešné pre medzinárodnú spoluprácu a obchod.

| 1.7 | Odborná príprava musí byť zameraná na potreby a možnosti príslušných žien, ktorým možno prenechať šírenie informácií inovatívnym spôsobom (diskusné skupiny a samovzdelávanie, novinové články, osvetová činnosť vo vzdelávacích zariadeniach atď.). |
| --- | --- |

1.7

Odborná príprava musí byť zameraná na potreby a možnosti príslušných žien, ktorým možno prenechať šírenie informácií inovatívnym spôsobom (diskusné skupiny a samovzdelávanie, novinové články, osvetová činnosť vo vzdelávacích zariadeniach atď.).

| 1.8 | Aby sa mohli ženy organizovať, zapájať a rozvíjať svoj potenciál, sú potrebné účinné, dostupné a flexibilné služby, ktoré by ich odbremenili od prác spojených so starostlivosťou. To platí pre zdravotníctvo, dopravu, poskytovanie úverov, distribúciu, marketing, starostlivosť o starých ľudí a deti, ale aj pre odvetvia sociálneho zabezpečenia poskytujúce zabezpečenie pre ženy, ktoré ho nemajú. Aj v tomto prípade sa vytvárajú pracovné príležitosti v oblasti príslušných služieb. |
| --- | --- |

1.8

Aby sa mohli ženy organizovať, zapájať a rozvíjať svoj potenciál, sú potrebné účinné, dostupné a flexibilné služby, ktoré by ich odbremenili od prác spojených so starostlivosťou. To platí pre zdravotníctvo, dopravu, poskytovanie úverov, distribúciu, marketing, starostlivosť o starých ľudí a deti, ale aj pre odvetvia sociálneho zabezpečenia poskytujúce zabezpečenie pre ženy, ktoré ho nemajú. Aj v tomto prípade sa vytvárajú pracovné príležitosti v oblasti príslušných služieb.

| 1.9 | Všetky členské štáty EÚ by mali urobiť potrebné kroky k tomu, aby bol na účely zdravotného a sociálneho poistenia právne uznaný štatút vypomáhajúcich rodinných príslušníkov. Na úrovni EÚ by bolo potrebné definovať regulačný rámec pre spoločný nárok na toto poistenie napríklad formou štatútu ženy v poľnohospodárstve a na vidieku. |
| --- | --- |

1.9

Všetky členské štáty EÚ by mali urobiť potrebné kroky k tomu, aby bol na účely zdravotného a sociálneho poistenia právne uznaný štatút vypomáhajúcich rodinných príslušníkov. Na úrovni EÚ by bolo potrebné definovať regulačný rámec pre spoločný nárok na toto poistenie napríklad formou štatútu ženy v poľnohospodárstve a na vidieku.

| 1.10 | Ženy môžu prispieť k udržateľnosti poľnohospodárstva a územia, ak budú mať k dispozícii potrebné poznávacie a technologické nástroje (ekologické technológie, efektívne riadenie a využívanie zdrojov, výroba čistej energie). Pri vytváraní tohto typu inovatívnych a udržateľných podnikov je potrebný zrýchlený postup na zaručenie zjednodušeného prístupu k zdrojom (predovšetkým v rámci druhého piliera SPP). |
| --- | --- |

1.10

Ženy môžu prispieť k udržateľnosti poľnohospodárstva a územia, ak budú mať k dispozícii potrebné poznávacie a technologické nástroje (ekologické technológie, efektívne riadenie a využívanie zdrojov, výroba čistej energie). Pri vytváraní tohto typu inovatívnych a udržateľných podnikov je potrebný zrýchlený postup na zaručenie zjednodušeného prístupu k zdrojom (predovšetkým v rámci druhého piliera SPP).

| 1.11 | Ženy môžu byť hnacou silou oživenia remeselnej výroby, produkcie kvalitných tradičných výrobkov a biologických výrobkov aj v rámci užšej spolupráce medzi producentkami a spotrebiteľkami, ktorú je potrebné preskúmať a zhodnotiť (ako v prípade krátkych dodávateľských reťazcov). |
| --- | --- |

1.11

Ženy môžu byť hnacou silou oživenia remeselnej výroby, produkcie kvalitných tradičných výrobkov a biologických výrobkov aj v rámci užšej spolupráce medzi producentkami a spotrebiteľkami, ktorú je potrebné preskúmať a zhodnotiť (ako v prípade krátkych dodávateľských reťazcov).

| 1.12 | Reforma SPP a politické opatrenia na rozvoj vidieka musia pomôcť pri podpore práce a činnosti žien najmä prostredníctvom tematických programov pre ženy (druhý pilier). |
| --- | --- |

1.12

Reforma SPP a politické opatrenia na rozvoj vidieka musia pomôcť pri podpore práce a činnosti žien najmä prostredníctvom tematických programov pre ženy (druhý pilier).

| 1.13 | Členské štáty, regióny, miestna správa a sociálni partneri nesú spoločnú zodpovednosť za podporu potenciálu žien žijúcich na vidieku, musia im zaručiť zákonné podmienky, zaviesť vhodný právny rámec a musia zabezpečiť, aby v ňom bola zaručená zásada rovnosti a zastúpenia oboch pohlaví v rámci ich vlastných interných štruktúr. Kladné príklady v jednotlivých členských štátoch by mali slúžiť ako podnet na to, aby boli ženy primerane zastúpené vo všetkých politických, hospodárskych a sociálnych grémiách v oblasti poľnohospodárstva a vidieka, ako to žiada aj Európsky parlament. |
| --- | --- |

1.13

Členské štáty, regióny, miestna správa a sociálni partneri nesú spoločnú zodpovednosť za podporu potenciálu žien žijúcich na vidieku, musia im zaručiť zákonné podmienky, zaviesť vhodný právny rámec a musia zabezpečiť, aby v ňom bola zaručená zásada rovnosti a zastúpenia oboch pohlaví v rámci ich vlastných interných štruktúr. Kladné príklady v jednotlivých členských štátoch by mali slúžiť ako podnet na to, aby boli ženy primerane zastúpené vo všetkých politických, hospodárskych a sociálnych grémiách v oblasti poľnohospodárstva a vidieka, ako to žiada aj Európsky parlament.

2.   Potenciál, ktorý treba uvoľniť

| 2.1 | Potenciál, ktorý predstavujú ženy v poľnohospodárstve a vo vidieckych oblastiach je nedocenený: správa o SPP za rok 2010 (2) obsahuje odkazy na ženy len vo forme štatistiky Eurostat a správa o rozvoji vidieka za rok 2010 sa len zbežne zmieňuje o rozdiele v miere zamestnanosti (76 % mužov, 62 % žien (3)). Aj v zaujímavom rozhodnutí Rady z 20. februára 2006 o „Strategických usmerneniach Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka“ (4) sa o ženách sa hovorí len v súvislosti s potrebou podporovať ich prístup k pracovným miestam. |
| --- | --- |

2.1

Potenciál, ktorý predstavujú ženy v poľnohospodárstve a vo vidieckych oblastiach je nedocenený: správa o SPP za rok 2010 (2) obsahuje odkazy na ženy len vo forme štatistiky Eurostat a správa o rozvoji vidieka za rok 2010 sa len zbežne zmieňuje o rozdiele v miere zamestnanosti (76 % mužov, 62 % žien (3)). Aj v zaujímavom rozhodnutí Rady z 20. februára 2006 o „Strategických usmerneniach Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka“ (4) sa o ženách sa hovorí len v súvislosti s potrebou podporovať ich prístup k pracovným miestam.

| 2.2 | Európsky parlament však vo svojom uznesení z roku 2011 o úlohe žien v poľnohospodárstve a vo vidieckych oblastiach (5) presne vymenúva hlavné problémy, s ktorými sa stretávajú ženy, a naznačuje niektoré strategické možnosti ako ich podporiť v sociálnej a hospodárskej situácii, v ktorej sa nachádzajú. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje analýzu EP a súhlasí s jeho závermi a poukazuje tiež na niekoľko svojich stanovísk (6). |
| --- | --- |

2.2

Európsky parlament však vo svojom uznesení z roku 2011 o úlohe žien v poľnohospodárstve a vo vidieckych oblastiach (5) presne vymenúva hlavné problémy, s ktorými sa stretávajú ženy, a naznačuje niektoré strategické možnosti ako ich podporiť v sociálnej a hospodárskej situácii, v ktorej sa nachádzajú. Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje analýzu EP a súhlasí s jeho závermi a poukazuje tiež na niekoľko svojich stanovísk (6).

| 2.3 | EHSV oceňuje návrh nariadenia Komisie so spoločnými ustanoveniami o štrukturálnych fondoch a sprievodné pracovné dokumenty útvarov Komisie (7), ako aj oznámenie o európskom partnerstve v oblasti inovácií v poľnohospodárstve (8): tieto texty obsahujú zaujímavé prvky, na základe ktorých možno dúfať, že inštitúcie budú venovať väčšiu pozornosť problematike rodovej rovnosti, a nádeja sa, že budú nasledovať zodpovedajúce rozhodnutia Rady. |
| --- | --- |

2.3

EHSV oceňuje návrh nariadenia Komisie so spoločnými ustanoveniami o štrukturálnych fondoch a sprievodné pracovné dokumenty útvarov Komisie (7), ako aj oznámenie o európskom partnerstve v oblasti inovácií v poľnohospodárstve (8): tieto texty obsahujú zaujímavé prvky, na základe ktorých možno dúfať, že inštitúcie budú venovať väčšiu pozornosť problematike rodovej rovnosti, a nádeja sa, že budú nasledovať zodpovedajúce rozhodnutia Rady.

| 2.4 | EHSV výslovne oceňuje činnosť organizácií vidieckych žien a podobných sietí vo viacerých členských štátoch. Čiastočne sú samostatné a čiastočne sú začlenené do zväzov samostatne hospodáriacich roľníkov. Niekde sú aj organizácie vidieckej mládeže, ktoré sa značne angažujú za rovnoprávnosť žien a mužov. Vďaka tomu sa mnohé ženy kvalifikujú a sú motivované k ďalšej podnikateľskej, sociálnej, stavovskej a politickej angažovanosti. Zároveň majú veľký podiel na doteraz dosiahnutom pokroku, napr. pri sociálnom zabezpečení rodín samostatne hospodáriacich roľníkov. V niektorých zväzoch samostatne hospodáriacich roľníkov, ktoré boli doteraz tradične dominované mužmi, sú dnes ženy aktívne a majú veľký vplyv (9). Takéto príklady by mali slúžiť ako vzory vo všetkých členských štátoch. |
| --- | --- |

2.4

EHSV výslovne oceňuje činnosť organizácií vidieckych žien a podobných sietí vo viacerých členských štátoch. Čiastočne sú samostatné a čiastočne sú začlenené do zväzov samostatne hospodáriacich roľníkov. Niekde sú aj organizácie vidieckej mládeže, ktoré sa značne angažujú za rovnoprávnosť žien a mužov. Vďaka tomu sa mnohé ženy kvalifikujú a sú motivované k ďalšej podnikateľskej, sociálnej, stavovskej a politickej angažovanosti. Zároveň majú veľký podiel na doteraz dosiahnutom pokroku, napr. pri sociálnom zabezpečení rodín samostatne hospodáriacich roľníkov. V niektorých zväzoch samostatne hospodáriacich roľníkov, ktoré boli doteraz tradične dominované mužmi, sú dnes ženy aktívne a majú veľký vplyv (9). Takéto príklady by mali slúžiť ako vzory vo všetkých členských štátoch.

| 2.5 | Toto stanovisko si kladie za cieľ súbežne s uvedenými dokumentmi stanoviť niektoré kritériá a opatrenia, ktoré by mohli pomôcť ženám uvoľniť svoj potenciál v oblasti práce a podnikania a zohrávať novátorskú úlohu v záujme udržateľného rozvoja a kvalitných pracovných miest. Lepšie vymedzenie možností a potrieb práce a podnikania žien v oblasti poľnohospodárstva môže zlepšiť výrobu, jej kvalifikovanosť, dodať jej strategický rozmach, zvýšiť jej rozmanitosť a zlepšiť súlad medzi SPP a opatreniami na rozvoj vidieka a územnej súdržnosti. |
| --- | --- |

2.5

Toto stanovisko si kladie za cieľ súbežne s uvedenými dokumentmi stanoviť niektoré kritériá a opatrenia, ktoré by mohli pomôcť ženám uvoľniť svoj potenciál v oblasti práce a podnikania a zohrávať novátorskú úlohu v záujme udržateľného rozvoja a kvalitných pracovných miest. Lepšie vymedzenie možností a potrieb práce a podnikania žien v oblasti poľnohospodárstva môže zlepšiť výrobu, jej kvalifikovanosť, dodať jej strategický rozmach, zvýšiť jej rozmanitosť a zlepšiť súlad medzi SPP a opatreniami na rozvoj vidieka a územnej súdržnosti.

3.   Údaje a interpretačné kritériá

| 3.1 | Postupné reformy SPP zotreli koncepčné rozdiely medzi poľnohospodárskym hospodárstvom, vidieckym hospodárstvom a riadením/zveľaďovania územia. To rozširuje oblasť (10) možného skúmania problémov, s ktorými sa stretávajú ženy, ale tiež zvyšuje potrebu presných, rozčlenených a kvalitných údajov, teda rozšíriť databázu, ktorú vytvoril Eurostat. Uznesenie EP z roku 2011 predpokladá, že osoby „pracujúce pravidelne v poľnohospodárstve“ predstavujú 26,7 miliónov, z čoho 42 % (alebo 11,2 miliónov) tvoria ženy, vrátane všetkých poľnohospodárskych a vidieckych aktivít, pri ktorých ľudia vykonávajú nejakú prácu (ktorá však často nie je jedinou ani hlavnou pracovnou činnosťou). Eurostat však meria zamestnanosť v poľnohospodárstve na základe ročných pracovných jednotiek (Annual Working Units), čo znižuje celkový počet mužov a žien pracujúcich akoukoľvek formou v poľnohospodárstve na 11,1 miliónov v roku 2010 (pre poľnohospodárstvo, lesné hospodárstvo, lov a rybolov), a tým aj počet žien približne na 4,7 miliónov (11). |
| --- | --- |

3.1

Postupné reformy SPP zotreli koncepčné rozdiely medzi poľnohospodárskym hospodárstvom, vidieckym hospodárstvom a riadením/zveľaďovania územia. To rozširuje oblasť (10) možného skúmania problémov, s ktorými sa stretávajú ženy, ale tiež zvyšuje potrebu presných, rozčlenených a kvalitných údajov, teda rozšíriť databázu, ktorú vytvoril Eurostat. Uznesenie EP z roku 2011 predpokladá, že osoby „pracujúce pravidelne v poľnohospodárstve“ predstavujú 26,7 miliónov, z čoho 42 % (alebo 11,2 miliónov) tvoria ženy, vrátane všetkých poľnohospodárskych a vidieckych aktivít, pri ktorých ľudia vykonávajú nejakú prácu (ktorá však často nie je jedinou ani hlavnou pracovnou činnosťou). Eurostat však meria zamestnanosť v poľnohospodárstve na základe ročných pracovných jednotiek (Annual Working Units), čo znižuje celkový počet mužov a žien pracujúcich akoukoľvek formou v poľnohospodárstve na 11,1 miliónov v roku 2010 (pre poľnohospodárstvo, lesné hospodárstvo, lov a rybolov), a tým aj počet žien približne na 4,7 miliónov (11).

| 3.2 | Toto odvolanie na štatistickú metodológiu ukazuje, že problém je taký dôležitý nie z dôvodu kvantity, ale skôr pre strategický význam poľnohospodárstva a vidieka vo vzájomnom pôsobení s mestskými a prímestskými oblasťami a ich udržateľný (environmentálny a sociálny) rozvoj. Realita žien v poľnohospodárstve a vo vidieckych oblastiach bude teda posudzovaná z dvoch zorných uhlov: z hľadiska vysokej úrovne výrobných štandardov európskeho poľnohospodárstva a z hľadiska potenciálu, ktorý predstavujú ženy a ktorý sa môže uvoľniť aj pomocou obmedzených prostriedkov, ktoré sa však využijú efektívne a cielene. Nesmieme pritom zabudnúť, že ešte stále sa nachádzame v období hlbokej krízy, ktorá pre ženy, ktoré žijú a pracujú v poľnohospodárstve a na vidieku, spôsobuje problémy, ale tiež vytvára príležitosti. |
| --- | --- |

3.2

Toto odvolanie na štatistickú metodológiu ukazuje, že problém je taký dôležitý nie z dôvodu kvantity, ale skôr pre strategický význam poľnohospodárstva a vidieka vo vzájomnom pôsobení s mestskými a prímestskými oblasťami a ich udržateľný (environmentálny a sociálny) rozvoj. Realita žien v poľnohospodárstve a vo vidieckych oblastiach bude teda posudzovaná z dvoch zorných uhlov: z hľadiska vysokej úrovne výrobných štandardov európskeho poľnohospodárstva a z hľadiska potenciálu, ktorý predstavujú ženy a ktorý sa môže uvoľniť aj pomocou obmedzených prostriedkov, ktoré sa však využijú efektívne a cielene. Nesmieme pritom zabudnúť, že ešte stále sa nachádzame v období hlbokej krízy, ktorá pre ženy, ktoré žijú a pracujú v poľnohospodárstve a na vidieku, spôsobuje problémy, ale tiež vytvára príležitosti.

4.   Poľnohospodárstvo a vidiecke hospodárstvo a účinky krízy

| 4.1 | Nedávne výskumy v oblasti situácie v poľnohospodárstve a na vidieku ukazujú, že po poklese výroby a zamestnanosti v dôsledku zníženia spotreby a vývozu tento sektor začal opäť rásť a zaznamenal zvýšenie príjmov. Zvlášť vnútorný trh do určitej mieri uprednostňuje kvalitu a udržateľnosť. Napríklad spotrebitelia stále radšej kupujú miestne výrobky (rozvoz do blízkeho okolia alebo v rámci krátkeho dodávateľského reťazca (12)) a/alebo ekologické produkty. |
| --- | --- |

4.1

Nedávne výskumy v oblasti situácie v poľnohospodárstve a na vidieku ukazujú, že po poklese výroby a zamestnanosti v dôsledku zníženia spotreby a vývozu tento sektor začal opäť rásť a zaznamenal zvýšenie príjmov. Zvlášť vnútorný trh do určitej mieri uprednostňuje kvalitu a udržateľnosť. Napríklad spotrebitelia stále radšej kupujú miestne výrobky (rozvoz do blízkeho okolia alebo v rámci krátkeho dodávateľského reťazca (12)) a/alebo ekologické produkty.

| 4.2 | V oblasti zamestnanosti bolo v období rokov 2007 a 2008 odbúraných približne 900 tisíc pracovných miest v poľnohospodárstve, kým v období rokov 2008 – 2009 bol zaznamenaný pokles o 200 tisíc ročných pracovných jednotiek (13). Negatívny trend v oblasti zamestnanosti by sa teda mohol doložiť hodnotami, ktoré odrážajú fyzické zníženie počtu zamestnancov v dôsledku racionalizácie podnikov, pričom zníženie sa týka nekvalifikovaných pracovníkov v prospech pracovníkov s vyššou kvalifikáciou. |
| --- | --- |

4.2

V oblasti zamestnanosti bolo v období rokov 2007 a 2008 odbúraných približne 900 tisíc pracovných miest v poľnohospodárstve, kým v období rokov 2008 – 2009 bol zaznamenaný pokles o 200 tisíc ročných pracovných jednotiek (13). Negatívny trend v oblasti zamestnanosti by sa teda mohol doložiť hodnotami, ktoré odrážajú fyzické zníženie počtu zamestnancov v dôsledku racionalizácie podnikov, pričom zníženie sa týka nekvalifikovaných pracovníkov v prospech pracovníkov s vyššou kvalifikáciou.

| 4.3 | Aj napriek týmto dôvodom k optimizmu kríza ešte stále nie je za nami, ani sa nezlepšila situácia žien. Veľký počet poľnohospodárskych podnikov stále využíva pracovnú silu z radov žien na prácu na čierno. Tie sú už aj tak výrazne znevýhodnené v prípade zamestnávania na plný pracovný úväzok (26 % žien oproti 52 % mužov), ako aj na čiastočný pracovný úväzok (9,7 % mužov voči 11,8 % žien) (14). Okrem toho tu je ešte oblasť sezónnej práce (ktorá predstavuje veľmi veľké percento zamestnaných v porovnaní s malým počtom pracovníkov zamestnaných na dobu neurčitú), oblasť práce vykonávanej na čierno alebo nelegálne, teda veľmi rozšírený, skrytý a číselne nezachytený jav, v súvislosti s ktorým by bolo potrebné prijať opatrenia stimulujúce legalizáciu tohto druhu práce a v rámci možností aj podnecujúce k stabilizácii práce žien. |
| --- | --- |

4.3

Aj napriek týmto dôvodom k optimizmu kríza ešte stále nie je za nami, ani sa nezlepšila situácia žien. Veľký počet poľnohospodárskych podnikov stále využíva pracovnú silu z radov žien na prácu na čierno. Tie sú už aj tak výrazne znevýhodnené v prípade zamestnávania na plný pracovný úväzok (26 % žien oproti 52 % mužov), ako aj na čiastočný pracovný úväzok (9,7 % mužov voči 11,8 % žien) (14). Okrem toho tu je ešte oblasť sezónnej práce (ktorá predstavuje veľmi veľké percento zamestnaných v porovnaní s malým počtom pracovníkov zamestnaných na dobu neurčitú), oblasť práce vykonávanej na čierno alebo nelegálne, teda veľmi rozšírený, skrytý a číselne nezachytený jav, v súvislosti s ktorým by bolo potrebné prijať opatrenia stimulujúce legalizáciu tohto druhu práce a v rámci možností aj podnecujúce k stabilizácii práce žien.

| 4.3.1 | Veľmi znepokojujúca je situácia prisťahovaných žien (buď z krajín EÚ alebo tretích krajín), ktorým sú často odopierané tie najzákladnejšie práva, od oneskoreného vyplácania mzdy až po neodôvodnené a neodôvodniteľné krátenie mzdy. Táto situácia sa od začiatku krízy ešte zhoršila a pripisovať ju nemožno na vrub problémom, ktoré majú malé poľnohospodárske a spracovateľské podniky získať úver. V mnohých prípadoch sa pracovníčky museli vrátiť do krajiny pôvodu bez výplaty alebo boli vystavené na milosť a nemilosť vykorisťovateľom, zločincom a obchodníkom s pracovnou silou, ktorí žiaľ v niektorých členských štátoch EÚ ešte stále nie sú trestne stíhaní. |
| --- | --- |

4.3.1

Veľmi znepokojujúca je situácia prisťahovaných žien (buď z krajín EÚ alebo tretích krajín), ktorým sú často odopierané tie najzákladnejšie práva, od oneskoreného vyplácania mzdy až po neodôvodnené a neodôvodniteľné krátenie mzdy. Táto situácia sa od začiatku krízy ešte zhoršila a pripisovať ju nemožno na vrub problémom, ktoré majú malé poľnohospodárske a spracovateľské podniky získať úver. V mnohých prípadoch sa pracovníčky museli vrátiť do krajiny pôvodu bez výplaty alebo boli vystavené na milosť a nemilosť vykorisťovateľom, zločincom a obchodníkom s pracovnou silou, ktorí žiaľ v niektorých členských štátoch EÚ ešte stále nie sú trestne stíhaní.

| 4.3.2 | Územná roztrúsenosť poľnohospodárskych podnikov a malé rozmery mnohých z nich komplikujú kontrolu zákonnosti pracovných pomerov. Pozorné riadenie zo strany miestnych správ spoločne so sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti však môže byť východiskom pre boj proti nezákonnosti a kriminalite, pretože je zárukou práva a bezpečnosti pre všetkých. |
| --- | --- |

4.3.2

Územná roztrúsenosť poľnohospodárskych podnikov a malé rozmery mnohých z nich komplikujú kontrolu zákonnosti pracovných pomerov. Pozorné riadenie zo strany miestnych správ spoločne so sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti však môže byť východiskom pre boj proti nezákonnosti a kriminalite, pretože je zárukou práva a bezpečnosti pre všetkých.

5.   Cieľ: zlepšiť životné a pracovné podmienky žien v poľnohospodárstve a na vidieku

| 5.1 | V oblasti kvality poľnohospodárskej výroby predstavuje práca žien dôležitý aspekt, či už ide o ženy ako výrobkyne, ako pomocné robotníčky, ako spotrebiteľky, ako subjekty sprostredkujúce tradície, tvorivosť a autentické postoje. Na zhodnotenie tejto skutočnosti sú potrebné rozhodnutia zamerané na konkrétne územie. |
| --- | --- |

5.1

V oblasti kvality poľnohospodárskej výroby predstavuje práca žien dôležitý aspekt, či už ide o ženy ako výrobkyne, ako pomocné robotníčky, ako spotrebiteľky, ako subjekty sprostredkujúce tradície, tvorivosť a autentické postoje. Na zhodnotenie tejto skutočnosti sú potrebné rozhodnutia zamerané na konkrétne územie.

| 5.2 | Rozvoj a využívanie pokrokových výrobných technológií, výskum, pomoc pri voľbe zamestnania a odborná príprava vyžadujú, aby výskumné centrá a univerzity spolupracovali s poľnohospodárskymi a vidieckymi oblasťami a do svojich štúdií začleňovali potreby žien a ich potenciál. |
| --- | --- |

5.2

Rozvoj a využívanie pokrokových výrobných technológií, výskum, pomoc pri voľbe zamestnania a odborná príprava vyžadujú, aby výskumné centrá a univerzity spolupracovali s poľnohospodárskymi a vidieckymi oblasťami a do svojich štúdií začleňovali potreby žien a ich potenciál.

| 5.3 | Často sa zastáva názor, že každý problém zvýšenia kvality a konkurencieschopnosti možno vyriešiť poskytnutím určitého druhu odbornej prípravy. To môže viesť ku kvantitatívnemu, nie kvalitatívnemu a cielenému nárastu ponuky v oblasti odbornej prípravy, ktorá často primerane nezodpovedá konkrétnym potrebám hospodárstva a príslušným sociálnym subjektom ani spoločným stratégiám udržateľného rozvoja. Poľnohospodárstvo a vidiek pre svoj rast potrebujú pripravené pracovníčky a podnikateľky. Len samotná odborná príprava však automaticky nezlepší prácu, činnosť a život, ak budú chýbať služby a infraštruktúra a ak sa nevytvoria udržateľné a kvalitné pracovné miesta. |
| --- | --- |

5.3

Často sa zastáva názor, že každý problém zvýšenia kvality a konkurencieschopnosti možno vyriešiť poskytnutím určitého druhu odbornej prípravy. To môže viesť ku kvantitatívnemu, nie kvalitatívnemu a cielenému nárastu ponuky v oblasti odbornej prípravy, ktorá často primerane nezodpovedá konkrétnym potrebám hospodárstva a príslušným sociálnym subjektom ani spoločným stratégiám udržateľného rozvoja. Poľnohospodárstvo a vidiek pre svoj rast potrebujú pripravené pracovníčky a podnikateľky. Len samotná odborná príprava však automaticky nezlepší prácu, činnosť a život, ak budú chýbať služby a infraštruktúra a ak sa nevytvoria udržateľné a kvalitné pracovné miesta.

6.   Podmienka: skúmať potreby a možnosti na úrovni konkrétneho územia

| 6.1 | Každá odborná príprava, poskytovanie služieb alebo racionalizácia musí vychádzať z analýzy konkrétnych podmienok a možností žien, ktoré žijú a pracujú v poľnohospodárstve alebo na vidieku. To si vyžaduje dôkladnú analýzu príslušného územia, potenciálu a očakávaní osôb, a to za aktívnej účasti žien, ktorých sa táto analýza týka. Účasť predstavuje dynamiku, ktorá znamená prevzatie zodpovednosti zo strany národných, regionálnych a miestnych orgánov, ale aj spoločenských a profesijných organizácií. Celkový potenciál určitého územia sa môže zväčšiť, ak sa uvoľní potenciál žien, ktoré na ňom žijú. Cielené a efektívne programy na rozvoj inovácie, podnikania a práce žien môžu vytvoriť pracovné miesta (hlavne pre mladých ľudí), a tým spomaliť a niekedy dokonca zvrátiť tendenciu vyľudňovania vidieka. |
| --- | --- |

6.1

Každá odborná príprava, poskytovanie služieb alebo racionalizácia musí vychádzať z analýzy konkrétnych podmienok a možností žien, ktoré žijú a pracujú v poľnohospodárstve alebo na vidieku. To si vyžaduje dôkladnú analýzu príslušného územia, potenciálu a očakávaní osôb, a to za aktívnej účasti žien, ktorých sa táto analýza týka. Účasť predstavuje dynamiku, ktorá znamená prevzatie zodpovednosti zo strany národných, regionálnych a miestnych orgánov, ale aj spoločenských a profesijných organizácií. Celkový potenciál určitého územia sa môže zväčšiť, ak sa uvoľní potenciál žien, ktoré na ňom žijú. Cielené a efektívne programy na rozvoj inovácie, podnikania a práce žien môžu vytvoriť pracovné miesta (hlavne pre mladých ľudí), a tým spomaliť a niekedy dokonca zvrátiť tendenciu vyľudňovania vidieka.

| 6.1.1 | Pri skúmaní týchto možností musia univerzity spolupracovať s územím. Výskumné centrá musia byť zapájané do vytvárania a hodnotenia plánov rozvoja. Na to je potrebné prostredníctvom vyspelých a dostupných IKT zaručiť účinné väzby medzi univerzitami a ženami v záujme presných výskumov a ich overenia v praxi (15). |
| --- | --- |

6.1.1

Pri skúmaní týchto možností musia univerzity spolupracovať s územím. Výskumné centrá musia byť zapájané do vytvárania a hodnotenia plánov rozvoja. Na to je potrebné prostredníctvom vyspelých a dostupných IKT zaručiť účinné väzby medzi univerzitami a ženami v záujme presných výskumov a ich overenia v praxi (15).

| 6.1.2 | Plány územného rozvoja by mali obsahovať konkrétne opatrenia v oblasti odbornej prípravy zamerané na pracovníčky, vypomáhajúce manželky a podnikateľky. Tieto opatrenia by mali zhodnotiť ich schopnosť prispôsobiť sa, inovovať, odovzdávať vedomosti a formy správania. Ženy, ktoré dostali určitú odbornú prípravu, by mali byť nabádané, aby svoje vedomosti a zručnosti odovzdávali druhým prostredníctvom formálnych nástrojov (družstiev, účastníckych štruktúr v rámci rozhodovania miestnych orgánov, akčných skupín v rámci rozvoja vidieka atď.) a neformálnych nástrojov (diskusných skupín a samovzdelávania, informačnej činnosti vo vzdelávacích zariadeniach, rozhlasových a televíznych vysielaní, novinových článkov, sociálnych podnikov atď.). Potrebným stimulom tu nie sú len finančné prostriedky, ale aj uvoľnenie času žien prostredníctvom rôznych výhod a kvalitných miestnych služieb (platená dovolenka, zariadenia starostlivosti o deti, účinná a bezplatná doprava (16), dočasné zastupovanie pri opatrovaní, agroškôlky atď.). |
| --- | --- |

6.1.2

Plány územného rozvoja by mali obsahovať konkrétne opatrenia v oblasti odbornej prípravy zamerané na pracovníčky, vypomáhajúce manželky a podnikateľky. Tieto opatrenia by mali zhodnotiť ich schopnosť prispôsobiť sa, inovovať, odovzdávať vedomosti a formy správania. Ženy, ktoré dostali určitú odbornú prípravu, by mali byť nabádané, aby svoje vedomosti a zručnosti odovzdávali druhým prostredníctvom formálnych nástrojov (družstiev, účastníckych štruktúr v rámci rozhodovania miestnych orgánov, akčných skupín v rámci rozvoja vidieka atď.) a neformálnych nástrojov (diskusných skupín a samovzdelávania, informačnej činnosti vo vzdelávacích zariadeniach, rozhlasových a televíznych vysielaní, novinových článkov, sociálnych podnikov atď.). Potrebným stimulom tu nie sú len finančné prostriedky, ale aj uvoľnenie času žien prostredníctvom rôznych výhod a kvalitných miestnych služieb (platená dovolenka, zariadenia starostlivosti o deti, účinná a bezplatná doprava (16), dočasné zastupovanie pri opatrovaní, agroškôlky atď.).

| 6.2 | Vzhľadom na to, že v niektorých krajinách EÚ je menej než 60 % domácností napojených na internet, je jedným zo základných predpokladov účinné, rýchle (širokopásmové) a cenovo nenákladné pokrytie internetom. Široké využitie IKT môže uľahčiť aj odbornú prípravu na diaľku a komunikáciu medzi vzdialenými časťami územia. Je tiež podnetom na komunikovanie so ženami v poľnohospodárskych a vidieckych oblastiach iných krajín a vzbudzuje záujem o učenie sa jazykov a výmenu skúseností. |
| --- | --- |

6.2

Vzhľadom na to, že v niektorých krajinách EÚ je menej než 60 % domácností napojených na internet, je jedným zo základných predpokladov účinné, rýchle (širokopásmové) a cenovo nenákladné pokrytie internetom. Široké využitie IKT môže uľahčiť aj odbornú prípravu na diaľku a komunikáciu medzi vzdialenými časťami územia. Je tiež podnetom na komunikovanie so ženami v poľnohospodárskych a vidieckych oblastiach iných krajín a vzbudzuje záujem o učenie sa jazykov a výmenu skúseností.

| 6.2.1 | IKT okrem toho podporujú vytváranie sietí podnikateliek, vypomáhajúcich manželiek a pracovníčok, ktoré prítomnosť prisťahovalkýň z krajín mimo EÚ nabáda ku komunikácii a spolupráci aj so ženami v kandidátskych a tretích krajinách. To môže viesť k plodnej výmene skúseností, lepšej rozvojovej spolupráci a dokonca aj k ešte väčšej obchodnej integrácii. Rovnako aj prispieť k riešeniu celosvetového problému zásobovania potravinami. |
| --- | --- |

6.2.1

IKT okrem toho podporujú vytváranie sietí podnikateliek, vypomáhajúcich manželiek a pracovníčok, ktoré prítomnosť prisťahovalkýň z krajín mimo EÚ nabáda ku komunikácii a spolupráci aj so ženami v kandidátskych a tretích krajinách. To môže viesť k plodnej výmene skúseností, lepšej rozvojovej spolupráci a dokonca aj k ešte väčšej obchodnej integrácii. Rovnako aj prispieť k riešeniu celosvetového problému zásobovania potravinami.

| 6.3 | Zdravie žien v poľnohospodárskom a vidieckom prostredí je prioritou. Účinné zdravotné služby musia aj prostredníctvom medicíny a diagnostiky na diaľku a kvalitných zdravotných ambulancií monitorovať zdravie, bezpečnosť pri práci a choroby z povolania. To môže tiež vytvoriť pracovné miesta pre špecializovaný personál. Tieto služby (hlavne v oblasti reprodukčného zdravia a gynekologickej prevencie) by mali byť bezplatné. V každom prípade by ich cena mala byť vždy primeraná príjmom a rodinným výdavkom. Jedným z dôležitým aspektov je prítomnosť starších žien. V niektorých krajinách s výraznou poľnohospodárskou a vidieckou povahou sa ženy dožívajú oveľa vyššieho veku než muži. Ženská populácia preto tvorí väčšinu obyvateľstva vo veku nad šesťdesiat rokov (17). Tieto ženy nutne potrebujú zdravotné služby, pomoc a starostlivosť aj preto, aby mladšie ženy neboli zaťažované ďalšími domácimi povinnosťami. |
| --- | --- |

6.3

Zdravie žien v poľnohospodárskom a vidieckom prostredí je prioritou. Účinné zdravotné služby musia aj prostredníctvom medicíny a diagnostiky na diaľku a kvalitných zdravotných ambulancií monitorovať zdravie, bezpečnosť pri práci a choroby z povolania. To môže tiež vytvoriť pracovné miesta pre špecializovaný personál. Tieto služby (hlavne v oblasti reprodukčného zdravia a gynekologickej prevencie) by mali byť bezplatné. V každom prípade by ich cena mala byť vždy primeraná príjmom a rodinným výdavkom. Jedným z dôležitým aspektov je prítomnosť starších žien. V niektorých krajinách s výraznou poľnohospodárskou a vidieckou povahou sa ženy dožívajú oveľa vyššieho veku než muži. Ženská populácia preto tvorí väčšinu obyvateľstva vo veku nad šesťdesiat rokov (17). Tieto ženy nutne potrebujú zdravotné služby, pomoc a starostlivosť aj preto, aby mladšie ženy neboli zaťažované ďalšími domácimi povinnosťami.

| 6.4 | Situácia vypomáhajúcich manželiek je aj naďalej riešená v jednotlivých krajinách veľmi odlišne. Formálne nie sú uznané ako robotníčky (hoci v tomto odvetví ťažko pracujú) a v niektorých členských štátoch sú naďalej bez akéhokoľvek zdravotného a dôchodkového zabezpečenia (okrem všeobecného zabezpečenia, ak ho príslušný sociálny systém obsahuje). Potrebné sú nástroje, ktoré by týmto ženám umožnili príslušné zabezpečenie napríklad prostredníctvom špeciálnych dôchodkových fondov podporovaných sociálnymi partnermi alebo územnými orgánmi. Vhodné by tiež bolo na úrovni EÚ definovať regulačný rámec pre spoločný nárok na toto zabezpečenie napríklad formou európskeho štatútu ženy v poľnohospodárstve a na vidieku. |
| --- | --- |

6.4

Situácia vypomáhajúcich manželiek je aj naďalej riešená v jednotlivých krajinách veľmi odlišne. Formálne nie sú uznané ako robotníčky (hoci v tomto odvetví ťažko pracujú) a v niektorých členských štátoch sú naďalej bez akéhokoľvek zdravotného a dôchodkového zabezpečenia (okrem všeobecného zabezpečenia, ak ho príslušný sociálny systém obsahuje). Potrebné sú nástroje, ktoré by týmto ženám umožnili príslušné zabezpečenie napríklad prostredníctvom špeciálnych dôchodkových fondov podporovaných sociálnymi partnermi alebo územnými orgánmi. Vhodné by tiež bolo na úrovni EÚ definovať regulačný rámec pre spoločný nárok na toto zabezpečenie napríklad formou európskeho štatútu ženy v poľnohospodárstve a na vidieku.

| 6.5 | Pri racionálnom využívaní energie alebo odstraňovaní komunálneho odpadu zohrávajú ženy významnú úlohu, pretože spravujú rodinný rozpočet. Triedený zber odpadu a príslušné zariadenia na kompostovanie a transformáciu (biomasa) možno spojiť s cieľmi šetrenia energiou a s pozitívnymi cyklami poľnohospodárskej a biologickej produkcie, ktoré sú na energetickej úrovni sebestačné. Uľahčiť by sa mal prístup k novým ekologickým technológiám na výrobu a účinné využívanie zdrojov energie. Mali by existovať stimuly špeciálne pre podniky aktivity riadené ženami. |
| --- | --- |

6.5

Pri racionálnom využívaní energie alebo odstraňovaní komunálneho odpadu zohrávajú ženy významnú úlohu, pretože spravujú rodinný rozpočet. Triedený zber odpadu a príslušné zariadenia na kompostovanie a transformáciu (biomasa) možno spojiť s cieľmi šetrenia energiou a s pozitívnymi cyklami poľnohospodárskej a biologickej produkcie, ktoré sú na energetickej úrovni sebestačné. Uľahčiť by sa mal prístup k novým ekologickým technológiám na výrobu a účinné využívanie zdrojov energie. Mali by existovať stimuly špeciálne pre podniky aktivity riadené ženami.

| 6.6 | V mnohých krajinách majú pozitívne skúsenosti s iniciatívou skupín žien v agroturistike, hlavne kooperatívnej povahy, s vynikajúcimi výsledkami v oblasti riadenia. Vzhľadom na zvyšujúci sa záujem o tento druhy turistiky by bolo vhodné pri tejto činnosti vytvoriť sieť a postarať sa o šírenie osvedčených postupov. |
| --- | --- |

6.6

V mnohých krajinách majú pozitívne skúsenosti s iniciatívou skupín žien v agroturistike, hlavne kooperatívnej povahy, s vynikajúcimi výsledkami v oblasti riadenia. Vzhľadom na zvyšujúci sa záujem o tento druhy turistiky by bolo vhodné pri tejto činnosti vytvoriť sieť a postarať sa o šírenie osvedčených postupov.

| 6.7 | Ak má distribúcia prispieť k udržateľnému rozvoju a činnosti žien (vykonávanej často na malých pozemkoch), musí byť vysokokvalitná, funkčná a pružná. Predaj typických kvalitných výrobkov za dostupnejšie ceny by sa mohol podporiť prostredníctvom miestnych distribučných družstiev. Ukázalo sa, že užitočné sú aj špeciálne podujatia na podporu takýchto výrobkov. |
| --- | --- |

6.7

Ak má distribúcia prispieť k udržateľnému rozvoju a činnosti žien (vykonávanej často na malých pozemkoch), musí byť vysokokvalitná, funkčná a pružná. Predaj typických kvalitných výrobkov za dostupnejšie ceny by sa mohol podporiť prostredníctvom miestnych distribučných družstiev. Ukázalo sa, že užitočné sú aj špeciálne podujatia na podporu takýchto výrobkov.

| 6.8 | Dôležité je zhodnotiť typickú remeselnú výrobu, ktorá zaniká. Cielené informačné a marketingové akcie môžu pomôcť zachovať alebo vytvoriť činnosti a pracovné miesta, a tým bojovať proti vyľudňovaniu vidieckych oblastí a poklesu kvality v dôsledku masového dovozu. Preto je nevyhnutná účinná vzájomná spolupráca príslušných služieb, technológií a dopravy, ktoré spájajú vidiecke a poľnohospodárske oblasti s trhmi v mestách (18). |
| --- | --- |

6.8

Dôležité je zhodnotiť typickú remeselnú výrobu, ktorá zaniká. Cielené informačné a marketingové akcie môžu pomôcť zachovať alebo vytvoriť činnosti a pracovné miesta, a tým bojovať proti vyľudňovaniu vidieckych oblastí a poklesu kvality v dôsledku masového dovozu. Preto je nevyhnutná účinná vzájomná spolupráca príslušných služieb, technológií a dopravy, ktoré spájajú vidiecke a poľnohospodárske oblasti s trhmi v mestách (18).

| 6.9 | Potrebné je zlepšiť prístup k úverom na vytváranie poľnohospodárskych a remeselných podnikov a družstiev a síce rozšírením zodpovednosti tradičných bánk (hlavne agrárnych pokladní a miestnych sporiteľní), ale aj podporou mikroúverových programov, určených hlavne ženám. |
| --- | --- |

6.9

Potrebné je zlepšiť prístup k úverom na vytváranie poľnohospodárskych a remeselných podnikov a družstiev a síce rozšírením zodpovednosti tradičných bánk (hlavne agrárnych pokladní a miestnych sporiteľní), ale aj podporou mikroúverových programov, určených hlavne ženám.

7.   Politiky EÚ a zapojenie občianskej spoločnosti

| 7.1 | V očakávaní schválenia návrhu nariadenia so spoločnými ustanoveniami o štrukturálnych fondoch (19) pripomíname, že v nariadení o Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka sa zdôrazňuje, že prostriedky tohto fondu musia byť využívané na podporu rovnosti mužov a žien, a sa stanovuje, že organizácie zainteresované na dosiahnutí tohto cieľa musia byť informované a zapájané (20). Nové spoločné nariadenie by sa mohlo posilniť zavedením urýchleného postupu (fast track) pre ženy, ktoré zakladajú inovatívne a udržateľné poľnohospodárske alebo remeselné podniky. To by organizáciám občianskej spoločnosti, ktoré spolupracujú v rámci partnerstva podľa článku 6 uvádzaného predpisu, zabezpečilo väčšiu váhu a zväčšilo ich silu pri predkladaní návrhov. |
| --- | --- |

7.1

V očakávaní schválenia návrhu nariadenia so spoločnými ustanoveniami o štrukturálnych fondoch (19) pripomíname, že v nariadení o Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka sa zdôrazňuje, že prostriedky tohto fondu musia byť využívané na podporu rovnosti mužov a žien, a sa stanovuje, že organizácie zainteresované na dosiahnutí tohto cieľa musia byť informované a zapájané (20). Nové spoločné nariadenie by sa mohlo posilniť zavedením urýchleného postupu (fast track) pre ženy, ktoré zakladajú inovatívne a udržateľné poľnohospodárske alebo remeselné podniky. To by organizáciám občianskej spoločnosti, ktoré spolupracujú v rámci partnerstva podľa článku 6 uvádzaného predpisu, zabezpečilo väčšiu váhu a zväčšilo ich silu pri predkladaní návrhov.

| 7.2 | Pokiaľ ide o návrh spoločného nariadenia o fondoch, ktorým sa EHSV už zaoberal v jednom zo svojich stanovísk (21), na tomto mieste znova vyjadruje veľké obavy v súvislosti s dôsledkami, ktoré by mohli mať makroekonomické podmienky (článok 21) na projekty zamerané na rozvoj iniciatív v prospech žien. EHSV vyzýva, aby sa prostredníctvom osobitného normatívneho ustanovenia zabránilo priamemu alebo nepriamemu poškodeniu tých najslabší členov spoločnosti vrátane žien. |
| --- | --- |

7.2

Pokiaľ ide o návrh spoločného nariadenia o fondoch, ktorým sa EHSV už zaoberal v jednom zo svojich stanovísk (21), na tomto mieste znova vyjadruje veľké obavy v súvislosti s dôsledkami, ktoré by mohli mať makroekonomické podmienky (článok 21) na projekty zamerané na rozvoj iniciatív v prospech žien. EHSV vyzýva, aby sa prostredníctvom osobitného normatívneho ustanovenia zabránilo priamemu alebo nepriamemu poškodeniu tých najslabší členov spoločnosti vrátane žien.

| 7.3 | EHSV dúfa, že Komisia okrem zväzkov obsiahnutých v uvedených návrhoch bude rýchlejšie reagovať na meniacu sa situáciu a potreby žien a že sa postará predovšetkým o to, aby obsah a metodológia programov podpory situácie žien v poľnohospodárskom a vidieckom prostredí boli pružné. |
| --- | --- |

7.3

EHSV dúfa, že Komisia okrem zväzkov obsiahnutých v uvedených návrhoch bude rýchlejšie reagovať na meniacu sa situáciu a potreby žien a že sa postará predovšetkým o to, aby obsah a metodológia programov podpory situácie žien v poľnohospodárskom a vidieckom prostredí boli pružné.

| 7.4 | Výraznejšia a lepšia účasť žien na rozvoji poľnohospodárstva a vidieka by mala byť systematicky včleňovaná aj do európskych výskumných a rozvojových programov, programov odbornej prípravy (Európsky sociálny fond a iné) a mobility pracovníkov, a samozrejme aj do uskutočňovania politiky hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti. |
| --- | --- |

7.4

Výraznejšia a lepšia účasť žien na rozvoji poľnohospodárstva a vidieka by mala byť systematicky včleňovaná aj do európskych výskumných a rozvojových programov, programov odbornej prípravy (Európsky sociálny fond a iné) a mobility pracovníkov, a samozrejme aj do uskutočňovania politiky hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.

| 7.5 | Pravidlá, programy a projekty platné pre realizáciu druhého piliera by sa mali pravidelne overovať v rámci monitorovania SPP s cieľom posúdiť ich účinnosť pri dosahovaní rovnakých príležitostí a primeraného využívania používaných zdrojov. |
| --- | --- |

7.5

Pravidlá, programy a projekty platné pre realizáciu druhého piliera by sa mali pravidelne overovať v rámci monitorovania SPP s cieľom posúdiť ich účinnosť pri dosahovaní rovnakých príležitostí a primeraného využívania používaných zdrojov.

| 7.6 | V oblasti politík rozvoja vidieka je potrebné stanoviť aj tematické podprogramy pre ženy a primerane zhodnotiť a šíriť skúsenosti programu LEADER. |
| --- | --- |

7.6

V oblasti politík rozvoja vidieka je potrebné stanoviť aj tematické podprogramy pre ženy a primerane zhodnotiť a šíriť skúsenosti programu LEADER.

| 7.7 | Pri vypracúvaní programov, prioritne zameraných na uvoľnenie potenciálu, ktorý predstavujú ženy, musí územie vzhľadom na svoj fyzický, administratívny a sociologický rozmer zohrávať v interaktívnom procese hlavnú úlohu. Organizácie sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti musia na seba prevziať svoj diel zodpovednosti za prijímanie a realizáciu rozhodnutí. Aby to dosiahli, budú musieť dokázať, že sú v stave konkrétne a účinne reprezentovať potreby žien a schopní ich včleniť do organizácií na všetkých úrovniach, pričom sa postarajú aj o špecifické vytváranie kapacít. |
| --- | --- |

7.7

Pri vypracúvaní programov, prioritne zameraných na uvoľnenie potenciálu, ktorý predstavujú ženy, musí územie vzhľadom na svoj fyzický, administratívny a sociologický rozmer zohrávať v interaktívnom procese hlavnú úlohu. Organizácie sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti musia na seba prevziať svoj diel zodpovednosti za prijímanie a realizáciu rozhodnutí. Aby to dosiahli, budú musieť dokázať, že sú v stave konkrétne a účinne reprezentovať potreby žien a schopní ich včleniť do organizácií na všetkých úrovniach, pričom sa postarajú aj o špecifické vytváranie kapacít.

| 7.7.1 | EHSV vyzýva všetky organizácie v ňom zastúpené, aby venovali osobitnú pozornosť ženám, ktoré pracujú a žijú v poľnohospodárskom a vidieckom prostredí, a tlmočili ich potreby a želania a systematicky ich začleňovali do rôznych štruktúr horizontálneho a vertikálneho partnerstva. |
| --- | --- |

7.7.1

EHSV vyzýva všetky organizácie v ňom zastúpené, aby venovali osobitnú pozornosť ženám, ktoré pracujú a žijú v poľnohospodárskom a vidieckom prostredí, a tlmočili ich potreby a želania a systematicky ich začleňovali do rôznych štruktúr horizontálneho a vertikálneho partnerstva.

V Bruseli 12. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Informačné a komunikačné technológie.

1

(2)  Agriculture in the EU – Statistical and Economic Information – správa za rok 2010, marec 2011.

2

(3)  Strana 146, tabuľka 3.5.1.4. uvedenej správy.

3

(4)  Rozhodnutie 2006/144/ES z 20. februára 2006 (programovacie obdobie 2007 – 2013) – Ú. v. EÚ L 55, 25.2.2006, s. 20.

4

(5)  P7_TA(2011)0122.

5

(6)  Sú to medzi inými tieto stanoviská: CESE, Ú. v. EÚ C 256, 27.1.2007, s. 144, CESE, Ú. v. EÚ C 317, 23.12.2009, s. 49, CESE, Ú. v. EÚ C 347, 18.12.2010, s. 41, CESE, Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, CESE, Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 35 – 39, CESE, Ú. v. EÚ C 191, 29.6.2012, s. 116 – 128.

6

(7)  COM(2011) 615 final/2 a Staff Working Document 61 final, časti 1 a 2.

7

(8)  COM(2012) 79 final.

8

(9)  Napríklad samostatne hospodáriaca roľníčka je predsedníčkou Federácie švédskych farmárov (LRF).

9

(10)  Deväťdesiatdva percent územia Európy sa považuje za vidiecke oblasti, v ktorých žije približne 56 % obyvateľstva, ktoré produkujú 45 % pridanej hodnoty EÚ (údaje v rozhodnutí Rady uvedenom v bode 2.1).

10

(11)  Komisia pripravuje v tejto oblasti niekoľko správ a štúdii. EHSV dúfa, že budú obsahovať ešte presnejšie kvalitné a rozčlenené údaje.

11

(12)  Pripomíname konferenciu Local agricolture and short food supply chains („Miestne poľnohospodárstvo a krátke potravinové dodávateľské reťazce“), Brusel, 20.4.2012.

12

Local agricolture and short food supply chains („Miestne poľnohospodárstvo a krátke potravinové dodávateľské reťazce“)

(13)  Údaje Eurostatu.

13

(14)  Správa o SPP za rok 2010, tabuľka 3.5.1.4 (http://ec.europa.eu/agriculture/agrista/2010/table_en/index.htm).

14

(15)  Rozsiahle poľnohospodárske a vidiecke oblasti nemajú univerzity a výskumné centrá. Tu treba pripomenúť rozhodnutie vytvoriť univerzitu v Umeå (v Švédsku) na málo rozvinutom vidieckom území, ktorého rozvoj však dostal nový impulz, keď začalo svoju činnosť centrum štúdií a výskumu.

15

(16)  Pracovný dokument Staff Working Document, časť 2, už citovaný v poznámke 7, uvádza, že ženy využívajú verejnú hromadnú dopravu viacej než muži.

16

(17)  V Litve sa ženy dožívajú v priemere o jedenásť rokov viacej než muži. V Lotyšsku o desať rokov. V Poľsku, Rumunsku a na Slovensku o osem. V Bulharsku, Českej republike, Portugalsku, Slovinsku a Španielsku o sedem rokov.

17

(18)  Situáciou remeselnej výroby vo vidieckych oblastiach sa podrobne zaberalo stanovisko CESE, Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 35 – 38.

18

(19)  COM(2011) 615 final/2.

19

(20)  Pozri nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005, (Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1 – 40), článok 6 ods. 1 písm. c); článok 62 ods. 1 písm. b); článok 76 ods. 2 písm. a).

20

(21)  Stanovisko CESE, Ú. v. EÚ C 191, 29.6.2012, s. 30 – 37, hlavne bod 3.3.3.

21

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/34 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/34

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Vzťahy medzi EÚ a Moldavskom: Úloha organizovanej občianskej spoločnosti“

2012/C 299/07

Spravodajkyňa: pani PICHENOT

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa na svojom plenárnom zasadnutí 13. a 14. júla 2011 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Vzťahy medzi EÚ a Moldavskom: úloha organizovanej občianskej spoločnosti“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 28. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla 2012) prijal 143 hlasmi za, pričom 9 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV si uvedomuje, že je v záujme Európskej únie i Moldavskej republiky, aby sa vzájomne zblížili, a preto sa v nadväznosti na svoju služobnú cestu v marci 2012 podujal navrhnúť v tomto stanovisku nasledujúce odporúčania s cieľom






  — | skonsolidovať úlohu občianskej spoločnosti, najmä zriadením Moldavského hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho výboru (MHSEV), |
| --- | --- | --- |

1.1

EHSV si uvedomuje, že je v záujme Európskej únie i Moldavskej republiky, aby sa vzájomne zblížili, a preto sa v nadväznosti na svoju služobnú cestu v marci 2012 podujal navrhnúť v tomto stanovisku nasledujúce odporúčania s cieľom

—

skonsolidovať úlohu občianskej spoločnosti, najmä zriadením Moldavského hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho výboru (MHSEV),

| — | dosiahnuť prehĺbenú a komplexnú dohodu o voľnom obchode (DCFTA), |
| --- | --- |

—

dosiahnuť prehĺbenú a komplexnú dohodu o voľnom obchode (DCFTA),

| — | obnoviť územnú celistvosť Moldavska. |
| --- | --- |

—

obnoviť územnú celistvosť Moldavska.

| 1.2 | Výbor odporúča Komisii a Európskemu parlamentu, aby uzavreli vyváženú dohodu o voľnom obchode a dbali pri tom na zapojenie organizácií občianskej spoločnosti do všetkých fáz procesu. Na to, aby mohla byť uzavretá DCFTA je potrebné zosúladiť činnosť Komisie s ESVČ. Výbor odporúča:






  — | overiť dobré zapojenie moldavských organizácií prostredníctvom prístupu k prebiehajúcej verejnej konzultácii
   (1) a k plánovaným verejným diskusiám a rozhovorom občianskej spoločnosti v rámci hodnotenia vplyvu z hľadiska udržateľného rozvoja, |
| --- | --- | --- |

1.2

Výbor odporúča Komisii a Európskemu parlamentu, aby uzavreli vyváženú dohodu o voľnom obchode a dbali pri tom na zapojenie organizácií občianskej spoločnosti do všetkých fáz procesu. Na to, aby mohla byť uzavretá DCFTA je potrebné zosúladiť činnosť Komisie s ESVČ. Výbor odporúča:

—

overiť dobré zapojenie moldavských organizácií prostredníctvom prístupu k prebiehajúcej verejnej konzultácii
   (1) a k plánovaným verejným diskusiám a rozhovorom občianskej spoločnosti v rámci hodnotenia vplyvu z hľadiska udržateľného rozvoja,

| — | usporiadať v spolupráci s moldavským parlamentom, EHSV a moldavskou občianskou spoločnosťou spoločnú konferenciu o výsledkoch hodnotenia vplyvu a ďalej pravidelne informovať občiansku spoločnosť o obsahu rokovaní, |
| --- | --- |

—

usporiadať v spolupráci s moldavským parlamentom, EHSV a moldavskou občianskou spoločnosťou spoločnú konferenciu o výsledkoch hodnotenia vplyvu a ďalej pravidelne informovať občiansku spoločnosť o obsahu rokovaní,

| — | upriamiť pozornosť na skúmanie sociálnych dôsledkov a vplyvu na životné prostredie, predovšetkým vychádzajúc zo správy o dosahovaní rozvojových cieľov tisícročia (2) v snahe spresniť v budúcej dohode kapitolu o trvalo udržateľnom rozvoji, |
| --- | --- |

—

upriamiť pozornosť na skúmanie sociálnych dôsledkov a vplyvu na životné prostredie, predovšetkým vychádzajúc zo správy o dosahovaní rozvojových cieľov tisícročia (2) v snahe spresniť v budúcej dohode kapitolu o trvalo udržateľnom rozvoji,

| — | vypracovať štúdiu o podmienkach opätovnej integrácie hospodárstva Podnesterska v rámci postupného otvárania obchodnej sféry, |
| --- | --- |

—

vypracovať štúdiu o podmienkach opätovnej integrácie hospodárstva Podnesterska v rámci postupného otvárania obchodnej sféry,

| — | zintenzívniť úsilie v oblasti vzdelávania sociálnych a hospodárskych rozhodujúcich činiteľov a médií o účinnom uplatňovaní
  acquis communautaire
  v oblasti obchodu, |
| --- | --- |

—

zintenzívniť úsilie v oblasti vzdelávania sociálnych a hospodárskych rozhodujúcich činiteľov a médií o účinnom uplatňovaní
  acquis communautaire
  v oblasti obchodu,

| — | zohľadniť potreby technickej pomoci pri zosúlaďovaní noriem s acquis communautaire, predovšetkým v potravinársko-poľnohospodárskom sektore, |
| --- | --- |

—

zohľadniť potreby technickej pomoci pri zosúlaďovaní noriem s acquis communautaire, predovšetkým v potravinársko-poľnohospodárskom sektore,

| — | naplánovať vhodné sprievodné opatrenia s možnosťou priebežných úprav s cieľom umožniť využiť všetky potenciálne výhody skutočného začlenenia do európskeho hospodárstva a osobitne dohliadať na bezpečnosť vonkajších hraníc a zapojiť partnerov, ktorí budú ťažiť z tejto dohody, |
| --- | --- |

—

naplánovať vhodné sprievodné opatrenia s možnosťou priebežných úprav s cieľom umožniť využiť všetky potenciálne výhody skutočného začlenenia do európskeho hospodárstva a osobitne dohliadať na bezpečnosť vonkajších hraníc a zapojiť partnerov, ktorí budú ťažiť z tejto dohody,

| — | vytvoriť spoločný výbor na monitorovanie obchodnej dohody a s pomocou výboru zapojiť občiansku spoločnosť do monitorovania budúcej DCFTA a využiť finančné prostriedky na vytvorenie štruktúry moldavskej občianskej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

vytvoriť spoločný výbor na monitorovanie obchodnej dohody a s pomocou výboru zapojiť občiansku spoločnosť do monitorovania budúcej DCFTA a využiť finančné prostriedky na vytvorenie štruktúry moldavskej občianskej spoločnosti,

| — | zabezpečiť účasť moldavských sociálnych partnerov vo fóre Východného partnerstva a zaradiť sociálne podmienky dohody do programu rokovaní 5. pracovnej skupiny Východného partnerstva venovanej sociálnemu dialógu, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť účasť moldavských sociálnych partnerov vo fóre Východného partnerstva a zaradiť sociálne podmienky dohody do programu rokovaní 5. pracovnej skupiny Východného partnerstva venovanej sociálnemu dialógu,

| — | podporovať nadväzovanie kontaktov s občianskou spoločnosťou Podnesterska s pomocou OBSE, s cieľom zapojiť ju do opatrení politiky zbližovania s EÚ. |
| --- | --- |

—

podporovať nadväzovanie kontaktov s občianskou spoločnosťou Podnesterska s pomocou OBSE, s cieľom zapojiť ju do opatrení politiky zbližovania s EÚ.

| 1.3 | Výbor vo svojich odporúčaniach moldavským verejným orgánom vyzýva vládu a parlament, aby:






  — | informovali širokú škálu organizácií občianskej spoločnosti o tom, ako postupuje proces zbližovania s EÚ, a podporovali v tejto súvislosti verejnú diskusiu so sociálnymi partnermi a združeniami zastupujúcimi rôzne záujmy (poľnohospodári, spotrebitelia, ochrancovia prírody, ženy, obrancovia ľudských práv atď.), |
| --- | --- | --- |

1.3

Výbor vo svojich odporúčaniach moldavským verejným orgánom vyzýva vládu a parlament, aby:

—

informovali širokú škálu organizácií občianskej spoločnosti o tom, ako postupuje proces zbližovania s EÚ, a podporovali v tejto súvislosti verejnú diskusiu so sociálnymi partnermi a združeniami zastupujúcimi rôzne záujmy (poľnohospodári, spotrebitelia, ochrancovia prírody, ženy, obrancovia ľudských práv atď.),

| — | sa i naďalej delili o informácie so socio-profesijnými zainteresovanými stranami na ministerstve pre európske záležitosti a ponechali Národnej participatívnej rade úlohu pozorovateľa vo vláde, |
| --- | --- |

—

sa i naďalej delili o informácie so socio-profesijnými zainteresovanými stranami na ministerstve pre európske záležitosti a ponechali Národnej participatívnej rade úlohu pozorovateľa vo vláde,

| — | zriadili Moldavskú hospodársku, sociálnu a environmentálnu radu (MHSER) na základe existujúcich skúseností v EÚ alebo v rámci susedskej politiky, |
| --- | --- |

—

zriadili Moldavskú hospodársku, sociálnu a environmentálnu radu (MHSER) na základe existujúcich skúseností v EÚ alebo v rámci susedskej politiky,

| — | zapojili zainteresované strany do uplatňovania dohôd uzavretých s EÚ v oblasti energetiky a výskumu, |
| --- | --- |

—

zapojili zainteresované strany do uplatňovania dohôd uzavretých s EÚ v oblasti energetiky a výskumu,

| — | skonsolidovali sociálny dialóg a dozerali na uplatňovanie Sociálnej charty Rady Európy, najmä vznášaním námietok a schválením protokolu o konaní o kolektívnej sťažnosti, |
| --- | --- |

—

skonsolidovali sociálny dialóg a dozerali na uplatňovanie Sociálnej charty Rady Európy, najmä vznášaním námietok a schválením protokolu o konaní o kolektívnej sťažnosti,

| — | považovali začlenenie mladých ľudí a žien do trhu práce za najvyššiu prioritu, |
| --- | --- |

—

považovali začlenenie mladých ľudí a žien do trhu práce za najvyššiu prioritu,

| — | prispievali k zefektívneniu mechanizmov boja proti korupcii. |
| --- | --- |

—

prispievali k zefektívneniu mechanizmov boja proti korupcii.

| 1.4 | Tým, že výbor adresuje svoje odporúčania organizáciám moldavskej občianskej spoločnosti, by chcel rozvinúť vzťahy s moldavskou občianskou spoločnosťou v rámci Východného partnerstva. Predkladá občianskej spoločnosti nasledujúce návrhy, ktoré je ochotný prezentovať na konferencii v Moldavsku s cieľom skonkretizovať platformu Východného partnerstva „Medziľudské vzťahy“. EHSV okrem vytvorenia MHSER odporúča sociálnym partnerom a aktérom občianskej spoločnosti:






  — | zblížiť sa s veľkými európskymi sektorovými platformami, ako napr. s platformou na boj proti chudobe alebo organizáciami zamestnávateľov rôznych členských štátov, ako aj získaním štatútu pozorovateľa pri Európskej konfederácii odborových zväzov, |
| --- | --- | --- |

1.4

Tým, že výbor adresuje svoje odporúčania organizáciám moldavskej občianskej spoločnosti, by chcel rozvinúť vzťahy s moldavskou občianskou spoločnosťou v rámci Východného partnerstva. Predkladá občianskej spoločnosti nasledujúce návrhy, ktoré je ochotný prezentovať na konferencii v Moldavsku s cieľom skonkretizovať platformu Východného partnerstva „Medziľudské vzťahy“. EHSV okrem vytvorenia MHSER odporúča sociálnym partnerom a aktérom občianskej spoločnosti:

—

zblížiť sa s veľkými európskymi sektorovými platformami, ako napr. s platformou na boj proti chudobe alebo organizáciami zamestnávateľov rôznych členských štátov, ako aj získaním štatútu pozorovateľa pri Európskej konfederácii odborových zväzov,

| — | posilniť sekcie pre monitorovanie európskych záležitostí v odborových organizáciách a združeniach zamestnávateľov ako aj v národnej komisii pre kolektívne zmluvy, |
| --- | --- |

—

posilniť sekcie pre monitorovanie európskych záležitostí v odborových organizáciách a združeniach zamestnávateľov ako aj v národnej komisii pre kolektívne zmluvy,

| — | rozvíjať sociálny dialóg v súlade s dohovormi MOP a Sociálnou chartou Rady Európy, |
| --- | --- |

—

rozvíjať sociálny dialóg v súlade s dohovormi MOP a Sociálnou chartou Rady Európy,

| — | zameriavať sociálny dialóg na monitorovanie DCFTA, |
| --- | --- |

—

zameriavať sociálny dialóg na monitorovanie DCFTA,

| — | rozvíjať odborné poznatky o ekologických prístupoch, ako sú napr. znižovanie emisií skleníkových plynov, analýza životného cyklu, „uhlíková stopa“ či ekosystémové služby. |
| --- | --- |

—

rozvíjať odborné poznatky o ekologických prístupoch, ako sú napr. znižovanie emisií skleníkových plynov, analýza životného cyklu, „uhlíková stopa“ či ekosystémové služby.

2.   Moldavská občianska spoločnosť v procese zbližovania s EÚ a v rámci Východného partnerstva

| 2.1 | Moldavská občianska spoločnosť sa už prostredníctvom niektorých existujúcich nástrojov zapája do politiky zbližovania s EÚ. Tridsaťčlenný poradný orgán Národná participatívna rada vytvorená v januári 2011 spolupracuje s vládou, zatiaľ čo ďalší podobný poradný orgán existuje aj pri parlamente. Národný konvent pre európsku integráciu založený v novembri 2010 združuje viaceré organizácie v snahe predkladať návrhy a šíriť informácie o procese európskej integrácie, s cieľom umožniť bezprostredný a otvorený dialóg so zainteresovanými stranami. Okrem toho sa na vnútroštátnej scéne objavili viaceré tematické platformy organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.1

Moldavská občianska spoločnosť sa už prostredníctvom niektorých existujúcich nástrojov zapája do politiky zbližovania s EÚ. Tridsaťčlenný poradný orgán Národná participatívna rada vytvorená v januári 2011 spolupracuje s vládou, zatiaľ čo ďalší podobný poradný orgán existuje aj pri parlamente. Národný konvent pre európsku integráciu založený v novembri 2010 združuje viaceré organizácie v snahe predkladať návrhy a šíriť informácie o procese európskej integrácie, s cieľom umožniť bezprostredný a otvorený dialóg so zainteresovanými stranami. Okrem toho sa na vnútroštátnej scéne objavili viaceré tematické platformy organizácií občianskej spoločnosti.

| 2.2 | Moldavské organizácie sa zapájajú do rôznych skupín vo fóre občianskej spoločnosti Východného partnerstva zameraných na témy ako demokracia, ľudské práva, dobrá správa vecí verejných a stabilita, všeobecné odporúčania, životné prostredie, energetika a klimatické zmeny, medziľudské vzťahy. EHSV by rád podporil vytvorenie 5. pracovnej skupiny pre sociálny dialóg, ktorá by sa všeobecnejšie zameriavala aj na hospodárske a sociálne otázky (3). |
| --- | --- |

2.2

Moldavské organizácie sa zapájajú do rôznych skupín vo fóre občianskej spoločnosti Východného partnerstva zameraných na témy ako demokracia, ľudské práva, dobrá správa vecí verejných a stabilita, všeobecné odporúčania, životné prostredie, energetika a klimatické zmeny, medziľudské vzťahy. EHSV by rád podporil vytvorenie 5. pracovnej skupiny pre sociálny dialóg, ktorá by sa všeobecnejšie zameriavala aj na hospodárske a sociálne otázky (3).

| 2.3 | Sociálni partneri zohrávajú nezastupiteľnú úlohu pri zbližovaní EÚ a Moldavska. Ústavne uznaná nezávislosť odborových organizácií je právne zakotvená zákonom z júla 2000, ktorý zaručuje slobodu združovania, kolektívne vyjednávanie a ochranu ich majetku. V uplynulých rokoch sa odborárska scéna radikálne zmenila: existujúce odbory CSRM a Solidaritate sa zlúčili do jedného ústredného odborového zväzu – Národnej konfederácie odborových zväzov Moldavska (CNSM). Od svojho vstupu do Medzinárodnej konfederácie odborových zväzov sa CNSM začala zapájať do činnosti a stretnutí na medzinárodnej úrovni. Mohla by tiež požiadať o udelenie štatútu pozorovateľa v európskej konfederácii odborových zväzov. |
| --- | --- |

2.3

Sociálni partneri zohrávajú nezastupiteľnú úlohu pri zbližovaní EÚ a Moldavska. Ústavne uznaná nezávislosť odborových organizácií je právne zakotvená zákonom z júla 2000, ktorý zaručuje slobodu združovania, kolektívne vyjednávanie a ochranu ich majetku. V uplynulých rokoch sa odborárska scéna radikálne zmenila: existujúce odbory CSRM a Solidaritate sa zlúčili do jedného ústredného odborového zväzu – Národnej konfederácie odborových zväzov Moldavska (CNSM). Od svojho vstupu do Medzinárodnej konfederácie odborových zväzov sa CNSM začala zapájať do činnosti a stretnutí na medzinárodnej úrovni. Mohla by tiež požiadať o udelenie štatútu pozorovateľa v európskej konfederácii odborových zväzov.

| 2.3.1 | Najreprezentatívnejšou organizáciou zamestnávateľov je 32-členná národná konfederácia zamestnávateľov Moldavska, založená v roku 1996, ktorá sa profiluje ako nepolitická a nezávislá organizácia. Národná agentúra pre zamestnanosť pracovnej sily spravuje projekt „Partnerstvo v oblasti mobility“ medzi EÚ a Moldavskom v snahe zabezpečiť hladkú integráciu moldavského pracovného trhu. Organizácie zamestnávateľov sa na tejto integrácii zúčastňujú tak, že rozhodnutia prijaté v rámci projektu uskutočňujú na miestnej a regionálnej úrovni. |
| --- | --- |

2.3.1

Najreprezentatívnejšou organizáciou zamestnávateľov je 32-členná národná konfederácia zamestnávateľov Moldavska, založená v roku 1996, ktorá sa profiluje ako nepolitická a nezávislá organizácia. Národná agentúra pre zamestnanosť pracovnej sily spravuje projekt „Partnerstvo v oblasti mobility“ medzi EÚ a Moldavskom v snahe zabezpečiť hladkú integráciu moldavského pracovného trhu. Organizácie zamestnávateľov sa na tejto integrácii zúčastňujú tak, že rozhodnutia prijaté v rámci projektu uskutočňujú na miestnej a regionálnej úrovni.

| 2.3.2 | Bolo by preto potrebné posilniť sekcie zamerané na poskytovanie informácií o otázkach týkajúcich sa DCFTA medzi sociálnymi partnermi, v spolupráci s ich európskymi náprotivkami z členských štátov. |
| --- | --- |

2.3.2

Bolo by preto potrebné posilniť sekcie zamerané na poskytovanie informácií o otázkach týkajúcich sa DCFTA medzi sociálnymi partnermi, v spolupráci s ich európskymi náprotivkami z členských štátov.

| 2.4 | Situácia istých skupín obyvateľstva, predovšetkým vo vidieckych oblastiach, je naďalej neistá. Zhoršenie sociálnej situácie pociťujú najmä ženy: ide napr. o vysokú mieru nezamestnanosti, nízku kvalifikáciu, nižšie platy, sezónnu prácu či nedostatočné sociálne zabezpečenie. Ženy majú porovnateľné práva s mužmi, ale na trhu práce je ich pozícia oveľa neistejšia. Navyše medzi moldavskými podnikateľmi je iba 14 % žien. Obyvatelia vidieka tvoria naďalej prevažnú časť osôb žijúcich pod hranicou chudoby (4) a podiel chudobného vidieckeho obyvateľstva sa v roku 2009 ešte zvýšil. Deti sú v Moldavsku vystavené viacerým hrozbám a je znepokojujúce, že mnohé z nich nemajú stále bydlisko, stávajú sa obeťami detskej práce, obchodu s ľuďmi a prostitúcie. Naďalej sú veľmi časté prípady tzv. sociálnych sirôt, t. j. detí, ktoré ich rodiny umiestňujú do detských domovov, pretože ich nedokážu uživiť. |
| --- | --- |

2.4

Situácia istých skupín obyvateľstva, predovšetkým vo vidieckych oblastiach, je naďalej neistá. Zhoršenie sociálnej situácie pociťujú najmä ženy: ide napr. o vysokú mieru nezamestnanosti, nízku kvalifikáciu, nižšie platy, sezónnu prácu či nedostatočné sociálne zabezpečenie. Ženy majú porovnateľné práva s mužmi, ale na trhu práce je ich pozícia oveľa neistejšia. Navyše medzi moldavskými podnikateľmi je iba 14 % žien. Obyvatelia vidieka tvoria naďalej prevažnú časť osôb žijúcich pod hranicou chudoby (4) a podiel chudobného vidieckeho obyvateľstva sa v roku 2009 ešte zvýšil. Deti sú v Moldavsku vystavené viacerým hrozbám a je znepokojujúce, že mnohé z nich nemajú stále bydlisko, stávajú sa obeťami detskej práce, obchodu s ľuďmi a prostitúcie. Naďalej sú veľmi časté prípady tzv. sociálnych sirôt, t. j. detí, ktoré ich rodiny umiestňujú do detských domovov, pretože ich nedokážu uživiť.

| 2.5 | V uplynulých rokoch sa zlepšilo fungovanie médií. Koordinačná rada pre audiovizuálne médiá schválila v októbri 2010 s pomocou EÚ a Rady Európy novú metodiku dohľadu nad politickým spravodajstvom v médiách. Okrem toho v roku 2010 vznikli dva nové televízne kanály (Jurnal TV a Publika TV) ako aj štyri nové rádiá (Radio Sport, Aquarelle FM, Publika FM, Prime FM). Prioritou by malo byť vyškolenie novinárov o európskej problematike. Dosiahnuté úspechy v oblasti slobody prejavu umožnia lepšie informovať občanov a podnikateľskú sféru, najmä poľnohospodárov, o výzvach vyplývajúcich zo zbližovania s EÚ. |
| --- | --- |

2.5

V uplynulých rokoch sa zlepšilo fungovanie médií. Koordinačná rada pre audiovizuálne médiá schválila v októbri 2010 s pomocou EÚ a Rady Európy novú metodiku dohľadu nad politickým spravodajstvom v médiách. Okrem toho v roku 2010 vznikli dva nové televízne kanály (Jurnal TV a Publika TV) ako aj štyri nové rádiá (Radio Sport, Aquarelle FM, Publika FM, Prime FM). Prioritou by malo byť vyškolenie novinárov o európskej problematike. Dosiahnuté úspechy v oblasti slobody prejavu umožnia lepšie informovať občanov a podnikateľskú sféru, najmä poľnohospodárov, o výzvach vyplývajúcich zo zbližovania s EÚ.

| 2.6 | Napriek neodškriepiteľnému pokroku občianska spoločnosť ešte stále zápasí s vážnymi organizačnými problémami. Naďalej pretrvávajú územné rozdiely: mimovládny sektor vyvíja aktívnu činnosť vo veľkých centrách, ako Kišiňov, Balti, Cahul a Ungheni, ale je málo aktívny na veľkej časti zvyšného územia. Naopak odbory majú oveľa lepšie územné zastúpenie. V dôsledku pretrvávajúceho rozkolu je spolupráca medzi oblasťami na protiľahlých brehoch Dnestra pomerne obmedzená. Navyše MVO v pomerne veľkej miere závisia od nemnohých externých darcov, čo môže ohroziť ich nezávislosť i prežitie. Siete odborníkov sa napriek svojej kvalite opierajú o príliš úzky okruh špecialistov, keďže zoznam existujúcich veľkých MVO sa za uplynulé roky takmer vôbec nezmenil. |
| --- | --- |

2.6

Napriek neodškriepiteľnému pokroku občianska spoločnosť ešte stále zápasí s vážnymi organizačnými problémami. Naďalej pretrvávajú územné rozdiely: mimovládny sektor vyvíja aktívnu činnosť vo veľkých centrách, ako Kišiňov, Balti, Cahul a Ungheni, ale je málo aktívny na veľkej časti zvyšného územia. Naopak odbory majú oveľa lepšie územné zastúpenie. V dôsledku pretrvávajúceho rozkolu je spolupráca medzi oblasťami na protiľahlých brehoch Dnestra pomerne obmedzená. Navyše MVO v pomerne veľkej miere závisia od nemnohých externých darcov, čo môže ohroziť ich nezávislosť i prežitie. Siete odborníkov sa napriek svojej kvalite opierajú o príliš úzky okruh špecialistov, keďže zoznam existujúcich veľkých MVO sa za uplynulé roky takmer vôbec nezmenil.

3.   Občianska spoločnosť a nová prehĺbená a komplexná dohoda o voľnom obchode (DCFTA)

| 3.1 | Pripravovaná DCFTA medzi EÚ a Moldavskom sa týka tovaru, služieb a investícií, ale jej prehĺbená a komplexná povaha vedie k skutočnej transpozícii a uplatňovaniu acquis communautaire v oblasti obchodu. Vyžaduje si primerané sprievodné opatrenia a rozsiahle reformy. Moldavské hospodárstvo trpí nedostatkom konkurencieschopnosti v dôsledku rôznych faktorov: sú to o. i. slabo rozvinutá dopravná infraštruktúra (najmä cestná), malý objem vnútorného trhu, málo inovatívne prostredie, chronická nestabilita v oblasti politiky, zložitý prístup k financovaniu a korupcia. Vývoz sa už nezameriava výhradne na bývalé sovietske trhy. Preorientovanie zahraničného obchodu do Európy je skutočnosťou: smeruje sem takmer polovica vyvážaného tovaru. To sa odrazilo na zvýšení podielu textilného sektora na vývoze (z 10 % v roku 1999 na 22,7 % v roku 2008) (5) vďaka nízkej cene kvalifikovanej pracovnej sily. |
| --- | --- |

3.1

Pripravovaná DCFTA medzi EÚ a Moldavskom sa týka tovaru, služieb a investícií, ale jej prehĺbená a komplexná povaha vedie k skutočnej transpozícii a uplatňovaniu acquis communautaire v oblasti obchodu. Vyžaduje si primerané sprievodné opatrenia a rozsiahle reformy. Moldavské hospodárstvo trpí nedostatkom konkurencieschopnosti v dôsledku rôznych faktorov: sú to o. i. slabo rozvinutá dopravná infraštruktúra (najmä cestná), malý objem vnútorného trhu, málo inovatívne prostredie, chronická nestabilita v oblasti politiky, zložitý prístup k financovaniu a korupcia. Vývoz sa už nezameriava výhradne na bývalé sovietske trhy. Preorientovanie zahraničného obchodu do Európy je skutočnosťou: smeruje sem takmer polovica vyvážaného tovaru. To sa odrazilo na zvýšení podielu textilného sektora na vývoze (z 10 % v roku 1999 na 22,7 % v roku 2008) (5) vďaka nízkej cene kvalifikovanej pracovnej sily.

| 3.2 | Prebiehajúce hodnotenie vplyvu z hľadiska trvalo udržateľného rozvoja súbežné so začiatkom rokovaní by malo do septembra 2012 poskytnúť informácie o kladnom a zápornom vplyve plánovaného otvorenia v oblasti obchodu (6). Medzi úlohy EHSV ako poradcu (7) v tejto súvislosti patrí povinnosť vyjadriť sa o výzvach vyplývajúcich z týchto rokovaní, ako aj o príspevkoch v rámci verejnej konzultácie. Okrem toho bude výbor venovať osobitnú pozornosť „pozičnému dokumentu“, ktorý Komisia vypracuje na základe tohto hodnotenia vplyvu a bude pozorne sledovať sprievodné opatrenia. |
| --- | --- |

3.2

Prebiehajúce hodnotenie vplyvu z hľadiska trvalo udržateľného rozvoja súbežné so začiatkom rokovaní by malo do septembra 2012 poskytnúť informácie o kladnom a zápornom vplyve plánovaného otvorenia v oblasti obchodu (6). Medzi úlohy EHSV ako poradcu (7) v tejto súvislosti patrí povinnosť vyjadriť sa o výzvach vyplývajúcich z týchto rokovaní, ako aj o príspevkoch v rámci verejnej konzultácie. Okrem toho bude výbor venovať osobitnú pozornosť „pozičnému dokumentu“, ktorý Komisia vypracuje na základe tohto hodnotenia vplyvu a bude pozorne sledovať sprievodné opatrenia.

| 3.3 | Riziká spojené s dohodou sú pre EÚ obmedzené: týkajú sa v zásade hygienických a fytosanitárnych noriem a investičných záruk. Potrebné zlepšenie podnikateľského prostredia s cieľom prilákať európskych investorov si vyžaduje rozhodný boj proti korupcii. Podľa indexu vnímania korupcie sa Moldavsko v roku 2011 umiestnilo v celosvetovom rebríčku na 112. mieste s výsledkom 2,9 bodov z 10 (8). V tejto oblasti pôsobia inštitúcie ako Stredisko na boj proti hospodárskej trestnej činnosti a korupcii ako aj oddelenie osobitného prokurátora na boj proti korupcii. Platné právne predpisy sú primerané, ale naďalej viazne zavádzanie protikorupčnej politiky do praxe. Poľutovaniahodný je nedostatok prostriedkov na financovanie politického života, prevažne fatalistický postoj občanov a slabé pôsobenie občianskej spoločnosti v tejto oblasti. Boj proti korupcii patrí medzi hlavné priority medzinárodných darcov (Rada Európy, EÚ, SIDA, Svetová banka, UNDP, USAID atď.). Viaceré koalície MVO sa tiež angažovali v tomto sektore (stredisko pre analýzu a prevenciu korupcie, Transparency International Moldova, alliance anticorruption, či Stredisko investigatívnej žurnalistiky). Zmeny na politickej scéne nepriniesli doteraz žiadne konkrétne výsledky v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.3

Riziká spojené s dohodou sú pre EÚ obmedzené: týkajú sa v zásade hygienických a fytosanitárnych noriem a investičných záruk. Potrebné zlepšenie podnikateľského prostredia s cieľom prilákať európskych investorov si vyžaduje rozhodný boj proti korupcii. Podľa indexu vnímania korupcie sa Moldavsko v roku 2011 umiestnilo v celosvetovom rebríčku na 112. mieste s výsledkom 2,9 bodov z 10 (8). V tejto oblasti pôsobia inštitúcie ako Stredisko na boj proti hospodárskej trestnej činnosti a korupcii ako aj oddelenie osobitného prokurátora na boj proti korupcii. Platné právne predpisy sú primerané, ale naďalej viazne zavádzanie protikorupčnej politiky do praxe. Poľutovaniahodný je nedostatok prostriedkov na financovanie politického života, prevažne fatalistický postoj občanov a slabé pôsobenie občianskej spoločnosti v tejto oblasti. Boj proti korupcii patrí medzi hlavné priority medzinárodných darcov (Rada Európy, EÚ, SIDA, Svetová banka, UNDP, USAID atď.). Viaceré koalície MVO sa tiež angažovali v tomto sektore (stredisko pre analýzu a prevenciu korupcie, Transparency International Moldova, alliance anticorruption, či Stredisko investigatívnej žurnalistiky). Zmeny na politickej scéne nepriniesli doteraz žiadne konkrétne výsledky v tejto oblasti.

| 3.4 | DCFTA bude mať mnohoraký vplyv na sociálnu oblasť. V tejto súvislosti EHSV vyzdvihuje význam sociálneho dialógu pre rozvoj krajiny. Odporúča prijať protokol o kolektívnej sťažnosti Sociálnej charty Rady Európy, zlepšiť inšpekciu práce a vytvoriť pracovné súdy. Moldavské orgány spolupracujú s MOP v otázkach práce na čierno, aby sa priblížili európskym normám, a v roku 2012 sa zapájajú do aktivít v rámci Európskeho roka aktívneho starnutia a solidarity medzi generáciami. Rovnako je potrebné zlepšiť prijímanie prisťahovalcov prichádzajúcich do Moldavska a podporovať práva Moldavcov v zahraničí. Uprednostňovať by sa mala tiež odborná príprava a rekvalifikácia pracovnej sily. |
| --- | --- |

3.4

DCFTA bude mať mnohoraký vplyv na sociálnu oblasť. V tejto súvislosti EHSV vyzdvihuje význam sociálneho dialógu pre rozvoj krajiny. Odporúča prijať protokol o kolektívnej sťažnosti Sociálnej charty Rady Európy, zlepšiť inšpekciu práce a vytvoriť pracovné súdy. Moldavské orgány spolupracujú s MOP v otázkach práce na čierno, aby sa priblížili európskym normám, a v roku 2012 sa zapájajú do aktivít v rámci Európskeho roka aktívneho starnutia a solidarity medzi generáciami. Rovnako je potrebné zlepšiť prijímanie prisťahovalcov prichádzajúcich do Moldavska a podporovať práva Moldavcov v zahraničí. Uprednostňovať by sa mala tiež odborná príprava a rekvalifikácia pracovnej sily.

| 3.5 | Ústredné postavenie v rámci rokovaní o dohode prislúcha poľnohospodárskemu a potravinárskemu sektoru Moldavska. Ak chce moldavské poľnohospodárstvo vyvážať svoje výrobky na európske trhy a zaručiť svoju potravinovú bezpečnosť, musí ešte dosiahnuť určité zlepšenie v oblasti označovania pôvodu, kontroly dodržiavania hygienických a fytosanitárnych noriem, či rešpektovania pravidiel hospodárskej súťaže. Zatiaľ boli prijaté normy, ale ich účinné zavádzanie do praxe je zdĺhavý a nákladný proces, najmä pre živočíšnu výrobu (v roku 2008 bol med jediným exportovateľným moldavským výrobkom). Zosúladenie s európskymi normami sa pre malých výrobcov spája s vysokými nákladmi, takže verejné orgány by mali viesť politiku inštitucionálnych reforiem a poskytovať pomoc potravinársko-poľnohospodárskemu sektoru a vinohradníctvu. Projekty financované v rámci nástroja Európskej komisie „Pomoc obchodu“ budú pre túto harmonizáciu cenným prínosom. |
| --- | --- |

3.5

Ústredné postavenie v rámci rokovaní o dohode prislúcha poľnohospodárskemu a potravinárskemu sektoru Moldavska. Ak chce moldavské poľnohospodárstvo vyvážať svoje výrobky na európske trhy a zaručiť svoju potravinovú bezpečnosť, musí ešte dosiahnuť určité zlepšenie v oblasti označovania pôvodu, kontroly dodržiavania hygienických a fytosanitárnych noriem, či rešpektovania pravidiel hospodárskej súťaže. Zatiaľ boli prijaté normy, ale ich účinné zavádzanie do praxe je zdĺhavý a nákladný proces, najmä pre živočíšnu výrobu (v roku 2008 bol med jediným exportovateľným moldavským výrobkom). Zosúladenie s európskymi normami sa pre malých výrobcov spája s vysokými nákladmi, takže verejné orgány by mali viesť politiku inštitucionálnych reforiem a poskytovať pomoc potravinársko-poľnohospodárskemu sektoru a vinohradníctvu. Projekty financované v rámci nástroja Európskej komisie „Pomoc obchodu“ budú pre túto harmonizáciu cenným prínosom.

| 3.6 | Zdá sa, že dlho upadajúci priemysel bude môcť ťažiť z výhodného pomeru medzi konkurencieschopnosťou a cenou v blízkosti európskych trhov, ako o tom svedčí prudký rozmach textilného sektora. Tento ľahký priemysel sa dá rozmiestniť po celom území, najmä v znevýhodnených južných regiónoch. Automobilový priemysel nedávno vďaka nemeckým investorom prenikol do severnej oblasti krajiny. Prínosom pre rozvoj by bolo zapojenie Moldavska do stratégie pre podunajskú oblasť a modernizácie veľkých priemyselných závodov (najmä na pravom brehu Dnestra). |
| --- | --- |

3.6

Zdá sa, že dlho upadajúci priemysel bude môcť ťažiť z výhodného pomeru medzi konkurencieschopnosťou a cenou v blízkosti európskych trhov, ako o tom svedčí prudký rozmach textilného sektora. Tento ľahký priemysel sa dá rozmiestniť po celom území, najmä v znevýhodnených južných regiónoch. Automobilový priemysel nedávno vďaka nemeckým investorom prenikol do severnej oblasti krajiny. Prínosom pre rozvoj by bolo zapojenie Moldavska do stratégie pre podunajskú oblasť a modernizácie veľkých priemyselných závodov (najmä na pravom brehu Dnestra).

| 3.7 | Dohoda o voľnom obchode s EÚ môže byť označená za prehĺbenú a komplexnú len za predpokladu, že si Moldavsko dokáže osvojiť acquis communautaire. To si vyžiada primerané sprievodné financovanie. Zo skúseností s rozširovaním vnútorného trhu jasne vyplýva, že štrukturálne fondy zohrávajú rozhodujúcu úlohu pre zaručenie sociálnej a územnej súdržnosti. Výbor preto odporúča zlúčiť sprievodné opatrenia s porovnateľnou hodnotou v snahe zabrániť prehlbovaniu sociálnych nerovností alebo územných rozdielov. Výbor pre monitorovanie dohody bude preto veľmi pozorne sledovať uplatňovanie programu pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka ENPARD. |
| --- | --- |

3.7

Dohoda o voľnom obchode s EÚ môže byť označená za prehĺbenú a komplexnú len za predpokladu, že si Moldavsko dokáže osvojiť acquis communautaire. To si vyžiada primerané sprievodné financovanie. Zo skúseností s rozširovaním vnútorného trhu jasne vyplýva, že štrukturálne fondy zohrávajú rozhodujúcu úlohu pre zaručenie sociálnej a územnej súdržnosti. Výbor preto odporúča zlúčiť sprievodné opatrenia s porovnateľnou hodnotou v snahe zabrániť prehlbovaniu sociálnych nerovností alebo územných rozdielov. Výbor pre monitorovanie dohody bude preto veľmi pozorne sledovať uplatňovanie programu pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka ENPARD.

| 3.8 | Environmentálny stav Moldavska vyvoláva vážne obavy do budúcnosti (pôda, voda, energetika), čo by sa pri rokovaniach o dohode malo zohľadniť. Sovietske dedičstvo je v tejto oblasti obzvlášť ťaživé, najmä pokiaľ ide o spracovanie toxického odpadu. Časté suchá v uplynulých rokoch odhalili bezmocnosť moldavského hospodárstva proti úpadku životného prostredia a klimatickým zmenám. Navyše je znečistená viac než polovica zásob podzemných vôd, pričom sa z nich pokrývajú dve tretiny spotreby pitnej vody obyvateľstva. Na environmentálnu politiku sa vyčleňuje málo prostriedkov napriek medzinárodným záväzkom, ako napr. voči EIB. Okrem toho je potrebné zvyšovať povedomie všetkých hospodárskych aktérov, ktorí si ešte len málo uvedomujú výzvy v oblasti dopravy či stavebníctva. Moldavsko, ktoré sa stalo členom európskeho energetického spoločenstva, je tiež výrazne závislé od dovozu energie z fosílnych zdrojov, zatiaľ čo energetická účinnosť je stále veľmi nízka. EHSV odporúča podporovať environmentálne organizácie v oblasti šetrenia energiou, racionálneho využívania zdrojov a spracovania odpadu. |
| --- | --- |

3.8

Environmentálny stav Moldavska vyvoláva vážne obavy do budúcnosti (pôda, voda, energetika), čo by sa pri rokovaniach o dohode malo zohľadniť. Sovietske dedičstvo je v tejto oblasti obzvlášť ťaživé, najmä pokiaľ ide o spracovanie toxického odpadu. Časté suchá v uplynulých rokoch odhalili bezmocnosť moldavského hospodárstva proti úpadku životného prostredia a klimatickým zmenám. Navyše je znečistená viac než polovica zásob podzemných vôd, pričom sa z nich pokrývajú dve tretiny spotreby pitnej vody obyvateľstva. Na environmentálnu politiku sa vyčleňuje málo prostriedkov napriek medzinárodným záväzkom, ako napr. voči EIB. Okrem toho je potrebné zvyšovať povedomie všetkých hospodárskych aktérov, ktorí si ešte len málo uvedomujú výzvy v oblasti dopravy či stavebníctva. Moldavsko, ktoré sa stalo členom európskeho energetického spoločenstva, je tiež výrazne závislé od dovozu energie z fosílnych zdrojov, zatiaľ čo energetická účinnosť je stále veľmi nízka. EHSV odporúča podporovať environmentálne organizácie v oblasti šetrenia energiou, racionálneho využívania zdrojov a spracovania odpadu.

| 3.9 | Osobitnú pozornosť treba v hodnotení vplyvu venovať situácii Podnesterska, aby sa so zreteľom na DCFTA mohol posúdiť možný vplyv dohody na bezpečnosť hraníc a na sociálnu a hospodársku oblasť. Táto dohoda by mohla prispieť k stlmeniu vnútorných rozbrojov a pomôcť zaručiť územnú celistvosť. |
| --- | --- |

3.9

Osobitnú pozornosť treba v hodnotení vplyvu venovať situácii Podnesterska, aby sa so zreteľom na DCFTA mohol posúdiť možný vplyv dohody na bezpečnosť hraníc a na sociálnu a hospodársku oblasť. Táto dohoda by mohla prispieť k stlmeniu vnútorných rozbrojov a pomôcť zaručiť územnú celistvosť.

4.   Návrh na vytvorenie moldavskej hospodárskej, sociálnej a environmentálnej rady

| 4.1 | EHSV odporúča vytvoriť MHSER podľa vzoru iných krajín regiónu, aby sa tak podporila snaha občianskej spoločnosti zintenzívniť dialóg a konzultačnú činnosť. Štúdia s prehľadom rôznych európskych skúseností umožní Moldavsku nájsť si svoju vlastnú cestu. |
| --- | --- |

4.1

EHSV odporúča vytvoriť MHSER podľa vzoru iných krajín regiónu, aby sa tak podporila snaha občianskej spoločnosti zintenzívniť dialóg a konzultačnú činnosť. Štúdia s prehľadom rôznych európskych skúseností umožní Moldavsku nájsť si svoju vlastnú cestu.

| 4.2 | Plánovaná MHSER bude odpoveďou na požiadavku dať občianskej spoločnosti potrebnú štruktúru a posilní jej vplyv a reprezentatívnosť. Narastajúci počet štruktúr ad hoc, ktorý je súčasným trendom, zabezpečuje pružný a experimentálny rámec, ale ich prežitie je neisté a ich fungovanie krehké. Juxtapozícia postojov sociálnych partnerov a združení alebo MVO im uberá na prehľadnosti vo verejných diskusiách. |
| --- | --- |

4.2

Plánovaná MHSER bude odpoveďou na požiadavku dať občianskej spoločnosti potrebnú štruktúru a posilní jej vplyv a reprezentatívnosť. Narastajúci počet štruktúr ad hoc, ktorý je súčasným trendom, zabezpečuje pružný a experimentálny rámec, ale ich prežitie je neisté a ich fungovanie krehké. Juxtapozícia postojov sociálnych partnerov a združení alebo MVO im uberá na prehľadnosti vo verejných diskusiách.

| 4.3 | MHSER by zaujímavým spôsobom prispela k snahám o dosiahnutie konsenzu pri prijímaní rozhodnutí spoločnosti, keďže by umožnila zohľadniť v modeli rozvoja rozličné záujmy. Spoločné úsilie založené na konzultáciách sa musí opierať o tri piliere trvalo udržateľného rozvoja. Je to zároveň dôležitý krok ku schodnej stratégii na reintegráciu Podnesterska. |
| --- | --- |

4.3

MHSER by zaujímavým spôsobom prispela k snahám o dosiahnutie konsenzu pri prijímaní rozhodnutí spoločnosti, keďže by umožnila zohľadniť v modeli rozvoja rozličné záujmy. Spoločné úsilie založené na konzultáciách sa musí opierať o tri piliere trvalo udržateľného rozvoja. Je to zároveň dôležitý krok ku schodnej stratégii na reintegráciu Podnesterska.

| 4.4 | MHSER môže byť garantom nezávislosti analýz, lebo ich ochráni pred straníckymi spormi a spochybňovaním pôvodu zdrojov, ale zároveň umožní konfrontáciu názorov. Okrem toho by sa v tomto rámci mali riešiť aj otázky boja proti diskriminácii na základe pohlavia, pôvodu alebo náboženského vyznania. |
| --- | --- |

4.4

MHSER môže byť garantom nezávislosti analýz, lebo ich ochráni pred straníckymi spormi a spochybňovaním pôvodu zdrojov, ale zároveň umožní konfrontáciu názorov. Okrem toho by sa v tomto rámci mali riešiť aj otázky boja proti diskriminácii na základe pohlavia, pôvodu alebo náboženského vyznania.

| 4.5 | Moldavská HSER by uspokojila potrebu zhodnotiť verejné opatrenia v súvislosti s transpozíciou acquis communautaire. Táto inštitúcia by mohla zastrešiť výbor na monitorovanie obchodnej dohody v spolupráci s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom. |
| --- | --- |

4.5

Moldavská HSER by uspokojila potrebu zhodnotiť verejné opatrenia v súvislosti s transpozíciou acquis communautaire. Táto inštitúcia by mohla zastrešiť výbor na monitorovanie obchodnej dohody v spolupráci s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom.

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  GR Trade, Consultation on Deep and Comprehensive Free Trade Areas/EU – Moldova, 2012.

1

(2)  Organizácia spojených národov, The second millennium development goals report, Republic of Moldova, 2010.

2

(3)  Stanovisko EHSV na tému „Príspevok občianskej spoločnosti k Východnému partnerstvu“, Ú. v. EÚ C 248, 25.8.2011; stanovisko na tému „Nová reakcia na meniace sa susedstvo“, Ú. v. EÚ C 43, 15.2.2012.

3

(4)  Moldova Statistics, na internetovej stránke „Rural Poverty Portal“: http://www.ruralpovertyportal.org/web/guest/country/statistics/tags/moldova.

4

(5)  Florent Parmentier, La Moldavie, un succès européen majeur pour le Partenariat oriental?, Nadácia Roberta Schumana, 22. novembra 2010, http://www.robert-schuman.eu/doc/questions_europe/qe-186-fr.pdf.

5

(6)  Stanovisko EHSV na tému „Hodnotenia vplyvu udržateľného rozvoja (SIA) a obchodná politika EÚ“, Ú. v. EÚ C 218, 23.7.2011.

6

(7)  Trade Sustainability Impact Assessment in support of negotiations of DCFTAs between the EU and respectively Georgia and the Republic of Moldova, Ecorys, 6. februára 2012.

7

(8)  Európska komisia, ENP Country Progress Report 2011 – Republic of Moldova, informačný oznam, Brusel, 15. mája 2012.

8

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/39 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/39

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Úloha občianskej spoločnosti v rámci viacstrannej obchodnej dohody medzi EÚ, Kolumbiou a Peru“

2012/C 299/08

Spravodajca: Giuseppe IULIANO

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. januára 2012 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Úloha občianskej spoločnosti v rámci viacstrannej obchodnej dohody medzi EÚ, Kolumbiou a Peru“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 28. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla 2012) prijal 139 hlasmi za, pričom 4 členovia hlasovali proti a 8 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   Vzhľadom na to, že nebolo možné uzavrieť rokovania o jednej dohode o pridružení so všetkými krajinami andského regiónu, EÚ sa na žiadosť Kolumbie a Peru rozhodla nadviazať nové obchodné vzťahy s oboma krajinami. Rokovania sa skončili v roku 2010, viacstranná obchodná dohoda bola parafovaná všetkými troma stranami 24. marca 2011 a oficiálne prijatá 13. apríla 2011. V súčasnosti sa zmluva nachádza v Európskom parlamente, ktorý by mal rozhodnúť o jej schválení alebo zamietnutí bez možnosti predložiť pozmeňovacie návrhy. EHSV predkladá v tejto fáze svoje hodnotenie a súbor usmernení určených všetkým zainteresovaným stranám, ktoré by sa mali zohľadniť v prípade schválenia a ratifikácie tejto zmluvy (1).

1.2   Európsky hospodársky a sociálny výbor sa nazdáva, že viacstranná obchodná dohoda EÚ s Kolumbiou a Peru môže byť pozitívnym nástrojom tak pre Európu, ako aj pre zainteresované andské krajiny. Ekvádor a Bolívia by boli prípadne ochotné obnoviť rokovania. Viacstranná obchodná dohoda môže prispieť k podpore rastu, zvyšovaniu konkurencieschopnosti a tvorbe dôstojných pracovných miest vzhľadom na to, že obchod je významným mechanizmom na podporu rozvoja a zmierňovanie chudoby. Jej hospodársky, sociálny a environmentálny vplyv však treba v záujme všetkých strán dôsledne, transparentne a komplexne preskúmať. Občianska spoločnosť môže a musí v tejto súvislosti zohrávať dôležitú úlohu.

1.3   V rámci procesu rokovania o tejto dohode sa poukázalo na to, že dialóg s organizovanou občianskou spoločnosťou jednotlivých strán je nedostatočný. EHSV s cieľom dodatočne zmierniť tento nedostatok a zapojiť inštitucionalizovanou formou občiansku spoločnosť do tohto procesu, a po diskusii s inštitucionálnymi partnermi a organizovanou občianskou spoločnosťou Peru a Kolumbie počas nedávnej misie do týchto krajín, navrhuje vytvorenie zmiešaného poradného výboru zloženého zo zástupcov európskej, peruánskej a kolumbijskej občianskej spoločnosti. Tento výbor by mal konzultačnú funkciu v otázkach, ktoré sa týkajú ľudských práv, udržateľného rozvoja a hodnotenia vplyvu viacstrannej obchodnej dohody na jednotlivé sektory. Poradný výbor vypracuje zoznam oblastí, ktoré sa majú monitorovať (2), zmluvné strany ho budú môcť konzultovať o otázkach v týchto oblastiach alebo bude môcť k týmto otázkam vypracovávať stanoviská, odporúčania a štúdie z vlastnej iniciatívy. Každoročne sa bude konať schôdza poradného výboru s orgánom zastupujúcim zmluvné strany dohody, ak sa po vzájomnej dohode nerozhodne inak. Fungovanie zmiešaného poradného výboru bude v súlade s článkom 282 dohody, ktorým sa stanovuje usporiadanie schôdze prístupnej celej organizovanej občianskej spoločnosti a všetkým občanom. Poradný výbor bude môcť rokovať so stranami o možnosti stanoviť ukazovatele dosahu implementácie dohody na jednotlivé sektory.

Mechanizmy schválené v predchádzajúcich obchodných dohodách EÚ s inými krajinami a regiónmi sveta môžu slúžiť ako referencia pre vytvorenie takéhoto konzultačného priestoru.

1.4   EHSV považuje za dôležité posilniť spoluprácu medzi Európskym parlamentom a parlamentmi Kolumbie a Peru a víta uznesenie Európskeho parlamentu, ktoré by mohlo vyústiť do spustenia parlamentných mechanizmov súbežného monitorovania prijatých záväzkov. Najmä tých, ktoré sa týkajú situácie v oblasti ľudských práv, pracovných a odborových podmienok v rámci agendy MOP v oblasti dôstojnej práce, rovnosti medzi mužmi a ženami, legálneho prisťahovalectva so zárukami, dohôd o ochrane životného prostredia a prípadného vytvorenia výboru pre riešenie sporov, pokiaľ ide o možnosti opravných prostriedkov.

1.5   EHSV sa nazdáva, že poradný orgán takéhoto charakteru umožní zakotviť zapojenie občianskej spoločnosti do viacstrannej obchodnej dohody, inštitucionalizovať konzultácie, ovplyvniť vývoj tejto dohody, čeliť výzvam, ktoré z nej vyplývajú, zaručiť plynulú a priamu komunikáciu so subjektmi zodpovednými za implementáciu dohody a sformulovať špecifické odporúčania v súvislosti s pozitívnymi a negatívnymi dôsledkami jej uplatňovania.

1.6   V máji 2012 navštívila delegácia EHSV Kolumbiu a Peru. Výsledok misie bol pozitívny vzhľadom na počet a úroveň konzultovaných strán a na význam získaných informácií, ktoré prispeli k tomu, aby sa do stanoviska premietli postoje občianskej spoločnosti oboch krajín, a k formulácii návrhu na vytvorenie zmiešaného poradného výboru občianskej spoločnosti zameraného na monitorovanie viacstrannej obchodnej dohody. Stanovisko skúma hlavné problémy v Kolumbii a Peru, ktoré by mali organizácie občianskej spoločnosti monitorovať.

2.   Všeobecné pripomienky

2.1   Európska únia udržiava s andským regiónom, a najmä s Kolumbiou a Peru, čoraz intenzívnejšie hospodárske a obchodné vzťahy. EÚ je v súčasnosti po USA druhým najväčším obchodným partnerom andských krajín. Objem obchodu medzi EÚ a andskými krajinami zaznamenal v poslednom desaťročí výrazný nárast: bilaterálne výmeny sa zvýšili z 9 100 mil. EUR v roku 2000 až na 15 800 mil. EUR v roku 2007, pričom priemerná miera medziročného rastu bola 8,25 % (3). V roku 2010 predstavoval objem bilaterálneho obchodu s tovarom medzi EÚ a Kolumbiou a Peru približne 16 000 mil. EUR.

2.2   Zmluvné strany obchodnej dohody nadviazali vzťahy, ktoré sa neobmedzujú len na hospodársku sféru a siahajú aj do oblastí, ako sú okrem iného politický dialóg, kultúra, vzdelávanie a veda. EÚ podporila proces demokratizácie a prispela k ochrane základných práv, pričom sa zaviazala k solidarite. EHSV tento prístup víta a súhlasí s ním.

2.3   Súčasnej viacstrannej obchodnej dohode predchádzala Dohoda o politickom dialógu a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi a Andským spoločenstvom a jeho členskými štátmi, ktorá bola podpísaná v roku 2003, a príslušné práva a povinnosti, ktoré zmluvné strany prevzali ako členovia Svetovej obchodnej organizácie (4).

2.4   Viacstranná obchodná dohoda umožní vstup tovarov a výrobkov zmluvných strán na príslušné vnútroštátne trhy s výrazným znížením colných poplatkov. Pre mnohé výrobky priemyselného sektora Kolumbie a Peru budú platiť flexibilnejšie kritériá pre vstup ako normy v rámci VSP+ (5). Dohodnuté boli zmeny okrem iného v petrochemickom priemysle, v sektore plastov, textilnom a odevnom priemysle, v sektore produktov rybného hospodárstva, banánov, cukru a kávy. Rovnako dôležité bude monitorovanie vplyvu uplatňovania viacstrannej obchodnej dohody na sektor poľnohospodárstva zmluvných strán, a to pokiaľ ide o otázky označovania pôvodu, ochranné doložky a stabilizačné mechanizmy v jednotlivých sektoroch, ktoré by sa mali monitorovať a hodnotiť. Výbor pozitívne hodnotí, že v dohode sa poukazuje na význam obchodu pre udržateľný rozvoj a na podporu spravodlivého obchodu (6).

2.5   Neformálne hospodárstvo dosahuje vysoký podiel tak v Peru, ako aj v Kolumbii, pričom jedným z jeho najvážnejších dôsledkov je vysoká miera neoficiálnej práce v andských krajinách. Výbor v tejto súvislosti vyjadruje znepokojenie, pokiaľ ide o pracovné normy v Peru a Kolumbii. Situácia mladých ľudí a žien je obzvlášť ťažká vzhľadom na to, že čelia nezamestnanosti a omnoho nepriaznivejším podmienkam prijímania do zamestnania a pracovným podmienkam. Hodnotenia vplyvu by mali zohľadňovať aj rodové hľadisko a venovať pozornosť pracovným podmienkam mladých ľudí vzhľadom na to, že ženy a mladí ľudia čelia špecifickým výzvam (7). EHSV zároveň zdôrazňuje, že treba vytvoriť a zaviesť konkrétne a účinné opatrenia zamerané na postupné odstránenie detskej práce, ktorá je v oboch krajinách znepokojujúcim javom.

2.6   Situácia v oblasti ľudských práv, vrátane pracovných a odborových práv, vyvoláva v Kolumbii a Peru vážne znepokojenie kolumbijského a peruánskeho ľudu a európskej občianskej spoločnosti. EHSV víta, že v článku 1 viacstrannej obchodnej dohody sa jasne uvádza, že porušenie demokratických zásad a základných práv môže viesť k dočasnému pozastaveniu alebo úplnému zrušeniu dohody. EHSV tiež víta, že zmluvné strany sa v článku 269 ods. 3 dohody (8) zaviazali plniť základné dohovory MOP a dúfa, že v rámci uplatňovania dohody sa zaručí ich dodržiavanie a dôsledné plnenie.

2.7   EHSV pri mnohých príležitostiach vyjadril svoju predstavu o tom, ako by sa mali vyvíjať rokovania o obchodných dohodách. Obchodné dohody by mali byť podľa jeho názoru v súlade s multilateralizmom (9). EHSV sa nazdáva, že bilaterálne rokovania by nemali viesť k tomu, aby EÚ zmiernila svoje požiadavky v sociálnej, pracovnej a environmentálnej oblasti. Tieto oblasti, rovnako ako oblasť hospodárstva, treba riadne zohľadniť a musia sa nájsť mechanizmy na ich harmonizáciu počas uplatňovania dohôd.

2.8   Podľa názoru výboru skúsenosti potvrdzujú, že aktívna úloha občianskej spoločnosti v rámci uplatňovania dohôd umožní určiť prípadných relevantných partnerov v zmluvných krajinách, nadviazať vzťahy, ktoré budú vzájomne prospešné pre všetky strany a uľahčiť riešenie prípadných sporov. Výbor už deklaroval žiadosť o začlenenie sociálneho rozmeru do dohôd, ktoré už boli prerokované alebo sa o nich v EÚ ešte rokuje, a túto žiadosť začlenil aj do predchádzajúcich stanovísk EHSV (10).

2.9   EHSV sa v predchádzajúcich stanoviskách staval pozitívne k rozhodnutie EÚ zaviesť hodnotenia vplyvu udržateľného rozvoja (SIA), ktoré umožňujú predkladanie návrhov a vytvorenie opatrení na maximalizáciu pozitívneho vplyvu a minimalizáciu prípadného negatívneho vplyvu obchodných dohôd. EHSV opätovne žiada, aby sa SIA vypracovávali za aktívneho zapojenia občianskej spoločnosti s cieľom zaručiť plnenie dohodnutých záväzkov, minimalizovať riziká a rozvíjať príležitosti spojené s otvorením trhov (11).

2.10   EHSV musí pripomenúť, že rokovania o dohode s Kolumbiou a Peru boli predmetom kritiky a pochybností zo strany sociálnych organizácií a odborových hnutí (12) jednotlivých strán. EHSV vyjadruje rovnaké znepokojenie, najmä pokiaľ ide o veľmi slabé zapojenie občianskej spoločnosti do procesu rokovania. V tejto súvislosti oceňuje prijatie uznesenia Európskeho parlamentu, ktoré zdôrazňuje význam vytvorenia jasných mechanizmov monitorovania a kontroly uplatňovania viacstrannej obchodnej dohody za účasti zástupcov občianskej spoločnosti (13).

2.11   EHSV sa nazdáva, že z pohľadu občianskej spoločnosti musia obchodné dohody uľahčiť realizáciu zmien, ktoré okrem iného prospejú rozvoju sociálnej zodpovednosti podnikov, budú vyžadovať, aby sa európske podniky riadili pracovnými postupmi uplatňovanými vo svojej krajine, vytvorili kvalitné pracovné miesta so zárukami, podporovali rozvoj kolektívneho rokovania, umožnili dôslednú kontrolu využívania prírodných zdrojov, prispeli k zníženiu podielu neformálneho hospodárstva a neoficiálnej práce. Zároveň by mali prispieť k odstráneniu porušovania ľudských práv, pomáhať v boji proti chudobe a sociálnej nerovnosti a umožniť zlepšenie životných podmienok svojich obyvateľov, najmä tých znevýhodnených.

2.12   EHSV sa nazdáva, že viacstranná obchodná dohoda obsahuje články (článok 1 o ľudských právach, článok 282 o zapojení organizácií občianskej spoločnosti, článok 286 o hodnoteniach vplyvu), ktoré umožňujú skĺbiť inštitucionalizované, reprezentatívne a nezávislé zapojenie menšieho počtu predstaviteľov organizácií občianskej spoločnosti oboch strán (14) prostredníctvom vytvorenia zmiešaného poradného výboru, ako aj činnosť otvoreného fóra peruánskej, kolumbijskej a európskej občianskej spoločnosti.

2.13   EHSV dúfa, že táto viacstranná obchodná dohoda pomôže zmluvným stranám zvládať najnaliehavejšie sociálno-ekonomické problémy, ako sú chudoba, sociálna nerovnosť a násilie, a umožní zlepšiť životné podmienky ich obyvateľov, najmä tých znevýhodnených. Výbor preto považuje za nevyhnutné, aby sa občianska spoločnosť všetkých troch strán mohla aktívne zapojiť do uplatňovania tejto dohody a hodnotenia jej vplyvu.

2.14   V máji 2012 navštívila delegácia EHSV Kolumbiu a Peru. Výsledok misie bol pozitívny vzhľadom na počet a úroveň konzultovaných strán, a na význam získaných informácií, ktoré prispeli k tomu, aby sa do stanoviska premietli postoje občianskej spoločnosti oboch krajín a k formulácii návrhu na vytvorenie zmiešaného poradného výboru občianskej spoločnosti zameraného na monitorovanie viacstrannej obchodnej dohody. Táto misia umožnila preskúmanie súčasného stavu sociálnych, pracovných a hospodárskych problémov oboch krajín. Ďalej dospela k záveru, že organizácie občianskej spoločnosti (s jedinou výnimkou organizácií podnikov, ktoré v oboch krajinách dohodu podporujú) nedôverujú tomu, že ich vlády a dohoda budú schopné tieto problémy riešiť. Návšteva poukázala na vzdialenosť medzi predstavou jednotlivých vlád, ktoré tvrdia, že viedli rozsiahle konzultácie a informačné kampane, a chápaním organizácií občianskej spoločnosti týchto krajín (15).

2.15   V stanovisku sa zdôrazňujú hlavné problémy v zmluvných krajinách dohody, ktoré by mali organizácie občianskej spoločnosti jednotlivých zmluvných strán monitorovať. V Kolumbii sa poukazuje na otázku ľudských práv a jej pozitívne aj negatívne aspekty, porušovanie odborových práv, stav uplatňovania zákona o odškodňovaní obetí a reštitúcii pôdy, ako aj na problém beztrestnosti. V Peru sa analyzuje situácia v sociálnej a pracovnej oblasti, najmä v baniach, otázka detskej práce, emigrácia do Európy a problematika práv pôvodných obyvateľov.

2.16   EHSV vyzýva zúčastnené strany, aby na základe konzultácií s občianskou spoločnosťou, najlepšie prostredníctvom zmiešaného poradného výboru, vypracovali transparentný a záväzný akčný plán pre otázky ľudských, environmentálnych a pracovných práv, ktorý by dopĺňal viacstrannú obchodnú dohodu. Tento akčný plán by mal obsahovať jasné, časovo vymedzené ciele zamerané na výsledky pre každú z uvedených oblastí. EHSV v tejto súvislosti súhlasí s požiadavkami vyjadrenými v bode 15 uznesenia Európskeho parlamentu z 13. júna 2012.

3.   Kolumbia

3.1   Ľudské práva: svetlé a tienisté stránky

3.1.1   V auguste 2010 nastúpila k moci nová vláda. Na jej čele stojí prezident Santos, ktorý zaujal k otázke ľudských práv iný postoj. Viceprezidentom je A. Garzón, bývalý generálny tajomník Jednotného zväzu zamestnancov a niekdajší minister práce, ktorý v súlade so svojou doterajšou kariérou podporuje politiku posilnenia národného sociálneho dialógu. Postoj prezidenta Santosa k oblasti ľudských práv sa líši od postoja vlády jeho predchodcu A. Uribeho. Namiesto ostrej rétoriky, ktorá predstavovala skutočnú hrozbu pre obhajcov ľudských práv, zvolila vláda miernejší tón a urobila gestá, ktoré majú podporiť dialóg. Po prvý raz bola uznaná existencia interného ozbrojeného konfliktu a zdá sa, že si vláda zvolila cestu jeho definitívneho vyriešenia.

3.1.2   Kolumbia čelí dôsledkom závažného vnútroštátneho konfliktu, v ktorom sa krajina zmieta vyše 60 rokov. Ide o ozbrojený konflikt, v ktorom sú rozličné subjekty súčasne pôvodcami a terčmi násilia. Aj napriek úsiliu, ktoré vláda vyvíja, je situácia aj naďalej zložitá, čo uznáva aj Amnesty International (16).

3.1.3   V Kolumbii stále pôsobia Ozbrojené revolučné sily Kolumbie (FARC), ktoré sú najstaršou polovojenskou skupinou na kontinente. Rovnako ako Národná oslobodzovacia armáda (ELN) robia aj naďalej nábor chlapcov a dievčat, ktorých využívajú v ozbrojených konfliktoch, v mnohých oblastiach rozmiestňujú nášľapné míny a okrem toho získavajú financie vďaka prepojeniu na obchod s drogami. Kolumbia je po Konžskej demokratickej republike druhou krajinou s najvyšším počtom detských vojakov (17).

3.1.4   Z miesta svojho bydliska a práce bolo presídlených 1,5 milióna až 3 milióny osôb. FARC vo februári 2012 oznámili, že končia s únosmi a prepustili na slobodu 10 rukojemníkov z radov vojakov. Ešte stále však zadržiavajú neznámy počet civilistov (18).

3.1.5   Postupom času, predovšetkým od 70. rokov minulého storočia, prišli o život tisíce dedinčanov, robotníkov, odborárov, učiteľov, obrancov ľudských práv, predstaviteľov sociálnych organizácií jednotlivých mestských štvrtí, obcí a dedín a ďalších. Podľa Národnej odborovej školy (Escuela Nacional Sindical) – mimovládnej organizácie uznávanej pre svoju činnosť v oblasti obrany ľudských a odborových práv – bolo od roku 1986 zavraždených vyše 2 900 odborárov. Obchod s drogami je aj naďalej bežnou nelegálnou činnosťou, pričom jeho siete prechádzajú celým územím krajiny a siahajú do zahraničia. Snahy o likvidáciu javu zvaného manu militari prispeli často k ďalším vlnám násilia. Mnohí z príslušníkov ozbrojených a bezpečnostných zložiek boli obvinení národnými a medzinárodnými organizáciami na obranu ľudských práv z vrážd osôb, ktoré boli údajne členmi polovojenských oddielov, t.j. tzv. prípad „nesprávne pozitívnych osôb“ (19).

3.1.6   V súčasnej kolumbijskej spoločnosti čelia ženy aj naďalej nerovnému zaobchádzaniu a diskriminácii. Nerovnosť medzi ženami a mužmi je v rodinnom prostredí sprevádzaná vysokým počtom prípadov násilia páchaného na ženách, v hospodárskej oblasti sa prejavuje vysokou mierou nezamestnanosti a nárastom podielu žien pracujúcich v šedej ekonomike (57 %) a pretrvávajúcimi platovými rozdielmi a v politickej oblasti existuje v podobe slabého zastúpenia žien na vyššej úrovni rozhodovania.

3.1.7   Podľa správ národných odborových centrál (CUT, CTG, CGT) sa zatiaľ nezaznamenali dostatočné pozitívne zmeny v oblasti sociálneho dialógu, ktorý bol počas predchádzajúcich vlád značne narušený. Konfederácie tvrdia, že nedostatočný sociálny dialóg prispel k zníženiu podielu členov odborov zo 14 % na 4 %. Treba pripomenúť, že situáciu v oblasti odborárskych práv v Kolumbii počas uplynulých rokov pozorne sledovala MOP (20), ktorá uskutočnila početné prieskumné misie a má v krajine stálu jednotku s cieľom ďalej monitorovať porušovanie ľudských, pracovných a odborárskych práv. V roku 2011 bolo zavraždených 29 odborárskych lídrov a aktivistov. V mnohých prípadoch sú za to zodpovední „demobilizovaní“ členovia polovojenských skupín. Ďalších desať odborárov sa stalo terčom pokusu o vraždu. D. Aguirre, generálny tajomník Národného odborového zväzu sekáčov trstiny, bol zavraždený 27. apríla 2012, čím sa počet odborárov zavraždených tento rok zvýšil na 7.

3.1.8   Ako pozitívny fakt treba pripomenúť nárast počtu zamestnancov Úradu generálnej prokuratúry (FGN), ktorí sa zaoberajú objasnením týchto zločinov a trestných činov. Rovnako je pozitívne, že z iniciatívy FGN schválil národný kongres reformu článku 200 trestného zákona, ktorá zavádza prísnejšie tresty odňatia slobody a pokuty pre osoby, ktoré zabránia uskutočneniu schôdze alebo výkon pracovných práv alebo ich narušia, ako aj pre osoby, ktoré uskutočnia odvetné kroky za zorganizovanie zákonom povoleného štrajku, schôdze alebo zhromaždenia (21). V januári 2012 sa FGN a Národná odborová škola dohodli na výmene informácií a vytvorení jednotnej metodológie na definovanie, identifikáciu a dokumentáciu zločinov spáchaných proti členom odborových organizácií.

3.1.9   Napriek tomu, že atmosféra násilia sa v krajine zmiernila, aj naďalej dochádza k teroristickým činom. V deň, keď vstúpila do platnosti Zmluva o voľnom obchode s USA, t. j. 15. mája 2012, bol spáchaný atentát na bývalého ministra Hoyosa, pri ktorom prišli o život dvaja členovia jeho ochranky a bolo zranených 49 osôb.

3.1.10   Zákon o obetiach a reštitúcii pôdy Tento zákon, prijatý v roku 2011, uznáva existenciu ozbrojeného konfliktu a práva obetí. Stanovuje odškodné pre pozostalých v prípadoch porušovania ľudských práv, vrátane takých, ktorých sa dopustili zástupcovia štátnych orgánov. Zákon sa až doteraz uplatňoval nedostatočne a neúplne, avšak predstavuje významnú zmenu pre obete, ktorým doteraz neboli priznané žiadne práva. Počas misie EHSV organizácie občianskej spoločnosti upozorňovali na prípady hrozieb adresovaných osobám alebo komunitám, ktorým bola vrátená ich pôda. Ministerstvo poľnohospodárstva informovalo delegáciu EHSV o školení sudcov, ktoré bolo zamerané na oblasť reštitúcie pôdy pridelenej na základe neoprávnených nárokov pred súdom. Tým sa umožnil nákup pozemkov, z ktorých boli nútene vysídlení ich majitelia z radov dedinčanov, za mimoriadne nízke ceny, a pôda sa následne využívala v mnohých prípadoch na nelegálne pestovanie drog. Rovnako sa ponúkajú opatrenia na ochranu rodín, ktoré obsadili zabavené pozemky pod tlakom polovojenských skupín snažiacich sa týmto spôsobom kontrolovať územia.

3.1.11   Beztrestnosť – epidémia v Kolumbii Dosiahol sa určitý pokrok v najdôležitejších vyšetrovaniach v oblasti ľudských práv vrátane škandálu tzv. parapolitiky, v ktorom boli odhalené nelegálne prepojenia medzi členmi parlamentu a polovojenskými skupinami. Bolo vypočutých vyše 120 bývalých poslancov parlamentu a približne 40 z nich bolo uznaných vinnými (22). Vo februári 2012 bolo však anulované vymenovanie generálnej prokurátorky (23), ktorá bola poverená najzávažnejšími prípadmi korupcie, boja proti polovojenským a partizánskym skupinám a obchodníkom s drogami, a ktorá prejavila pevné odhodlanie skoncovať s beztrestnosťou. Počas vyšetrovania boli odhalené prepojenia, ktoré udržiavala spravodajská služba DAS s polovojenskými skupinami a ktoré v mnohých prípadoch priamo súviseli s vyhrážkami a vraždami obhajcov ľudských práv, sudcov, novinárov, odborárov a advokátov (24). V októbri 2011 vláda oznámila zrušenie DAS a vytvorenie novej spravodajskej služby.

3.1.12   Vláda navrhla kontroverznú reformu článku 221 ústavy, čím by sa vojenským súdom dala počiatočná kontrola nad vyšetrovaním prípadných porušovaní ľudských práv, ktorého sa dopustia členovia bezpečnostných síl. Táto reforma predpokladá, že všetky trestné činy, ktorých sa dopustia príslušníci verejných zložiek počas operácií a/alebo procesov, budú považované za „spáchané v službe“, a preto budú prinajmenšom na prvom stupni spadať pod vojenskú jurisdikciu. Medziamerický výbor pre ľudské práva a OSN pri viacerých príležitostiach poukázali na zaujatosť a nedostatočnú nezávislosť vojenských súdov, čo znižuje dôveryhodnosť ich rozsudkov (25). Kolumbijské ozbrojené a bezpečnostné sily boli opakovane obvinené z vykonania popráv bez riadneho súdneho procesu a podľa odhadov Úradu vysokej komisárky OSN pre ľudské práva v Kolumbii bolo zástupcami štátnych orgánov v období rokov 2004 – 2008 popravených vyše 3 000 osôb. Odvtedy došlo k značnému zníženiu počtu takýchto prípadov, avšak nevymizli úplne (26). Rozličné národné a medzinárodné organizácie vyzvali prezidenta Santosa, aby navrhovanú zmenu stiahol (27).

3.1.13   Z diskusií uskutočnených v podnikateľskom sektore vyplýva (v protiklade s predchádzajúcimi stanoviskami), že podľa mienky tohto sektora bude táto zmluva prospešná pre legálne hospodárstvo, legalizáciu pracovných miest, ľudské práva a životné prostredie a pomôže znížiť ukazovatele násilia.

4.   Peru

4.1   V uplynulom desaťročí sa znížila chudoba, avšak podľa údajov Svetovej banky (28) stále žije 15 % obyvateľstva z necelých 2 USD na deň. Rozdiely medzi mestskými a vidieckymi oblasťami sú naďalej výrazné. Rast sa preto doteraz premietal do veľmi nepravidelného rozdeľovania príjmov. Priemerné príjmy (ktoré zodpovedajú aj súkromnej spotrebe) sa zvýšili, avšak nie dostatočne, a v roku 2010 dosiahli úroveň 404 USD.

4.2   Situácia v pracovnej oblasti a odborových zväzoch. V roku 2009 nemalo takmer 73 % zamestnancov pracovnú zmluvu, 7 % malo zmluvu na dobu neurčitú a 20 % zmluvu na dobu určitú (29). V roku 2011 MOP upozornila na nárast nelegálneho zamestnávania a podzamestnanosti, pokles reálnej minimálnej mzdy a veľmi rozšírené využívanie detskej práce (42 %). Peru zažíva expanziu vývozu poľnohospodárskych produktov, ktorý však zatiaľ neprináša prospech samotným pracovníkom tohto odvetvia. V roku 2008, pred vypuknutím medzinárodnej krízy, bolo v poľnohospodárstve zamestnaných čosi vyše 200 tisíc pracovníkov. V prvom polroku 2011 sa skonsolidovala hospodárska obnova a miera zamestnanosti sa vyšplhala na historické maximum. V tomto odvetví však môže byť pracovná doba neprimerane dlhá, mzdy sú v porovnaní s bežnou minimálnou mzdou nižšie (30), nadčasy sú slabšie platené a prevláda zamestnávanie na dobu určitú (31).

4.3   EHSV pozitívne hodnotí záväzky prijaté v súvislosti s plnením základných dohovorov MOP a programu dôstojnej práce, opakuje však, že by bolo vhodné, keby sa peruánska a európska organizovaná občianska spoločnosť mohli podieľať na monitorovaní plnenia týchto záväzkov. Jednou z hlavných podmienok koncepcie dôstojnej práce je sociálny dialóg, to znamená účasť podnikateľských a odborových organizácií na kolektívnom vyjednávaní, ktoré zohráva významnú úlohu tým, že dopĺňa právne predpisy s cieľom zlepšiť pracovné podmienky pracovníkov. Ďalšou úlohou, ktorú EHSV navrhuje preniesť do oficiálnej roviny, je výmena skúseností v oblasti sociálneho dialógu.

4.4   Detská práca v Peru je pre peruánsku občiansku spoločnosť problémom už dlhý čas. Veľmi často sa tento jav vyskytuje najmä v banskom priemysle, ktorý zamestnáva aj dievčatá. Číselné údaje treba chápať len orientačne, pretože oficiálne štatistiky zvyčajne neodrážajú tento fenomén v celom jeho rozsahu. Z údajov IPEC-MOP (32) však vyplýva, že v dvoch z troch baníckych rodín pracujú deti mladšie ako 18 rokov v niektorom z odvetví ťažby, spracovania alebo prepravy materiálu. Dievčatá síce zvyčajne nepracujú v hlbinách bane, ale čoraz viac sa podieľajú na činnostiach pod povrchom a zabezpečujú komunikáciu medzi baňou a vonkajším svetom. MOP zdôrazňuje, že odstránenie detskej práce v baniach môže prispieť k naštartovaniu technologických zmien, zlepšeniu sociálnej ochrany a rozšíreniu možností vzdelávania pre tieto deti. Zásadný význam má v tomto postupnom procese účasť občianskej spoločnosti. EÚ prijala v oblasti odstránenia detskej práce konkrétne záväzky, a to vo vzťahu k svojim obchodným partnerom a podnikom EÚ pôsobiacim na iných kontinentoch. Otázky týkajúce sa sociálnej zodpovednosti podnikov a pracovných a ľudských práv sa nekončia na hraniciach Európy. Počas uplatňovania viacstrannej obchodnej dohody sa tieto záväzky musia obnoviť a takisto sa musí posúdiť ich dosah na súčasnú situáciu v súvislosti s detskou prácou.

4.5   Prisťahovalectvo do EÚ. Podľa peruánskeho Národného inštitútu pre štatistiku a informatiku (33) sa počet Peruáncov žijúcich v zahraničí v rokoch 1990 – 2009 odhaduje na 2 038 107 osôb. Taliansko je po Španielsku (kde žije približne 200 000 Peruáncov) jednou z krajín, kde sa v posledných rokoch usadilo najviac peruánskych občanov (34). Podľa názoru EHSV je legálne prisťahovalectvo so zárukami pozitívnym a obohacujúcim javom. V rámci viacstrannej obchodnej dohody by mal byť zavedený mechanizmus sledovania zameraný na pozorovanie a monitorovanie situácie v oblasti ľudských práv prisťahovalcov a prevencie nedovoleného prevádzačstva. Do tohto mechanizmu by mala byť zapojená aj občianska spoločnosť.

4.6   Práva pôvodných obyvateľov. EHSV berie na vedomie, že zákon o predchádzajúcej konzultácii, ktorý bol prijatý v roku 2011, nadobudol účinnosť (35). Tento zákon, ktorým sa uznávajú práva pôvodných obyvateľov, môže prispieť k sociálnemu začleneniu a konečne umožniť pôvodnému obyvateľstvu prístup k výhodám, ktoré prináša demokracia. Zákon je výsledkom úsilia mnohých sociálnych subjektov, no hlavne samotných pôvodných obyvateľov, ktorí sústavne požadovali prijatie takéhoto právneho predpisu, ktorý by im účinne zaručil skutočné uplatňovanie konzultácie. Úplné uplatňovanie tohto zákona bude dôkazom, že Peru plní povinnosti prijaté v rámci dohovoru MOP č. 169.

4.7   Vláda, ktorú riadi Ollanta Humala, sa ujala funkcie v roku 2011. Má pred sebou mnohé výzvy a vkladajú sa do nej veľké nádeje. Podpísanie viacstrannej obchodnej dohody s EÚ môže prispieť k úspešnému vyriešeniu problémov a premeniť nádeje na istotu pozitívnych zmien. Nemožno však očakávať, že samotný podpis dohody prinesie želané zmeny. Týmto stanoviskom EHSV vyjadruje svoj zámer prispieť k zlepšeniu vzťahov medzi EÚ a Peru v budúcnosti, a to zapojením peruánskej občianskej spoločností do mechanizmov sledovania a hodnotenia dosahu, ktoré budú prijaté. EHSV zastáva názor, ktorý pri tejto príležitosti opakuje, že tieto štruktúry zapojenia občianskej spoločnosti musia byť reprezentatívne a nezávislé od výkonnej moci.

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Viacstrannú obchodnú dohodu by malo ratifikovať 27 parlamentov členských štátov EÚ a parlamenty Kolumbie a Peru.

1

(2)  Ako je to stanovené napríklad v Akčnom pláne o pracovných právach, ktorý je súčasťou dohody medzi Kolumbiou a USA, a vo všeobecnom systéme preferencií (VSP+).

2

(3)  Hodnotenie vplyvu na udržateľnosť obchodu vypracované na žiadosť Európskej komisie, Development Solutions (centrum pre výskum hospodárskej politiky), University of Manchester, 2009.

3

(4)  Ďalej tiež ciele protokolu o ľudských právach, EÚ – Kolumbia (2009) ratifikované na VI. riadnej schôdzi nástroja pre dialóg o ľudských právach, ktorá sa konala 30. januára 2012 v Bogote.

4

(5)  Všeobecný systém preferencií +.

5

(6)  Článok 271 a článok 324 viacstrannej obchodnej dohody.

6

(7)  Stanovisko EHSV na tému „Rokovania o nových obchodných dohodách - postoj EHSV“, spravodajcovia: J. Peel a E. Pichenot (Ú. v. EÚ C 211, 19.08.2008, s. 82).

7

(8)  „Každá strana sa zaväzuje, že vo svojich zákonoch a postupoch bude na celom svojom území presadzovať a účinne uplatňovať základné pracovné normy uznané na medzinárodnej úrovni, ako sú uvedené v základných dohovoroch MOP“[neoficiálny preklad], článok 269 ods. 3 viacstrannej obchodnej dohody.

8

neoficiálny preklad

(9)  Ú. v EÚ C 211, 19.08.2008, s. 82.

9

(10)  „EHSV považuje za nevyhnutné, aby dohoda o pridružení zahŕňala aj sociálny rozmer, pretože by malo ísť o dohodu, ktorá prekračuje rámec obchodných aspektov a ktorej skutočným cieľom je zvýšiť sociálnu súdržnosť.“, spravodajca: J. M. Zufiaur (Ú. v. EÚ C 248, 25.08.2011, s. 55).

10

(11)  Stanovisko EHSV na tému „Hodnotenia vplyvu udržateľného rozvoja (SIA) a obchodná politika EÚ“, spravodajca: E. Pichenot (Ú. v. EÚ C 218, 23.07.2011, s. 14).

11

(12)  Správa Európskemu parlamentu od Európskej konfederácie odborových zväzov, Medzinárodnej konfederácie odborových zväzov, Americkej konfederácie odborových zväzov a Rady celosvetových odborových zväzov z februára 2012; postoj Konfederácie odborových zväzov Kolumbie voči obchodnej dohode EÚ – Kolumbia, február 2012.

12

(13)  Uznesenie Európskeho parlamentu o viacstrannej obchodnej dohode medzi Európskou úniou, Kolumbiou a Peru prijaté 13. júna 2012.

13

(14)  EHSV za európsku stranu.

14

(15)  V prílohe B je uvedená správa a program misie.

15

(16)  Vyhlásenie Amnesty International počas 19. zasadnutia Rady OSN pre ľudské práva, Ženeva 2012.

16

(17)  Správa Medzinárodného tribunálu pre otázky detí postihnutých vojnou a chudobou (Tribunal internacional sobre la infancia afectada por la guerra y la pobreza) http://www.tribunalinternacionalinfancia.org.

17

Tribunal internacional sobre la infancia afectada por la guerra y la pobreza

(18)  V rozpore so svojim prísľubom zadržali 28. apríla 2012 francúzskeho novinára R. Lagloisa, ktorého o niekoľko týždňov neskôr prepustili.

18

(19)  Podľa kolumbijského práva ide o vraždy chránených osôb.

19

(20)  Zdroj: séria správ Výboru pre uplatňovanie noriem, Medzinárodné konferencie o práci, MOP.

20

(21)  Správa z kolumbijského veľvyslanectva v Bruseli o činnosti Úradu generálnej prokuratúry (FGN), marec 2012.

21

(22)  Vo februári 2011 bol zo stykov s členmi polovojenských skupín uznaný vinným bývalý senátor Mario Uribe, niekdajší predseda Kongresu a bratranec prezidenta Álvara Uribeho.

22

(23)  Vymenovanie Dr. V. Morales bolo anulované z dôvodu údajnej formálnej chyby pri jej nominácii.

23

(24)  V septembri 2011 bol J.N. Cotes, ktorý viedol DAS v rokoch 2002 – 2005, uznaný vinným z toho, že informačná agentúra slúžila polovojenským skupinám, a tiež z vraždy jedného univerzitného profesora v roku 2004.

24

(25)  Správa o Kolumbii, Medziamerický výbor pre ľudské práva.

25

(26)  Globálna správa o ľudských právach, 2012, Human Rights Watch.

26

(27)  List prezidentovi Santosovi, Human Rights Watch, 9. februára 2012.

27

(28)  Ukazovatele svetového rozvoja (World Development Indicators), Svetová banka, 2011.

28

(29)  Údaje Ministerstva práce Peru.

29

(30)  Denná mzda sa pohybuje medzi 8,84 USD a 10 USD, minimálna mzda potrebná na prežitie je 259,61 USD mesačne.

30

(31)  Typickým príkladom nevhodného využívania dočasného zamestnávania je odvetvie výroby palmového oleja.

31

(32)  Program Medzinárodnej organizácie práce pre odstránenie detskej práce. www.ilo.org.

32

(33)  Perú: Estadísticas de la Emigración Internacional de Peruanos e Inmigración de Extranjeros, 1990 – 2009 (Peru: Štatistika vysťahovalectva Peruáncov do zahraničia a prisťahovalectva cudzincov do Peru, 1990 – 2009) Lima, 2010.

33

Perú: Estadísticas de la Emigración Internacional de Peruanos e Inmigración de Extranjeros, 1990 – 2009

(34)  Od roku 2011 EÚ financuje projekt Perú Migrante.

34

Perú Migrante

(35)  Zákon č. 29785; zákon o práve na predchádzajúcu konzultáciu domorodých alebo pôvodných obyvateľov, ktorý bol uznaný dohovorom MOP č. 169.

35

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/45 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/45

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Družstvá a poľnohospodársko-potravinársky rozvoj“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2012/C 299/09

Spravodajca: Carlos TRIAS PINTÓ

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa na svojom plenárnom zasadnutí 19. januára 2012 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Družstvá a poľnohospodársko-potravinársky rozvoj“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy).

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 26. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla 2012) prijal 144 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   Pri hľadaní udržateľnejšieho hospodárskeho modelu sa družstvá javia ako konkurencieschopná a efektívna alternatíva, ktorá ponúka nové riešenia problémov v hodnotovom reťazci poľnohospodársko-potravinárskeho sektora a ktorá podporuje zamestnanosť a miestne potravinové reťazce, potravinovú bezpečnosť, zapojenie a sociálnu zodpovednosť.

1.2   Na súčasných trhoch poľnohospodársko-potravinárskych výrobkov treba vykonať štrukturálne reformy v súlade s cieľmi stanovenými v stratégii Európa 2020 a iných iniciatívach EÚ. Zvyčajné distribučné kanály neponúkajú potrebnú transparentnosť pri tvorbe cien, čo spôsobuje výrazné rozdiely v rokovacej pozícii jednotlivých subjektov a poškodzuje výrobcov a spotrebiteľov (prvý a posledný článok reťazca). Zároveň vznikajú zbytočné environmentálne náklady súvisiace s energeticky neefektívnou distribúciou, ako je to v prípade skladovania čerstvých potravín v chladiarenských skladoch mimo sezóny a ich prevozu na trhy veľmi vzdialené od miesta produkcie.

1.3   Reorganizácia trhu by sa mala orientovať na okružné usporiadanie a uprednostniť skrátenie distribučných kanálov s cieľom zlepšiť prepojenie ponuky a dopytu v rámci siete, a mala by byť podporovaná z jeho najzákladnejších jednotiek v inovatívnom a technologicky pokrokovom kontexte.

1.4   Družstvá prostredníctvom svojich charakteristických zásad a hodnôt prispievajú k vyrovnaným a synergickým obchodným vzťahom, ktoré umožňujú znovu dosiahnuť rovnováhu poľnohospodársko-potravinárskeho hodnotového reťazca, a to zosúladením záujmov, optimalizáciou spoločných hodnôt a upevnením udržateľnosti výrobných a spotrebných postupov.

1.5   EHSV preto žiada európske inštitúcie, aby vytvorili jasné podmienky pre zavedenie družstevného modelu prijatím politík EÚ, ktoré zavedú vhodné právne, ekonomické, daňové, technické a ďalšie opatrenia s cieľom zaručiť jeho harmonický rozvoj.

2.   Úvod

2.1   Družstevný model podporuje zlepšenie podnikateľského prostredia v Európskej únii, a najmä hospodárskej demokracie tým, že prispieva k potrebnej zmene výrobného modelu.

2.2   Rok 2012, ktorý OSN vyhlásila sa Medzinárodný rok družstiev, poskytuje ideálny rámec pre reflexiu o úlohe družstiev pri vytváraní novej hnacej sily trvalo udržateľného a inkluzívneho rastu, vďaka ktorej zo súčasnej krízy vzíde vysoko konkurencieschopné trhové sociálne hospodárstvo (1).

2.3   Situácia v družstevnom sektore v rámci EÚ je veľmi odlišná. Niektoré družstvá rozvíjajú obchodnú činnosť, ktorá sa v ničom nelíši od činnosti ich konkurentov, zatiaľ čo iné kombinujú svoju obchodnú činnosť s „politickým“ prístupom v prospech spotrebiteľov, životného prostredia atď., ktorý je začlenený do ich informačných stratégií alebo stratégií predaja. Treba tiež rozlišovať družstvá, ktoré pôsobia na začiatku (výroba) a na konci (spotreba) hodnotového reťazca, často bez vzájomnej koordinácie.

2.4   Štrukturálna reforma trhov zameraná na jednoduchšie dosiahnutie udržateľného modelu výroby a spotreby si vyžaduje opätovné vyváženie poľnohospodársko-potravinárskeho hodnotového reťazca (2) tým, že zoskupenia v sektore poľnohospodárstva vo všeobecnosti, a konkrétne družstvá získajú modulačnú a integračnú funkciu, ktorá umožní vykonať potrebné úpravy a zmeny, a to prostredníctvom dialógu a interakcie medzi jednotlivými sektormi.

2.5   Tento prístup prispieva k rozvoju postojov, ktoré vyjadril EHSV, a snaží sa odpovedať na budúce výzvy politík EÚ súvisiacich so stratégiou Európa 2020, novou spoločnou poľnohospodárskou politikou, akčným plánom pre udržateľnú spotrebu, výrobu a priemysel, ako aj s Aktom o jednotnom trhu.

2.6   V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že predkladaná iniciatíva je založená na zásade inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, sformovaná na základe znalostí, nízkouhlíkového hospodárstva (3), zamestnateľnosti a sociálnej a územnej súdržnosti.

2.7   Tento návrh ďalej súvisí s inými prierezovými aspektmi, ktoré majú veľký význam pre politiky EÚ, ako sú okrem iného politiky v oblasti potravinovej sebestačnosti a bezpečnosti, územnej rovnováhy a zachovania miestnych potravinových reťazcov (4), sociálneho podnikania, ochrany práv a záujmov spotrebiteľov a priameho zapojenia organizovanej občianskej spoločnosti do poľnohospodársko-potravinárskeho sektora (5).

3.   Pripomienky EHSV

3.1   Stav súčasného trhu

3.1.1   Fungovanie trhu by malo zaručiť, aby sa ponúkali výrobky takého druhu a kvality, aké si želajú spotrebitelia. To si vyžaduje, aby sa signály, ktoré vysiela spotrebiteľ, prenášali do celého hodnotového reťazca a aby sa v nezmenenej podobe dostali až k výrobcovi. Trh bohužiaľ v súčasnosti často charakterizuje lineárnosť, ktorá bráni pozitívnej vzájomnej spätnej väzbe, a komplexnosť, ktorá narúša jeho ciele tým, že poškodzuje jeho skutočnú činnosť: dodávať výrobky obyvateľom čo najuspokojivejším spôsobom.

3.1.2   Spotrebitelia čoraz častejšie žiadajú bezpečné a udržateľné výrobky vyrobené inovačným a zodpovedným spôsobom, ktorý je ohľaduplný voči životnému prostrediu, v primeraných pracovných podmienkach a za dodržania dobrých životných podmienok zvierat. Pritom si treba uvedomiť, že zohľadniť sa musia aj menej nákladné potravinárske výrobky, pretože cena je aj naďalej určujúcim faktorom pri rozhodovaní o kúpe. Poľnohospodársko-potravinársky hodnotový reťazec bohužiaľ neprenáša relevantné informácie medzi jednotlivými článkami (prvovýroba, balenie, skladovanie, distribúcia a predaj).

3.1.3   Distribučné kanály zväčšujú vzdialenosť medzi poskytovateľmi a spotrebiteľmi a zároveň narúšajú transparentnosť operácií, ktoré v rámci týchto kanálov prebiehajú, v dôsledku čoho sú náklady na výrobu podhodnotené a ceny vyplácané výrobcom často nedosahujú ani minimálnu úroveň, ktorá im umožňuje ekonomicky prežiť.

3.1.4   Slabá rokovacia pozícia a nútená závislosť tých subjektov, ktoré znášajú ceny nezodpovedajúce ich činnosti, prehlbujú súčasnú nerovnováhu v poľnohospodársko-potravinárskom reťazci (6) a podporujú pretrvávanie abnormálneho fungovania trhu.

3.1.5   Z analýzy súčasného trhu, ktorá je potrebná na jeho reformu, vyplýva tento stav: fragmentovaná ponuka, koncentrovaná distribúcia a nekonzistentný dopyt. Tento kontext poskytuje prirodzené prostredie pre rozvoj špekulácie.

3.1.6   Nemalo by sa zabúdať na to, že distribučná etapa má aj environmentálny a sociálny dosah súvisiaci s dopravou na veľké vzdialenosti, dlhodobým skladovaním v chladiarenských skladoch, delokalizáciou podnikov atď.

3.2   Smerom k väčšiemu zastúpeniu družstiev na trhu: prístup zameraný na nové udržateľné modely výroby a spotreby

Družstevná identita spočíva na hodnotách, ako je demokracia, rovnosť, spravodlivosť, solidarita, transparentnosť a sociálna zodpovednosť. Medzinárodný družstevný zväz stanovil sedem zásad, ktoré majú družstvá dodržiavať: dobrovoľné a otvorené členstvo; demokratická kontrola členov; hospodárska účasť členov; autonómia a nezávislosť; vzdelávanie, odborná príprava a informovanosť; spolupráca medzi družstvami a záujem o komunitu (7).

Družstevný trh v poľnohospodársko-potravinárskej oblasti spočíva v družstevníctve založenom na poľnohospodársko-potravinárskej ponuke a dopyte, ako aj na ich vzájomných vzťahoch alebo vzájomnom prospechu, a to s cieľom dosiahnuť hodnotový reťazec, ktorý bude z hospodárskeho a sociálno-environmentálneho hľadiska spravodlivejší a efektívnejší. Ide o konfiguráciu trhu ako súboru s pozitívnym súčtom, v ktorom budú všetky subjekty ziskové, pričom sa maximalizuje tvorba spoločnej hodnoty prostredníctvom uzatvárania dlhodobých dohôd a záväzkov medzi hlavnými aktérmi (výrobcovia a spotrebitelia) za rovnakých podmienok spravodlivej hospodárskej súťaže. Za kľúčové prvky reformy trhu v súlade so zásadami stanovenými v tomto dokumente, možno určiť nasledujúce:

| 3.2.1 | Investície do „výrobnej pyramídy“ so zameraním na nadnárodné družstvá, ktorých kritický objem zaručí potrebný rozsah a dosah. Musí sa podporovať základné združovanie alebo vytváranie družstiev, počnúc od individuálneho alebo rodinného výrobcu, ako dynamizačný prvok vidieckeho hospodárstva, a to začlenením do štruktúr väčšieho rozmeru (regionálne siete a konkurencieschopné zoskupenia), ktoré poľnohospodárom priblížia segmenty distribučných kanálov s vyššou pridanou hodnotou. Takáto družstevná štruktúra umožní maximalizovať výnos a uspokojiť rôznorodosť dopytu, pričom sa skrátia distribučné kanály medzi výrobnými a spotrebnými uzlami (8). Integrácia družstiev (9) zároveň zaručuje lepšiu vysledovateľnosť v priebehu celého procesu, a to pokiaľ ide o kvalitu, ako aj tvorbu cien, čo zase umožní optimalizáciu zdrojov a väčšiu efektívnosť. |
| --- | --- |

3.2.1

Investície do „výrobnej pyramídy“ so zameraním na nadnárodné družstvá, ktorých kritický objem zaručí potrebný rozsah a dosah. Musí sa podporovať základné združovanie alebo vytváranie družstiev, počnúc od individuálneho alebo rodinného výrobcu, ako dynamizačný prvok vidieckeho hospodárstva, a to začlenením do štruktúr väčšieho rozmeru (regionálne siete a konkurencieschopné zoskupenia), ktoré poľnohospodárom priblížia segmenty distribučných kanálov s vyššou pridanou hodnotou. Takáto družstevná štruktúra umožní maximalizovať výnos a uspokojiť rôznorodosť dopytu, pričom sa skrátia distribučné kanály medzi výrobnými a spotrebnými uzlami (8). Integrácia družstiev (9) zároveň zaručuje lepšiu vysledovateľnosť v priebehu celého procesu, a to pokiaľ ide o kvalitu, ako aj tvorbu cien, čo zase umožní optimalizáciu zdrojov a väčšiu efektívnosť.

| 3.2.2 | Sociálna návratnosť družstiev. Výnosy získané v sieti družstiev sa vracajú samotným zapojeným družstvám, čo rozširuje ich možnosti zlepšiť si pozíciu na trhu, zvyšuje zamestnateľnosť a zlepšuje všeobecný prístup k základným zdrojom za priaznivejších podmienok pre výrobcov a spotrebiteľov, pričom sa podporuje vytváranie synergií v novom prostredí obchodných vzťahov. |
| --- | --- |

3.2.2

Sociálna návratnosť družstiev. Výnosy získané v sieti družstiev sa vracajú samotným zapojeným družstvám, čo rozširuje ich možnosti zlepšiť si pozíciu na trhu, zvyšuje zamestnateľnosť a zlepšuje všeobecný prístup k základným zdrojom za priaznivejších podmienok pre výrobcov a spotrebiteľov, pričom sa podporuje vytváranie synergií v novom prostredí obchodných vzťahov.

| 3.2.3 | Koncentrácia dopytu
   (10). Prostredníctvom spotrebiteľských družstiev a zároveň podporou sietí spotrebiteľov, ktoré združujú dopyt občanov, by sa mal uľahčiť prístup k cenovo výhodnejším a kvalitnejším výrobkom. Priamy kontakt s výrobcami sa buduje na blízkych miestnych trhoch a prostredníctvom pokroku v oblasti zdokonaľovania virtuálnych obchodných transakcií v rámci siete. Tento prístup je v súlade s cieľmi, ktoré stanovili hlavné organizácie poľnohospodárov a poľnohospodársko-potravinárskych družstiev Európskej únie: cieľom je stimulovať resp. podporovať iniciatívy poľnohospodárov týkajúce sa priameho predaja ich výrobkov konečným spotrebiteľom (napr. priamy predaj na farmách, prostredníctvom družstiev alebo na miestnych trhoch, prostredníctvom kolektívnych platforiem alebo podnikov riadených výrobcami) (11). |
| --- | --- |

3.2.3

Koncentrácia dopytu
   (10). Prostredníctvom spotrebiteľských družstiev a zároveň podporou sietí spotrebiteľov, ktoré združujú dopyt občanov, by sa mal uľahčiť prístup k cenovo výhodnejším a kvalitnejším výrobkom. Priamy kontakt s výrobcami sa buduje na blízkych miestnych trhoch a prostredníctvom pokroku v oblasti zdokonaľovania virtuálnych obchodných transakcií v rámci siete. Tento prístup je v súlade s cieľmi, ktoré stanovili hlavné organizácie poľnohospodárov a poľnohospodársko-potravinárskych družstiev Európskej únie: cieľom je stimulovať resp. podporovať iniciatívy poľnohospodárov týkajúce sa priameho predaja ich výrobkov konečným spotrebiteľom (napr. priamy predaj na farmách, prostredníctvom družstiev alebo na miestnych trhoch, prostredníctvom kolektívnych platforiem alebo podnikov riadených výrobcami) (11).

| 3.2.4 | Okružný
   (12)
  model trhu na základe skrátenia distribučných kanálov. S cieľom vyvážiť nadmerný vplyv subjektov, ktoré do distribučného reťazca poľnohospodársko-potravinárskych výrobkov neprinášajú pridanú hodnotu, sa musia podporovať alternatívne distribučné reťazce, ktoré čo najviac priblížia výrobné a spotrebné jednotky, teda prvovýrobcov a konečných spotrebiteľov (13). Tým sa zjednoduší vznik úsekov trhu, ktoré umožnia optimálne zosúladenie prostriedkov a nákladov medzi potrebami obyvateľov a výrobnými zdrojmi, pričom sa predíde nadbytku alebo nedostatku, ktoré navyše môžu spôsobovať umelú fluktuáciu cien. Vďaka tomu bude potravinový dodávateľský reťazec fungovať spravodlivejšie, transparentnejšie a vyváženejšie, čo prispeje k odstráneniu mnohých nekalých a protizákonných praktík, ktoré ohrozujú riadnu hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

3.2.4

Okružný
   (12)
  model trhu na základe skrátenia distribučných kanálov. S cieľom vyvážiť nadmerný vplyv subjektov, ktoré do distribučného reťazca poľnohospodársko-potravinárskych výrobkov neprinášajú pridanú hodnotu, sa musia podporovať alternatívne distribučné reťazce, ktoré čo najviac priblížia výrobné a spotrebné jednotky, teda prvovýrobcov a konečných spotrebiteľov (13). Tým sa zjednoduší vznik úsekov trhu, ktoré umožnia optimálne zosúladenie prostriedkov a nákladov medzi potrebami obyvateľov a výrobnými zdrojmi, pričom sa predíde nadbytku alebo nedostatku, ktoré navyše môžu spôsobovať umelú fluktuáciu cien. Vďaka tomu bude potravinový dodávateľský reťazec fungovať spravodlivejšie, transparentnejšie a vyváženejšie, čo prispeje k odstráneniu mnohých nekalých a protizákonných praktík, ktoré ohrozujú riadnu hospodársku súťaž.

| 3.2.5 | Nové technológie
   (14). Technická inovácia je základným kameňom, na ktorom je postavený projekt trhu s väčším zastúpením družstiev, a to pokiaľ ide o inovatívny rozvoj poľnohospodársko-potravinárskych výrobných techník, ako aj logistickú štruktúru potrebnú na optimalizáciu efektívnosti komunikačných procesov pri zavádzaní inteligentných výrobných, distribučných a spotrebných sietí (ako foriem organizácie s vysokou úrovňou samoorganizácie a postupnej flexibility a so schopnosťou naučiť sa podnikať kroky na dosiahnutie svojich cieľov). Ich virálny charakter, interoperabilita a vzájomné prepojenie v digitálnom prostredí umožní nahradiť zbytočných sprostredkovateľov. Nové technológie by teda mali byť nástrojom vytvorenia procesu, ktorý povedie k zvýšeniu kolektívnej efektívnosti, a to zavedením inovácií do potravinárskych reťazcov a využitím ich transformačnej hodnoty. |
| --- | --- |

3.2.5

Nové technológie
   (14). Technická inovácia je základným kameňom, na ktorom je postavený projekt trhu s väčším zastúpením družstiev, a to pokiaľ ide o inovatívny rozvoj poľnohospodársko-potravinárskych výrobných techník, ako aj logistickú štruktúru potrebnú na optimalizáciu efektívnosti komunikačných procesov pri zavádzaní inteligentných výrobných, distribučných a spotrebných sietí (ako foriem organizácie s vysokou úrovňou samoorganizácie a postupnej flexibility a so schopnosťou naučiť sa podnikať kroky na dosiahnutie svojich cieľov). Ich virálny charakter, interoperabilita a vzájomné prepojenie v digitálnom prostredí umožní nahradiť zbytočných sprostredkovateľov. Nové technológie by teda mali byť nástrojom vytvorenia procesu, ktorý povedie k zvýšeniu kolektívnej efektívnosti, a to zavedením inovácií do potravinárskych reťazcov a využitím ich transformačnej hodnoty.

3.3   Ako dosiahnuť väčšie zastúpenie družstiev na trhu

Celková zmena v oblasti zodpovednej a udržateľnej výroby a spotreby sa chápe ako realita, do ktorej sú zapojené viaceré zainteresované strany a v ktorej môžu všetky záujmové skupiny ovplyvňovať družstevnú činnosť ako aj byť touto činnosťou ovplyvňované (spoločná sociálna zodpovednosť družstva). Pri podpore modelov družstevnej a medzidružstevnej spotreby a výroby treba brať do úvahy strategickú otázku, a to plánovanie inštitucionálnych nástrojov a mechanizmov na začlenenie tohto modelu v takých podmienkach, aby mohol konkurovať tradičnému hodnotovému reťazcu. Niektoré pripomienky môžu byť užitočné pri rozhodovaní o tejto otázke. Okrem iných môžeme uviesť tieto:

| 3.3.1 | Prijatie opatrení v rámci politík Európskej únie. Prostredníctvom reformy právneho rámca a vhodnej politiky stimulov, opatrení na podporu družstiev pomocou rozvojových agentúr, finančných úverov atď. sa musia podporovať opatrenia zamerané na začleňovanie a internacionalizáciu družstiev, opatrenia v oblasti sociálnej súdržnosti a inovácie ako aj opatrenia na posilnenie partnerstiev medzi verejnými inštitúciami a malými a strednými podnikmi, družstvami, združeniami spotrebiteľov alebo inými zoskupeniami. |
| --- | --- |

3.3.1

Prijatie opatrení v rámci politík Európskej únie. Prostredníctvom reformy právneho rámca a vhodnej politiky stimulov, opatrení na podporu družstiev pomocou rozvojových agentúr, finančných úverov atď. sa musia podporovať opatrenia zamerané na začleňovanie a internacionalizáciu družstiev, opatrenia v oblasti sociálnej súdržnosti a inovácie ako aj opatrenia na posilnenie partnerstiev medzi verejnými inštitúciami a malými a strednými podnikmi, družstvami, združeniami spotrebiteľov alebo inými zoskupeniami.

| 3.3.2 | Verejné obstarávanie zamerané na družstvá
   (15). Pokrok dosiahnutý v posledných rokoch v oblasti ekologického verejného obstarávania a nedávno aj prijatím etických kritérií v postupoch verejného obstarávania orgánmi štátnej správy významne ovplyvnil sociálny a hospodársky dosah činností zameraných na udržateľnosť a spoluprácu. Príkladnosť verejného obstarávania, ako aj vysoký objem nákupov nepochybne prestavuje podporný nástroj nevyhnutný na dosiahnutie stanovených cieľov. Stimulácia obehu tokov na trhu medzi orgánmi verejnej správy a sieťami družstiev môže mať určujúci význam pre nový model udržateľnej výroby a spotreby. |
| --- | --- |

3.3.2

Verejné obstarávanie zamerané na družstvá
   (15). Pokrok dosiahnutý v posledných rokoch v oblasti ekologického verejného obstarávania a nedávno aj prijatím etických kritérií v postupoch verejného obstarávania orgánmi štátnej správy významne ovplyvnil sociálny a hospodársky dosah činností zameraných na udržateľnosť a spoluprácu. Príkladnosť verejného obstarávania, ako aj vysoký objem nákupov nepochybne prestavuje podporný nástroj nevyhnutný na dosiahnutie stanovených cieľov. Stimulácia obehu tokov na trhu medzi orgánmi verejnej správy a sieťami družstiev môže mať určujúci význam pre nový model udržateľnej výroby a spotreby.

| 3.3.3 | Značky kvality
   (16). Značky kvality sú nepriame podporné nástroje, ktoré potvrdzujú pôvod, charakteristické črty a vlastnosti výrobkov uvádzaných na trh, pričom sa v tomto prípade zdôrazňuje pridaná hodnota sociálneho prvku, ktorý sprevádza družstevnú výrobu („družstevná značka“). Tento imidž značky napomáha zviditeľneniu a umožňuje poľnohospodárskym družstvám prejsť z orientácie na výrobu na trhovú orientáciu. |
| --- | --- |

3.3.3

Značky kvality
   (16). Značky kvality sú nepriame podporné nástroje, ktoré potvrdzujú pôvod, charakteristické črty a vlastnosti výrobkov uvádzaných na trh, pričom sa v tomto prípade zdôrazňuje pridaná hodnota sociálneho prvku, ktorý sprevádza družstevnú výrobu („družstevná značka“). Tento imidž značky napomáha zviditeľneniu a umožňuje poľnohospodárskym družstvám prejsť z orientácie na výrobu na trhovú orientáciu.

| 3.3.4 | Transparentnosť a informácie pre spotrebiteľov
   (17). Transparentnosť súvisiaca s kampaňami na zvyšovanie povedomia a informovanosti občanov, pokiaľ ide o prijímanie rozhodnutí týkajúcich sa kúpy v rámci družstevného trhu, najmä v súvislosti s kvalitou a vysledovateľnosťou, predstavuje faktor rovnováhy v hodnotovom reťazci. Výsledkom je väčšia vyváženosť informácií a koordinácia medzi výrobou a spotrebou potrebná pre efektívnosť modelu založeného na jeho udržateľnosti, a tiež časové a priestorové zosúladenie ponuky a dopytu začlenením príslušných postupov uvádzania na trh. Uprednostniť by sa mali aj združenia spotrebiteľov, ako aj kroky, ktoré vedú k dôležitej koncentrácii konečného dopytu po poľnohospodársko-potravinárskych výrobkoch. |
| --- | --- |

3.3.4

Transparentnosť a informácie pre spotrebiteľov
   (17). Transparentnosť súvisiaca s kampaňami na zvyšovanie povedomia a informovanosti občanov, pokiaľ ide o prijímanie rozhodnutí týkajúcich sa kúpy v rámci družstevného trhu, najmä v súvislosti s kvalitou a vysledovateľnosťou, predstavuje faktor rovnováhy v hodnotovom reťazci. Výsledkom je väčšia vyváženosť informácií a koordinácia medzi výrobou a spotrebou potrebná pre efektívnosť modelu založeného na jeho udržateľnosti, a tiež časové a priestorové zosúladenie ponuky a dopytu začlenením príslušných postupov uvádzania na trh. Uprednostniť by sa mali aj združenia spotrebiteľov, ako aj kroky, ktoré vedú k dôležitej koncentrácii konečného dopytu po poľnohospodársko-potravinárskych výrobkoch.

| 3.3.5 | Vzdelávanie a odborná príprava zamerané na sociálne podnikanie a družstevníctvo
   (18). Hoci ide o jednoznačne proaktívny nástroj, ktorého dosah sa neprejaví okamžite, je nepochybne dôležitý na utvrdenie zmien, ku ktorým došlo na trhu. Spoznanie a pochopenie zásad družstevníctva v školách už v rannom veku vedie k pozitívnemu prístupu k družstevnému modelu a spolupráci ako zdroju dôvery, no umožňuje šíriť tento prístup aj u rodičov, pričom im predkladá vzory spotreby v súlade s navrhovanými krokmi. V tejto súvislosti má veľký význam podpora podnikateľského ducha u mladých ľudí s cieľom podnietiť a motivovať zakladanie družstiev a posilnenie ich pozície, či už v oblasti výroby, uvádzania na trh alebo spotreby. K tomu nepochybne prispeje spoznávanie, výmena a šírenie osvedčených postupov uplatňovaných v družstvách. |
| --- | --- |

3.3.5

Vzdelávanie a odborná príprava zamerané na sociálne podnikanie a družstevníctvo
   (18). Hoci ide o jednoznačne proaktívny nástroj, ktorého dosah sa neprejaví okamžite, je nepochybne dôležitý na utvrdenie zmien, ku ktorým došlo na trhu. Spoznanie a pochopenie zásad družstevníctva v školách už v rannom veku vedie k pozitívnemu prístupu k družstevnému modelu a spolupráci ako zdroju dôvery, no umožňuje šíriť tento prístup aj u rodičov, pričom im predkladá vzory spotreby v súlade s navrhovanými krokmi. V tejto súvislosti má veľký význam podpora podnikateľského ducha u mladých ľudí s cieľom podnietiť a motivovať zakladanie družstiev a posilnenie ich pozície, či už v oblasti výroby, uvádzania na trh alebo spotreby. K tomu nepochybne prispeje spoznávanie, výmena a šírenie osvedčených postupov uplatňovaných v družstvách.

| 3.3.6 | Diferencovaný prístup k zdaňovaniu
   (19). Je potrebné, aby spravodlivejší daňový systém umožniť nasmerovať spotrebu na efektívne využívanie zdrojov (20), aby sa viac zohľadňoval obsah každého výrobku zo sociálno-environmentálneho hľadiska a sociálna pridaná hodnota na základe družstevného modelu. Daňové stimuly a kompenzačná pomoc, ktoré vychádzajú zo špecifického daňového rámca, sú najpriamejšie nástroje s veľkým potenciálom na dosiahnutie plánovaných cieľov. Z predchádzajúcich skúseností z viacerých členských štátov vyplýva, že uplatnenie diferencovaného prístupu k zdaňovaniu podporuje samostatnosť a finančnú nezávislosť, ale rovnako ako niektoré predtým navrhované iniciatívy, si vyžaduje predbežnú analýzu vplyvu. |
| --- | --- |

3.3.6

Diferencovaný prístup k zdaňovaniu
   (19). Je potrebné, aby spravodlivejší daňový systém umožniť nasmerovať spotrebu na efektívne využívanie zdrojov (20), aby sa viac zohľadňoval obsah každého výrobku zo sociálno-environmentálneho hľadiska a sociálna pridaná hodnota na základe družstevného modelu. Daňové stimuly a kompenzačná pomoc, ktoré vychádzajú zo špecifického daňového rámca, sú najpriamejšie nástroje s veľkým potenciálom na dosiahnutie plánovaných cieľov. Z predchádzajúcich skúseností z viacerých členských štátov vyplýva, že uplatnenie diferencovaného prístupu k zdaňovaniu podporuje samostatnosť a finančnú nezávislosť, ale rovnako ako niektoré predtým navrhované iniciatívy, si vyžaduje predbežnú analýzu vplyvu.

| 3.3.7 | Technologická implementácia. Technologický pokrok a jeho všeobecná dostupnosť sú najlepším impulzom pre dosiahnutie stanovených cieľov. V tejto súvislosti treba zdôrazniť nasledujúce iniciatívy: výskum a inovácie aplikované na poľnohospodársko-potravinársku výrobu, vytváranie nových distribučných priestorov a kanálov ako aj certifikácia zvyšujúcej sa kvality udeľovaním dodatočných bodov podľa nutričnej hodnoty, zaručenia dodávky a iných výhod pre verejnosť, pričom body sa budú odoberať okrem iného za negatívny vonkajší sociálny a environmentálny dosah, aby sa mohli zohľadniť kritériá ako zdravie a potravinová bezpečnosť, vplyv na životné prostredie alebo sociálny vplyv, a tiež hodnotenie spotrebiteľov v súvislosti s cenou a výrobnými a distribučnými nákladmi. Na zavedenie tohto nástroja certifikácie by bolo potrebné zároveň uplatniť prvky, ako sú inteligentné telefónne služby, špecifické informatické aplikácie a sociálne siete. |
| --- | --- |

3.3.7

Technologická implementácia. Technologický pokrok a jeho všeobecná dostupnosť sú najlepším impulzom pre dosiahnutie stanovených cieľov. V tejto súvislosti treba zdôrazniť nasledujúce iniciatívy: výskum a inovácie aplikované na poľnohospodársko-potravinársku výrobu, vytváranie nových distribučných priestorov a kanálov ako aj certifikácia zvyšujúcej sa kvality udeľovaním dodatočných bodov podľa nutričnej hodnoty, zaručenia dodávky a iných výhod pre verejnosť, pričom body sa budú odoberať okrem iného za negatívny vonkajší sociálny a environmentálny dosah, aby sa mohli zohľadniť kritériá ako zdravie a potravinová bezpečnosť, vplyv na životné prostredie alebo sociálny vplyv, a tiež hodnotenie spotrebiteľov v súvislosti s cenou a výrobnými a distribučnými nákladmi. Na zavedenie tohto nástroja certifikácie by bolo potrebné zároveň uplatniť prvky, ako sú inteligentné telefónne služby, špecifické informatické aplikácie a sociálne siete.

3.4   Konkurenčné výhody družstevného trhu

Okrem zjavných výhod, ktoré prináša model založený na udržateľnosti a hospodárskej a sociálnej spolupráci, vedie družstevný trh k súboru konkurenčných výhod vplývajúcich na aspekty, ktoré majú veľký význam pre politiky Európskej únie v týchto oblastiach:

| 3.4.1 | hospodárstvo: stabilný a bezpečný prístup pre výrobky poľnohospodárov na trhy, udržateľné financovanie, sociálne zodpovedné investície, dynamizácia trhu, ochrana hospodárskej súťaže, ochrana práv a záujmov spotrebiteľov atď.; |
| --- | --- |

3.4.1

hospodárstvo: stabilný a bezpečný prístup pre výrobky poľnohospodárov na trhy, udržateľné financovanie, sociálne zodpovedné investície, dynamizácia trhu, ochrana hospodárskej súťaže, ochrana práv a záujmov spotrebiteľov atď.;

| 3.4.2 | sociálna oblasť: územné plánovanie, rozvoj vidieka a začleňovanie, kultúrne dedičstvo a miestna a regionálna identita, potravinová sebestačnosť a bezpečnosť, zastavenie nadprodukcie a dostupnosť potravín, sociálna vysledovateľnosť výrobkov, zastavenie delokalizácie podnikov, zaručenie dôstojných platov a zlepšenie pracovných podmienok, sociálna zodpovednosť a zodpovedná spotreba, zdravie komunity a zdravý životný štýl, priame zapojenie občanov do rozhodovania inštitúcií, ktoré ich zastupujú atď.; |
| --- | --- |

3.4.2

sociálna oblasť: územné plánovanie, rozvoj vidieka a začleňovanie, kultúrne dedičstvo a miestna a regionálna identita, potravinová sebestačnosť a bezpečnosť, zastavenie nadprodukcie a dostupnosť potravín, sociálna vysledovateľnosť výrobkov, zastavenie delokalizácie podnikov, zaručenie dôstojných platov a zlepšenie pracovných podmienok, sociálna zodpovednosť a zodpovedná spotreba, zdravie komunity a zdravý životný štýl, priame zapojenie občanov do rozhodovania inštitúcií, ktoré ich zastupujú atď.;

| 3.4.3 | životné prostredie: úspora energie, zachovanie ekosystémov, vplyv na životné prostredie, agroekológia, racionálne a zodpovedné využívanie surovín a prírodných zdrojov, životný cyklus potravinársko-poľnohospodárskych výrobkov, tvorba ekologických pracovných miest ako stratégie rozširovania trhu atď. |
| --- | --- |

3.4.3

životné prostredie: úspora energie, zachovanie ekosystémov, vplyv na životné prostredie, agroekológia, racionálne a zodpovedné využívanie surovín a prírodných zdrojov, životný cyklus potravinársko-poľnohospodárskych výrobkov, tvorba ekologických pracovných miest ako stratégie rozširovania trhu atď.

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Oznámenie Komisie „Akt o jednotnom trhu“ COM(2011) 206 final.

1

(2)  Oznámenie Komisie o akčnom pláne pre trvalo udržateľnú spotrebu a výrobu a trvalo udržateľnú priemyselnú politiku, COM(2008) 397 final.

2

(3)  Stanovisko EHSV na tému „Plán prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050“, Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, s. 110-116.

3

(4)  OSN, Valné zhromaždenie, správa osobitného spravodajcu pre právo na výživu, Oliviera de Schuttera (A/HRC/19/59 – 26. septembra 2011).

4

(5)  Závery predsedu Nilssona po konferencii na tému „Potraviny pre všetkých – na ceste k celosvetovej dohode“ (Food for everyone: towards a global deal).

5

(6)  Stanovisko EHSV na tému „Lepšie fungovanie potravinového reťazca v Európe“, Ú. v. EÚ C 48, 15.2.2011, s. 145.

6

(7)  Stanovisko EHSV na tému „Družstvá a reštrukturalizácia“, Ú. v. EÚ C 191, 29.6.2012, s. 24 – 30.

7

(8)  Oznámenie Komisie na tému „Integrovaná politiky výrobkov“[neoficiálny preklad], COM(2003) 302 final.

8

[neoficiálny preklad]

(9)  V tejto súvislosti sa ako vznikajúci typ podniku objavuje zložené družstvo alebo družstevná spoločnosť kolektívneho záujmu. Je to podnik, ktorý produkuje výrobky či služby s cieľom uspokojiť kolektívne potreby na určitom území prostredníctvom spoločného zapojenia zainteresovaných subjektov.

9

zložené družstvo

družstevná spoločnosť kolektívneho záujmu

(10)  Oznámenie Komisie na tému „SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a území“, COM(2010) 672 final.

10

(11)  Spoločná poľnohospodárska politika po roku 2013. Reakcia poľnohospodárov a poľnohospodárskych družstiev EÚ na legislatívne návrhy Komisie (COPA-COGECA, 2012).

11

(12)  Salcedo Aznal, Alejandro, „¿Sociedad de consumo o redes de consumidores? Esbozo para un análisis social del consumidor actual“ (Konzumná spoločnosť alebo siete spotrebiteľov? Náčrt sociálnej analýzy súčasného spotrebiteľa.) (2008).

12

(13)  Oznámenie Komisie o akčnom pláne pre trvalo udržateľnú spotrebu a výrobu a trvalo udržateľnú priemyselnú politiku, COM(2008) 397 final.

13

(14)  Stanovisko EHSV na tému „Poľnohospodársky model Spoločenstva: kvalita výroby a poskytovanie informácií spotrebiteľom ako prvky konkurencieschopnosti“, Ú. v. EÚ C 18, 19.1.2011, s. 5.

14

(15)  Oznámenie Komisie na tému „Obnovená stratégia EÚ pre sociálnu zodpovednosť podnikov na obdobie rokov 2011-2014“, COM(2002) 681 final.

15

(16)  Oznámenie Komisie na tému „SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a území“, COM(2010) 672 final.

16

(17)  Oznámenie Komisie o akčnom pláne pre trvalo udržateľnú spotrebu a výrobu a trvalo udržateľnú priemyselnú politiku, COM(2008) 397 final.

17

(18)  Oznámenie Komisie na tému „Iniciatíva pre sociálne podnikanie – Vytvárať priaznivé prostredie na podporu sociálnych podnikov v rámci sociálnej ekonomiky a sociálnych inovácií“ COM(2011) 682 final.

18

(19)  Stanovisko EHSV na tému „Rôzne typy podnikov“, Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 22 – 28,

19

(20)  COM(2011) 571 final a stanovisko na tému „Podpora udržateľnej výroby a spotreby v EÚ“Ú. v. EÚ C 191, 29.06.2012, s. 6.

20

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/49 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/49

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Revízia usmernení EÚ pre letectvo a letiská z roku 1994 a 2005“ (doplňujúce stanovisko)

2012/C 299/10

Spravodajca: Jacek KRAWCZYK

Pomocný spravodajca: Nico WENNMACHER

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 14. júla 2011 rozhodol vypracovať podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku doplňujúce stanovisko na tému

„Revízia usmernení EÚ pre letectvo a letiská z roku 1994 a 2005“.

Poradná komisia pre priemyselné zmeny poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 11. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla) prijal 143 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 1 sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery

1.1   Európska komisia plánuje revíziu usmernení z roku 1994 týkajúcich sa uplatňovania článkov 92 a 93 Zmluvy o ES na štátnu pomoc v sektore letectva, ako aj usmernení EÚ z roku 2005 týkajúcich sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (ďalej len „usmernenia pre letectvo“).

1.2   Od roku 2005 sa členské štáty vyhýbali tomu, aby Komisii oznamovali mnohé prípady, keď letiská alebo miestne komunity poskytli dotácie.

1.3   EHSV súhlasí s názorom hlavných zainteresovaných strán, že revízia súčasných usmernení pre letectvo je absolútne nevyhnutná a v záujme vytvorenia náležitých rovnakých podmienok ju treba vykonať bezodkladne. Rozvoj regionálnych letísk je dôležitý pre hospodársky rast a územnú súdržnosť a vyžaduje si jasné pravidlá upravujúce štátnu pomoc.

1.4   EHSV zastáva názor, že je potrebné vypracovať štúdiu, ktorá by ukázala aktuálny stav v oblasti štátnej pomoci a podobných praktík, pokiaľ ide o implementáciu usmernení pre letectvo. Štúdia by (popri analýze súčasných praktík v tejto oblasti) mala priniesť tiež informácie o výške a type poskytnutej pomoci, jej vplyve na reálny hospodársky rozvoj a jej kvantitatívnom a kvalitatívnom vplyve na zamestnanosť.

1.5   Vo svojich odporúčaniach k revidovaným usmerneniam pre letectvo, ktoré sú vyjadrené v 5. kapitole tohto stanoviska, EHSV:

| — | považuje za potrebné, aby existoval štandardizovaný právny rámec EÚ pre celý sektor letectva, ktorý by bránil nekontrolovaným praktikám poskytovania dotácií a zabezpečil rovnaké podmienky pre všetkých účastníkov trhu aj na miestnej úrovni, |
| --- | --- |

—

považuje za potrebné, aby existoval štandardizovaný právny rámec EÚ pre celý sektor letectva, ktorý by bránil nekontrolovaným praktikám poskytovania dotácií a zabezpečil rovnaké podmienky pre všetkých účastníkov trhu aj na miestnej úrovni,

| — | súhlasí so všeobecnou zásadou, že súkromné investície nemožno považovať za štátnu pomoc. Zároveň však verejný prevádzkovateľ môže konať v pozícii súkromného investora, ak sú takéto investície opodstatnené z komerčného hľadiska, |
| --- | --- |

—

súhlasí so všeobecnou zásadou, že súkromné investície nemožno považovať za štátnu pomoc. Zároveň však verejný prevádzkovateľ môže konať v pozícii súkromného investora, ak sú takéto investície opodstatnené z komerčného hľadiska,

| — | odporúča, aby štátna pomoc na investície do infraštruktúry letísk a pomoc na začatie činnosti pre letecké spoločnosti bola možná len v presne vymedzených prípadoch a bola obmedzená z hľadiska jej trvania a intenzity, |
| --- | --- |

—

odporúča, aby štátna pomoc na investície do infraštruktúry letísk a pomoc na začatie činnosti pre letecké spoločnosti bola možná len v presne vymedzených prípadoch a bola obmedzená z hľadiska jej trvania a intenzity,

| — | súhlasí s tým, že je potrebné, aby sa zverejňovali úplné informácie o pomoci dostupnej pre letiská a prepravcov a podmienkach jej vyplatenia, |
| --- | --- |

—

súhlasí s tým, že je potrebné, aby sa zverejňovali úplné informácie o pomoci dostupnej pre letiská a prepravcov a podmienkach jej vyplatenia,

| — | požaduje ďalšie podnecovanie sociálneho dialógu a zamedzenie sociálnemu dumpingu v sektore, |
| --- | --- |

—

požaduje ďalšie podnecovanie sociálneho dialógu a zamedzenie sociálnemu dumpingu v sektore,

| — | zdôrazňuje dôležitosť riadnej implementácie usmernení. Mimoriadny význam má ich presadzovanie, |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje dôležitosť riadnej implementácie usmernení. Mimoriadny význam má ich presadzovanie,

| — | požaduje dlhodobú politiku, pokiaľ ide o rozvoj regionálnych letísk. Usmernenia pre letectvo možno úspešne presadzovať len vtedy, ak sa dohodnú jednoznačné politické priority rozvoja regionálnych letísk. |
| --- | --- |

—

požaduje dlhodobú politiku, pokiaľ ide o rozvoj regionálnych letísk. Usmernenia pre letectvo možno úspešne presadzovať len vtedy, ak sa dohodnú jednoznačné politické priority rozvoja regionálnych letísk.

2.   Úvod

2.1   V uplynulých dvoch desaťročiach zaznamenala európska letecká doprava mnoho zmien, najmä v dôsledku liberalizácie trhu a následného objavenia sa nízkonákladových prepravných spoločností. Jednotný trh leteckej dopravy sprístupnil leteckú dopravu väčšiemu počtu európskych občanov tým, že vznikli nové letecké spoločnosti či nové regionálne letiská a klesli ceny, čo zároveň malo aj nezanedbateľný vplyv na zamestnanosť a pracovné vzťahy v tomto sektore.

2.2   Komisia v roku 1994 prijala v kontexte liberalizácie trhu leteckých služieb prvé usmernenia EÚ pre letectvo, ktoré obsahovali ustanovenia umožňujúce posúdiť sociálnu a reštrukturalizačnú pomoc poskytovanú leteckým spoločnostiam s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky všetkým leteckým prepravcom. V roku 2005 boli doplnené o usmernenia týkajúce sa financovania letísk z verejných zdrojov a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk.

2.3   Európska komisia plánuje revíziu usmernení z roku 1994 týkajúcich sa uplatňovania článkov 92 a 93 Zmluvy o ES na štátnu pomoc v sektore letectva, ako aj usmernení EÚ z roku 2005 týkajúcich sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk.

2.4   Mnohí európski „sieťoví“ prepravcovia (väčšina z nich je členom Asociácie európskych leteckých spoločností – AEA) uvádzajú, že boli v uplynulých rokoch konfrontovaní s novým typom hospodárskej súťaže zo strany prepravcov, ktorí získavali značné príjmy od miestnych komunít a letísk. Prepravcovia z asociácie AEA zastávajú názor, že tieto dotácie sú protiprávne a očividne ide o prípady štátnej pomoci, ktorej dôsledkom je vážne narušenie hospodárskej súťaže na európskom trhu leteckej dopravy.

2.5   Podľa Európskej asociácie nízkonákladových leteckých spoločností (ELFAA) viedla čoraz väčšia konsolidácia medzi sieťovými prepravcami s dôrazom na obsluhu ich leteckých uzlov k tomu, že regióny a ich letiská mali menej alternatív pri svojom úsilí vytvoriť viac priamych vzájomných spojení. Pre regionálne letiská na európskom trhu predstavujú nízkonákladoví prepravcovia v mnohých prípadoch jedinú perspektívu rastu. Nedávne rozšírenie EÚ otvorilo nové trhové príležitosti a mnohé z týchto trhov sa vo veľkej miere opierajú o podnikateľský model založený na nízkych cenách s cieľom rozvíjať a udržať si dopravné toky. Podľa asociácie ELFAA majú tieto spojenia spoločenskú a hospodársku hodnotu v kontexte európskej súdržnosti a regionálneho rozvoja.

2.6   Od roku 2005 sa členské štáty vyhýbali tomu, aby Komisii oznámili mnohé prípady, keď letiská alebo miestne komunity poskytli dotácie. Usmernenia pre letectvo z roku 2005 neviedli k vytvoreniu národných schém, ktoré by presne definovali podmienky, za ktorých možno poskytnúť podporu, a čo je možno ešte horšie, v tých málo prípadoch, ktoré oznámené boli a viedli k začatiu formálneho postupu zo strany Komisie, sa rozhodnutia prijímali prinajlepšom pomaly, pričom mnohé prípady zostali nevyriešené. Prispelo to k vzniku istej beztrestnosti a laxnému prístupu.

2.7   Koncepcia letiska ako hybnej páky hospodárskeho rozvoja regiónu bola podporená čoraz častejším priamym (finančným) stiahnutím sa štátu, čím sa povinnosť kontrolovať, spravovať a financovať tieto dôležité infraštruktúry preniesla na regióny a iné miestne orgány. Regionálne orgány považujú letisko čoraz viac za jeden z hlavných nástrojov rozvoja miestneho hospodárstva.

2.8   Komisia doteraz dostala v tomto sektore veľké množstvo sťažností od bývalých národných leteckých prepravcov na nízkonákladové letecké spoločnosti a naopak. Od roku je počet oznámení adresovaných Komisii skôr nízky v porovnaní so značným rastom regionálnych letísk v EÚ.

2.9   Medzi hlavné závery verejnej konzultácie, ktorú uskutočnila Komisia, patrí:

| — | potreba zjednodušiť usmernenia a zvýšiť ich transparentnosť, |
| --- | --- |

—

potreba zjednodušiť usmernenia a zvýšiť ich transparentnosť,

| — | podpora intenzívnejšieho presadzovania pravidiel štátnej pomoci vo vzťahu k leteckým spoločnostiam a letiskám, |
| --- | --- |

—

podpora intenzívnejšieho presadzovania pravidiel štátnej pomoci vo vzťahu k leteckým spoločnostiam a letiskám,

| — | nová kategória pravidiel s cieľom vyhnúť sa narušeniu hospodárskej súťaže medzi letiskami v tej istej spádovej oblasti, |
| --- | --- |

—

nová kategória pravidiel s cieľom vyhnúť sa narušeniu hospodárskej súťaže medzi letiskami v tej istej spádovej oblasti,

| — | väčšia jednoznačnosť a predvídateľnosť pravidiel o investičnej pomoci (jasné definície finančných parametrov). |
| --- | --- |

—

väčšia jednoznačnosť a predvídateľnosť pravidiel o investičnej pomoci (jasné definície finančných parametrov).

2.10   EHSV teda súhlasí s názorom hlavných zainteresovaných strán, že revízia súčasných usmernení pre letectvo je absolútne nevyhnutná a v záujme vytvorenia náležitých rovnakých podmienok ju treba vykonať bezodkladne. Rozvoj regionálnych letísk je dôležitý pre hospodársky rast a územnú súdržnosť a vyžaduje si jasné pravidlá upravujúce štátnu pomoc.

2.11   EHSV zastáva názor, že je potrebné vypracovať štúdiu, ktorá by ukázala aktuálny stav v oblasti štátnej pomoci a podobných praktík, pokiaľ ide o implementáciu usmernení pre letectvo. Štúdia by mala priniesť podrobné informácie o výške a type poskytnutej pomoci, jej pôsobení na reálny hospodársky rozvoj/účinnosť a o jej kvantitatívnom a kvalitatívnom vplyve na zamestnanosť, a to predovšetkým s cieľom posúdiť, do akej miery súčasná prax narúša či nenarúša rovnaké podmienky tak medzi letiskami, ako aj medzi leteckými spoločnosťami.

2.12   Súčasná hospodárska kríza vo svete a najmä rastúci rozpočtový tlak v EÚ a členských štátoch môžu spochybniť existujúcu politiku štátnej pomoci pre rozvoj regionálnych letísk. Je nevyhnutné lepšie chápať, do akej miery je súčasný hospodársky model fungovania regionálneho letiska udržateľný z dlhodobého hľadiska. Ako ukazuje prebiehajúca diskusia o viacročnom finančnom rámci (VFR) na roky 2014 – 2020, veľkou výzvou je vykonať v EÚ viac s menším množstvom dostupných finančných prostriedkov. Táto skutočnosť sa zjavne týka aj témy, ktorej je venované toto stanovisko.

3.   Trh

3.1   V členských štátoch EÚ je asi 460 letísk využívaných na komerčnú leteckú dopravu. V roku 2010 približne 60 % letísk v EÚ využilo menej ako 1 milión cestujúcich.

3.2   Trh leteckej dopravy sa v posledných rokoch dramaticky zmenil: nízkonákladové letecké spoločnosti vytvorili nové a komplexné obchodné modely napojené na regionálne letiská a získali podstatný podiel na trhu. Takmer všetci bývalí národní prepravcovia zároveň prešli procesom reštrukturalizácie, pričom ešte viac upevnili svoje postavenie v Európe.

3.3   V roku 2005 mali nízkonákladové letecké spoločnosti 25 % podiel na vnútroeurópskom trhu, kým v roku 2010 tento podiel vzrástol na 39 %. Ak počítame len s dopravou medzi regionálnymi letiskami, tento podiel dosahuje výšku 43 %. Od roku 2008 do roku 2010 tradičné „sieťové“ letecké spoločnosti – členovia AEA – zaznamenali značné straty pri svojom pôsobení v rámci Európy a napriek pozitívnym výsledkom dosiahnutým na diaľkových letoch (1 mld. EUR v roku 2008, 100 mil. EUR v roku 2009 a 1,1 mld. EUR v roku 2010) bol celkový prevádzkový výsledok (EBIT) negatívny v dôsledku záporného výsledku na krátkych vnútroeurópskych letoch.

3.4   Podľa asociácie ELFAA sa vzhľadom na súčasné trendy a plány obnovy flotily lietadiel očakáva, že podiel nízkonákladových leteckých spoločností dosiahne výšku 45 % až 53 % osobnej leteckej dopravy v rámci Európy. Pokiaľ ide o lety medzi regionálnymi letiskami, predpokladá sa, že trhový podiel nízkonákladových spoločností stúpne na 50 % až 60 %. Nízkonákladové spoločnosti neprichádzali počas ostatnej krízy o peniaze v takom rozsahu ako „sieťoví“ prepravcovia.

3.5   Nízkonákladové spoločnosti majú zďaleka najväčšiu prevahu, pokiaľ ide o regionálne priame lety. Pritom v kategórii nízkonákladových spoločností ovládajú traja prepravcovia 52 % trhu, zatiaľ čo traja najväčší „sieťoví“ prepravcovia predstavujú len 22 % vnútorného sieťového trhu. Z kombinácie a) zvyšujúceho sa podielu nízkonákladových spoločností na vnútroeurópskych letoch a b) čoraz väčšieho podielu spojení medzi regionálnymi letiskami oproti tradičným letom medzi leteckými uzlami vyplýva, že v súčasnosti je ponuka väčšia, ako bývala, ale že o časť tohto nárastu ponuky (najmä lety medzi regionálnymi letiskami) sa pričinil obmedzený počet subjektov hospodárskej súťaže.

3.6   S výnimkou hlavných európskych uzlových letísk a najväčších regionálnych letísk nemožno mnohé európske regionálne letiská považovať za ekonomicky životaschopné, keď vezmeme do úvahy skutočné náklady na infraštruktúru. Veľa malých regionálnych letísk nemôže znášať náklady na infraštruktúru, ktorá je financovaná inými dostupnými finančnými prostriedkami často na regionálnej úrovni. Mnohé letiská by sa jednoducho museli zavrieť, ak by mali platiť skutočné náklady na infraštruktúru.

3.7   Je potrebné mať na pamäti, že Európa bude v nadchádzajúcich rokoch čeliť nedostatočnej kapacite letísk. V štúdii Challenges of Growth 2008 (Výzvy týkajúce sa rastu 2008) a v aktuálnej dlhodobej predpovedi Long-Term Forecast (2010) poukazuje úrad Eurocontrol na nedostatočnú kapacitu na európskych letiskách vzhľadom na predpokladaný nárast dopravy do roku 2030 (16,9 mil. letov, teda 1,8-násobok počtu letov zaznamenaných v roku 2009). Podľa týchto hodnoverných správ sa napriek plánovanému zvýšeniu kapacity európskej leteckej siete o 41 % do roku 2030 nebude môcť z dôvodu nedostatočnej kapacity letísk uskutočniť alarmujúcich 10 % všetkých letov.

3.8   Financovanie infraštruktúry z externých zdrojov nie je vo všeobecnosti kľúčovou otázkou pre veľké letiská, no má rozhodujúci význam pre mnohé regionálne letiská, ktoré nemajú úspory z rozsahu ani komerčné príjmy, ktoré by mohli vytvárať potrebné rezervy na financovanie ich infraštruktúry.

3.9   Nový trh spojení medzi regionálnymi letiskami je z dôvodu veľmi veľkej nestability pre niektoré regionálne letiská príležitosťou i zdrojom neistoty. Predovšetkým nízkonákladové spoločnosti sú schopné veľmi rýchlo premiestňovať svoje lietadlá a posádky po celej Európe v závislosti od hospodárskeho potenciálu nového spojenia s alternatívnym letiskom. Stabilita a predvídateľnosť príjmov týchto letísk je otázna.

3.10   Pomoc na začatie činnosti podľa súčasných usmernení vyústila do „investičných pretekov“ medzi rôznymi regiónmi s cieľom rozvíjať vlastné regionálne letiská, a to veľmi často prostredníctvom využívania fondov EÚ. Ak sa niektoré regionálne letisko dostane do finančných ťažkostí, región požiada o ďalšiu pomoc, pričom argumentuje tým, že tieto regionálne letiská sú málo využívané a pre miestne komunity predstavujú nevyhnutné náklady.

4.   Osobitné pripomienky

4.1   Letecká doprava je z dlhodobého hľadiska veľmi málo ziskovým sektorom a už teraz v nej vládne veľká konkurencia. V takejto situácii môže aj malá dotácia ovplyvniť hospodársku súťaž, a preto je potrebné riešiť tento problém veľmi opatrne.

4.2   Najdôležitejšou otázkou je to, aký prístup treba zaujať pri vypracúvaní nových usmernení pre letectvo. Existuje ich prinajmenšom niekoľko.

4.2.1   Podľa asociácie ELFAA má odkrytie potenciálu regionálnych letísk zásadný význam pre pokračovanie procesu územnej súdržnosti a regionálneho rozvoja v EÚ, ako aj pre odstránenie preťaženia „uzlových“ letísk „sieťových“ leteckých spoločností. Rozvoj regionálnych letísk znamená väčšiu zamestnanosť, väčšie príležitosti pre podniky v okrajových oblastiach EÚ, nižšie emisie prostredníctvom priamych spojení medzi regiónmi namiesto nepriamych letov cez letecké uzly a menej emisií z pozemnej dopravy tým, že by cestujúci využívali miestne letiská. Rast regionálnych letísk musia podľa asociácie ELFAA podporiť flexibilné usmernenia pre štátnu pomoc, ktoré sa budú sústreďovať skôr na zásadu investora v trhovom hospodárstve než na prísne pravidlá brániace rastu tam, kde je takýto rast potrebný.

4.2.2   Podľa asociácie AEA by cieľom nových usmernení mala byť ochrana všetkých prepravcov pôsobiacich v sektore pred diskriminačnou a nejasnou finančnou pomocou, ktorú získavajú letecké spoločnosti od regionálnych letísk či miestnych komunít. Takáto pomoc by mala byť možná len v presne vymedzených prípadoch a obmedzená z hľadiska jej trvania a intenzity. Okrem toho by mohla byť poskytovaná iba na základe individuálneho posúdenia a s ohľadom na zásadu transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie medzi prevádzkovateľmi.

4.2.3   Podľa organizácie ACI EUROPE by hlavným princípom pri posudzovaní opatrení štátnej pomoci malo byť možné narušenie hospodárskej súťaže zo strany letiska z hľadiska objemu dopravy.

4.2.3.1   Výnimka pre letiská v kategórii D (menej ako 1 milión cestujúcich): všeobecne sa uznáva, že letiská pod určitou hranicou zvyčajne nie sú komerčne životaschopné a môžu potrebovať financovanie z verejných zdrojov. Okrem toho tieto malé letiská často zaisťujú územné prepojenie regiónov a konurbácií a vzhľadom na svoj obmedzený objem dopravy spravidla nemajú negatívny vplyv na podmienky obchodovania v EÚ. Organizácia ACI sa preto domnieva, že využívanie verejných finančných prostriedkov na rozvoj novej infraštruktúry a nových spojení by malo byť povolené bez predchádzajúceho oznámenia. Akékoľvek verejné financovanie by sa však malo ukončiť hneď po dosiahnutí hranice jedného milióna cestujúcich.

4.2.3.2   Verejné financovanie infraštruktúry a financovanie pomoci na začatie činnosti zo strany letísk s viac ako jedným miliónom cestujúcich musí prejsť testom súkromného investora, ktorý by bol prispôsobený špecifickým potrebám letiskového sektora.

4.3   EHSV súhlasí s názorom Komisie, že pokiaľ ide o revíziu celkového prístupu k štátnej pomoci v týchto usmerneniach, musia sa podporovať tieto zásady:

| — | nesmie dôjsť k narušeniu hospodárskej súťaže, |
| --- | --- |

—

nesmie dôjsť k narušeniu hospodárskej súťaže,

| — | je potrebné zlepšiť rozvoj a prístupnosť regiónov prostredníctvom ďalšieho umožnenia regionálnej leteckej dopravy, |
| --- | --- |

—

je potrebné zlepšiť rozvoj a prístupnosť regiónov prostredníctvom ďalšieho umožnenia regionálnej leteckej dopravy,

| — | treba sa vyhnúť duplicite neziskových letísk, |
| --- | --- |

—

treba sa vyhnúť duplicite neziskových letísk,

| — | treba sa vyhnúť vytváraniu a udržiavaniu nadmernej kapacity. |
| --- | --- |

—

treba sa vyhnúť vytváraniu a udržiavaniu nadmernej kapacity.

4.4   Musí sa podporovať rozvoj letísk, ktorý by bol schopný pokryť ich náklady, a väčšie zapojenie súkromných investorov. Na druhej strane EHSV chápe a podporuje potrebu záväzku služby vo verejnom záujme pre letecké spojenie v hospodárskom záujme, najmä pokiaľ ide o spojenie s odľahlými regiónmi a ostrovmi.

5.   Odporúčania

5.1   EHSV považuje za potrebné, aby existoval štandardizovaný právny rámec EÚ pre celý sektor letectva, ktorý by bránil nekontrolovaným praktikám poskytovania dotácií a zabezpečil rovnaké podmienky pre všetkých účastníkov trhu aj na miestnej úrovni.

5.2   Súkromné investície nemožno vo všeobecnosti považovať za štátnu pomoc. Zároveň však verejný prevádzkovateľ môže konať v pozícii súkromného investora, ak sú takéto investície opodstatnené z komerčného hľadiska.

5.3   Cieľom nových usmernení, ktoré má Komisia navrhnúť, by mala byť ochrana všetkých prepravcov a letísk pred diskriminačnou, nejasnou a narúšajúcou finančnou pomocou zo strany regionálnych orgánov alebo letísk. Financovanie z verejných zdrojov nesmie narúšať hospodársku súťaž ani medzi letiskami, ani medzi leteckými spoločnosťami. Skupinové výnimky pre určité kategórie letísk či leteckých spoločností nepovažuje EHSV za potrebné na podporu regionálneho rozvoja.

5.3.1   Štátna pomoc na investície do infraštruktúry letísk a pomoc na začatie činnosti pre letecké spoločnosti by mala byť možná len v presne vymedzených prípadoch a obmedzená z hľadiska jej trvania a intenzity. Okrem toho by sa mala poskytovať len za výnimočných okolností a s primeraným ohľadom na zásady transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie.

5.3.2   Pokiaľ ide o transparentnosť, mali by sa zverejniť podmienky, za ktorých je pomoc z verejných prostriedkov dostupná. Mali by sa zverejňovať úplné informácie o pomoci dostupnej pre letiská a prepravcov, ako aj o podmienkach jej vyplatenia.

5.3.3   Nové usmernenia sa musia vytvoriť pomocou jasného a jednoduchého súboru pravidiel, aby sa dosiahla právna istota pre európsky sektor letectva. EHSV by rád zdôraznil dôležitosť riadnej implementácie usmernení. Mimoriadny význam má ich presadzovanie.

5.4   Nové usmernenia musia zohľadňovať záujmy zamestnancov a cestujúcich. Vzhľadom na to, že ľudské zdroje sú podstatným prvkom kvality systému leteckej dopravy, udržateľný sektor civilného letectva musí ponúkať kvalitné zamestnanie a dobré pracovné podmienky. V tomto zmysle je dôležité podnecovať sociálny dialóg a predchádzať sociálnemu dumpingu v tomto sektore.

5.5   EHSV požaduje dlhodobú politiku, pokiaľ ide o rozvoj či regionálne letiská. Usmernenia pre letectvo možno úspešne presadzovať len vtedy, ak sa dohodnú jednoznačné politické priority rozvoja regionálnych letísk. Je úlohou Komisie, aby čo najskôr vypracovala takúto politickú agendu.

5.6   EHSV vyzýva členské štáty, aby pri príprave a implementácii nových usmernení prejavili silnú podporu a angažovanosť. V prípade štátnej pomoci sa musí zaslať oznámenie.

5.7   Dokončenie účinného systému komodality medzi železničnou a leteckou dopravou sa musí ďalej skúmať a implementovať, aby sa tak sprístupnili určité oblasti a splnili environmentálne požiadavky.

5.8   Obzvlášť dôležité je to vzhľadom na prideľovanie finančných prostriedkov EÚ v novom VFR. Ak sa má vykonať viac za menej peňazí, treba mať jasné priority. Regionálny rozvoj je veľmi dôležitý, no nemalo by sa ním už zdôvodňovať budovanie letísk, ak nie je možné vytvoriť dostatočný dopyt.

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

III Prípravné akty

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

482. plenárne zasadnutie v dňoch 11. a 12. júla 2012

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/54 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/54

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Reštrukturalizácia a pripravenosť na zmenu: Aké ponaučenia vyplývajú z nedávnych skúseností?“ (zelená kniha)

COM (2012) 7 final

2012/C 299/11

Spravodajca: pán PEZZINI

Pomocný spravodajca: pán STUDENT

Európska komisia sa 17. januára 2012 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom dokument na tému

„Reštrukturalizácia a pripravenosť na zmenu: aké ponaučenia vyplývajú z nedávnych skúseností?“

COM(2012) 7 final.

Poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 11. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla) prijal 134 hlasmi za, pričom 7 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) by predovšetkým rád zdôraznil, že v stratégiách prispôsobovania sa účastníkov trhov, zohráva podnik svojou podstatou ústrednú úlohu, a teda sa nachádza v centre procesov reštrukturalizácie. |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) by predovšetkým rád zdôraznil, že v stratégiách prispôsobovania sa účastníkov trhov, zohráva podnik svojou podstatou ústrednú úlohu, a teda sa nachádza v centre procesov reštrukturalizácie.

| 1.2 | Výbor zdôrazňuje význam úlohy, ktorú v oblasti priemyselnej reštrukturalizácie zohrávala a naďalej zohráva poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) ako privilegované fórum pre konštruktívny dialóg a rozvíjanie nápadov a návrhov pre Komisiu, Radu a Európsky parlament. |
| --- | --- |

1.2

Výbor zdôrazňuje význam úlohy, ktorú v oblasti priemyselnej reštrukturalizácie zohrávala a naďalej zohráva poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) ako privilegované fórum pre konštruktívny dialóg a rozvíjanie nápadov a návrhov pre Komisiu, Radu a Európsky parlament.

| 1.3 | EHSV opakovane prízvukuje, že reštrukturalizácia väčšinou prebieha formou komplexných procesov. Predvídať zmeny znamená pripraviť podniky a pracovníkov na zvládnutie nových výziev tak, aby zmeny mali čo najmenší dosah na sociálnu oblasť a aby vytvorili čo najväčšie predpoklady pre úspech, pričom treba vytvoriť prostredie vzájomnej dôvery a s presvedčením zapojiť sociálnych partnerov a organizovanú občiansku spoločnosť. |
| --- | --- |

1.3

EHSV opakovane prízvukuje, že reštrukturalizácia väčšinou prebieha formou komplexných procesov. Predvídať zmeny znamená pripraviť podniky a pracovníkov na zvládnutie nových výziev tak, aby zmeny mali čo najmenší dosah na sociálnu oblasť a aby vytvorili čo najväčšie predpoklady pre úspech, pričom treba vytvoriť prostredie vzájomnej dôvery a s presvedčením zapojiť sociálnych partnerov a organizovanú občiansku spoločnosť.

| 1.4 | Pracovníci a podniky EÚ musia čeliť:






  — | náhlym zmenám na príslušných vnútorných i medzinárodných trhoch, |
| --- | --- | --- |

1.4

Pracovníci a podniky EÚ musia čeliť:

—

náhlym zmenám na príslušných vnútorných i medzinárodných trhoch,

| — | vstupu nových globálnych partnerov na scénu, |
| --- | --- |

—

vstupu nových globálnych partnerov na scénu,

| — | zavádzaniu nových technologických aplikácií, ktoré urýchľujú zastarávanie, |
| --- | --- |

—

zavádzaniu nových technologických aplikácií, ktoré urýchľujú zastarávanie,

| — | spotrebiteľom, ktorí sú si v čoraz väčšej miere vedomí svojej úlohy pri usmerňovaní spotreby a investícií, ktoré neškodia životnému prostrediu a zameriavajú sa na trvalo udržateľný rozvoj, |
| --- | --- |

—

spotrebiteľom, ktorí sú si v čoraz väčšej miere vedomí svojej úlohy pri usmerňovaní spotreby a investícií, ktoré neškodia životnému prostrediu a zameriavajú sa na trvalo udržateľný rozvoj,

| — | demografickému vývoju, ktorý komplikuje starnutie pracovnej sily, |
| --- | --- |

—

demografickému vývoju, ktorý komplikuje starnutie pracovnej sily,

| — | veľkým zmenám na trhoch práce sprevádzaným rozsiahlym sociálnym dumpingom, |
| --- | --- |

—

veľkým zmenám na trhoch práce sprevádzaným rozsiahlym sociálnym dumpingom,

| — | a v súčasnosti aj pretrvávajúcim problémom vyplývajúcim z hospodárskej a finančnej krízy a zjavného oslabenia postavenia Európy na svetových trhoch. |
| --- | --- |

—

a v súčasnosti aj pretrvávajúcim problémom vyplývajúcim z hospodárskej a finančnej krízy a zjavného oslabenia postavenia Európy na svetových trhoch.

| 1.5 | EHSV sa preto nazdáva, že zelená kniha bola predložená rýchlo a v správnom okamihu, a verí, že po úvahách a diskusiách, ktoré iniciuje, budú nasledovať konkrétne a účinné kroky, sprevádzané integrovaným prístupom na všetkých úrovniach výroby, spotreby a služieb. To si vyžaduje úzku spoluprácu a výmenu informácií na rôznych úrovniach výrobného a distribučného reťazca, ktoré by sprevádzala výmena osvedčených postupov v príslušnej oblasti a harmonogram s presnými lehotami pre uplatňovanie spoločných usmernení, noriem a referenčných rámcov, ktoré vychádzajú z európskych predpisov a spoločných hodnôt. |
| --- | --- |

1.5

EHSV sa preto nazdáva, že zelená kniha bola predložená rýchlo a v správnom okamihu, a verí, že po úvahách a diskusiách, ktoré iniciuje, budú nasledovať konkrétne a účinné kroky, sprevádzané integrovaným prístupom na všetkých úrovniach výroby, spotreby a služieb. To si vyžaduje úzku spoluprácu a výmenu informácií na rôznych úrovniach výrobného a distribučného reťazca, ktoré by sprevádzala výmena osvedčených postupov v príslušnej oblasti a harmonogram s presnými lehotami pre uplatňovanie spoločných usmernení, noriem a referenčných rámcov, ktoré vychádzajú z európskych predpisov a spoločných hodnôt.

| 1.6 | Výbor pokladá za nevyhnutné vyzdvihnúť úlohu sociálnych partnerov, organizovanej občianskej spoločnosti, spotrebiteľov v procesoch príprav na zmeny a reštrukturalizácie na úrovni EÚ, jednotlivých štátov, regionálnej i miestnej úrovni ako aj priamo v podnikoch, pričom treba zapojiť zodpovedných činiteľov na danom území a siete znalostí a zručností. |
| --- | --- |

1.6

Výbor pokladá za nevyhnutné vyzdvihnúť úlohu sociálnych partnerov, organizovanej občianskej spoločnosti, spotrebiteľov v procesoch príprav na zmeny a reštrukturalizácie na úrovni EÚ, jednotlivých štátov, regionálnej i miestnej úrovni ako aj priamo v podnikoch, pričom treba zapojiť zodpovedných činiteľov na danom území a siete znalostí a zručností.

| 1.7 | EHSV sa nazdáva, že sociálny dialóg, rokovania a zapojenie sú nielen základnými hodnotami európskeho sociálneho modelu, ku ktorým sa EHSV odjakživa hlásil, ale sú aj nástrojmi, ktoré úspešne podporujú a presadzujú sociálnu súdržnosť, kvalitnú zamestnanosť, vytváranie pracovných miest a posilňovanie inovácie a konkurencieschopnosti európskych hospodárstiev. |
| --- | --- |

1.7

EHSV sa nazdáva, že sociálny dialóg, rokovania a zapojenie sú nielen základnými hodnotami európskeho sociálneho modelu, ku ktorým sa EHSV odjakživa hlásil, ale sú aj nástrojmi, ktoré úspešne podporujú a presadzujú sociálnu súdržnosť, kvalitnú zamestnanosť, vytváranie pracovných miest a posilňovanie inovácie a konkurencieschopnosti európskych hospodárstiev.

| 1.8 | Štrukturálne opatrenia a opatrenia politiky súdržnosti EÚ ako aj v oblasti inovácie a výskumu by podľa názoru EHSV mali byť zamerané na proaktívnu podporu systémov predvídania a sprevádzania reštrukturalizácie, s cieľom zmeniť ich na systémy, ktoré budú prínosom pre pracovníkov a podniky. |
| --- | --- |

1.8

Štrukturálne opatrenia a opatrenia politiky súdržnosti EÚ ako aj v oblasti inovácie a výskumu by podľa názoru EHSV mali byť zamerané na proaktívnu podporu systémov predvídania a sprevádzania reštrukturalizácie, s cieľom zmeniť ich na systémy, ktoré budú prínosom pre pracovníkov a podniky.

| 1.9 | EHSV pokladá za nevyhnutné výraznejšie zapojiť hospodárskych a sociálnych aktérov do monitorovania štrukturálnych fondov s cieľom zaručiť úspešnú realizáciu európskej štrukturálnej politiky. |
| --- | --- |

1.9

EHSV pokladá za nevyhnutné výraznejšie zapojiť hospodárskych a sociálnych aktérov do monitorovania štrukturálnych fondov s cieľom zaručiť úspešnú realizáciu európskej štrukturálnej politiky.

| 1.10 | EHSV odporúča vzájomne úzko prepojiť a koordinovať opatrenia štrukturálnej politiky s opatreniami na podporu výskumu a inovácie a opatreniami priemyselnej politiky na prechod na európske hospodárstvo s nízkymi emisiami oxidov uhlíka. |
| --- | --- |

1.10

EHSV odporúča vzájomne úzko prepojiť a koordinovať opatrenia štrukturálnej politiky s opatreniami na podporu výskumu a inovácie a opatreniami priemyselnej politiky na prechod na európske hospodárstvo s nízkymi emisiami oxidov uhlíka.

| 1.11 | Programy EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj celoživotného vzdelávania, by podľa EHSV mali byť uprednostňovanými nástrojmi verejných orgánov a podnikov s cieľom proaktívne zabezpečiť pripravenosť na zmeny a sprevádzať trvalé úsilie hospodárskych aktérov, najmä MSP a pracovníkov. |
| --- | --- |

1.11

Programy EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj celoživotného vzdelávania, by podľa EHSV mali byť uprednostňovanými nástrojmi verejných orgánov a podnikov s cieľom proaktívne zabezpečiť pripravenosť na zmeny a sprevádzať trvalé úsilie hospodárskych aktérov, najmä MSP a pracovníkov.

| 1.12 | EHSV odporúča, aby sa na európskej úrovni konalo v znamení väčšej koordinácie medzi politickými opatreniami a útvarmi Komisie, agentúrami a početnými monitorovacími strediskami, aby sa rozhodnutia podnikov prechádzajúcich reštrukturalizáciou podporovali jednoznačne a koherentne. Najmä MSP a najmenšie podniky, ktoré majú zjavné ťažkosti pripraviť sa na reštrukturalizáciu, by mali mať možnosť využívať náležité mechanizmy podpory a poradenstva. |
| --- | --- |

1.12

EHSV odporúča, aby sa na európskej úrovni konalo v znamení väčšej koordinácie medzi politickými opatreniami a útvarmi Komisie, agentúrami a početnými monitorovacími strediskami, aby sa rozhodnutia podnikov prechádzajúcich reštrukturalizáciou podporovali jednoznačne a koherentne. Najmä MSP a najmenšie podniky, ktoré majú zjavné ťažkosti pripraviť sa na reštrukturalizáciu, by mali mať možnosť využívať náležité mechanizmy podpory a poradenstva.

| 1.13 | EHSV opakovane zdôrazňuje, že štátna pomoc, ktorá má slúžiť na udržanie pracovných miest v podnikoch čeliacich problémom v dôsledku globalizácie, sa musí zakladať na podmienkach zaručujúcich slobodnú a spravodlivú hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

1.13

EHSV opakovane zdôrazňuje, že štátna pomoc, ktorá má slúžiť na udržanie pracovných miest v podnikoch čeliacich problémom v dôsledku globalizácie, sa musí zakladať na podmienkach zaručujúcich slobodnú a spravodlivú hospodársku súťaž.

| 1.14 | EHSV na záver žiada, aby sa posilnila európska politika podpory rozvoja participatívneho výhľadového územného a odvetvového plánovania s cieľom vypracovať spoločné a všeobecne prijateľné vízie, a to aj vďaka výraznejšiemu zveľadeniu územia, ktoré je schopné vytvárať lepšie a početnejšie pracovné miesta v životaschopných a konkurencieschopných podnikoch. |
| --- | --- |

1.14

EHSV na záver žiada, aby sa posilnila európska politika podpory rozvoja participatívneho výhľadového územného a odvetvového plánovania s cieľom vypracovať spoločné a všeobecne prijateľné vízie, a to aj vďaka výraznejšiemu zveľadeniu územia, ktoré je schopné vytvárať lepšie a početnejšie pracovné miesta v životaschopných a konkurencieschopných podnikoch.

| 1.15 | S ohľadom na demografický vývoj v Európe EHSV pokladá za obzvlášť dôležité vyvíjať aktívnu politiku v oblasti starnutia a takzvanej „striebornej“ ekonomiky a prispôsobiť výrobu a služby týmto novým príležitostiam. |
| --- | --- |

1.15

S ohľadom na demografický vývoj v Európe EHSV pokladá za obzvlášť dôležité vyvíjať aktívnu politiku v oblasti starnutia a takzvanej „striebornej“ ekonomiky a prispôsobiť výrobu a služby týmto novým príležitostiam.

2.   Úvod

| 2.1 | Oživovanie európskeho hospodárstva potrvá dlhšie, kým sa podarí úplne prekonať najhlbšiu recesiu posledných desaťročí v Európe. Táto kríza vystavuje verejné financie štátov i vlády tvrdému tlaku a má za následok racionalizáciu, reštrukturalizácie a odpredaje podnikov v reálnom hospodárstve a dramaticky sa odráža na nezamestnanosti. |
| --- | --- |

2.1

Oživovanie európskeho hospodárstva potrvá dlhšie, kým sa podarí úplne prekonať najhlbšiu recesiu posledných desaťročí v Európe. Táto kríza vystavuje verejné financie štátov i vlády tvrdému tlaku a má za následok racionalizáciu, reštrukturalizácie a odpredaje podnikov v reálnom hospodárstve a dramaticky sa odráža na nezamestnanosti.

| 2.2 | Reštrukturalizácia prebieha v podobe mnohorozmerných komplexných procesov, ktoré zahŕňajú zmeny podnikových stratégií z hľadiska organizácie, formy, rozmeru a činnosti podniku. |
| --- | --- |

2.2

Reštrukturalizácia prebieha v podobe mnohorozmerných komplexných procesov, ktoré zahŕňajú zmeny podnikových stratégií z hľadiska organizácie, formy, rozmeru a činnosti podniku.

| 2.2.1 | Najmä na odvetvovej úrovni by sa mali vytýčiť mnohoraké hospodárske a prevádzkové ciele v súvislosti so situáciou na svetových trhoch a v sektoroch, kde tieto podniky pôsobia. |
| --- | --- |

2.2.1

Najmä na odvetvovej úrovni by sa mali vytýčiť mnohoraké hospodárske a prevádzkové ciele v súvislosti so situáciou na svetových trhoch a v sektoroch, kde tieto podniky pôsobia.

| 2.3 | Tento proces by mal po náležitom zohľadnení záujmov a správania spotrebiteľov v praxi vyústiť do očakávaných pracovných príležitostí vo vznikajúcich sektoroch s osobitným dôrazom na MSP, ktoré znášajú najťažšie dôsledky súčasnej krízy. |
| --- | --- |

2.3

Tento proces by mal po náležitom zohľadnení záujmov a správania spotrebiteľov v praxi vyústiť do očakávaných pracovných príležitostí vo vznikajúcich sektoroch s osobitným dôrazom na MSP, ktoré znášajú najťažšie dôsledky súčasnej krízy.

| 2.4 | Predvídať zmeny znamená pripraviť podniky a pracovníkov na zvládnutie budúceho vývoja, ale aj predvídať reštrukturalizáciu potrebnú na zvládnutie tejto výzvy tak, aby zmeny mali čo najmenší dosah na sociálnu oblasť a aby sa zaručila stabilita a znížili náklady, pričom treba zaručiť ochranu životného prostredia a udržateľný rozvoj: európske technologické platformy a nimi vypracované štúdie môžu ponúknuť pracovníkom i podnikom konkrétne priaznivé vyhliadky. |
| --- | --- |

2.4

Predvídať zmeny znamená pripraviť podniky a pracovníkov na zvládnutie budúceho vývoja, ale aj predvídať reštrukturalizáciu potrebnú na zvládnutie tejto výzvy tak, aby zmeny mali čo najmenší dosah na sociálnu oblasť a aby sa zaručila stabilita a znížili náklady, pričom treba zaručiť ochranu životného prostredia a udržateľný rozvoj: európske technologické platformy a nimi vypracované štúdie môžu ponúknuť pracovníkom i podnikom konkrétne priaznivé vyhliadky.

| 2.5 | V priebehu uplynulých dvoch desaťročí sme boli svedkami čoraz frekventovanejšej zmeny pozícií na trhoch, delokácií, reorganizácie a/alebo zatvárania výrobných jednotiek, fúzií, akvizícií a/alebo externalizácií činnosti, avšak v uplynulých štyroch rokoch sa v Európe pociťuje stále naliehavejšia potreba posilniť schopnosť predvídať takéto procesy v súvislosti s rýchlosťou, s akou dochádza k zmenám, a naliehavosťou reštrukturalizácie, ktorá je nevyhnutná v dôsledku prehlbovania hospodársko-finančnej krízy a krízy trhov. Aj javy ako narastajúce objemy predaja cez internet a cezhraničného obchodu majú vplyv na trhy v jednotlivých krajinách. |
| --- | --- |

2.5

V priebehu uplynulých dvoch desaťročí sme boli svedkami čoraz frekventovanejšej zmeny pozícií na trhoch, delokácií, reorganizácie a/alebo zatvárania výrobných jednotiek, fúzií, akvizícií a/alebo externalizácií činnosti, avšak v uplynulých štyroch rokoch sa v Európe pociťuje stále naliehavejšia potreba posilniť schopnosť predvídať takéto procesy v súvislosti s rýchlosťou, s akou dochádza k zmenám, a naliehavosťou reštrukturalizácie, ktorá je nevyhnutná v dôsledku prehlbovania hospodársko-finančnej krízy a krízy trhov. Aj javy ako narastajúce objemy predaja cez internet a cezhraničného obchodu majú vplyv na trhy v jednotlivých krajinách.

| 2.6 | Hospodárska a finančná kríza nielenže urýchlila procesy reštrukturalizácie na rôznych úrovniach, ale viedla aj k úsporným opatreniam a kráteniu verejných výdavkov, s následnými značnými stratami pracovných miest vo verejnom sektore a v mnohých krajinách okrem iného ohrozila rôzne systémy záchranných sietí pre pracovníkov, miestne spoločenstvá a podniky. |
| --- | --- |

2.6

Hospodárska a finančná kríza nielenže urýchlila procesy reštrukturalizácie na rôznych úrovniach, ale viedla aj k úsporným opatreniam a kráteniu verejných výdavkov, s následnými značnými stratami pracovných miest vo verejnom sektore a v mnohých krajinách okrem iného ohrozila rôzne systémy záchranných sietí pre pracovníkov, miestne spoločenstvá a podniky.

| 2.7 | Cieľom Komisie z hľadiska reštrukturalizácie je pomáhať posilňovať a šíriť kultúru pripravenosti na zmeny a inovácie spôsobu, akým sa reštrukturalizácia uskutočňuje: Členské štáty a Únia nesú spoločnú zodpovednosť pri dosahovaní cieľov vymedzených v článku 3 Zmluvy o Európskej únii (článok 145 ZFEÚ). |
| --- | --- |

2.7

Cieľom Komisie z hľadiska reštrukturalizácie je pomáhať posilňovať a šíriť kultúru pripravenosti na zmeny a inovácie spôsobu, akým sa reštrukturalizácia uskutočňuje: Členské štáty a Únia nesú spoločnú zodpovednosť pri dosahovaní cieľov vymedzených v článku 3 Zmluvy o Európskej únii (článok 145 ZFEÚ).

| 2.8 | Komisia už vo svojom oznámení o reštrukturalizácii a zamestnanosti z roku 2005 poukázala na problémy súvisiace so sociálnymi nákladmi reštrukturalizácie, a to nielen pre samotných pracovníkov, ktorí sú vystavení stále väčšej neistote, pokiaľ ide o ich pracovné podmienky, ale aj pre rôzne sektory hospodárstva. |
| --- | --- |

2.8

Komisia už vo svojom oznámení o reštrukturalizácii a zamestnanosti z roku 2005 poukázala na problémy súvisiace so sociálnymi nákladmi reštrukturalizácie, a to nielen pre samotných pracovníkov, ktorí sú vystavení stále väčšej neistote, pokiaľ ide o ich pracovné podmienky, ale aj pre rôzne sektory hospodárstva.

| 2.9 | Reštrukturalizácia sa síce v zásade upravuje na národnej a regionálnej úrovni, ale Únia nesie veľkú zodpovednosť za jej riadenie, kontrolu, urýchlenie, pretože je povinná dohliadať na správne uplatňovanie legislatívneho rámca EÚ v tejto oblasti jednak z hľadiska informovania a konzultácií, jednak z hľadiska ochrany pracovníkov (1), a zároveň zohrávať aktívnu úlohu, ktorá vyplýva vo svojej podstate zo stratégie Európa 2020 a povinností stanovených zmluvou. |
| --- | --- |

2.9

Reštrukturalizácia sa síce v zásade upravuje na národnej a regionálnej úrovni, ale Únia nesie veľkú zodpovednosť za jej riadenie, kontrolu, urýchlenie, pretože je povinná dohliadať na správne uplatňovanie legislatívneho rámca EÚ v tejto oblasti jednak z hľadiska informovania a konzultácií, jednak z hľadiska ochrany pracovníkov (1), a zároveň zohrávať aktívnu úlohu, ktorá vyplýva vo svojej podstate zo stratégie Európa 2020 a povinností stanovených zmluvou.

| 2.10 | Ak chce EÚ úspešne zvládnuť výzvy vyplývajúce z finančnej a hospodárskej krízy, globalizácie, klimatických zmien, demografického vývoja a narastajúcich rozdielov v dôsledku sociálnych nákladov úsporných opatrení, mala by vytvoriť a rozvíjať proaktívne stratégie v oblasti predvídania a riadenia reštrukturalizácie, na základe spoločného rámca hodnôt a postupov, ktorý by bol v súlade s hlavnými cieľmi zmluvy v sociálnej a hospodárskej oblasti. |
| --- | --- |

2.10

Ak chce EÚ úspešne zvládnuť výzvy vyplývajúce z finančnej a hospodárskej krízy, globalizácie, klimatických zmien, demografického vývoja a narastajúcich rozdielov v dôsledku sociálnych nákladov úsporných opatrení, mala by vytvoriť a rozvíjať proaktívne stratégie v oblasti predvídania a riadenia reštrukturalizácie, na základe spoločného rámca hodnôt a postupov, ktorý by bol v súlade s hlavnými cieľmi zmluvy v sociálnej a hospodárskej oblasti.

| 2.11 | V rámci „integrovaných usmernení“ stratégie Európa 2020 (prijatých Radou 22. apríla 2010) by Únia a členské štáty mali teda uskutočniť reformy zamerané na „inteligentný rast“, t. j. rast založený na znalostiach a inovácii, a sústrediť sa pritom – so zreteľom na potreby a správanie spotrebiteľov – na tieto aspekty:






  — | presadzovať koordinované štrukturálne reformy, ktoré by účinne prispeli k rastu a zamestnanosti a posilnili konkurencieschopnosť Únie na celosvetovej hospodárskej scéne, |
| --- | --- | --- |

2.11

V rámci „integrovaných usmernení“ stratégie Európa 2020 (prijatých Radou 22. apríla 2010) by Únia a členské štáty mali teda uskutočniť reformy zamerané na „inteligentný rast“, t. j. rast založený na znalostiach a inovácii, a sústrediť sa pritom – so zreteľom na potreby a správanie spotrebiteľov – na tieto aspekty:

—

presadzovať koordinované štrukturálne reformy, ktoré by účinne prispeli k rastu a zamestnanosti a posilnili konkurencieschopnosť Únie na celosvetovej hospodárskej scéne,

| — | zaručiť fungovanie trhov práce prostredníctvom cielených investícií na zaručenie úspešného presunu na trhu práce, rozvoja vhodných odborných zručností, zvýšenia kvality pracovných miest a boja proti štrukturálnej nezamestnanosti, dlhodobej nezamestnanosti a stavu nezamestnanosti pred nástupom do prvého zamestnania, |
| --- | --- |

—

zaručiť fungovanie trhov práce prostredníctvom cielených investícií na zaručenie úspešného presunu na trhu práce, rozvoja vhodných odborných zručností, zvýšenia kvality pracovných miest a boja proti štrukturálnej nezamestnanosti, dlhodobej nezamestnanosti a stavu nezamestnanosti pred nástupom do prvého zamestnania,

| — | zlepšiť podnikateľské prostredie a podporovať tvorbu nových podnikov a nových pracovných miest, predovšetkým v ekologickom hospodárstve a tzv. „striebornej“ ekonomike, |
| --- | --- |

—

zlepšiť podnikateľské prostredie a podporovať tvorbu nových podnikov a nových pracovných miest, predovšetkým v ekologickom hospodárstve a tzv. „striebornej“ ekonomike,

| — | zlepšiť kvalitu vzdelávania, zaručiť všeobecný prístup k nemu a zintenzívniť vzťahy medzi odbornou prípravou, akademickou obcou a trhom práce, |
| --- | --- |

—

zlepšiť kvalitu vzdelávania, zaručiť všeobecný prístup k nemu a zintenzívniť vzťahy medzi odbornou prípravou, akademickou obcou a trhom práce,

| — | presadzovať proaktívne vzorové osvedčené postupy, ktoré by dokázali zaručiť pripravenosť na reštrukturalizácie podnikov, potrebné na transformujúcom sa trhu práce, |
| --- | --- |

—

presadzovať proaktívne vzorové osvedčené postupy, ktoré by dokázali zaručiť pripravenosť na reštrukturalizácie podnikov, potrebné na transformujúcom sa trhu práce,

| — | zdokonaliť legislatívny rámec v záujme podpory inovácie a prenosu poznatkov v celej Únii, |
| --- | --- |

—

zdokonaliť legislatívny rámec v záujme podpory inovácie a prenosu poznatkov v celej Únii,

| — | povzbudzovať podnikateľskú sféru a prispieť k premene kreatívnych nápadov na výrobky, služby a procesy, ktoré by umožnili vytvárať kvalitné pracovné miesta, |
| --- | --- |

—

povzbudzovať podnikateľskú sféru a prispieť k premene kreatívnych nápadov na výrobky, služby a procesy, ktoré by umožnili vytvárať kvalitné pracovné miesta,

| — | presadzovať hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť, |
| --- | --- |

—

presadzovať hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť,

| — | lepšie zvládať výzvy európskej a celosvetovej spoločnosti. |
| --- | --- |

—

lepšie zvládať výzvy európskej a celosvetovej spoločnosti.

| 2.12 | Podpora reštrukturalizácie podnikov a odvetví si vyžaduje systémy včasného varovania v podnikoch (pozri Nástroj na monitorovanie reštrukturalizácie podnikov European Restructuring Monitor – ERM) ako nevyhnutný predpoklad účinného plánovania procesov reštrukturalizácie, na ktorých by sa podieľali všetky zainteresované strany, aj s cieľom umožniť pracovníkom primerané odborné preškolenie, ale aj s cieľom zabezpečiť rozvoj odvetvových a medziodvetvových sietí schopných riadiť zmeny integrovaným spôsobom s pomocou odborného poradenstva, ktoré by zaručilo vysokú úroveň zamestnateľnosti. |
| --- | --- |

2.12

Podpora reštrukturalizácie podnikov a odvetví si vyžaduje systémy včasného varovania v podnikoch (pozri Nástroj na monitorovanie reštrukturalizácie podnikov European Restructuring Monitor – ERM) ako nevyhnutný predpoklad účinného plánovania procesov reštrukturalizácie, na ktorých by sa podieľali všetky zainteresované strany, aj s cieľom umožniť pracovníkom primerané odborné preškolenie, ale aj s cieľom zabezpečiť rozvoj odvetvových a medziodvetvových sietí schopných riadiť zmeny integrovaným spôsobom s pomocou odborného poradenstva, ktoré by zaručilo vysokú úroveň zamestnateľnosti.

| 2.13 | Komisia predložila 18. apríla 2012 v Štrasburgu nový balík návrhov v oblasti zamestnanosti, – EHSV bude mať možnosť zaujať k nemu stanovisko – v ktorom sa na členské štáty obracia s výzvou, aby posilnili vnútroštátne politické opatrenia na podporu zamestnanosti, a v predstihu preukazuje vôľu posilniť koordináciu a monitorovanie politík zamestnanosti. |
| --- | --- |

2.13

Komisia predložila 18. apríla 2012 v Štrasburgu nový balík návrhov v oblasti zamestnanosti, – EHSV bude mať možnosť zaujať k nemu stanovisko – v ktorom sa na členské štáty obracia s výzvou, aby posilnili vnútroštátne politické opatrenia na podporu zamestnanosti, a v predstihu preukazuje vôľu posilniť koordináciu a monitorovanie politík zamestnanosti.

3.   Zelená kniha Komisie

| 3.1 | Európska komisia začala verejnú konzultáciu o reštrukturalizácii podnikov a pripravenosti na zmenu s cieľom získať presný prehľad o tom, aké pozitívne výsledky sa dosiahli v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.1

Európska komisia začala verejnú konzultáciu o reštrukturalizácii podnikov a pripravenosti na zmenu s cieľom získať presný prehľad o tom, aké pozitívne výsledky sa dosiahli v tejto oblasti.

| 3.2 | V zelenej knihe sú formulované viaceré otázky, ktoré sa týkajú ponaučení vyplývajúcich z krízy, možností prispôsobenia hospodárskej a priemyselnej sféry, prispôsobivosti podnikov a pracovníkov, úlohy miestnych a regionálnych orgánov verejnej správy, úlohy odbornej prípravy pri riadení ľudských zdrojov a dialógu medzi hospodárskymi a sociálnymi aktérmi. |
| --- | --- |

3.2

V zelenej knihe sú formulované viaceré otázky, ktoré sa týkajú ponaučení vyplývajúcich z krízy, možností prispôsobenia hospodárskej a priemyselnej sféry, prispôsobivosti podnikov a pracovníkov, úlohy miestnych a regionálnych orgánov verejnej správy, úlohy odbornej prípravy pri riadení ľudských zdrojov a dialógu medzi hospodárskymi a sociálnymi aktérmi.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | Výbor sa nazdáva, že zelenú knihu treba považovať za pokračovanie oznámenia z roku 2005 o reštrukturalizácii a zamestnanosti, ktorej cieľom bolo vymedziť úlohu EÚ v oblasti predvídania a riadenia reštrukturalizácie v záujme rozvoja zamestnanosti. |
| --- | --- |

4.1

Výbor sa nazdáva, že zelenú knihu treba považovať za pokračovanie oznámenia z roku 2005 o reštrukturalizácii a zamestnanosti, ktorej cieľom bolo vymedziť úlohu EÚ v oblasti predvídania a riadenia reštrukturalizácie v záujme rozvoja zamestnanosti.

| 4.2 | Oznámenie z roku 2005 iniciovalo podľa výboru priaznivý rozvoj rôznych činností na úrovni EÚ na presadzovanie európskeho prístupu v oblasti pripravenosti na zmeny a reštrukturalizácie, ako napríklad početné tematické konferencie na vysokej úrovni a odborné semináre („fórum o reštrukturalizácii“), iniciatívy v rámci ESF, rôzne porovnávacie štúdie. Návrh súborov nástrojov a usmernení v sprievodnom dokumente k zelenej knihe, pracovnom dokumente útvarov Komisie pod názvom „Restructuring in Europe 2011“, je toho dobrým príkladom. |
| --- | --- |

4.2

Oznámenie z roku 2005 iniciovalo podľa výboru priaznivý rozvoj rôznych činností na úrovni EÚ na presadzovanie európskeho prístupu v oblasti pripravenosti na zmeny a reštrukturalizácie, ako napríklad početné tematické konferencie na vysokej úrovni a odborné semináre („fórum o reštrukturalizácii“), iniciatívy v rámci ESF, rôzne porovnávacie štúdie. Návrh súborov nástrojov a usmernení v sprievodnom dokumente k zelenej knihe, pracovnom dokumente útvarov Komisie pod názvom „Restructuring in Europe 2011“, je toho dobrým príkladom.

| 4.3 | EHSV so znepokojením konštatuje, že v zelenej knihe sa zvolil prístup, ktorý nezahŕňa návrhy konkrétnych opatrení a harmonogram ich uskutočnenia s presne stanovenými termínmi v dohľadnom čase ako odpoveď na zložitú situáciu v dôsledku prebiehajúcej krízy, ale namiesto toho sa predkladá zoznam otvorených otázok bez presných lehôt a spôsobov realizácie. Naopak, oveľa účinnejšími sa javia opatrenia v rámci iných nástrojov, ako napr. balík návrhov v oblasti zamestnanosti predložený v máji 2012, ku ktorému EHSV bude mať možnosť zaujať stanovisko. |
| --- | --- |

4.3

EHSV so znepokojením konštatuje, že v zelenej knihe sa zvolil prístup, ktorý nezahŕňa návrhy konkrétnych opatrení a harmonogram ich uskutočnenia s presne stanovenými termínmi v dohľadnom čase ako odpoveď na zložitú situáciu v dôsledku prebiehajúcej krízy, ale namiesto toho sa predkladá zoznam otvorených otázok bez presných lehôt a spôsobov realizácie. Naopak, oveľa účinnejšími sa javia opatrenia v rámci iných nástrojov, ako napr. balík návrhov v oblasti zamestnanosti predložený v máji 2012, ku ktorému EHSV bude mať možnosť zaujať stanovisko.

| 4.4 | Podnik zohráva svojou podstatou ústrednú úlohu v stratégiách prispôsobovania sa a získavania postavenia svojich výrobných jednotiek na trhoch, a teda v procesoch reštrukturalizácie v dôsledku týchto prevádzkových stratégií. Výrazný vplyv však pritom majú:






  — | globalizácia hospodárstiev, pričom na európsky a medzinárodný trh vstupujú nové krajiny v čoraz sľubnejších a konkurencieschopnejších sektoroch, |
| --- | --- | --- |

4.4

Podnik zohráva svojou podstatou ústrednú úlohu v stratégiách prispôsobovania sa a získavania postavenia svojich výrobných jednotiek na trhoch, a teda v procesoch reštrukturalizácie v dôsledku týchto prevádzkových stratégií. Výrazný vplyv však pritom majú:

—

globalizácia hospodárstiev, pričom na európsky a medzinárodný trh vstupujú nové krajiny v čoraz sľubnejších a konkurencieschopnejších sektoroch,

| — | špecifiká jednotlivých krajín v rámci EÚ i mimo nej, |
| --- | --- |

—

špecifiká jednotlivých krajín v rámci EÚ i mimo nej,

| — | mnohorozmerný referenčný rámec európskych politík, ktorý priamo ovplyvňuje fungovanie a rozhodnutia samotných podnikov, a to jednak z hľadiska platných predpisov, jednak z hľadiska strategických a prevádzkových možností, |
| --- | --- |

—

mnohorozmerný referenčný rámec európskych politík, ktorý priamo ovplyvňuje fungovanie a rozhodnutia samotných podnikov, a to jednak z hľadiska platných predpisov, jednak z hľadiska strategických a prevádzkových možností,

| — | národný/regionálny rámec, ktorým sa riadi technicko-prevádzkový kontext, do ktorého zapadá podnik a jeho zamestnanci, |
| --- | --- |

—

národný/regionálny rámec, ktorým sa riadi technicko-prevádzkový kontext, do ktorého zapadá podnik a jeho zamestnanci,

| — | územný rámec, v ktorom prebiehajú účinné reštrukturalizačné aktivity a procesy umožňujúce predvídať reštrukturalizáciu sprevádzanú koordinovaným dialógom externých partnerov a podnikov, a v ktorom prakticky fungujú mechanizmy usmerňovania a podpory, najmä pokiaľ ide o MSP, |
| --- | --- |

—

územný rámec, v ktorom prebiehajú účinné reštrukturalizačné aktivity a procesy umožňujúce predvídať reštrukturalizáciu sprevádzanú koordinovaným dialógom externých partnerov a podnikov, a v ktorom prakticky fungujú mechanizmy usmerňovania a podpory, najmä pokiaľ ide o MSP,

| — | viac ako kedykoľvek predtým zohrávajú sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie ako aj sociálni partneri a podnikové zastúpenie zásadnú úlohu pri úpravách výroby, organizácii práce a pracovných podmienok v rýchlo sa meniacich okolnostiach počas krízy, pričom sa opierajú o dobré tripartitné vzťahy. |
| --- | --- |

—

viac ako kedykoľvek predtým zohrávajú sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie ako aj sociálni partneri a podnikové zastúpenie zásadnú úlohu pri úpravách výroby, organizácii práce a pracovných podmienok v rýchlo sa meniacich okolnostiach počas krízy, pričom sa opierajú o dobré tripartitné vzťahy.

| 4.5 | EHSV pripomína svoje predchádzajúce odporúčania, ako postupovať na európskej úrovni (2): „na dosiahnutie stratégie rozvoja by sa sociálni partneri a organizovaná občianska spoločnosť ako celok mali snažiť o vytvorenie sociálne zodpovedného územia, na ktorom by sa dali uskutočniť rôzne navzájom koordinované stratégie:“






  — | stratégia vytrvania a prežitia, ktorá by dokázala vytvoriť možnosti pôsobiť na vyspelých trhoch pomocou lepšej špecializácie samotného trhu, znížením nákladov a výraznou diverzifikáciou v hraničiacich sektoroch, |
| --- | --- | --- |

4.5

EHSV pripomína svoje predchádzajúce odporúčania, ako postupovať na európskej úrovni (2): „na dosiahnutie stratégie rozvoja by sa sociálni partneri a organizovaná občianska spoločnosť ako celok mali snažiť o vytvorenie sociálne zodpovedného územia, na ktorom by sa dali uskutočniť rôzne navzájom koordinované stratégie:“

—

stratégia vytrvania a prežitia, ktorá by dokázala vytvoriť možnosti pôsobiť na vyspelých trhoch pomocou lepšej špecializácie samotného trhu, znížením nákladov a výraznou diverzifikáciou v hraničiacich sektoroch,

| — | stratégie inovácie postupov, výrobkov a služieb so zmenou trhu a technológie a pomocou nových materiálov, ktoré by viedli k novým výrobkom, |
| --- | --- |

—

stratégie inovácie postupov, výrobkov a služieb so zmenou trhu a technológie a pomocou nových materiálov, ktoré by viedli k novým výrobkom,

| — | nové iniciatívy: pomocou výhľadového plánovania stanoviť, ktoré nové výrobky a služby budú úspešné (ako aj vedúce trhy), a kam treba nasmerovať nové investície, |
| --- | --- |

—

nové iniciatívy: pomocou výhľadového plánovania stanoviť, ktoré nové výrobky a služby budú úspešné (ako aj vedúce trhy), a kam treba nasmerovať nové investície,

| — | územný marketing, ktorý by sa zameriaval na výnimočnú kvalitu prostredníctvom dohôd s výskumnými strediskami v záujme väčšieho rozšírenia technológií, |
| --- | --- |

—

územný marketing, ktorý by sa zameriaval na výnimočnú kvalitu prostredníctvom dohôd s výskumnými strediskami v záujme väčšieho rozšírenia technológií,

| — | finančná podpora pomocou finančného plánovania rozvoja aj využitím bankových záruk Európskeho investičného fondu, ale aj štrukturálnych fondov, |
| --- | --- |

—

finančná podpora pomocou finančného plánovania rozvoja aj využitím bankových záruk Európskeho investičného fondu, ale aj štrukturálnych fondov,

| — | záručné úvery na odklad platieb malých a najmenších podnikov, najmä v záujme zachovania úrovne zamestnanosti, |
| --- | --- |

—

záručné úvery na odklad platieb malých a najmenších podnikov, najmä v záujme zachovania úrovne zamestnanosti,

| — | konsolidácia dlhov v krátkom období, aby sa malým a najmenším podnikom umožnilo sústrediť sa na výrobu a marketing, ako aj popredajné služby, |
| --- | --- |

—

konsolidácia dlhov v krátkom období, aby sa malým a najmenším podnikom umožnilo sústrediť sa na výrobu a marketing, ako aj popredajné služby,

| — | podpora sektora inovatívnych služieb (ekologické hospodárstvo) a asistenčných služieb („strieborná“ ekonomika) využitím možnosti inovatívneho odborného vzdelávania, ktoré poskytuje Európsky sociálny fond, |
| --- | --- |

—

podpora sektora inovatívnych služieb (ekologické hospodárstvo) a asistenčných služieb („strieborná“ ekonomika) využitím možnosti inovatívneho odborného vzdelávania, ktoré poskytuje Európsky sociálny fond,

| — | rozvoj vysokokvalitných služieb pre občanov aj posilnením štruktúr sociálnej a zdravotníckej starostlivosti (3), |
| --- | --- |

—

rozvoj vysokokvalitných služieb pre občanov aj posilnením štruktúr sociálnej a zdravotníckej starostlivosti (3),

| — | opatrenia v oblasti infraštruktúry, ktoré by prispeli k inovačnejším rozhodnutiam v prospech hospodárstva s nízkymi emisiami CO2, |
| --- | --- |

—

opatrenia v oblasti infraštruktúry, ktoré by prispeli k inovačnejším rozhodnutiam v prospech hospodárstva s nízkymi emisiami CO2,

| — | sprísnenie kritérií energetickej účinnosti a ochrany životného prostredia, najmä pri verejnom obstarávaní, |
| --- | --- |

—

sprísnenie kritérií energetickej účinnosti a ochrany životného prostredia, najmä pri verejnom obstarávaní,

| — | lepší prístup k informáciám, |
| --- | --- |

—

lepší prístup k informáciám,

| — | poskytnúť regiónom stratégie inteligentnej špecializácie, s účasťou organizovanej občianskej spoločnosti a všetkých hospodárskych a sociálnych aktérov. |
| --- | --- |

—

poskytnúť regiónom stratégie inteligentnej špecializácie, s účasťou organizovanej občianskej spoločnosti a všetkých hospodárskych a sociálnych aktérov.

| 4.6 | Štrukturálne opatrenia a opatrenia politiky súdržnosti EÚ ako aj v oblasti inovácie a výskumu by podľa názoru EHSV mali byť zamerané na proaktívnu podporu systémov predvídania a sprevádzania reštrukturalizácie, s cieľom zmeniť ich na systémy, ktoré budú prínosom pre pracovníkov a podniky. Štrukturálne fondy, predovšetkým Európsky sociálny fond, Európsky fond regionálneho rozvoja a Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii môžu zohrávať významnú úlohu pri zvyšovaní zamestnateľnosti pracovníkov a minimalizovaní sociálnych dôsledkov prepúšťania. |
| --- | --- |

4.6

Štrukturálne opatrenia a opatrenia politiky súdržnosti EÚ ako aj v oblasti inovácie a výskumu by podľa názoru EHSV mali byť zamerané na proaktívnu podporu systémov predvídania a sprevádzania reštrukturalizácie, s cieľom zmeniť ich na systémy, ktoré budú prínosom pre pracovníkov a podniky. Štrukturálne fondy, predovšetkým Európsky sociálny fond, Európsky fond regionálneho rozvoja a Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii môžu zohrávať významnú úlohu pri zvyšovaní zamestnateľnosti pracovníkov a minimalizovaní sociálnych dôsledkov prepúšťania.

| 4.7 | EHSV pokladá za nevyhnutné výraznejšie zapojiť hospodárskych a sociálnych aktérov a zástupcov organizovanej občianskej spoločnosti do orgánov partnerstiev a monitorovania štrukturálnych fondov a zdôrazňuje, že základným predpokladom úspešnej realizácie európskej štrukturálnej politiky sú špecifické odborné znalosti zainteresovaných strán pôsobiacich priamo v teréne. |
| --- | --- |

4.7

EHSV pokladá za nevyhnutné výraznejšie zapojiť hospodárskych a sociálnych aktérov a zástupcov organizovanej občianskej spoločnosti do orgánov partnerstiev a monitorovania štrukturálnych fondov a zdôrazňuje, že základným predpokladom úspešnej realizácie európskej štrukturálnej politiky sú špecifické odborné znalosti zainteresovaných strán pôsobiacich priamo v teréne.

| 4.8 | EHSV pokladá predovšetkým za dôležité integrovať reštrukturalizačné opatrenia a opatrenia priemyselnej politiky na prechod na hospodárstvo s nízkymi emisiami oxidov uhlíka, ktoré by sa dokázalo vyrovnať s výzvami vyplývajúcimi z klimatických zmien a vyhovieť prísnym environmentálnym požiadavkám, vytvoriť, s pomocou náležitého financovania, nové pracovné miesta a nové povolania v ekologickom hospodárstve, ako to zdôraznil EHSV vo svojich predchádzajúcich stanoviskách (4). |
| --- | --- |

4.8

EHSV pokladá predovšetkým za dôležité integrovať reštrukturalizačné opatrenia a opatrenia priemyselnej politiky na prechod na hospodárstvo s nízkymi emisiami oxidov uhlíka, ktoré by sa dokázalo vyrovnať s výzvami vyplývajúcimi z klimatických zmien a vyhovieť prísnym environmentálnym požiadavkám, vytvoriť, s pomocou náležitého financovania, nové pracovné miesta a nové povolania v ekologickom hospodárstve, ako to zdôraznil EHSV vo svojich predchádzajúcich stanoviskách (4).

| 4.8.1 | Aj v súvislosti s vyhlásením roka 2012 za európsky rok aktívneho starnutia sa EHSV nazdáva, že je dôležité rozvíjať odborné znalosti v rámci služieb, ktoré poskytujú MVO, sociálne hospodárstvo a podniky, s cieľom podporovať zdravé, aktívne a dôstojné starnutie a rozvíjať výrobky a služby, ktoré by spĺňali požiadavky týchto spotrebiteľov (5). |
| --- | --- |

4.8.1

Aj v súvislosti s vyhlásením roka 2012 za európsky rok aktívneho starnutia sa EHSV nazdáva, že je dôležité rozvíjať odborné znalosti v rámci služieb, ktoré poskytujú MVO, sociálne hospodárstvo a podniky, s cieľom podporovať zdravé, aktívne a dôstojné starnutie a rozvíjať výrobky a služby, ktoré by spĺňali požiadavky týchto spotrebiteľov (5).

| 4.9 | Programy EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj celoživotného vzdelávania, by podľa EHSV mali tiež byť uprednostňovanými nástrojmi proaktívnej prípravy na zmeny a sprevádzať trvalé úsilie podnikov a pracovníkov: podľa Business Europe 72 % podnikov v EÚ poukázalo na potrebu školenia svojich zamestnancov systematickým spôsobom a 32 % pracovníkov v EÚ sa v roku 2010 zúčastnilo na školeniach, ktoré financovali ich zamestnávatelia. |
| --- | --- |

4.9

Programy EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj celoživotného vzdelávania, by podľa EHSV mali tiež byť uprednostňovanými nástrojmi proaktívnej prípravy na zmeny a sprevádzať trvalé úsilie podnikov a pracovníkov: podľa Business Europe 72 % podnikov v EÚ poukázalo na potrebu školenia svojich zamestnancov systematickým spôsobom a 32 % pracovníkov v EÚ sa v roku 2010 zúčastnilo na školeniach, ktoré financovali ich zamestnávatelia.

| 4.10 | Balíky stimulačných opatrení a doteraz prijaté návrhy sú nepostačujúce na zvládnutie krízy po sociálnej stránke. Nedostatočne sa zohľadňuje nevyhnutnosť vytvoriť pracovné miesta, resp. zaviesť potrebné opatrenia na zvýšenie dopytu (napr. daňové stimuly v balíku opatrení, ktoré by boli koordinovanejšie na úrovni EÚ, mzdová politika). |
| --- | --- |

4.10

Balíky stimulačných opatrení a doteraz prijaté návrhy sú nepostačujúce na zvládnutie krízy po sociálnej stránke. Nedostatočne sa zohľadňuje nevyhnutnosť vytvoriť pracovné miesta, resp. zaviesť potrebné opatrenia na zvýšenie dopytu (napr. daňové stimuly v balíku opatrení, ktoré by boli koordinovanejšie na úrovni EÚ, mzdová politika).

| 4.10.1 | Štátna pomoc a finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov, ktoré majú slúžiť na udržanie pracovných miest v podnikoch čeliacich problémom v dôsledku globalizácie a úverov, sa musia zakladať na podmienkach zaručujúcich, že tieto príspevky nebudú stáť v ceste voľnej hospodárskej súťaži, že sa podniky zaviažu predovšetkým zachovať pracovné miesta a že budú dodržané kolektívne zmluvy. Treba zohľadniť napríklad vývoj v Holandsku, kde veľmi úspešne fungujú pracovné modely typu „samostatne zárobkovo činná osoba“. Tento systém poskytuje nezamestnaným možnosť zužitkovať svoje skúsenosti a vytvoriť si vlastné pracovné miesta. |
| --- | --- |

4.10.1

Štátna pomoc a finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov, ktoré majú slúžiť na udržanie pracovných miest v podnikoch čeliacich problémom v dôsledku globalizácie a úverov, sa musia zakladať na podmienkach zaručujúcich, že tieto príspevky nebudú stáť v ceste voľnej hospodárskej súťaži, že sa podniky zaviažu predovšetkým zachovať pracovné miesta a že budú dodržané kolektívne zmluvy. Treba zohľadniť napríklad vývoj v Holandsku, kde veľmi úspešne fungujú pracovné modely typu „samostatne zárobkovo činná osoba“. Tento systém poskytuje nezamestnaným možnosť zužitkovať svoje skúsenosti a vytvoriť si vlastné pracovné miesta.

| 4.11 | EHSV sa nazdáva, že na jednoznačnú a koherentnú podporu rozhodnutí podnikov prechádzajúcich reštrukturalizáciou je potrebné dosiahnuť na európskej úrovni väčšiu koordináciu politických opatrení a útvarov Komisie.






  1. | Európska politika v oblasti zamestnanosti a vzdelávania, politika EÚ v oblasti výskumu a inovácie a európska priemyselná politika, energetická politika a politika v oblasti životného prostredia, ekologické hospodárstvo a IKT, obchodná a zahraničná politika Únie by mali predovšetkým poskytnúť manažmentu európskych podnikov a pracovníkom spoločnú jednoznačnú víziu, aby podporili ich rozhodnutia pri prispôsobovaní stratégií a odborných profilov. |
| --- | --- | --- |

4.11

EHSV sa nazdáva, že na jednoznačnú a koherentnú podporu rozhodnutí podnikov prechádzajúcich reštrukturalizáciou je potrebné dosiahnuť na európskej úrovni väčšiu koordináciu politických opatrení a útvarov Komisie.

1.

Európska politika v oblasti zamestnanosti a vzdelávania, politika EÚ v oblasti výskumu a inovácie a európska priemyselná politika, energetická politika a politika v oblasti životného prostredia, ekologické hospodárstvo a IKT, obchodná a zahraničná politika Únie by mali predovšetkým poskytnúť manažmentu európskych podnikov a pracovníkom spoločnú jednoznačnú víziu, aby podporili ich rozhodnutia pri prispôsobovaní stratégií a odborných profilov.

| 2. | Európske agentúry ako Cedefop v Solúne a Eurofound v Dubline, monitorovacie strediská, ako Stredisko pre monitorovanie európskych MSP alebo Európske stredisko pre monitorovanie zmien (EMCC), inštitúty Spoločného výskumného centra, ako IPTS v Seville, výhľadové plánovanie v rámci časti Veda a spoločnosť 7. rámcového programu v oblasti výskumu a technického rozvoja a demonštračných činností, by mali nájsť styčné body a súlad pri poskytovaní jasných a prístupných scenárov zmien pre podniky a pracovníkov. |
| --- | --- |

2.

Európske agentúry ako Cedefop v Solúne a Eurofound v Dubline, monitorovacie strediská, ako Stredisko pre monitorovanie európskych MSP alebo Európske stredisko pre monitorovanie zmien (EMCC), inštitúty Spoločného výskumného centra, ako IPTS v Seville, výhľadové plánovanie v rámci časti Veda a spoločnosť 7. rámcového programu v oblasti výskumu a technického rozvoja a demonštračných činností, by mali nájsť styčné body a súlad pri poskytovaní jasných a prístupných scenárov zmien pre podniky a pracovníkov.

| 4.12 | EHSV pokladá za nevyhnutné vyzdvihnúť úlohu sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti na všetkých úrovniach: sociálny dialóg, rokovania a zapojenie nielenže sú základnými hodnotami európskeho sociálneho modelu, ku ktorým sa EHSV odjakživa hlásil, ale sú aj nástrojmi, ktoré úspešne podporujú a presadzujú sociálnu súdržnosť, kvalitnú zamestnanosť, vytváranie pracovných miest a posilňovanie inovácie a konkurencieschopnosti európskych hospodárstiev. |
| --- | --- |

4.12

EHSV pokladá za nevyhnutné vyzdvihnúť úlohu sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti na všetkých úrovniach: sociálny dialóg, rokovania a zapojenie nielenže sú základnými hodnotami európskeho sociálneho modelu, ku ktorým sa EHSV odjakživa hlásil, ale sú aj nástrojmi, ktoré úspešne podporujú a presadzujú sociálnu súdržnosť, kvalitnú zamestnanosť, vytváranie pracovných miest a posilňovanie inovácie a konkurencieschopnosti európskych hospodárstiev.

| 4.13 | V tejto súvislosti výbor zdôrazňuje úlohu, ktorú poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) zohráva ako privilegované fórum pre konštruktívny dialóg a rozvíjanie nápadov a návrhov, a to vďaka skúsenostiam, ktoré úspešne nadobúda od čias Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele. |
| --- | --- |

4.13

V tejto súvislosti výbor zdôrazňuje úlohu, ktorú poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) zohráva ako privilegované fórum pre konštruktívny dialóg a rozvíjanie nápadov a návrhov, a to vďaka skúsenostiam, ktoré úspešne nadobúda od čias Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele.

| 4.14 | Ako vyplýva z mnohých štúdií a rozborov osvedčených postupov, na úrovni EÚ i jednotlivých členských štátov, vzťahy so sociálnymi partnermi založené na dôvere a účinný sociálny dialóg sú základnými predpokladmi optimálnej pripravenosti na zmeny a ich usmerňovania. |
| --- | --- |

4.14

Ako vyplýva z mnohých štúdií a rozborov osvedčených postupov, na úrovni EÚ i jednotlivých členských štátov, vzťahy so sociálnymi partnermi založené na dôvere a účinný sociálny dialóg sú základnými predpokladmi optimálnej pripravenosti na zmeny a ich usmerňovania.

| 4.15 | EHSV sa nazdáva, že najmä dialóg, kolektívne vyjednávania a rokovania sú základnými podmienkami reforiem a zavádzania flexiistoty. Na jednej strane je potrebné vytvoriť rámcové podmienky, ktoré by podnikom v rozmanitom vnútroštátnom prostredí umožnili urýchlene a pružne sa prispôsobiť novinkám, trhom a požiadavkám užívateľov/spotrebiteľov, a na strane druhej je nevyhnutné podporovať a vytvárať vhodné podmienky pre prispôsobivosť pracovníkov a ich schopnosť rásť po odbornej stránke. |
| --- | --- |

4.15

EHSV sa nazdáva, že najmä dialóg, kolektívne vyjednávania a rokovania sú základnými podmienkami reforiem a zavádzania flexiistoty. Na jednej strane je potrebné vytvoriť rámcové podmienky, ktoré by podnikom v rozmanitom vnútroštátnom prostredí umožnili urýchlene a pružne sa prispôsobiť novinkám, trhom a požiadavkám užívateľov/spotrebiteľov, a na strane druhej je nevyhnutné podporovať a vytvárať vhodné podmienky pre prispôsobivosť pracovníkov a ich schopnosť rásť po odbornej stránke.

| 4.16 | EHSV už mal v minulosti možnosť zdôrazniť, že „flexiistota môže fungovať, len ak majú zamestnanci kvalitné odborné vzdelanie“, a teda že „nové zručnosti úzko súvisia s vytváraním nových pracovných miest“. Okrem iného sa EHSV nazdáva, že „opatrenia na podporu aspektu istoty (v čo najširšom zmysle) v rámci flexiistoty sú v súčasnosti hlavnou prioritou“. |
| --- | --- |

4.16

EHSV už mal v minulosti možnosť zdôrazniť, že „flexiistota môže fungovať, len ak majú zamestnanci kvalitné odborné vzdelanie“, a teda že „nové zručnosti úzko súvisia s vytváraním nových pracovných miest“. Okrem iného sa EHSV nazdáva, že „opatrenia na podporu aspektu istoty (v čo najširšom zmysle) v rámci flexiistoty sú v súčasnosti hlavnou prioritou“.

| 4.17 | EHSV pokladá za dôležité, aby verejné orgány, vzdelávacie ustanovizne, inštitúcie odbornej prípravy a podniky spojili svoje úsilie s cieľom zlepšiť ponuku zamestnania a vzdelávania, vyvinuli nové mnohostranné odborné profily a zručnosti a podporovali formy celoživotného vzdelávania. |
| --- | --- |

4.17

EHSV pokladá za dôležité, aby verejné orgány, vzdelávacie ustanovizne, inštitúcie odbornej prípravy a podniky spojili svoje úsilie s cieľom zlepšiť ponuku zamestnania a vzdelávania, vyvinuli nové mnohostranné odborné profily a zručnosti a podporovali formy celoživotného vzdelávania.

| 4.18 | V tejto súvislosti výbor zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité zabezpečiť mechanizmy prístupu k vzdelávaniu a celoživotnému vzdelávaniu, ktoré majú uspokojiť potrebu nových odborných profilov a kvalifikácií, osobitne pre mladých ľudí a v súlade s perspektívami opísanými v programe pre nové zručnosti a nové pracovné miesta, o ktorom sa EHSV vyjadril v inom stanovisku (CESE 1172/2011) (6). |
| --- | --- |

4.18

V tejto súvislosti výbor zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité zabezpečiť mechanizmy prístupu k vzdelávaniu a celoživotnému vzdelávaniu, ktoré majú uspokojiť potrebu nových odborných profilov a kvalifikácií, osobitne pre mladých ľudí a v súlade s perspektívami opísanými v programe pre nové zručnosti a nové pracovné miesta, o ktorom sa EHSV vyjadril v inom stanovisku (CESE 1172/2011) (6).

| 4.19 | EHSV prízvukuje, že je dôležité posilniť spoluprácu medzi jednotlivými aktérmi na miestnej úrovni, keďže najmä na tejto úrovni sú kvalitný sociálny dialóg v ovzduší dôvery a pozitívny prístup k zmenám základnými faktormi na to, aby sa predišli alebo obmedzili negatívne sociálne dôsledky. |
| --- | --- |

4.19

EHSV prízvukuje, že je dôležité posilniť spoluprácu medzi jednotlivými aktérmi na miestnej úrovni, keďže najmä na tejto úrovni sú kvalitný sociálny dialóg v ovzduší dôvery a pozitívny prístup k zmenám základnými faktormi na to, aby sa predišli alebo obmedzili negatívne sociálne dôsledky.

| 4.20 | Osobitnú pozornosť si podľa EHSV zasluhujú malé a stredné podniky, ktoré musia mať možnosť využívať vhodné opatrenia verejných a súkromných orgánov, napríklad zamestnávateľských a profesijných združení, obchodných, priemyselných a remeselníckych komôr a iných inštitúcií, najmä na regionálnej a miestnej úrovni, a zaručený prednostný prístup k úverom a zvyšovaniu odbornosti, ako aj vhodné zásahy na zjednodušenie byrokratických a administratívnych postupov. |
| --- | --- |

4.20

Osobitnú pozornosť si podľa EHSV zasluhujú malé a stredné podniky, ktoré musia mať možnosť využívať vhodné opatrenia verejných a súkromných orgánov, napríklad zamestnávateľských a profesijných združení, obchodných, priemyselných a remeselníckych komôr a iných inštitúcií, najmä na regionálnej a miestnej úrovni, a zaručený prednostný prístup k úverom a zvyšovaniu odbornosti, ako aj vhodné zásahy na zjednodušenie byrokratických a administratívnych postupov.

| 4.21 | Ďalšie konzultácie a vymedzenia v rámci politiky predvídania zmien a reštrukturalizácie by sa mali opierať o výsledky hĺbkových analýz, štúdií a správ uskutočnených na európskej úrovni počas vyše siedmich rokov. |
| --- | --- |

4.21

Ďalšie konzultácie a vymedzenia v rámci politiky predvídania zmien a reštrukturalizácie by sa mali opierať o výsledky hĺbkových analýz, štúdií a správ uskutočnených na európskej úrovni počas vyše siedmich rokov.

| 4.22 | Ak sa v minulosti pozornosť jednoznačne sústreďovala na analýzy a výmenu informácií a osvedčených postupov (7), ako aj novátorských skúseností, v budúcnosti by sa EÚ mala vo väčšej miere zamerať na konkrétne opatrenia, t. j. rozvoj a rast, a podporovať uplatňovanie spoločných usmernení, noriem a referenčných rámcov, ktoré vychádzajú z európskych predpisov a spoločných hodnôt. |
| --- | --- |

4.22

Ak sa v minulosti pozornosť jednoznačne sústreďovala na analýzy a výmenu informácií a osvedčených postupov (7), ako aj novátorských skúseností, v budúcnosti by sa EÚ mala vo väčšej miere zamerať na konkrétne opatrenia, t. j. rozvoj a rast, a podporovať uplatňovanie spoločných usmernení, noriem a referenčných rámcov, ktoré vychádzajú z európskych predpisov a spoločných hodnôt.

| 4.23 | EHSV v neposlednom rade prízvukuje, že je dôležité mať na zreteli ľudský aspekt: osoby a ich rodiny, ktoré sú obeťami reštrukturalizácie odvetvia a podniku, musia často čeliť dramatickým situáciám, ktoré nie sú vždy patrične zohľadnené. Okrem potrebnej obnovy investícií a návratu rastu a udržateľného rozvoja zamestnanosti treba naplánovať opatrenia v podobe psychologickej a sociálnej podpory. |
| --- | --- |

4.23

EHSV v neposlednom rade prízvukuje, že je dôležité mať na zreteli ľudský aspekt: osoby a ich rodiny, ktoré sú obeťami reštrukturalizácie odvetvia a podniku, musia často čeliť dramatickým situáciám, ktoré nie sú vždy patrične zohľadnené. Okrem potrebnej obnovy investícií a návratu rastu a udržateľného rozvoja zamestnanosti treba naplánovať opatrenia v podobe psychologickej a sociálnej podpory.

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Smernica o zriaďovaní európskej zamestnaneckej rady 2009/38/ES, Ú. v. EÚ 2009 L 122, smernica 2002/14/ES, Ú. v. ES 2002 L 80, smernica 2001/23/ES, Ú. v. ES 2001 L 82, smernica 98/59/ES, Ú. v. ES 1998 L 225, nariadenie Rady (ES) č. 1346/2000, Ú. v. ES 2000 L 160.

1

(2)  Stanovisko EHSV na tému „Vplyv celosvetovej krízy na hlavné európske odvetvia výroby a služieb“, Ú. v. EÚ 2009 C 318.

2

(3)  Pozri vedúci trh e Zdravie (elektronické zdravotníctvo), COM(2007) 860 final.

3

(4)  Pozri stanovisko EHSV na tému „Podpora udržateľných ekologických pracovných miest v rámci balíka opatrení EÚ týkajúcich sa klimatických zmien a energetiky“, Ú. v. EÚ 2011 C 44.

4

(5)  Pozri stanovisko EHSV na tému „Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku aktívneho starnutia (2012)“, Ú. v. EÚ 2011 C 51.

5

(6)  Stanovisko EHSV na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta: Európsky príspevok k plnej zamestnanosti“, Ú. v. EÚ 2011 C 318.

6

(7)  V súvislosti s osvedčenými postupmi pozri: The Restructuring Toolbox http://www.evta.net/restructuringtoolbox/toolbox/index.html. Projet Going Local to Respond Employment Challenges http://www.evta.net/going_local/catalogue/index.html: Ciele: vykonávať regionálne opatrenia zamerané na politiku a služby, ktoré pomáhajú pripraviť sa na krízy podnikov, vytvoriť spoločenstvo aktérov a súbory postupov s cieľom vytvoriť stále komparatívne vyhodnocovanie vo vzdelávacích inštitúciách, ktoré spadajú pod tento projekt.

7

pomáhajú pripraviť sa na krízy podnikov

stále komparatívne vyhodnocovanie

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/60 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/60

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zelená kniha o uskutočniteľnosti zavedenia stabilizačných dlhopisov“

COM(2011) 818 final

2012/C 299/12

Spravodajca: pán DANTIN

Európska komisia sa 23. novembra 2011 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom dokument

„Zelená kniha o uskutočniteľnosti zavedenia stabilizačných dlhopisov“

COM(2011) 818 final.

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 13. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla 2012) prijal 135 hlasmi za, pričom 33 členov hlasovalo proti a 25 sa hlasovania zdržalo, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   V snahe vyriešiť súčasnú krízu, vyhnúť sa dlhej recesii a vytvoriť podmienky, ktoré podporia obnovu rastu a rozvoj zamestnanosti, potrebujeme viac Európy, nie menej Európy. Vyžaduje si to silné odhodlanie Európskej komisie potvrdiť a uplatňovať
  metódu Spoločenstva
  . Z tohto hľadiska je zelená kniha vítaná.

1.2   Okrem toho však Komisia musí plne uplatňovať svoje právo iniciatívy vo všetkých aspektoch a formulovať návrhy zodpovedajúce rozsahu krízy, a nie prinášať medzivládne „paliatívne“ opatrenia.

1.3   Viac Európy, nová Európa musí spájať solidaritu, zodpovednosť a spoločnú dôveru. Základom pre túto dôveru bude symetrické a vyvážené ekonomické riadenie účinnej a nevyhnutnej rozpočtovej a fiškálnej harmonizácie. Viac Európy s cieľom zabezpečiť rozpočtovú zodpovednosť a integráciu, viac Európy v snahe spoločne znášať riziká spojené so štátnym dlhom, obnoviť dlhodobú solventnosť, uľahčiť a uskutočniť štrukturálne reformy a zmobilizovať investície v prospech rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti v celej EÚ, aby sa podarilo vybudovať sociálnu Európu a zabezpečiť všeobecné blaho.

1.4   EHSV preto vrelo víta predstavenie zelenej knihy o stabilizačných dlhopisoch. Jej obsah je v súlade s myšlienkou čoraz integrovanejšej Európskej únie s jednotným trhom, ako aj s európskym kapitálovým trhom, a predstavuje nevyhnutné doplnenie súčasnej spoločnej menovej politiky v eurozóne. Na druhej strane by mohli navrhované eurodlhopisy vyvolať dôveru potenciálnych investorov, a tým by sa stabilizoval dopyt po štátnych dlhopisoch a znížili úrokové sadzby.

1.5   EHSV sa však domnieva, že riziko morálneho hazardu a jeho prípadné konkrétne prejavy uvedené v zelenej knihe sú prezentované diskutabilne a mali by byť dôkladne preskúmané, skôr ako z nich budú vyvodené sporné závery. Ak by teória, ktorú uvádza zelená kniha, bola správna, čiže keby oslabenie trhovej disciplíny v dôsledku zjednotenia úrokových sadzieb viedlo k nezodpovednému zvýšeniu verejných výdavkov alebo nárastu rozpočtového deficitu, od zavedenia eura by sme už takýto vývoj museli zaznamenať. Ale nebolo to tak.

1.6   Výbor súhlasí s názorom Komisie, že stabilizačné dlhopisy musia mať veľmi vysokú úverovú kvalitu, aby ich investori a členské štáty eurozóny mohli akceptovať. Avšak v dôsledku nerozhodných a oneskorených politických krokov prevláda v súčasnosti taká veľká neistota, že dokonca eurodlhopisy so spoločnými a nerozdielnymi garanciami by zajtra pravdepodobne boli prijaté inak ako pred niekoľkými mesiacmi.

1.6.1   EHSV sa domnieva, že je preto nevyhnutné viac zapojiť ECB do riešenia krízy napr. prostredníctvom udelenia bankovej licencie ENFS alebo EMS.

1.7   Pokiaľ ide o rozličné „možnosti emisie stabilizačných dlhopisov“, výbor sa domnieva, že prístup číslo 2, teda „čiastočné nahradenie národnej emisie emisiou stabilizačných dlhopisov so spoločnými a nerozdielnymi garanciami“ je najľahšie uskutočniteľný a všeobecne najprijateľnejší.

1.8   Ako zdôraznil predseda Európskej rady, vydávanie takýchto stabilizačných dlhopisov sa musí samozrejme realizovať „za predpokladu, že existuje pevný rámec pre rozpočtovú disciplínu a konkurencieschopnosť, aby sa zabránilo morálnemu hazardu a podporila zodpovednosť a súlad.“ Takýto mechanizmus by sa mal „zakladať na kritériách a pozostávať z viacerých fáz, v dôsledku čoho by pokrok v oblasti združovania rozhodnutí o rozpočtoch mali sprevádzať zodpovedajúce opatrenia na združovanie rizík.“ (1) Výbor súhlasí s tým, aby „základné prvky“ tohto procesu zahŕňali finančné, rozpočtové rámce a rámce pre integrovanú hospodársku politiku. Mal by ich dopĺňať koherentný a zodpovedajúci rámec demokratickej legitímnosti a zodpovednosti na európskej úrovni, a to bez sprísnenia úsporných opatrení. V tejto súvislosti výbor navrhuje, aby Európska komisia dôsledne preskúmala riziko možného morálneho hazardu a našla vhodné riešenia v tejto štruktúre.

2.   Úvod

2.1   Cieľom zelenej knihy, ktorá je predmetom tohto stanoviska, je začať rozsiahle verejné konzultácie o stabilizačných dlhopisoch
   (2) so všetkými zainteresovanými stranami. Tieto konzultácie budú Európskej komisii slúžiť ako základ na navrhnutie politiky v tejto oblasti

2.2   Prehĺbenie krízy štátneho dlhu v eurozóne totiž vyvolalo širokú diskusiu o možnosti realizovať spoločnú emisiu. Často bola táto myšlienka propagovaná s tým, že by mohla byť účinným nástrojom ako vyriešiť obmedzenú platobnú schopnosť viacerých členských štátov eurozóny. Európsky parlament v tejto súvislosti vyzval Komisiu, aby preskúmala uskutočniteľnosť spoločnej emisie v rámci prijatia legislatívneho balíka o hospodárskom riadení eurozóny, pričom zdôraznil, že spoločná emisia stabilizačných dlhopisov by si vyžadovala aj ďalší posun smerom k spoločnej hospodárskej a rozpočtovej (3).

2.3   Európsky hospodársky a sociálny výbor sa vo viacerých stanoviskách venoval tejto otázke a svoj postoj vyjadril predovšetkým v stanovisku z vlastnej iniciatívy na tému „Rast a štátny dlh v EÚ: dva inovatívne návrhy“ (4).

2.4   EHSV vyjadruje potešenie z uverejnenia zelenej knihy, zo širokej diskusie, ktorú táto kniha vyvolá, ako aj zo zvoleného postupu, ktorý povedie Komisiu k následnému predloženiu návrhov. Komisia pri tejto problematike konečne opäť oživuje metódu Spoločenstva.

3.   Obsah zelenej knihy

3.1   Po opise kontextu, do ktorého spadá obsah zelenej knihy, dokument Komisie predstavuje a vysvetľuje viaceré aspekty, ktoré podopierajú a odôvodňujú sformulované návrhy.

3.1.1   Zdôvodnenia podľa zelenej knihy

3.1.1.1   Vyhliadky stabilizačných dlhopisov by mohli potenciálne zmierniť terajšiu dlhovú krízu štátov, pretože členské štáty s vysokým výnosom by mohli mať prospech z vyššej úverovej bonity členských štátov s nízkym výnosom. Aby bol však takýto vplyv trvalý, je potrebné, aby boli spolu s plánom zavedenia spoločných dlhopisov stanovené súbežné záväzky v záujme posilnenia hospodárskeho riadenia, čím by sa zaručilo uskutočnenie potrebných rozpočtových a štrukturálnych úprav s cieľom zabezpečiť udržateľnosť verejných financií, a zabrániť tak morálnemu hazardu.

3.1.1.2   Stabilizačné dlhopisy by zvýšili odolnosť finančného systému eurozóny proti budúcim nepriaznivým vplyvom, a zlepšila by sa tak finančná stabilita. Stabilizačné dlhopisy by všetkým zúčastneným členským štátom poskytli bezpečnejší prístup k refinancovaniu a zabránili by náhlej strate prístupu na trh. Z dostupnosti stabilizačných dlhopisov by mal zároveň prospech aj bankový systém.

3.1.1.3   Stabilizačné dlhopisy by pomohli urýchliť účinok menovej politiky v eurozóne. Zároveň by podporili efektívnosť trhu so štátnymi dlhopismi, ale tiež celého finančného systému eurozóny. Okrem toho by umožnili zjednodušiť investície do portfólia v eurách a prispeli by k snahe vytvoriť vyváženejší celosvetový finančný systém.

3.1.2   Predpoklady

Po tom, ako zelená kniha konštatuje, že stabilizačné dlhopisy ponúkajú výrazné výhody, ktoré sa týkajú finančnej stability a hospodárskej efektívnosti, uvádzajú sa v nej ich možné nevýhody.

3.1.2.1   Návrh Komisie upozorňuje na tieto druhy morálneho hazardu:

| — | V dôsledku niektorých foriem stabilizačných dlhopisov by sa znížila, alebo dokonca úplne vytratila povinnosť rešpektovať rozpočtovú disciplínu, pretože členské štáty eurozóny by spoločne znášali úverové riziko súvisiace s niektorými alebo so všetkými ich verejnými dlhmi. To je spojené s rizikom morálneho hazardu, ktorý vzniká preto, že úverové riziko vyplývajúce z individuálneho nedostatku fiškálnej disciplíny by znášali všetci účastníci. |
| --- | --- |

—

V dôsledku niektorých foriem stabilizačných dlhopisov by sa znížila, alebo dokonca úplne vytratila povinnosť rešpektovať rozpočtovú disciplínu, pretože členské štáty eurozóny by spoločne znášali úverové riziko súvisiace s niektorými alebo so všetkými ich verejnými dlhmi. To je spojené s rizikom morálneho hazardu, ktorý vzniká preto, že úverové riziko vyplývajúce z individuálneho nedostatku fiškálnej disciplíny by znášali všetci účastníci.

| — | Keďže emisia stabilizačných dlhopisov môže oslabiť trhovú disciplínu, boli by potrebné zásadné zmeny v rámci ekonomického riadenia eurozóny. Toto by malo nevyhnutne vplyv na fiškálnu suverenitu. |
| --- | --- |

—

Keďže emisia stabilizačných dlhopisov môže oslabiť trhovú disciplínu, boli by potrebné zásadné zmeny v rámci ekonomického riadenia eurozóny. Toto by malo nevyhnutne vplyv na fiškálnu suverenitu.

| — | Stabilizačné dlhopisy by museli mať veľmi vysokú úverovú kvalitu, aby boli akceptované investormi. |
| --- | --- |

—

Stabilizačné dlhopisy by museli mať veľmi vysokú úverovú kvalitu, aby boli akceptované investormi.

| — | Dosiahnutie vysokej úverovej kvality bude takisto dôležité z hľadiska zabezpečenia akceptácie stabilizačných dlhopisov všetkými členskými štátmi eurozóny.
  Úverový rating v prípade stabilizačných dlhopisov by primárne závisel od úverovej kvality zúčastňujúcich sa členských štátov a od základnej štruktúry záruky. |
| --- | --- |

—

Dosiahnutie vysokej úverovej kvality bude takisto dôležité z hľadiska zabezpečenia akceptácie stabilizačných dlhopisov všetkými členskými štátmi eurozóny.

Úverový rating v prípade stabilizačných dlhopisov by primárne závisel od úverovej kvality zúčastňujúcich sa členských štátov a od základnej štruktúry záruky.

3.1.2.2   Pre úspešné zavedenie stabilizačných dlhopisov by bola nevyhnutná konzistentnosť so Zmluvou o EÚ. Niektoré možnosti by totiž mohli byť v rozpore s ustanoveniami ZFEÚ a mohli by si vyžadovať zmeny a doplnenia zmluvy, najmä článku 125, ktorý členským štátom zakazuje prevziať záväzky iného členského štátu. Emisia stabilizačných dlhopisov so spoločnými a nerozdielnymi garanciami by teda a priori viedla k porušeniu zákazu vykúpenia. Naopak emisia stabilizačných dlhopisov s nerozdielnymi, ale nie spoločnými garanciami, by bola možná v rámci ustanovení súčasnej zmluvy.

3.2   Možnosti emisie stabilizačných dlhopisov

3.2.1   Popri množstve návrhov, ktoré boli vyslovené v rámci verejnej diskusie o stabilizačných dlhopisoch, zelená kniha navrhuje tri varianty podľa stupňa nahradenia národných emisií (úplné alebo čiastočné) a povahy súvisiacej garancie (spoločná a nerozdielna alebo nerozdielna). Tieto tri široké prístupy sú takéto:

| 3.2.1.1 | Prístup č. 1: úplné nahradenie národnej emisie emisiou stabilizačných dlhopisov so spoločnými a nerozdielnymi garanciami
  Podľa tohto prístupu by verejné financovanie v eurozóne bolo plne kryté emisiou stabilizačných dlhopisov a národné emisie by boli zastavené. Úverové hodnotenie najdôležitejších členských štátov eurozóny by pravdepodobne dominovalo pri stanovení ratingu pre stabilizačné dlhopisy. Možno sa teda domnievať, že dnes vydaný stabilizačný dlhopis by mohol pravdepodobne získať vysoký úverový rating. Tento prístup by bol najúčinnejší z hľadiska zabezpečenia výhod emisie stabilizačných dlhopisov, zároveň by však bol spojený s najväčším rizikom morálneho hazardu. Preto by musel byť spojený s veľmi silným rámcom zaisťujúcim rozpočtovú disciplínu, konkurencieschopnosť a zníženie makroekonomickej nerovnováhy na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

3.2.1.1

Prístup č. 1: úplné nahradenie národnej emisie emisiou stabilizačných dlhopisov so spoločnými a nerozdielnymi garanciami

Podľa tohto prístupu by verejné financovanie v eurozóne bolo plne kryté emisiou stabilizačných dlhopisov a národné emisie by boli zastavené. Úverové hodnotenie najdôležitejších členských štátov eurozóny by pravdepodobne dominovalo pri stanovení ratingu pre stabilizačné dlhopisy. Možno sa teda domnievať, že dnes vydaný stabilizačný dlhopis by mohol pravdepodobne získať vysoký úverový rating. Tento prístup by bol najúčinnejší z hľadiska zabezpečenia výhod emisie stabilizačných dlhopisov, zároveň by však bol spojený s najväčším rizikom morálneho hazardu. Preto by musel byť spojený s veľmi silným rámcom zaisťujúcim rozpočtovú disciplínu, konkurencieschopnosť a zníženie makroekonomickej nerovnováhy na vnútroštátnej úrovni.

| 3.2.1.2 | Prístup č. 2: čiastočné nahradenie národnej emisie emisiou stabilizačných dlhopisov so spoločnými a nerozdielnymi garanciami
  Podľa tohto prístupu by emisia stabilizačných dlhopisov bola spojená so spoločnými a nerozdielnymi garanciami, ale nahradila by len obmedzenú časť národnej emisie.
  Časť emisie, ktorá by nebola vo forme stabilizačných dlhopisov, by zostala spojená s príslušnými národnými garanciami. V dôsledku toho by trh s národnými dlhopismi eurozóny pozostával z dvoch samostatných častí: stabilizačných dlhopisov a dlhopisov národných vlád. Kľúčovú úlohu pri tomto prístupe by zohrávali konkrétne kritériá určujúce príslušné pomery stabilizačných dlhopisov a národnej emisie. |
| --- | --- |

3.2.1.2

Prístup č. 2: čiastočné nahradenie národnej emisie emisiou stabilizačných dlhopisov so spoločnými a nerozdielnymi garanciami

Podľa tohto prístupu by emisia stabilizačných dlhopisov bola spojená so spoločnými a nerozdielnymi garanciami, ale nahradila by len obmedzenú časť národnej emisie.

Časť emisie, ktorá by nebola vo forme stabilizačných dlhopisov, by zostala spojená s príslušnými národnými garanciami. V dôsledku toho by trh s národnými dlhopismi eurozóny pozostával z dvoch samostatných častí: stabilizačných dlhopisov a dlhopisov národných vlád. Kľúčovú úlohu pri tomto prístupe by zohrávali konkrétne kritériá určujúce príslušné pomery stabilizačných dlhopisov a národnej emisie.

| 3.2.1.3 | Prístup č. 3: čiastočné nahradenie národnej emisie emisiou stabilizačných dlhopisov s nerozdielnymi, ale nie spoločnými garanciami
  V súlade s týmto prístupom by stabilizačné dlhopisy opäť nahradili národnú emisiu iba čiastočne a boli by podporené garanciami členských štátov eurozóny na princípe pro-rata. Tento prístup sa líši od prístupu č. 2, pretože členské štáty by si udržali zodpovednosť za svoj podiel na emisii stabilizačných dlhopisov, ako aj za svoju národnú emisiu. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Prístup č. 3: čiastočné nahradenie národnej emisie emisiou stabilizačných dlhopisov s nerozdielnymi, ale nie spoločnými garanciami

V súlade s týmto prístupom by stabilizačné dlhopisy opäť nahradili národnú emisiu iba čiastočne a boli by podporené garanciami členských štátov eurozóny na princípe pro-rata. Tento prístup sa líši od prístupu č. 2, pretože členské štáty by si udržali zodpovednosť za svoj podiel na emisii stabilizačných dlhopisov, ako aj za svoju národnú emisiu.

4.   Všeobecné pripomienky

4.1   Vzhľadom na krízu, ktorou prechádza Európska únia, treba predložený text oceniť. Ide o viacnásobnú krízu, ktorá je finančnou aj hospodárskou krízou, krízou platobnej bilancie, štátneho dlhu, sociálnou krízou (takmer 23 miliónov nezamestnaných) i ekologickou krízou, a dotýka sa samotnej podstaty európskej integrácie. Kríza poukázala predovšetkým na základné koncepčné nedostatky hospodárskej a menovej únie. Spoločná centrálna banka a pakt stability a rastu zďaleka nepostačujú na to, aby sa jednotná mena mohla vyhnúť krízam, či už ide o rozdiely v konkurencieschopnosti, makroekonomické rozdiely, nevyváženú platobnú bilanciu a veľké rozpätie úrokovej marže („spreads“) v úrokových sadzbách štátnych dlhopisov.

4.2   V snahe vyriešiť súčasnú krízu, vyhnúť sa dlhej recesii a vytvoriť podmienky, ktoré podporia obnovu rastu a rozvoj zamestnanosti, potrebujeme viac a lepšej Európy, nie menej Európy. Viac Európy s cieľom zabezpečiť rozpočtovú zodpovednosť a integráciu, viac Európy v snahe spoločne znášať riziká spojené so štátnym dlhom, obnoviť dlhodobú solventnosť, podporiť a uskutočniť štrukturálne reformy a zmobilizovať investície v prospech rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti v celej EÚ, aby sa podarilo vybudovať sociálnu Európu a zabezpečiť všeobecné blaho. Lepšia Európa dokáže dosiahnuť tieto ciele udržateľne a bude mať efektívne mechanizmy, ako zabrániť morálnemu hazardu.

4.2.1   Vyžaduje si to silné odhodlanie Európskej komisie potvrdiť a uplatňovať metódu Spoločenstva. Z tohto hľadiska je zelená kniha vítaná. Okrem toho však Komisia musí plne uplatňovať svoje právo iniciatívy vo všetkých aspektoch a formulovať návrhy zodpovedajúce rozsahu krízy, a nie prinášať medzivládne „paliatívne“ opatrenia, ktoré sa napriek svojmu počtu v zásade ukázali ako nepostačujúce, neúčinné, pričom ich vykonávanie je dlhé a neisté (5).

4.2.2   Viac Európy, nová Európa, to si vyžaduje, aby sa na spoločne delili zdroje a zodpovednosť. Spojovacím článkom tohto konceptu, v ktorom sa snúbi solidarita a spoločná zodpovednosť, musí byť dôvera. Jej základom bude symetrické a vyrovnané ekonomické riadenie účinnej a nevyhnutnej rozpočtovej a fiškálnej harmonizácie.

4.2.2.1   Tento postup je lepší ako situácia, keď vlády členských štátov už nedokážu samy odolávať tlaku trhov, svojim veriteľom a ratingovým agentúram. Je nevyhnutné dosiahnuť výrazný pokrok v oblasti európskej integrácie, a to nielen preto, aby sa vytvorili dlhové nástroje a model rastu, ktorému budú investori veriť, ale aj preto – a to je podstatné – aby sa potvrdilo demokratické riadenie.

4.2.2.2   EÚ musí preto posilniť svoje hospodárske riadenie, aby zaručila fiškálnu disciplínu v každom členskom štáte, a predovšetkým v eurozóne. Šesť legislatívnych návrhov reformy (six-pack), ku ktorým sa pripájajú nové návrhy právnych predpisov a európsky semester, ktorý sa zameriava na lepšiu koordináciu rozpočtových politík a intenzívnejší dohľad EÚ, hoci nepostačujú na riešenie krízy (6), je nevyhnutné správne uplatňovať. Tento proces sa v praktickej politike ešte len rozbieha, je potrebné ho pozorne sledovať. O úspešnosti týchto reforiem bude možné hovoriť až na základe konkrétnych výsledkov dosiahnutých v snahe odstrániť makroekonomické rozdiely. Okrem toho treba venovať rovnakú pozornosť makroekonomickým rozdielom, ktoré zapríčinili problémy, s ktorými zápasia niektoré členské štáty.

4.3   Výbor preto víta Zelenú knihu o uskutočniteľnosti zavedenia stabilizačných dlhopisov. Podľa jeho názoru zavedenie prísnych pravidiel v oblasti ekonomického riadenia a spoločných záruk v celej eurozóne, ktoré umožnia spoločne znášať riziká spojené so štátnym dlhom, pomôže nájsť východisko zo slepej uličky úsporných opatrení a rastu. Tá by nevyhnutne viedla EÚ k hlbokej recesii.

4.4   Pokrok, ktorý by sa dosiahol v tejto oblasti by Európskej centrálnej banke (ECB) mohol umožniť zanechať svoj program nákupu vládnych obligácií na sekundárnych trhoch, ktorý je v súčasnosti potrebný na to, aby jednotlivé členské štáty mohli refinancovať svoj štátny dlh. ECB by sa namiesto toho mohla rozhodnúť podporovať nové stabilizačné dlhopisy, a tým poskytnúť dodatočné záruky subjektom na trhu počas prechodnej fázy (7).

4.5   Na tento účel by sa mohla udeliť banková licencia ENFS a ESM, vďaka čomu by sa v Európskej centrálnej banke prestala spájať menová politika s rozpočtovou a zabezpečila by sa jej nezávislosť.

5.   Konkrétne pripomienky

5.1   EHSV vrelo víta predstavenie zelenej knihy Komisie o stabilizačných dlhopisoch. Na jednej strane zavedenie dlhopisov EÚ v eurozóne (tzv. eurodlhopisy (8), ktoré sa v zelenej knihe nazývajú pojmom „stabilizačné dlhopisy“) zapadá do konceptu čoraz integrovanejšej Európskej únie s jednotným trhom, ako aj s európskym kapitálovým trhom, a predstavuje nevyhnutné doplnenie súčasnej spoločnej menovej politiky v eurozóne. Eurodlhopisy sťažujú špekulácie a podporujú stabilitu finančných trhov a efektivitu menovej politiky.

5.2   Na druhej strane by tieto eurodlhopisy mohli vďaka zavedeniu spoločnej zodpovednosti vzbudiť dôveru prípadných investorov bezprostredne a v krátkom čase a zároveň stabilizovať dopyt po štátnych dlhopisoch a znížiť trhovú úrokovú sadzbu pre krajiny, ktoré majú závažné problémy s financovaním. Z tohto hľadiska EHSV schvaľuje, že Komisia konečne, hoci neskoro, začína diskusia o eurodlhopisoch a v zelenej knihe tiež správne predstavuje výhody eurodlhopisov.

5.3   Predpoklady v oblasti rozpočtovej disciplíny

5.3.1   V zelenej knihe, ako aj vo všeobecnej diskusii o reakcii na súčasnú krízu, sa opakovane zdôrazňuje, že je nevyhnutné bojovať proti zvráteným účinkom, morálnemu hazardu, a konštatuje, že trhy by mohli vniesť disciplínu do rozpočtovej politiky členských štátov. Vyjadruje poľutovanie nad tým, že po zavedení eura všetky členské štáty nedodržiavali rovnakú „trhovú disciplínu rozpočtovej politiky“, a obáva sa, že zavedenie spoločnej zodpovednosti pri stabilizačných dlhopisoch nebude mať žiadny vplyv na disciplínu na trhoch. Avšak aj niektoré štáty, ktoré dodržiavali rozpočtové obmedzenia paktu stability a rastu, sú v súčasnosti výrazne zadlžené z dôvodu rozdielov spojených so zadlžením v súkromnom sektore a musia byť tiež sledované.

5.3.2   Vo všeobecnosti existuje obava, že spoločná zodpovednosť a v dôsledku toho nemožnosť uplatňovať „sankcie“ vo forme zvýšených úrokových sadzieb vyvolaných trhom povedú k nezodpovednému rozpočtovému riadeniu zo strany vlád, čiže k výrazným rozpočtovým deficitom. Vlády by nezodpovedne zvyšovali verejné výdavky, keby neboli vystavené tlaku zvyšujúcich sa úrokových sadzieb na trhu. EHSV sa však domnieva, že riziko morálneho hazardu a jeho prípadné konkrétne prejavy uvedené v zelenej knihe sú prezentované diskutabilne a mali by byť dôkladne preskúmané, skôr ako z nich budú vyvodené sporné závery.

5.3.3   Presná analýza problému morálneho hazardu by umožnila tiež nájsť vhodné riešenia ako to napraviť. Spochybňovanie dôvery v „disciplínu trhu“ a rozsahu problému morálneho hazardu je viacnásobne odôvodnené:

5.3.3.1   V zelenej knihe sa uvádza, že vývoj verejných rozpočtov ovplyvňuje výnosy zo štátnych dlhopisov a konštatuje: „Vysoký stupeň konvergencie výnosov z dlhopisov eurozóny počas prvého desaťročia eura nebol pri spätnom pohľade oprávnený rozpočtovým plnením členských štátov“. Takto, hoci sa jasne neprejavila konvergencia rozpočtových politík, sme boli svedkami výraznej konvergencie výnosov z dlhopisov, a teda úrokovej sadzby štátnych dlhopisov. Dlhopisy Grécka, Španielska, Talianska, Írska a Fínska patria medzi tie, ktoré pocítili najvýraznejší pokles výnosov po zavedení eura. Výnos z fínskych desaťročných dlhopisov predstavoval v roku 1995 približne 8,8 %, pričom v roku 2005 poklesol na 3,4 %, čo je úroveň nemeckých dlhopisov.

5.3.3.2   Je to vysvetlené skutočnosťou, že so vznikom eurozóny sa medzi investormi rozšíril názor, že všetky štátne dlhopisy krajín eurozóny sú približne rovnako bezpečné. V období od vzniku eurozóny v roku 1999 po krízu „Lehman Brothers“ v roku 2008 už teda panovala podobná situácia, ako je tá, ktorú môžeme očakávať po zavedení eurodlhopisov. Trhy nezaviedli disciplínu rozpočtových politík počas rokov, ktoré nasledovali po vzniku eurozóny.

5.3.3.3   Ak by teória, ktorú uvádza zelená kniha, bola správna, čiže keby oslabenie trhovej disciplíny v dôsledku zjednotenia úrokových sadzieb viedlo k nezodpovednému zvýšeniu verejných výdavkov alebo nárastu rozpočtového deficitu, od zavedenia eura by sme už takýto vývoj museli zaznamenať.

5.3.3.4   To sa však nestalo: pokiaľ ide o Fínsko, verejné výdavky po zavedení eura mierne poklesli vo vzťahu k hrubému domácemu produktu (HDP) a vždy ostali pod úrovňou verejných príjmov. V Španielsku vzťah medzi verejnými výdavkami (bez vyplácania úrokov) a HDP ostal konštantný, pričom úroveň príjmov dokonca vzrástla. V Taliansku úroveň verejných výdavkov celkovo poklesla a mierne sa znížila výška vyplácaných úrokov. Poklesli však aj štátne príjmy. Podobne v Grécku verejné výdavky vo vzťahu k HDP ostali po vstupe krajiny do eurozóny a konvergencii úrokov z dlhopisov pomerne stabilné a nastal prudký pokles výdavkov určených na vyplácanie úrokov. Pokles verejných príjmov vo vzťahu k HDP bol však oveľa výraznejší v Grécku ako v Taliansku.

5.3.3.5   Absencia trhovej disciplíny a silná konvergencia úrokových sadzieb zjavne neviedli k morálnemu hazardu, keďže investori sa domnievali, že je to úplne bezpečné. Nezvýšili sa verejné výdavky vo vzťahu k HDP, práve naopak. V každom prípade možno konštatovať, že nízke a konvergentné úrokové sadzby často podnietili pokles daňových príjmov – pokles príjmov bol zaznamenaný prinajmenšom v dvoch vyššie uvedených prípadoch.

5.3.4   Z tohto posledného faktu vyplýva, že boj proti morálnemu hazardu by sa mal zamerať práve na príjmy. Väčšia koordinácia fiškálnej politiky by mohla zamedziť fiškálnemu dumpingu. V budúcnosti by sa tiež v rámci koordinácie posilnenej hospodárskej politiky a riadenia EÚ mohlo v niektorých prípadoch znižovanie daňového zaťaženia postihovať. Zabezpečila by sa tým vyváženosť opatrení ekonomického riadenia, ktorú už EHSV požadoval v predchádzajúcich stanoviskách (9).

5.3.5   Okrem toho je veľmi málo pravdepodobné, že investori by sa skutočne zaujímali prednostne o solídnosť rozpočtovej politiky štátov, ktorým chcú požičať peniaze. Výška rozpočtového deficitu a verejného dlhu nie je pre úroveň trhových úrokových sadzieb v skutočnosti taká smerodajná, ako to predpokladá zelená kniha. Dôkazom je, že práve Španielsko, ktoré vedie vzornú rozpočtovú politiku, má v súčasnosti problémy s refinancovaním, a že krajiny s rovnako vysokým zadlžením, ako je Spojené kráľovstvo, získavajú finančné prostriedky za historicky najnižšie sadzby.

5.3.6   EHSV sa preto domnieva, že počas etáp, ktoré budú nasledovať po zelenej knihe, musí Komisia naliehavo prehodnotiť svoje tézy o morálnom hazarde a trhovej disciplíne. Môžu totiž rýchlo viesť k mylným záverom, ktorých ekonomické dôsledky by boli zničujúce: keby boj proti predpokladanému morálnemu hazardu viedol napríklad k prísnejším pravidlám v oblasti dlhu v rámci paktu stabilitu a rastu alebo k automatickému zabrzdeniu zadlžovania, prinieslo by to zrejme kontraproduktívny (a podľa Komisie neefektívny) tlak na verejné výdavky. Aby sme sa presvedčili, že drastické zníženie štátnych výdavkov – čo je v protiklade s návrhmi a snahou Komisie – by malo negatívny vplyv na dôveru potenciálnych nákupcov dlhopisov, stačí sa pozrieť, čo sa deje v krajinách, v ktorých prebieha kríza a v ktorých politika úsporných opatrení vyvolala ešte väčšiu neistotu a viedla k ďalšiemu zvyšovaniu úrokových sadzieb.

5.3.7   EHSV navyše zastáva názor, že musí byť od základov spochybnená aj teória, podľa ktorej trhy musia nevyhnutne vnútiť disciplínu demokraticky zvoleným vládam. V tomto prípade sú „trhy“ v podstate synonymom „vlastníkov kapitálu“, ktorí sú veriteľmi vlád. Nerozumieme, prečo by nás malo tešiť, že pomerne nízky počet vlastníkov kapitálu má väčší vplyv na verejný rozpočet ako Európsky parlament, ktorý si demokraticky zvolili občania.

5.4   Podmienky, aby trhy prijali dlhopisy ako veľmi bezpečné aktíva

5.4.1   EHSV súhlasí s názorom Komisie, že stabilizačné dlhopisy musia mať veľmi vysokú úverovú kvalitu, aby ich investori a členské štáty eurozóny, ktoré už majú najvyšší rating, mohli akceptovať. Vysoká úverová kvalita by bola takisto potrebná na to, aby sa stabilizačné dlhopisy stali medzinárodnou referenčnou hodnotou a podporili vývoj a dostatočné fungovanie súvisiacich trhov s futuritami a opciami, ktoré sú nevyhnutné, pretože poskytujú likviditu trhom s dlhopismi.

5.4.2   EHSV je presvedčený, že eurodlhopisy s globálnou spoločnou zodpovednosťou budú veľmi atraktívne pre potenciálnych veriteľov, ktorí hľadajú bezpečné investície. Objem a likvidita trhov so spoločnými dlhopismi by pravdepodobne do Európy pritiahli aj nových externých investorov. EHSV sa prikláňa k názoru, že celosvetové makroekonomické rozdiely si vyžadujú, aby sa vyvinulo všemožné úsilie na to, aby sa značné objemy likvidných prostriedkov z rozvíjajúcich sa krajín nasmerovali do stabilných finančných investícií, ktorými by boli eurodlhopisy. Tieto by sa tak stali dôležitým stabilizačným prvkom finančných trhov aj za hranicami Európskej únie.

5.4.3   Medzitým však neistota na európskych trhoch s dlhopismi výrazne vzrástla z dôvodu nerozhodných opatrení vlád členských štátov, zlých politických rozhodnutí a chýbajúcej ochoty riešiť krízu globálne. Neistota je preto v súčasnosti taká veľká, že aj eurodlhopisy so spoločnými a nerozdielnymi garanciami (možnosť 1, pozri bod 3.2.1.1) by sa dnes pravdepodobne nestretli s takým dopytom ako pred pár mesiacmi. Schopnosť stabilizačných dlhopisov zmierniť krízu by tým utrpela a dlhopisy by možno nedokázali naplniť svoj pôvodný cieľ – stabilizáciu.

5.4.4   EHSV sa domnieva, že je preto nevyhnutné viac zapojiť Európsku centrálnu banku do riešenia krízy napr. tak, že sa ENFS alebo EMS udelí banková licencia, ktorá nadobudne platnosť 1. júla 2012. Na rozdiel od americkej Federal Reserve, japonskej centrálnej banky a Bank of England neplní ECB úlohu veriteľa poslednej inštancie pre štáty. To do veľkej miery vysvetľuje rozdiely v úrokových sadzbách medzi eurozónou a oveľa zadlženejšími ekonomikami a výrazne prispieva k dojmu, že kríza sa nikdy neskončí.

5.4.5   Na druhej strane je ilúziou domnievať sa, že pre akceptovanie eurodlhopisov zo strany trhov, a teda pre nízke úrokové sadzby, sú potrebné úsporné opatrenia a čo najprísnejšia politika rozpočtovej konsolidácie. EHSV vo viacerých stanoviskách výslovne upozornil na škodlivé dôsledky takejto politiky pre konjunktúru a zdôraznil, že konsolidácia verejného rozpočtu je v prvom rade otázkou hospodárskeho rastu (10).

5.5   Možnosti emisie stabilizačných dlhopisov

5.5.1   Prístup č. 1: úplné nahradenie národnej emisie emisiou stabilizačných dlhopisov so spoločnými a nerozdielnymi garanciami

EHSV sa domnieva, že ide o najrozvážnejší prístup z dlhodobého hľadiska, ktorý je najväčšmi v súlade s cieľom Európskej únie vytvoriť ekonomickú a sociálnu úniu. Zároveň by sa mohol ukázať ako najúčinnejší z krátkodobého hľadiska, pretože by mohol pomôcť vyriešiť problémy s financovaním, a tak ukončiť krízu. Tento prístup si však vyžaduje maximálnu európsku integráciu. Jej uskutočnenie by však vyvolalo najviac problémov politickej povahy, a preto sa úplné nahradenie národnej emisie emisiou stabilizačných dlhopisov so spoločnými a nerozdielnymi garanciami javí v blízkej budúcnosti ako najmenej pravdepodobné.

5.5.2   Prístup č. 2: čiastočné nahradenie národnej emisie emisiou stabilizačných dlhopisov so spoločnými a nerozdielnymi garanciami

5.5.2.1   Tento prístup je najľahšie uskutočniteľný a najprijateľnejší, lebo v zásade zodpovedá vyššie uvedenému prístupu, ale štáty by si zachovali určitú autonómiu voči finančným trhom. Štáty by podliehali rozdielnym trhovým podmienkam a podmienkam financovania, ktoré by mohli odrážať rozdiely medzi ich úverovými ratingmi. V každom prípade sa tento prístup môže ukázať ako veľmi efektívny, či už zohľadníme jeho strednodobé alebo krátkodobé účinky. Okrem toho môže výrazne oslabiť argumenty opierajúce sa o riziko spojené s morálnym hazardom. Preto ide o jednu z dvoch možností, ktorú EHSV formálne podporuje.

5.5.2.2   Stále je však nevyhnutné, aby sa skôr ako bude emisia stabilizačných dlhopisov povolená, rozhodlo o spôsoboch a dlhovom limite tak, aby sa naozaj vyriešil pálčivý problém štátov, ktoré majú ťažkosti s financovaním. EHSV sa preto domnieva, že nie všetky súčasné národné dlhopisy by sa mali okamžite (ako sa uvádza v zelenej knihe na strane 17) konvertovať na stabilizačné dlhopisy, lebo by sa veľmi rýchlo dosiahol stanovený limit pre ich emisiu (modré dlhopisy) a bolo by opäť potrebné okamžite vydať národné dlhopisy (červené dlhopisy) na účely refinancovania (11).

5.5.3   Prístup č. 3: čiastočné nahradenie národnej emisie emisiou stabilizačných dlhopisov s nerozdielnymi, ale nie spoločnými garanciami

5.5.3.1   EHSV súhlasí s názorom Komisie, že tento prístup má zo všetkých troch najobmedzenejšie pole pôsobnosti, pretože by len čiastočne pokrýval potrebu financovania členských štátov (ako v prípade prístupu č. 2) a poskytoval by len s nerozdielne, ale nie spoločné garancie. Tento prístup by preto mal zrejme len obmedzený vplyv, pokiaľ ide o stabilitu a integráciu. Mohol by byť zavedený relatívne rýchlo, lebo sa zdá byť plne v súlade s platnou Zmluvou o EÚ.

5.5.3.2   Aby tieto nástroje financovania získali dostatočný úverový rating, museli by členské štáty predložiť dodatočné záruky. Stabilizačné dlhopisy podľa prístupu č. 3 by sa veľmi podobali dlhopisom, ktoré emituje Európsky nástroj finančnej stability (ENFS), hoci by mali zrejme trochu silnejší dosah a pozitívnejší vplyv na efektivitu trhov a na integráciu. Možno predpokladať, že tento prístup by nemal veľký vplyv, a preto je najmenej v súlade s postojom EHSV.

5.6   Rozpočtový rámec stabilizačných dlhopisov

5.6.1   EHSV opakuje presvedčenie, že posilnenie paktu stability a rastu v rámci „six pack“, uznesenie Rady o pakte Euro plus a rozšírenie „zlatých pravidiel“ v zásade nepostačujú na riešenie krízy, a že ich sociálne dôsledky by mohli vyvolať rozklad Európskej únie (12).

5.6.2   Doplňujúce opatrenia, ktoré prijali Komisia a Rada, okrem návrhov uvedených v zelenej knihe, by sa nemali usilovať znížiť rozpočtový deficit a zadlženie štátov výlučne prostredníctvom úspor vo verejných rozpočtoch (úsporné opatrenia). Tie majú vo všeobecnosti negatívny vplyv na rast, zamestnanosť a sociálny štát, zbytočne obmedzujú možnosti vykonávať primeranú proticyklickú rozpočtovú politiku, a navyše sa nepretavia do pozitívnych výsledkov, ktoré očakáva Komisia.

5.6.3   V členských štátoch menovej únie je však potrebné prijať opatrenia s cieľom dosiahnuť konvergentný vývoj národných ekonomík, znížiť rozdiely a doplniť jednotnú menovú politiku. Okrem toho je nevyhnutné skoordinovať ekonomickú politiku, ktorá by mala sledovať dobré ciele. V tejto súvislosti je vízia „posilnenia konkurencieschopnosti“, ktorá je viackrát zdôraznená v zelenej knihe a má podobu znižovania nákladov a tlaku na znižovanie miezd, jednostranná a prehliada úlohu, ktorú zohráva dopyt na makroekonomickej úrovni.

5.6.4   Ako príklad uveďme, že znižovanie príjmov v krajinách, ktoré v súčasnosti dosahujú deficit bežného účtu, môže spôsobiť zníženie dopytu a pokles dovozu. Tak by sa síce podarilo dosiahnuť rovnováhu platobnej bilancie v eurozóne, ale za cenu poklesu produkcie a celkovej ekonomickej výkonnosti, ktoré by boli nakoniec nižšie. EHSV potvrdzuje svoje presvedčenie, že na dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020 je nevyhnutná vyvážená hospodárska politika.

5.6.5   Je preto potrebné zamerať sa na koordináciu hospodárskej politiky a posilnenie faktorov rastu a národných príjmov. Členské štáty, ktoré sa v posledných rokoch vyrovnávali s relatívne nízkymi verejnými investíciami a slabým domácim dopytom, musia prijať nápravné opatrenia s cieľom podporiť dopyt, zatiaľ čo členské štáty s pomerne vysokým deficitom bežného účtu a rozpočtovým deficitom by sa mali zamerať na vyváženie svojich príjmov a výdavkov. Zavedenie stabilizačných dlhopisov v Európskej únii podľa modelu prístupu č. 2 môže podľa EHSV udržateľne podporiť naliehavé a nevyhnutné zníženie vnútorných makroekonomických rozdielov v EÚ.

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Smerom k skutočnej hospodárskej a menovej únii, správa predsedu Európskej rady Hermana Van Rompuya z 26. júna 2012, časť II, bod 2, tretí odsek (EUCO 120/12).

1

http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/SK/ec/131300.pdf

(2)  Vo verejnej diskusii a v dokumentoch sa zvyčajne používa výraz „eurodlhopisy“. Komisia sa domnievala, že tento nástroj by mal predovšetkým posilniť finančnú stabilitu v eurozóne. V súlade s prejavom o stave Únie, ktorý predseda Komisie predniesol 28. septembra 2011, sa preto v tejto zelenej knihe používa výraz „stabilizačné dlhopisy“.

2

(3)  Uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. júla 2011 o finančnej, hospodárskej a sociálnej kríze (2010/2242 (INT)).

3

(4)  Pozri stanovisko EHSV na tému „Rast a štátny dlh v EÚ: dva inovatívne návrhy“, Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 10, ako aj stanovisko EHSV na tému „Stratégie v záujme inteligentného ozdravenia rozpočtovej politiky: nájsť hnacie sily rastu v Európe. Ako naplno využiť potenciál nášho hospodárstva vzhľadom na naliehavú potrebu úpravy rozpočtu?“, Ú. v. EÚ C 248, 25.8.2011, s. 8.

4

(5)  Pozri zdôvodnenie ratingovej agentúry Standard & Poor’s z 13. januára 2012, prečo znížila hodnotu štátnych dlhopisov 16 členských krajín eurozóny: „politické kroky, ktoré podnikli európski politickí predstavitelia v uplynulých týždňoch, možno nebudú dostatočné na to, aby v plnej miere vyriešili systémovú krízu v eurozóne“, pozri (v anglickom jazyku):

5

http://www.standardandpoors.com/prot/ratings/articles/en/eu/?articleType=HTML&assetID=1245327399569. Agentúra Standard & Poor’s ďalej uviedla: „Domnievame sa, že proces reforiem založený len na fiškálnej úspornosti by mohol byť kontraproduktívny, keďže domáci dopyt klesá s narastajúcimi obavami spotrebiteľov o svoje pracovné miesta a dostupné príjmy, a tak podkopáva štátne daňové príjmy“.

(6)  Pozri bod 5.6.

6

(7)  Keďže manévrovací priestor ECB je takmer neobmedzený, mohol by sa rozšíriť z jednoduchej deklarácie o budúcom smerovaní menovej politiky na masívny výkup štátnych dlhopisov ohrozených špekulatívnymi útokmi.

7

(8)  V tomto dokument sa výraz „eurodlhopisy“ používa, keď ide o cieľ politickej únie, dopĺňajúcej hospodársku a menovú úniu. Vo všetkých ostatných prípadoch sa používa výraz Komisie „stabilizačné dlhopisy“. Medzi týmito dvomi pojmami nie je žiadny rozdiel.

8

(9)  Pozri návrhy uvedené v stanovisku EHSV na tému „Ročný prieskum rastu: ďalší pokrok v rámci komplexnej reakcie EÚ na krízu“, Ú. v. EÚ C 132, 3.5.2011, s. 26, a stanovisko CESE 476/2011 na tému „Sociálne dôsledky nových predpisov o hospodárskom riadení“.

9

(10)  Pozri poznámku pod čiarou č. 8.

10

(11)  Delpla, J. a von Weizsäcker, J. (2010), The Blue Bond Proposal (Návrh modrých dlhopisov), Breugel Policy Briefs 420, Bruegel, Brusel, 2010. Autori navrhujú limit pre modré dlhopisy vo výške 60 % HDP, ktorý zodpovedá kritériu pôvodne stanovenému Maastrichtskou zmluvou v oblasti stropu celkového verejného dlhu. Medzi narastajúcim počtom štúdií a viac či menej podrobných návrhov pozri návrhy Rady ekonomických expertov nemeckej vlády v súvislosti s európskym paktom vykúpenia

11

The Blue Bond Proposal

(http://www.sachverstaendigenrat-wirtschaft.de/fileadmin/dateiablage/Pressemitteilungen/A_european_redemption_pact.pdf) alebo tiež Varoufakis, Y. a Holland, S. (2011), A modest proposal for overcoming the euro crisis, Levy Economics Institute of Bard College Policy Note 3/2011, http://www.levyinstitute.org/pubs/pn_11_03.pdf.

A modest proposal for overcoming the euro crisis

(12)  Pozri bod 5.3.

12

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy boli v diskusii zamietnuté, ale získali najmenej štvrtinu hlasov.

Pozmeňovací návrh 3 – bod 3.2.1.2

Doplniť:

„Prístup č. 2: čiastočné nahradenie národnej emisie emisiou stabilizačných dlhopisov so spoločnými a nerozdielnymi garanciami

Podľa tohto prístupu by emisia stabilizačných dlhopisov bola spojená so spoločnými a nerozdielnymi garanciami, ale nahradila by len obmedzenú časť národnej emisie.

Časť emisie, ktorá by nebola vo forme stabilizačných dlhopisov, by zostala spojená s príslušnými národnými garanciami. V dôsledku toho by trh s národnými dlhopismi eurozóny pozostával z dvoch samostatných častí: stabilizačných dlhopisov a dlhopisov národných vlád. Kľúčovú úlohu pri tomto prístupe by zohrávali konkrétne kritériá určujúce príslušné pomery stabilizačných dlhopisov a národnej emisie .“

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Bude podané ústne.

Výsledok hlasovania

Výsledok hlasovania

| Proti | : | 117 |
| --- | --- | --- |
| Za | : | 46 |
| Zdržali sa | : | 18 |

Proti

:

117

Za

:

46

Zdržali sa

:

18

Pozmeňovací návrh 4 – bod 3.2.1.3

Pozmeňovací návrh 4 – bod 3.2.1.3

Doplniť:

„Prístup č. 3: čiastočné nahradenie národnej emisie emisiou stabilizačných dlhopisov s nerozdielnymi, ale nie spoločnými garanciami.

V súlade s týmto prístupom by stabilizačné dlhopisy opäť nahradili národnú emisiu iba čiastočne a boli by podporené garanciami členských štátov eurozóny na princípe pro-rata. Tento prístup sa líši od prístupu č. 2, pretože členské štáty by si udržali zodpovednosť za svoj podiel na emisii stabilizačných dlhopisov, ako aj za svoju národnú emisiu.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Bude podané ústne.

Výsledok hlasovania

Výsledok hlasovania

| Proti | : | 127 |
| --- | --- | --- |
| Za | : | 50 |
| Zdržali sa | : | 6 |

Proti

:

127

Za

:

50

Zdržali sa

:

6

O týchto dvoch pozmeňovacích návrhoch sa hlasovalo spoločne:

O týchto dvoch pozmeňovacích návrhoch sa hlasovalo spoločne:

Pozmeňovací návrh 7 - bod 4.3

Pozmeňovací návrh 7 - bod 4.3

Zmeniť:

„Výbor preto víta Zelenú knihu o uskutočniteľnosti zavedenia stabilizačných dlhopisov. Podľa jeho názoru zavedenie prísnych pravidiel v oblasti ekonomického riadenia a spoločných záruk v celej eurozóne, ktoré umožnia znášať riziká spojené so štátnym dlhom, pomôže nájsť východisko z cesty úsporných opatrení a rastu.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Bude podané ústne.

Pozmeňovací návrh 1 - bod 1.5

Pozmeňovací návrh 1 - bod 1.5

Zmeniť:

„EHSV sa však domnieva, že riziko morálneho hazardu a jeho prípadné konkrétne prejavy uvedené v zelenej knihe sú prezentované diskutabilne a mali by byť dôkladne preskúmané, skôr ako z nich budú vyvodené sporné závery. Ak by teória, ktorú uvádza zelená kniha, bola správna, čiže keby oslabenie trhovej disciplíny v dôsledku zjednotenia úrokových sadzieb viedlo k nezodpovednému zvýšeniu verejných výdavkov alebo nárastu rozpočtového deficitu, od zavedenia eura by sme už takýto vývoj museli zaznamenať. Ale nebolo to tak.

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Zelená kniha sa venuje implementácii mechanizmu tzv. stabilizačných dlhopisov na neurčité obdobie a jeho cieľom je zníženie nákladov na splácanie dlhu (vydanie dlhopisov) pre členské štáty so slabou rozpočtovou disciplínou na úkor krajín s dobrou rozpočtovou disciplínou, ktoré budú musieť platiť vyššie úrok z takýchto dlhopisov v porovnaní s ich vlastnými dlhovými nástrojmi. Príjemcovia tohto systému využijú jednotný (a z ich pohľadu nižší) úrok z takýchto dlhopisov, ako aj eurozónu so širokou spoločnou zodpovednosťou (zárukami). EK uviedla 5 možných morálnych rizík (jedna strana rozhodne o výške rizika, pričom niekto iný ponesie náklady v prípade nezdaru), ktoré pri takejto emisii dlhopisov hrozia.

Výsledok hlasovania

Výsledok hlasovania

| Proti | : | 131 |
| --- | --- | --- |
| Za | : | 49 |
| Zdržali sa | : | 9 |

Proti

:

131

Za

:

49

Zdržali sa

:

9

Pozmeňovací návrh 8 - bod 5.3.4

Pozmeňovací návrh 8 - bod 5.3.4

Zmeniť:

„Z tohto posledného faktu vyplýva, že boj proti morálnemu hazardu by sa mal zamerať práve na príjmy.
   (1)
  V budúcnosti by sa tiež v rámci koordinácie posilnenej hospodárskej politiky a riadenia EÚ mohlo v niektorých prípadoch znižovanie daňového zaťaženia postihovať. Zabezpečila by sa tým vyváženosť opatrení ekonomického riadenia, ktorú už EHSV požadoval v predchádzajúcich stanoviskách
   (2).“

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Nedá sa súhlasiť ani s bodom 5.3.4 stanoviska. Tvrdenie, že v budúcnosti by sa mohli uvaľovať sankcie aj v niektorých prípadoch znižovania daňového zaťaženia, nie je ničím podložené a neopiera sa o žiadne analýzy alebo výskum. Možné znižovanie daňového zaťaženia a jeho dôsledky nie sú predmetom stanoviska.

Výsledok hlasovania

Výsledok hlasovania

| Proti | : | 124 |
| --- | --- | --- |
| Za | : | 54 |
| Zdržali sa | : | 9 |

Proti

:

124

Za

:

54

Zdržali sa

:

9

O týchto šiestich pozmeňovacích návrhoch sa hlasovalo spoločne:

O týchto šiestich pozmeňovacích návrhoch sa hlasovalo spoločne:

Pozmeňovací návrh 10 - bod 5.4.2

Pozmeňovací návrh 10 - bod 5.4.2

Zmeniť:

„EHSV je presvedčený, že eurodlhopisy budú veľmi atraktívne pre potenciálnych veriteľov, ktorí hľadajú bezpečné investície. Objem a likvidita trhov so spoločnými dlhopismi by pravdepodobne do Európy pritiahli aj nových externých investorov. EHSV sa prikláňa k názoru, že celosvetové makroekonomické rozdiely si vyžadujú, aby sa vyvinulo všemožné úsilie na to, aby sa značné objemy likvidných prostriedkov z rozvíjajúcich sa krajín nasmerovali do stabilných finančných investícií, ktorými by boli eurodlhopisy. Tieto by sa tak stali dôležitým stabilizačným prvkom finančných trhov aj za hranicami Európskej únie.“

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Bude podané ústne.

Pozmeňovací návrh 11 - bod 5.5.1

Pozmeňovací návrh 11 - bod 5.5.1

Zmeniť:

„Prístup č. 1: úplné nahradenie národnej emisie emisiou stabilizačných dlhopisov so spoločnými a nerozdielnymi garanciami.

. Tento prístup si však vyžaduje maximálnu európsku integráciu a . Jej uskutočnenie by však vyvolalo najviac problémov politickej povahy, a preto sa úplné nahradenie národnej emisie emisiou stabilizačných dlhopisov so spoločnými a nerozdielnymi garanciami javí v blízkej budúcnosti ako najmenej pravdepodobné. “

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Treba zamietnuť možnosť navrhnutú v stanovisku, podporovať prístup 2„čiastočné nahradenie národnej emisie emisiou stabilizačných dlhopisov so spoločnými a nerozdielnymi garanciami“. Nazdávame sa, že je neprípustné, aby niektoré členské štáty ľahkovážne míňali a, ako to žiaľ ukazuje prax, zaobchádzali so svojimi prostriedkami dosť nezodpovedne, a iné štáty museli pokrývať tieto výdavky. Zároveň treba poukázať na to, že spoločné a nerozdielne garancie sú v priamom rozpore s ustanoveniami Zmluvy o fungovaní Európskej únie, podľa ktorých žiaden štát neručí za záväzky iného štátu. Naopak, prístup 3 (ktorý má byť na základe pozmeňovacieho návrhu podporený) minimalizuje riziko morálneho hazardu pri vykonávaní hospodárskej a fiškálnej politiky. Na rozdiel od druhého prístupu by to znamenalo „nerozdielne ale nie spoločné“ garancie, preto by sa mohol uplatňovať relatívne rýchlo a bez potreby meniť európske zmluvy.

podporovať prístup 2

spoločné a nerozdielne garancie sú v priamom rozpore s ustanoveniami Zmluvy o fungovaní Európskej únie, podľa ktorých žiaden štát neručí za záväzky iného štátu

Pozmeňovací návrh 12 - bod 5.5.2.1

Pozmeňovací návrh 12 - bod 5.5.2.1

Zmeniť:

„Tento prístup v zásade zodpovedá vyššie uvedenému prístupu, ale štáty by si zachovali určitú autonómiu voči finančným trhom. Štáty by podliehali rozdielnym trhovým podmienkam a podmienkam financovania, ktoré by mohli odrážať rozdiely medzi ich úverovými ratingmi. “

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Treba zamietnuť možnosť navrhnutú v stanovisku, podporovať prístup 2„čiastočné nahradenie národnej emisie emisiou stabilizačných dlhopisov so spoločnými a nerozdielnymi garanciami“. Nazdávame sa, že je neprípustné, aby niektoré členské štáty ľahkovážne míňali a, ako to žiaľ ukazuje prax, zaobchádzali so svojimi prostriedkami dosť nezodpovedne, a iné štáty museli pokrývať tieto výdavky. Zároveň treba poukázať na to, že spoločné a nerozdielne garancie sú v priamom rozpore s ustanoveniami Zmluvy o fungovaní Európskej únie, podľa ktorých žiaden štát neručí za záväzky iného štátu. Naopak, prístup 3 (ktorý má byť na základe pozmeňovacieho návrhu podporený) minimalizuje riziko morálneho hazardu pri vykonávaní hospodárskej a fiškálnej politiky. Na rozdiel od druhého prístupu by to znamenalo „nerozdielne ale nie spoločné“ garancie, preto by sa mohol uplatňovať relatívne rýchlo a bez potreby meniť európske zmluvy.

podporovať prístup 2

spoločné a nerozdielne garancie sú v priamom rozpore s ustanoveniami Zmluvy o fungovaní Európskej únie, podľa ktorých žiaden štát neručí za záväzky iného štátu

Pozmeňovací návrh 13 - bod 5.5.3.1

Pozmeňovací návrh 13 - bod 5.5.3.1

Zmeniť:

„EHSV súhlasí s názorom Komisie, že tento prístup má zo všetkých troch najobmedzenejšie pole pôsobnosti, pretože by len čiastočne pokrýval potrebu financovania členských štátov (ako v prípade prístupu č. 2) a poskytoval by len s nerozdielne, ale nie spoločné garancie. Tento prístup by Mohol by byť zavedený relatívne rýchlo, lebo sa zdá byť plne v súlade s platnou Zmluvou o EÚ.“

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Bude podané ústne.

Pozmeňovací návrh 14 - bod 5.6.5

Pozmeňovací návrh 14 - bod 5.6.5

Zmeniť:

„Je preto potrebné zamerať sa na koordináciu hospodárskej politiky a posilnenie faktorov rastu a národných príjmov. Členské štáty, ktoré sa v posledných rokoch vyrovnávali s relatívne nízkymi verejnými investíciami a slabým domácim dopytom, musia prijať nápravné opatrenia s cieľom podporiť dopyt, zatiaľ čo členské štáty s pomerne vysokým deficitom bežného účtu a rozpočtovým deficitom by sa mali zamerať na vyváženie svojich príjmov a výdavkov. Zavedenie stabilizačných dlhopisov v Európskej únii podľa modelu prístupu č. podľa EHSV udržateľne podporiť naliehavé a nevyhnutné zníženie vnútorných makroekonomických rozdielov v EÚ.“

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Treba zamietnuť možnosť navrhnutú v stanovisku, podporovať prístup 2„čiastočné nahradenie národnej emisie emisiou stabilizačných dlhopisov so spoločnými a nerozdielnymi garanciami“. Nazdávame sa, že je neprípustné, aby niektoré členské štáty ľahkovážne míňali a, ako to žiaľ ukazuje prax, zaobchádzali so svojimi prostriedkami dosť nezodpovedne, a iné štáty museli pokrývať tieto výdavky. Zároveň treba poukázať na to, že spoločné a nerozdielne garancie sú v priamom rozpore s ustanoveniami Zmluvy o fungovaní Európskej únie, podľa ktorých žiaden štát neručí za záväzky iného štátu. Naopak, prístup 3 (ktorý má byť na základe pozmeňovacieho návrhu podporený) minimalizuje riziko morálneho hazardu pri vykonávaní hospodárskej a fiškálnej politiky. Na rozdiel od druhého prístupu by to znamenalo „nerozdielne ale nie spoločné“ garancie, preto by sa mohol uplatňovať relatívne rýchlo a bez potreby meniť európske zmluvy.

podporovať prístup 2

spoločné a nerozdielne garancie sú v priamom rozpore s ustanoveniami Zmluvy o fungovaní Európskej únie, podľa ktorých žiaden štát neručí za záväzky iného štátu

Pozmeňovací návrh 2 - bod 1.7

Pozmeňovací návrh 2 - bod 1.7

Zmeniť:

„Pokiaľ ide o rozličné „možnosti emisie stabilizačných dlhopisov“, výbor sa domnieva, že prístup číslo , teda „čiastočné nahradenie národnej emisie emisiou stabilizačných dlhopisov s nerozdielnymi garanciami“ je najľahšie uskutočniteľný a všeobecne najprijateľnejší.“

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Treba zamietnuť možnosť navrhnutú v stanovisku, podporovať prístup 2„čiastočné nahradenie národnej emisie emisiou stabilizačných dlhopisov so spoločnými a nerozdielnymi garanciami“. Nazdávame sa, že je neprípustné, aby niektoré členské štáty ľahkovážne míňali a, ako to žiaľ ukazuje prax, zaobchádzali so svojimi prostriedkami dosť nezodpovedne, a iné štáty museli pokrývať tieto výdavky. Zároveň treba poukázať na to, že spoločné a nerozdielne garancie sú v priamom rozpore s ustanoveniami Zmluvy o fungovaní Európskej únie, podľa ktorých žiaden štát neručí za záväzky iného štátu. Naopak, prístup 3 (ktorý má byť na základe pozmeňovacieho návrhu podporený) minimalizuje riziko morálneho hazardu pri vykonávaní hospodárskej a fiškálnej politiky. Na rozdiel od druhého prístupu by to znamenalo „nerozdielne ale nie spoločné“ garancie, preto by sa mohol uplatňovať relatívne rýchlo a bez potreby meniť európske zmluvy.

podporovať prístup 2

spoločné a nerozdielne garancie sú v priamom rozpore s ustanoveniami Zmluvy o fungovaní Európskej únie, podľa ktorých žiaden štát neručí za záväzky iného štátu

Výsledok hlasovania

Výsledok hlasovania

| Proti | : | 129 |
| --- | --- | --- |
| Za | : | 59 |
| Zdržali sa | : | 5 |

Proti

:

129

Za

:

59

Zdržali sa

:

5

---

(1)

1

(2)  Pozri návrhy uvedené v stanovisku EHSV na tému „Ročný prieskum rastu: ďalší pokrok v rámci komplexnej reakcie EÚ na krízu“, Ú. v. EÚ C 132, 3.5.2011, s. 26, a stanovisko CESE 476/2011 na tému „Sociálne dôsledky nových predpisov o hospodárskom riadení“.

2

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/72 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/72

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o európskom programe monitorovania Zeme (GMES) a o jeho prevádzke (od roku 2014)“

COM(2011) 831 final

2012/C 299/13

Spravodajca: Edgardo Maria IOZIA

Európska komisia sa 30. novembra 2011 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o európskom programe monitorovania Zeme (GMES) a o jeho prevádzke (od roku 2014)“

COM(2011) 831 final.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 12. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 12. júla 2012) prijal 178 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 3 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) opätovne zdôrazňuje, že odhodlane podporuje európsku vesmírnu politiku a s tým spojené veľké európske projekty Galileo a GMES, ktoré majú podľa neho strategický význam pre európsky hospodársky a vedecký rozvoj. Vo všetkých stanoviskách, ktoré doteraz vypracoval (1), EHSV zdôrazňoval, že je potrebné venovať väčšiu pozornosť aktivitám v oblasti kozmického priestoru a vyčleniť na ne viac finančných prostriedkov, aby si EÚ v tejto oblasti zachovala svoje popredné postavenie. |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) opätovne zdôrazňuje, že odhodlane podporuje európsku vesmírnu politiku a s tým spojené veľké európske projekty Galileo a GMES, ktoré majú podľa neho strategický význam pre európsky hospodársky a vedecký rozvoj. Vo všetkých stanoviskách, ktoré doteraz vypracoval (1), EHSV zdôrazňoval, že je potrebné venovať väčšiu pozornosť aktivitám v oblasti kozmického priestoru a vyčleniť na ne viac finančných prostriedkov, aby si EÚ v tejto oblasti zachovala svoje popredné postavenie.

| 1.2 | EHSV sa vyjadruje rozhodne proti návrhu Komisie presunúť prostriedky potrebné na rozvoj a dokončenie programu GMES mimo finančného rámca EÚ, do fondu ad hoc. |
| --- | --- |

1.2

EHSV sa vyjadruje rozhodne proti návrhu Komisie presunúť prostriedky potrebné na rozvoj a dokončenie programu GMES mimo finančného rámca EÚ, do fondu ad hoc.

| 1.3 | EHSV konštatuje, že program, ktorý vstupuje do svojej prevádzkovej fázy by mal mať nutne zabezpečené ďalšie pokračovanie, inak môže dôjsť k jeho zlyhaniu. Celkový návrh inovácie mechanizmov financovania, správy a riadenia, ktoré sa líšia od obvyklých a zabehnutých mechanizmov v EÚ, sa zdá byť nevhodne načasovaný, neodôvodnený a veľmi riskantný. Vytváranie nových orgánov a modelov financovania by si vyžadovalo fázu vyčerpávajúcich rokovaní a štúdií s neistým výsledkom, ktorá by určite trvala niekoľko rokov. To sa zdá byť nezlučiteľné so skutočnosťou, že program GMES má vstúpiť do svojej prevádzkovej fázy, a zbytočné, keďže Komisia a ďalšie európske agentúry disponujú všetkými príslušnými kompetenciami a povereniami potrebnými na to, aby mohol program prebiehať. |
| --- | --- |

1.3

EHSV konštatuje, že program, ktorý vstupuje do svojej prevádzkovej fázy by mal mať nutne zabezpečené ďalšie pokračovanie, inak môže dôjsť k jeho zlyhaniu. Celkový návrh inovácie mechanizmov financovania, správy a riadenia, ktoré sa líšia od obvyklých a zabehnutých mechanizmov v EÚ, sa zdá byť nevhodne načasovaný, neodôvodnený a veľmi riskantný. Vytváranie nových orgánov a modelov financovania by si vyžadovalo fázu vyčerpávajúcich rokovaní a štúdií s neistým výsledkom, ktorá by určite trvala niekoľko rokov. To sa zdá byť nezlučiteľné so skutočnosťou, že program GMES má vstúpiť do svojej prevádzkovej fázy, a zbytočné, keďže Komisia a ďalšie európske agentúry disponujú všetkými príslušnými kompetenciami a povereniami potrebnými na to, aby mohol program prebiehať.

| 1.4 | EHSV žiada, aby bolo financovanie programu začlenené späť do viacročného finančného rámca 2014 – 2020 a aby bolo riadenie programu štruktúrované tak, aby zohľadňovalo kapacity, ktorými Európa v súčasnosti už disponuje, a zabránilo sa fragmentácii riadiacich subjektov a vytváraniu nových subjektov, ktoré nie sú prispôsobené na to, aby sa mohli zapojiť do riadenia programu, ktorý sa rozvíjal v priebehu uplynulého desaťročia. Túto požiadavku výbor vyjadril už vo svojom predchádzajúcom stanovisku (2). |
| --- | --- |

1.4

EHSV žiada, aby bolo financovanie programu začlenené späť do viacročného finančného rámca 2014 – 2020 a aby bolo riadenie programu štruktúrované tak, aby zohľadňovalo kapacity, ktorými Európa v súčasnosti už disponuje, a zabránilo sa fragmentácii riadiacich subjektov a vytváraniu nových subjektov, ktoré nie sú prispôsobené na to, aby sa mohli zapojiť do riadenia programu, ktorý sa rozvíjal v priebehu uplynulého desaťročia. Túto požiadavku výbor vyjadril už vo svojom predchádzajúcom stanovisku (2).

| 1.5 | Oznámenie týkajúce sa vykonávacích prvkov návrhu medzivládnej dohody o činnosti GMES (3), ktoré bolo zverejnené v priebehu diskusie o tomto stanovisku, nijako neovplyvňuje tu uvedené závery. Práve naopak, toto oznámenie ich ešte posilňuje a umožňuje EHSV ešte raz pripomenúť vysoké riziko, ktoré je spojené s oneskoreným zavedením nového a neodskúšaného modelu financovania a riadenia, vyňatého z viacročného finančného rámca i vlastných zabehnutých riadiacich kanálov EÚ. |
| --- | --- |

1.5

Oznámenie týkajúce sa vykonávacích prvkov návrhu medzivládnej dohody o činnosti GMES (3), ktoré bolo zverejnené v priebehu diskusie o tomto stanovisku, nijako neovplyvňuje tu uvedené závery. Práve naopak, toto oznámenie ich ešte posilňuje a umožňuje EHSV ešte raz pripomenúť vysoké riziko, ktoré je spojené s oneskoreným zavedením nového a neodskúšaného modelu financovania a riadenia, vyňatého z viacročného finančného rámca i vlastných zabehnutých riadiacich kanálov EÚ.

| 1.6 | EHSV vyjadruje silné obavy, že program GMES môže naraziť na vážne ťažkosti, ktoré by znamenali znehodnotenie doterajších investícií vo výške 3,2 miliardy EUR. Vzhľadom na diskusie, ktoré vedú členské štáty, sa toto nebezpečenstvo stáva takmer istotou. |
| --- | --- |

1.6

EHSV vyjadruje silné obavy, že program GMES môže naraziť na vážne ťažkosti, ktoré by znamenali znehodnotenie doterajších investícií vo výške 3,2 miliardy EUR. Vzhľadom na diskusie, ktoré vedú členské štáty, sa toto nebezpečenstvo stáva takmer istotou.

| 1.7 | EHSV konštatuje, že takéto prepracovanie celého komplexného finančného aparátu a riadenia programu GMES, aké sa uvádza v predloženom návrhu, sa zdá byť v čase, keď do spustenia prevádzkovej fázy programu chýba necelý rok (v roku 2013 majú byť vypustené satelity A konštelácie Sentinel-1, Sentinel-2 a Sentinel-3) príliš riskantné a neodôvodnené, a to aj vzhľadom na strategický význam tohto programu pre EÚ. |
| --- | --- |

1.7

EHSV konštatuje, že takéto prepracovanie celého komplexného finančného aparátu a riadenia programu GMES, aké sa uvádza v predloženom návrhu, sa zdá byť v čase, keď do spustenia prevádzkovej fázy programu chýba necelý rok (v roku 2013 majú byť vypustené satelity A konštelácie Sentinel-1, Sentinel-2 a Sentinel-3) príliš riskantné a neodôvodnené, a to aj vzhľadom na strategický význam tohto programu pre EÚ.

| 1.8 | Oznámenie neobsahuje analýzu uskutočniteľnosti, ktorá by umožnila zhodnotiť jeho realizovateľnosť, pokiaľ ide o účinnosť a efektívnosť. Nie je jasné ani to, prečo je vlastne potrebné zavádzať tento nový mechanizmus. |
| --- | --- |

1.8

Oznámenie neobsahuje analýzu uskutočniteľnosti, ktorá by umožnila zhodnotiť jeho realizovateľnosť, pokiaľ ide o účinnosť a efektívnosť. Nie je jasné ani to, prečo je vlastne potrebné zavádzať tento nový mechanizmus.

| 1.9 | EHSV konštatuje, že sa k dvom hlavným programom európskeho plánu v oblasti kozmického priestoru – Galileo a GMES – pristupuje rôzne: Galileo je súčasťou viacročného finančného rámca, zatiaľ čo GMES je z neho vyňatý. |
| --- | --- |

1.9

EHSV konštatuje, že sa k dvom hlavným programom európskeho plánu v oblasti kozmického priestoru – Galileo a GMES – pristupuje rôzne: Galileo je súčasťou viacročného finančného rámca, zatiaľ čo GMES je z neho vyňatý.

| 1.10 | Pokiaľ ide o riadenie, prekvapuje, že v tomto komplexnom systéme má Európska vesmírna agentúra (ESA) zohrávať len okrajovú úlohu, a to napriek tomu, že až doteraz koncipovala, spravovala a prevádzkovala veľkú časť európskych satelitných štruktúr a okrem iného doteraz poskytovala, v partnerstve s Európskou komisiou, prakticky všetky finančné prostriedky. Jej nahradenie novými orgánmi, ktoré majú len veľmi málo skúseností s riadením satelitných systémov a správou údajov, ktoré tieto systémy zberajú, sa zdá byť neopodstatnené. |
| --- | --- |

1.10

Pokiaľ ide o riadenie, prekvapuje, že v tomto komplexnom systéme má Európska vesmírna agentúra (ESA) zohrávať len okrajovú úlohu, a to napriek tomu, že až doteraz koncipovala, spravovala a prevádzkovala veľkú časť európskych satelitných štruktúr a okrem iného doteraz poskytovala, v partnerstve s Európskou komisiou, prakticky všetky finančné prostriedky. Jej nahradenie novými orgánmi, ktoré majú len veľmi málo skúseností s riadením satelitných systémov a správou údajov, ktoré tieto systémy zberajú, sa zdá byť neopodstatnené.

| 1.11 | EHSV konštatuje, že menej ako rok pred začiatkom fungovania modelu financovania programu GMES predstavuje zavádzanie takýchto rozsiahlych a radikálnych zmien kompetencií, aké sa navrhujú v oznámení, výrazné riziko pre začatie prevádzkovej fázy systému. |
| --- | --- |

1.11

EHSV konštatuje, že menej ako rok pred začiatkom fungovania modelu financovania programu GMES predstavuje zavádzanie takýchto rozsiahlych a radikálnych zmien kompetencií, aké sa navrhujú v oznámení, výrazné riziko pre začatie prevádzkovej fázy systému.

| 1.12 | EHSV upozorňuje na neistotu a nerozhodnosť návrhu riadenia, ktorý predložila Komisia. Úskalia navrhovaného modelu sú zjavné: technická koordinácia je zverená orgánom, ktoré nemajú ani dostatočné skúsenosti a aktivitami v oblasti kozmického priestoru, ani vybudovanú kultúru spolupráce s inými agentúrami. Pritom viac ako 80 % činností naplánovaných v rámci programu GMES súvisí s aktivitami v oblasti kozmického priestoru. EHSV vyzýva Komisiu, aby prehodnotila navrhnutý model s cieľom zachovať jednotné riadenie, v ktorom by ESA, tak, ako bolo pôvodne stanovené, niesla zodpovednosť za technickú stránku programu, a to pod dohľadom Komisie, ktorá bude vykonávať aj kontrolu. |
| --- | --- |

1.12

EHSV upozorňuje na neistotu a nerozhodnosť návrhu riadenia, ktorý predložila Komisia. Úskalia navrhovaného modelu sú zjavné: technická koordinácia je zverená orgánom, ktoré nemajú ani dostatočné skúsenosti a aktivitami v oblasti kozmického priestoru, ani vybudovanú kultúru spolupráce s inými agentúrami. Pritom viac ako 80 % činností naplánovaných v rámci programu GMES súvisí s aktivitami v oblasti kozmického priestoru. EHSV vyzýva Komisiu, aby prehodnotila navrhnutý model s cieľom zachovať jednotné riadenie, v ktorom by ESA, tak, ako bolo pôvodne stanovené, niesla zodpovednosť za technickú stránku programu, a to pod dohľadom Komisie, ktorá bude vykonávať aj kontrolu.

2.   Úvod

| 2.1 | Príslušné oznámenie z 30. novembra 2011 obsahuje návrh Európskej komisie, ako vyriešiť, mimo viacročného finančného rámca 2014 – 2020 (4), otázku financovania prevádzkovej fázy strategického programu Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES), ktorý bol až doteraz vo svojej záverečnej prípravnej fáze. Zaoberá sa aj otázkou riadenia. Ide teda o oznámenie, ktoré má pre program GMES zásadný význam. |
| --- | --- |

2.1

Príslušné oznámenie z 30. novembra 2011 obsahuje návrh Európskej komisie, ako vyriešiť, mimo viacročného finančného rámca 2014 – 2020 (4), otázku financovania prevádzkovej fázy strategického programu Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES), ktorý bol až doteraz vo svojej záverečnej prípravnej fáze. Zaoberá sa aj otázkou riadenia. Ide teda o oznámenie, ktoré má pre program GMES zásadný význam.

| 2.2 | Nedávne oznámenie, týkajúce sa niektorých vykonávacích prvkov návrhu medzivládnej dohody o činnosti GMES (5), ktoré bolo uverejnené v priebehu prípravy tohto stanoviska, nijako neovplyvňuje pripomienky z tohto stanoviska, ani jeho závery, keďže ide len o dodatok, ktorý upresňuje finančné aspekty navrhovaného fondu a zavádza nový orgán, Radu GMES, ktorá zdvojuje kompetencie, ktoré už boli v riadení európskych vesmírnych programov stanovené, a vytvára tak jasné konflikty kompetencií a duplicitu rozhodovacích štruktúr v Európe. |
| --- | --- |

2.2

Nedávne oznámenie, týkajúce sa niektorých vykonávacích prvkov návrhu medzivládnej dohody o činnosti GMES (5), ktoré bolo uverejnené v priebehu prípravy tohto stanoviska, nijako neovplyvňuje pripomienky z tohto stanoviska, ani jeho závery, keďže ide len o dodatok, ktorý upresňuje finančné aspekty navrhovaného fondu a zavádza nový orgán, Radu GMES, ktorá zdvojuje kompetencie, ktoré už boli v riadení európskych vesmírnych programov stanovené, a vytvára tak jasné konflikty kompetencií a duplicitu rozhodovacích štruktúr v Európe.

| 2.3 | Program Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) je spoločne s programom Galileo jedným z dvoch hlavných programov Európskej únie v oblasti kozmického priestoru. Zohráva významnú úlohu pri monitorovaní Zeme a umožňuje lepšie pochopiť a monitorovať klimatické zmeny, zabezpečiť lepšiu civilnú ochranu a bezpečnosť, udržateľný rozvoj a krízový manažment. |
| --- | --- |

2.3

Program Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) je spoločne s programom Galileo jedným z dvoch hlavných programov Európskej únie v oblasti kozmického priestoru. Zohráva významnú úlohu pri monitorovaní Zeme a umožňuje lepšie pochopiť a monitorovať klimatické zmeny, zabezpečiť lepšiu civilnú ochranu a bezpečnosť, udržateľný rozvoj a krízový manažment.

| 2.4 | Skutočnosť, že financovanie programu Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) nebolo začlenené do viacročného finančného rámca 2014 – 2020 vyvolala vážne obavy, najmä v súvislosti s konkrétnym rizikom straty programu, ktorý má strategický význam pre Európu a doteraz si vyžiadal desaťročie práce a investície presahujúce 3 miliardy EUR. |
| --- | --- |

2.4

Skutočnosť, že financovanie programu Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) nebolo začlenené do viacročného finančného rámca 2014 – 2020 vyvolala vážne obavy, najmä v súvislosti s konkrétnym rizikom straty programu, ktorý má strategický význam pre Európu a doteraz si vyžiadal desaťročie práce a investície presahujúce 3 miliardy EUR.

| 2.5 | EHSV už vo svojej analýze z decembra 2011 (6) vyjadril vážne obavy, pokiaľ ide o budúcnosť tohto programu, ak nebude zabezpečená kontinuita financovania. |
| --- | --- |

2.5

EHSV už vo svojej analýze z decembra 2011 (6) vyjadril vážne obavy, pokiaľ ide o budúcnosť tohto programu, ak nebude zabezpečená kontinuita financovania.

| 2.6 | Európsky parlament vo februári 2012 vo svojom uznesení o budúcnosti GMES (7) uviedol, že sa nedomnieva, že „financovanie GMES mimo viacročného finančného rámca (VFR) – pri štruktúre financovania a správy, ktorú Komisia navrhla vo svojom oznámení – je uskutočniteľným riešením“. |
| --- | --- |

2.6

Európsky parlament vo februári 2012 vo svojom uznesení o budúcnosti GMES (7) uviedol, že sa nedomnieva, že „financovanie GMES mimo viacročného finančného rámca (VFR) – pri štruktúre financovania a správy, ktorú Komisia navrhla vo svojom oznámení – je uskutočniteľným riešením“.

| 2.7 | Vesmírny segment GMES je založený na troch satelitných konšteláciách: Sentinel-1, Sentinel-2 a Sentinel-3, ako aj na nástrojoch (Sentinel-4 a Sentinel-5), ktoré sú na palube iných satelitov. Prvé satelity troch konštelácií majú byť vypustené v priebehu roka 2013. Preto je potrebné stanoviť finančný rámec, ktorý by zaručil financovanie operácií, ktorých realizácia už je v dohľade. |
| --- | --- |

2.7

Vesmírny segment GMES je založený na troch satelitných konšteláciách: Sentinel-1, Sentinel-2 a Sentinel-3, ako aj na nástrojoch (Sentinel-4 a Sentinel-5), ktoré sú na palube iných satelitov. Prvé satelity troch konštelácií majú byť vypustené v priebehu roka 2013. Preto je potrebné stanoviť finančný rámec, ktorý by zaručil financovanie operácií, ktorých realizácia už je v dohľade.

| 2.8 | Keďže chýbal akýkoľvek návrh, generálny riaditeľ ESA 9. januára 2012 na tlačovej konferencii zdôraznil, že ak sa nedospeje k rozhodnutiu o financovaní činnosti GMES, ESA zamýšľa neuskutočniť plánované vypustenie satelitov (8). |
| --- | --- |

2.8

Keďže chýbal akýkoľvek návrh, generálny riaditeľ ESA 9. januára 2012 na tlačovej konferencii zdôraznil, že ak sa nedospeje k rozhodnutiu o financovaní činnosti GMES, ESA zamýšľa neuskutočniť plánované vypustenie satelitov (8).

| 2.9 | Európska komisia v tomto svojom oznámení navrhuje, aby sa finančné prostriedky potrebné na realizáciu a spustenie celej infraštruktúry získali vytvorením nového fondu, ktorý by bol určený len pre GMES. Na jeho vytvorenie je potrebná medzivládna dohoda členských štátov EÚ zasadajúcich v Rade. |
| --- | --- |

2.9

Európska komisia v tomto svojom oznámení navrhuje, aby sa finančné prostriedky potrebné na realizáciu a spustenie celej infraštruktúry získali vytvorením nového fondu, ktorý by bol určený len pre GMES. Na jeho vytvorenie je potrebná medzivládna dohoda členských štátov EÚ zasadajúcich v Rade.

| 2.10 | To tohto fondu by malo prispievať všetkých 27 členských štátov EÚ pomerne podľa svojho hrubého národného dôchodku (HND). Oznámenie obsahuje aj model tejto dohody, ktorý bol potom bližšie upresnený v nasledujúcom oznámení (9). |
| --- | --- |

2.10

To tohto fondu by malo prispievať všetkých 27 členských štátov EÚ pomerne podľa svojho hrubého národného dôchodku (HND). Oznámenie obsahuje aj model tejto dohody, ktorý bol potom bližšie upresnený v nasledujúcom oznámení (9).

| 2.11 | Návrh riadenia, obsiahnutý v oznámení, ktorý nie je o nič menej dôležitý než finančný návrh, stanovuje celú plejádu subjektov, ktoré by sa mali zaoberať rôznymi aspektmi a sektormi, v ktorých sa činnosť GMES prejavuje. |
| --- | --- |

2.11

Návrh riadenia, obsiahnutý v oznámení, ktorý nie je o nič menej dôležitý než finančný návrh, stanovuje celú plejádu subjektov, ktoré by sa mali zaoberať rôznymi aspektmi a sektormi, v ktorých sa činnosť GMES prejavuje.

| 2.12 | Zavedenie novej a komplexnej schémy financovania a vytvorenie nového riadiaceho orgánu pre vesmírny program (Rada GMES), sa nezdá byť odôvodnené a prichádza neskoro, len rok pred vypustením prvých satelitov. |
| --- | --- |

2.12

Zavedenie novej a komplexnej schémy financovania a vytvorenie nového riadiaceho orgánu pre vesmírny program (Rada GMES), sa nezdá byť odôvodnené a prichádza neskoro, len rok pred vypustením prvých satelitov.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Program Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) a program európskej satelitnej navigácie Galileo (Európsky satelitný navigačný systém) sú významnými strategickými programami Európskej únie. EÚ si pomocou nich chce udržať svoju nezávislosť a výsadné postavenie v oblasti vesmírneho priestoru. |
| --- | --- |

3.1

Program Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) a program európskej satelitnej navigácie Galileo (Európsky satelitný navigačný systém) sú významnými strategickými programami Európskej únie. EÚ si pomocou nich chce udržať svoju nezávislosť a výsadné postavenie v oblasti vesmírneho priestoru.

| 3.2 | Udržanie si vedúceho postavenia a nezávislosti v oblasti kozmického priestoru sa považuje za vec strategického významu pre budúcnosť Európy, vzhľadom na rozsiahly a zásadný vplyv, ktorý majú činnosti rozvíjané v oblasti vesmírneho priestoru na hospodársku, technologickú, geopolitickú a kultúrnu sféru v najširšom zmysle slova. |
| --- | --- |

3.2

Udržanie si vedúceho postavenia a nezávislosti v oblasti kozmického priestoru sa považuje za vec strategického významu pre budúcnosť Európy, vzhľadom na rozsiahly a zásadný vplyv, ktorý majú činnosti rozvíjané v oblasti vesmírneho priestoru na hospodársku, technologickú, geopolitickú a kultúrnu sféru v najširšom zmysle slova.

| 3.3 | GMES je strategický program Európskej únie, ktorý vznikol na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 911/2010. |
| --- | --- |

3.3

GMES je strategický program Európskej únie, ktorý vznikol na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 911/2010.

| 3.4 | V oznámení sa opätovne zdôrazňuje, že „Európa potrebuje vlastný dobre koordinovaný a spoľahlivý systém pozorovania Zeme s cieľom reagovať na stále rastúce problémy na celosvetovej úrovni. Týmto systémom je GMES.“ |
| --- | --- |

3.4

V oznámení sa opätovne zdôrazňuje, že „Európa potrebuje vlastný dobre koordinovaný a spoľahlivý systém pozorovania Zeme s cieľom reagovať na stále rastúce problémy na celosvetovej úrovni. Týmto systémom je GMES.“

| 3.5 | V oznámení sa navrhuje nový model financovania, mimo konsolidovaného systému riadenia v rámci rozpočtu EÚ, ktorý si vyžaduje špecifický prístup a schválenie všetkými 27 členskými štátmi EÚ, a to v rámci mechanizmu, ktorý v súčasnej napätej finančnej situácii (ako príklad môžeme uviesť situáciu Grécka, ale nielen toho, a možnú indisponibilitu Francúzska a Talianska) povedie, ak nie s istotu, tak aspoň s veľkou pravdepodobnosťou, k zablokovaniu financovania, čo by znamenalo koniec programu GMES. |
| --- | --- |

3.5

V oznámení sa navrhuje nový model financovania, mimo konsolidovaného systému riadenia v rámci rozpočtu EÚ, ktorý si vyžaduje špecifický prístup a schválenie všetkými 27 členskými štátmi EÚ, a to v rámci mechanizmu, ktorý v súčasnej napätej finančnej situácii (ako príklad môžeme uviesť situáciu Grécka, ale nielen toho, a možnú indisponibilitu Francúzska a Talianska) povedie, ak nie s istotu, tak aspoň s veľkou pravdepodobnosťou, k zablokovaniu financovania, čo by znamenalo koniec programu GMES.

4.   Konkrétne pripomienky

Financovanie:

| 4.1 | V oznámení sa navrhuje vyňať GMES z viacročného finančného rámca 2014 – 2020. |
| --- | --- |

4.1

V oznámení sa navrhuje vyňať GMES z viacročného finančného rámca 2014 – 2020.

| 4.2 | Financovanie by malo prebiehať prostredníctvom internej dohody medzi zástupcami vlád členských štátov zasadajúcich v Rade. |
| --- | --- |

4.2

Financovanie by malo prebiehať prostredníctvom internej dohody medzi zástupcami vlád členských štátov zasadajúcich v Rade.

| 4.3 | Podľa tejto dohody každý členský štát vykoná predbežné úkony potrebné na to, aby dohoda mohla nadobudnúť platnosť, a bude o tom informovať generálny sekretariát Rady Európskej únie. |
| --- | --- |

4.3

Podľa tejto dohody každý členský štát vykoná predbežné úkony potrebné na to, aby dohoda mohla nadobudnúť platnosť, a bude o tom informovať generálny sekretariát Rady Európskej únie.

| 4.4 | Na to, aby dohoda vstúpila do platnosti, ju musia ratifikovať všetky členské štáty Európskej únie. |
| --- | --- |

4.4

Na to, aby dohoda vstúpila do platnosti, ju musia ratifikovať všetky členské štáty Európskej únie.

| 4.5 | Dohoda môže vstúpiť do platnosti až po schválení posledným členským štátom. Vzhľadom na všeobecnú finančnú situáciu v Európskej únii a niektorých krajín osobitne, sa zdá, že už táto klauzula postačuje na to, aby program GMES zlyhal. |
| --- | --- |

4.5

Dohoda môže vstúpiť do platnosti až po schválení posledným členským štátom. Vzhľadom na všeobecnú finančnú situáciu v Európskej únii a niektorých krajín osobitne, sa zdá, že už táto klauzula postačuje na to, aby program GMES zlyhal.

| 4.6 | Lehoty a podrobnosti zvolania tejto schôdze Rady nie sú ešte v súčasnosti známe, čo predstavuje ďalšie riziko vzhľadom na to, že sa blíži termín vypustenia satelitov Sentinel-1, Sentinel-2 a Sentinel-3 (2013). |
| --- | --- |

4.6

Lehoty a podrobnosti zvolania tejto schôdze Rady nie sú ešte v súčasnosti známe, čo predstavuje ďalšie riziko vzhľadom na to, že sa blíži termín vypustenia satelitov Sentinel-1, Sentinel-2 a Sentinel-3 (2013).

| 4.7 | Pokiaľ ide o plánovanie, riadenie a použitie fondu GMES, podľa oznámenia by mala príslušné nariadenie prijať Rada na základe návrhu Komisie. Návrh tohto nariadenia v súčasnosti ešte nie je k dispozícii. |
| --- | --- |

4.7

Pokiaľ ide o plánovanie, riadenie a použitie fondu GMES, podľa oznámenia by mala príslušné nariadenie prijať Rada na základe návrhu Komisie. Návrh tohto nariadenia v súčasnosti ešte nie je k dispozícii.

| 4.8 | Pokiaľ ide o nariadenie o rozpočtových pravidlách pre fond GMES, ktorým sa ustanovia pravidlá zriadenia fondu a použitia jeho prostriedkov, ako aj pravidlá prezentácie účtov a ich auditu, podľa oznámenia by mala toto nariadenie prijať Rada na základe návrhu Komisie. Návrh takéhoto nariadenia v súčasnosti ešte nie je k dispozícii. |
| --- | --- |

4.8

Pokiaľ ide o nariadenie o rozpočtových pravidlách pre fond GMES, ktorým sa ustanovia pravidlá zriadenia fondu a použitia jeho prostriedkov, ako aj pravidlá prezentácie účtov a ich auditu, podľa oznámenia by mala toto nariadenie prijať Rada na základe návrhu Komisie. Návrh takéhoto nariadenia v súčasnosti ešte nie je k dispozícii.

| 4.9 | Doteraz sa už do vývoja programu investovali zdroje vo výške 3,2 miliardy EUR, z ktorých veľkú väčšinu poskytla ESA (1 890 miliónov) a EÚ (1 300 miliónov). |
| --- | --- |

4.9

Doteraz sa už do vývoja programu investovali zdroje vo výške 3,2 miliardy EUR, z ktorých veľkú väčšinu poskytla ESA (1 890 miliónov) a EÚ (1 300 miliónov).

| 4.10 | Celkovo si realizácia tohto programu, vrátane údržby, ďalšieho vývoja a aktualizácie, podľa odhadov vyžiada v období rokov 2014 – 2020 približne 5,8 miliárd EUR, teda približne 0,6 % rozpočtu Únie, ktorý sa na to isté obdobie vo viacročnom finančnom rámci 2014 – 2020 odhaduje na 1 025 miliárd EUR. Je vhodné tiež pripomenúť, že rozpočet Únie zase predstavuje len zhruba 1 % hrubého národného dôchodku (HND). |
| --- | --- |

4.10

Celkovo si realizácia tohto programu, vrátane údržby, ďalšieho vývoja a aktualizácie, podľa odhadov vyžiada v období rokov 2014 – 2020 približne 5,8 miliárd EUR, teda približne 0,6 % rozpočtu Únie, ktorý sa na to isté obdobie vo viacročnom finančnom rámci 2014 – 2020 odhaduje na 1 025 miliárd EUR. Je vhodné tiež pripomenúť, že rozpočet Únie zase predstavuje len zhruba 1 % hrubého národného dôchodku (HND).

| 4.11 | Zdá sa, že financovanie GMES mimo rámca rozpočtu EÚ asi neprinesie žiadne finančné výhody, keďže všetkých 27 členských krajín by malo jednako zaručiť ďalšie financovanie programu, i keď prostredníctvom iného finančného kanálu, založeného na komplexnej medzivládnej dohode. Nie je teda jasná pohnútka takéhoto kroku. |
| --- | --- |

4.11

Zdá sa, že financovanie GMES mimo rámca rozpočtu EÚ asi neprinesie žiadne finančné výhody, keďže všetkých 27 členských krajín by malo jednako zaručiť ďalšie financovanie programu, i keď prostredníctvom iného finančného kanálu, založeného na komplexnej medzivládnej dohode. Nie je teda jasná pohnútka takéhoto kroku.

| 4.12 | Pokiaľ ide o vesmírnu zložku, ESA má rozpočet na to, aby vypustila všetky tri satelity „A“ konštelácií Sentinel-1, Sentinel-2 a Sentinel-3. Vypustenie satelitu Sentinel-1 už bolo zaplatené a ani v prípade ďalších dvoch sa neočakávajú problémy s financovaním. Rozpočet po roku 2013 teda zahŕňa vyslanie celých konštelácií tak, ako to bolo naplánované, aby sa dalo zaručiť poskytovanie služby, na ktorú boli naplánované. |
| --- | --- |

4.12

Pokiaľ ide o vesmírnu zložku, ESA má rozpočet na to, aby vypustila všetky tri satelity „A“ konštelácií Sentinel-1, Sentinel-2 a Sentinel-3. Vypustenie satelitu Sentinel-1 už bolo zaplatené a ani v prípade ďalších dvoch sa neočakávajú problémy s financovaním. Rozpočet po roku 2013 teda zahŕňa vyslanie celých konštelácií tak, ako to bolo naplánované, aby sa dalo zaručiť poskytovanie služby, na ktorú boli naplánované.

Riadenie:

| 4.13 | Prevádzkovú fázu GMES by podľa oznámenia mala riadiť celá plejáda subjektov. |
| --- | --- |

4.13

Prevádzkovú fázu GMES by podľa oznámenia mala riadiť celá plejáda subjektov.

| 4.14 | Politické riadenie a dohľad má zabezpečiť Komisia. |
| --- | --- |

4.14

Politické riadenie a dohľad má zabezpečiť Komisia.

| 4.15 | Podľa nadväzujúceho oznámenia, týkajúceho sa vykonávacích prvkov tohto návrhu [COM(2012) 218 final, 11. mája 2012], by riadiacim orgánom programu GMES mala byť Rada GMES, ktorej právomoci sú tak široko definované, že zahŕňajú aj tie, ktoré majú bežne orgány riadiace programy EÚ, či vesmírna agentúra. Vzniká tak zdvojenie kompetencií a rozhodovacích orgánov, čo nie je v súlade s efektívnou správou už aj tak obmedzených zdrojov EÚ. |
| --- | --- |

4.15

Podľa nadväzujúceho oznámenia, týkajúceho sa vykonávacích prvkov tohto návrhu [COM(2012) 218 final, 11. mája 2012], by riadiacim orgánom programu GMES mala byť Rada GMES, ktorej právomoci sú tak široko definované, že zahŕňajú aj tie, ktoré majú bežne orgány riadiace programy EÚ, či vesmírna agentúra. Vzniká tak zdvojenie kompetencií a rozhodovacích orgánov, čo nie je v súlade s efektívnou správou už aj tak obmedzených zdrojov EÚ.

| 4.16 | Pokiaľ ide o služby, technickou koordináciou služieb monitorovania pôdy má byť poverená Európska environmentálna agentúra (EEA); technickou koordináciou služieb riadenia v núdzových situáciách zase Európske centrum pre núdzové reakcie (ERC); technická koordinácia služieb týkajúcich sa atmosféry sa má zveriť Európskemu stredisku pre strednodobé predpovedanie počasia (ECMWF). Pokiaľ ide o klimatické zmeny, monitorovanie morského životného prostredia a bezpečnosť, ešte neboli určené zodpovedné subjekty, a pokiaľ ide o ďalšie služby záujmu Komisie a ďalších európskych subjektov, navrhujú sa subjekty ako napr. Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA), Satelitné stredisko EÚ (EUSC), Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach (FRONTEX) alebo Európska obranná agentúra (EDA). |
| --- | --- |

4.16

Pokiaľ ide o služby, technickou koordináciou služieb monitorovania pôdy má byť poverená Európska environmentálna agentúra (EEA); technickou koordináciou služieb riadenia v núdzových situáciách zase Európske centrum pre núdzové reakcie (ERC); technická koordinácia služieb týkajúcich sa atmosféry sa má zveriť Európskemu stredisku pre strednodobé predpovedanie počasia (ECMWF). Pokiaľ ide o klimatické zmeny, monitorovanie morského životného prostredia a bezpečnosť, ešte neboli určené zodpovedné subjekty, a pokiaľ ide o ďalšie služby záujmu Komisie a ďalších európskych subjektov, navrhujú sa subjekty ako napr. Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA), Satelitné stredisko EÚ (EUSC), Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach (FRONTEX) alebo Európska obranná agentúra (EDA).

| 4.17 | Pokiaľ ide o vesmírnu zložku, prevádzkové činnosti by, pokiaľ ide o snímky s vysokým rozlíšením z pozorovania krajiny a špecifických oblastí, (prechodne) zabezpečovala Európska vesmírna agentúra (ESA), a pokiaľ ide o systematické a celosvetové pozorovanie atmosféry a oceánov Európska organizácia pre využitie meteorologických družíc (EUMETSAT). Činnosti súvisiace s rozvojom vesmírnej zložky by vykonávala ESA a Komisia. |
| --- | --- |

4.17

Pokiaľ ide o vesmírnu zložku, prevádzkové činnosti by, pokiaľ ide o snímky s vysokým rozlíšením z pozorovania krajiny a špecifických oblastí, (prechodne) zabezpečovala Európska vesmírna agentúra (ESA), a pokiaľ ide o systematické a celosvetové pozorovanie atmosféry a oceánov Európska organizácia pre využitie meteorologických družíc (EUMETSAT). Činnosti súvisiace s rozvojom vesmírnej zložky by vykonávala ESA a Komisia.

| 4.18 | Takto definované prechodné riešenie zodpovedá riadeniu celých konštelácií Sentinel-1, Sentinel-2 a zložky „Land“ konštelácie Sentinel-3. Je zjavné, že bude ťažké zvládnuť takéto zložité úlohy, pokiaľ ide o organizáciu a zdroje, v takýchto prechodných podmienkach. |
| --- | --- |

4.18

Takto definované prechodné riešenie zodpovedá riadeniu celých konštelácií Sentinel-1, Sentinel-2 a zložky „Land“ konštelácie Sentinel-3. Je zjavné, že bude ťažké zvládnuť takéto zložité úlohy, pokiaľ ide o organizáciu a zdroje, v takýchto prechodných podmienkach.

| 4.19 | Technickú koordináciu zložky „in situ“ by podľa návrhu mala prevziať Európska environmentálna agentúra (EEA). |
| --- | --- |

4.19

Technickú koordináciu zložky „in situ“ by podľa návrhu mala prevziať Európska environmentálna agentúra (EEA).

| 4.20 | Nie je jasné, ako by špecifické kompetencie a kapacity riadenia týchto organizácií mali pokryť prevádzkové potreby programu ako je GMES, ktorý má prevažujúcu vesmírnu zložku, ktorá si vyžaduje špecifické kompetencie. |
| --- | --- |

4.20

Nie je jasné, ako by špecifické kompetencie a kapacity riadenia týchto organizácií mali pokryť prevádzkové potreby programu ako je GMES, ktorý má prevažujúcu vesmírnu zložku, ktorá si vyžaduje špecifické kompetencie.

| 4.21 | Rada GMES, ktorej vytvorenie bolo navrhnuté v nadväzujúcom oznámení o GMES (10), do značnej miery duplikuje mnohé z kompetencií riadenia európskych vesmírnych programov, a vytvára tak jasné konflikty kompetencií a zdvojuje rozhodovacie štruktúry v Európe, pričom vzniká akási paralelná vesmírna agentúra, čo nie je v súlade s ustanoveniami Zmluvy o fungovaní Európskej únie. |
| --- | --- |

4.21

Rada GMES, ktorej vytvorenie bolo navrhnuté v nadväzujúcom oznámení o GMES (10), do značnej miery duplikuje mnohé z kompetencií riadenia európskych vesmírnych programov, a vytvára tak jasné konflikty kompetencií a zdvojuje rozhodovacie štruktúry v Európe, pričom vzniká akási paralelná vesmírna agentúra, čo nie je v súlade s ustanoveniami Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

V Bruseli 12. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Ú. v. EÚ C 43, 15.2.2012, s. 20.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 43, 15.2.2012, s. 20.

2

(3)  COM(2012) 218 final, 11. mája 2012.

3

(4)  COM(2011) 500 final, časť I/II, Rozpočet stratégie Európa 2020.

4

(5)  COM(2012) 218 final, 11. mája 2012.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 43, 15.2.2012, s. 20.

6

(7)  2012/2509 (RSP).

7

(8)  http://multimedia.esa.int/Videos/2012/01/ESA-Director-General-2012-Press-Briefing (68:00).

8

(9)  COM(2012) 218 final, 11. mája 2012.

9

(10)  COM(2012) 218 final, 11. mája 2012.

10

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/76 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/76

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zlepšení zúčtovania cenných papierov v Európskej únii a o centrálnych depozitároch cenných papierov (CSD), ktorým sa mení a dopĺňa smernica 98/26/ES“

COM(2012) 73 final – 2012/0029 (COD)

2012/C 299/14

Spravodajca: pán MORGAN

Európsky parlament (15. marca 2012) a Rada Európskej únie (3. apríla 2012) sa rozhodli podľa článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zlepšení zúčtovania cenných papierov v Európskej únii a o centrálnych depozitároch cenných papierov (CSD), ktorým sa mení a dopĺňa smernica 98/26/ES“

COM(2012) 73 final – 2012/0029 (COD).

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 12. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla 2012) prijal 110 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV víta túto regulačnú iniciatívu. Prijatím nariadenia o centrálnych depozitároch cenných papierov (CSD) doplní Komisia tri piliere nového rámca regulácie finančnej infraštruktúry v EÚ: CSD, EMIR a MiFID/MiFIR. |
| --- | --- |

1.1

EHSV víta túto regulačnú iniciatívu. Prijatím nariadenia o centrálnych depozitároch cenných papierov (CSD) doplní Komisia tri piliere nového rámca regulácie finančnej infraštruktúry v EÚ: CSD, EMIR a MiFID/MiFIR.

| 1.2 | Zavedenie eura urýchlilo cezhraničné investície do cenných papierov a hladké fungovanie cezhraničných investícií je podmienené existenciou spoločných noriem v celej Únii. Vysoká úroveň disciplíny zúčtovania znižuje riziko protistrany, či konkrétnejšie riziko likvidity a reprodukčné riziko. Navyše zvyšuje ochranu investorov tým, že pomáha zabezpečiť, že transakcie medzi kupujúcimi a predávajúcimi cenných papierov prebehnú bezpečným spôsobom a načas. Nariadenie je v tejto súvislosti dôležitým krokom smerom k dokončeniu jednotného trhu. |
| --- | --- |

1.2

Zavedenie eura urýchlilo cezhraničné investície do cenných papierov a hladké fungovanie cezhraničných investícií je podmienené existenciou spoločných noriem v celej Únii. Vysoká úroveň disciplíny zúčtovania znižuje riziko protistrany, či konkrétnejšie riziko likvidity a reprodukčné riziko. Navyše zvyšuje ochranu investorov tým, že pomáha zabezpečiť, že transakcie medzi kupujúcimi a predávajúcimi cenných papierov prebehnú bezpečným spôsobom a načas. Nariadenie je v tejto súvislosti dôležitým krokom smerom k dokončeniu jednotného trhu.

| 1.3 | Významnou zmenou navrhnutou v rámci rozsahu činnosti CSD je zákaz obmedzenej bankovej licencie. To ovplyvní dva veľké medzinárodné centrálne depozitáre cenných papierov, ktoré využívajú svoje bankové kapacity na podporu procesu zúčtovania a úschovy vo veľmi veľkom rozsahu. EHSV uznáva, že všeobecný postoj (G20, Európska komisia, IOSCO atď.) sa rázne prikláňa k oddeleniu úverových inštitúcií. Výbor podporuje Komisiu a nazdáva sa, že najlepším riešením sú samostatné banky. |
| --- | --- |

1.3

Významnou zmenou navrhnutou v rámci rozsahu činnosti CSD je zákaz obmedzenej bankovej licencie. To ovplyvní dva veľké medzinárodné centrálne depozitáre cenných papierov, ktoré využívajú svoje bankové kapacity na podporu procesu zúčtovania a úschovy vo veľmi veľkom rozsahu. EHSV uznáva, že všeobecný postoj (G20, Európska komisia, IOSCO atď.) sa rázne prikláňa k oddeleniu úverových inštitúcií. Výbor podporuje Komisiu a nazdáva sa, že najlepším riešením sú samostatné banky.

| 1.4 | Návrh jednotnej požiadavky zúčtovania dva dni po dni uzatvorenia obchodu (T+2) je veľmi dôležitý. V EÚ sa to pravdepodobne dosiahnuť dá, v prípade medzinárodných transakcií sa však bude musieť vyriešiť niekoľko nejasností. |
| --- | --- |

1.4

Návrh jednotnej požiadavky zúčtovania dva dni po dni uzatvorenia obchodu (T+2) je veľmi dôležitý. V EÚ sa to pravdepodobne dosiahnuť dá, v prípade medzinárodných transakcií sa však bude musieť vyriešiť niekoľko nejasností.

| 1.5 | Návrhy si vyžadujú dematerializáciu obchodovateľných cenných papierov. Prechodné obdobie sa končí 1. januára 2020. Členské štáty napriek tomu nedosiahli v tejto oblasti rovnaký pokrok a možno bude potrebný politický kompromis. |
| --- | --- |

1.5

Návrhy si vyžadujú dematerializáciu obchodovateľných cenných papierov. Prechodné obdobie sa končí 1. januára 2020. Členské štáty napriek tomu nedosiahli v tejto oblasti rovnaký pokrok a možno bude potrebný politický kompromis.

2.   Úvod

| 2.1 | Centrálne depozitáre cenných papierov (CSD) sú systémovo dôležité inštitúcie pre finančné trhy. Po každom obchode s cennými papiermi na burze alebo mimo nej nasledujú procesy, ktoré vedú k zúčtovaniu tohto obchodu, čo predstavuje dodanie cenných papierov za hotovosť. CSD sú kľúčové inštitúcie, ktoré umožňujú zúčtovanie prostredníctvom tzv. zúčtovacích systémov cenných papierov. CSD zabezpečujú aj prvotnú evidenciu a centrálne vedenie účtov cenných papierov, na ktorých sa zaznamenáva, koľko cenných papierov kto emitoval a všetky zmeny držby týchto cenných papierov. |
| --- | --- |

2.1

Centrálne depozitáre cenných papierov (CSD) sú systémovo dôležité inštitúcie pre finančné trhy. Po každom obchode s cennými papiermi na burze alebo mimo nej nasledujú procesy, ktoré vedú k zúčtovaniu tohto obchodu, čo predstavuje dodanie cenných papierov za hotovosť. CSD sú kľúčové inštitúcie, ktoré umožňujú zúčtovanie prostredníctvom tzv. zúčtovacích systémov cenných papierov. CSD zabezpečujú aj prvotnú evidenciu a centrálne vedenie účtov cenných papierov, na ktorých sa zaznamenáva, koľko cenných papierov kto emitoval a všetky zmeny držby týchto cenných papierov.

| 2.2 | CSD zohrávajú dôležitú úlohu aj na trhu zabezpečení, najmä na účely menovej politiky. Napríklad, takmer všetky oprávnené zabezpečenia pre operácie menovej politiky centrálnych bánk v EÚ, najmä v eurozóne, prechádzajú zúčtovacími systémami cenných papierov, ktoré prevádzkujú CSD. |
| --- | --- |

2.2

CSD zohrávajú dôležitú úlohu aj na trhu zabezpečení, najmä na účely menovej politiky. Napríklad, takmer všetky oprávnené zabezpečenia pre operácie menovej politiky centrálnych bánk v EÚ, najmä v eurozóne, prechádzajú zúčtovacími systémami cenných papierov, ktoré prevádzkujú CSD.

| 2.3 | Zúčtovacie systémy cenných papierov v EÚ zúčtovali v roku 2010 transakcie vo výške približne 920 biliónov EUR a na konci roka 2010 držali cenné papiere v hodnote takmer 39 biliónov EUR. V EÚ je viac ako 30 CSD, zvyčajne jeden v každej krajine a dva „medzinárodné“ CSD (ICSD – Clearstream Banking Luxembourg a Euroclear Bank), ktoré sú podkategóriou CSD a špecializujú sa na emisie medzinárodných dlhopisov, všeobecne známych ako „eurobondy“. |
| --- | --- |

2.3

Zúčtovacie systémy cenných papierov v EÚ zúčtovali v roku 2010 transakcie vo výške približne 920 biliónov EUR a na konci roka 2010 držali cenné papiere v hodnote takmer 39 biliónov EUR. V EÚ je viac ako 30 CSD, zvyčajne jeden v každej krajine a dva „medzinárodné“ CSD (ICSD – Clearstream Banking Luxembourg a Euroclear Bank), ktoré sú podkategóriou CSD a špecializujú sa na emisie medzinárodných dlhopisov, všeobecne známych ako „eurobondy“.

| 2.4 | CSD sú síce všeobecne bezpečné a efektívne v rámci národných hraníc, cezhraničné zúčtovanie, ktoré podporuje cezhraničné investície, je zložitejšie a vyžaduje si vyššie náklady ako domáce zúčtovanie. Napríklad, počet nevykonaných zúčtovaní je vyšší v prípade cezhraničných transakcií ako pri domácich transakciách a náklady na cezhraničné zúčtovanie sú až štyrikrát vyššie ako náklady na domáce zúčtovanie. Náklady CSD sú v rámci celkových nákladov na využívanie všetkých prvkov infraštruktúry vo všeobecnosti minimálne, hoci pre užívateľov sú tieto náklady významné. |
| --- | --- |

2.4

CSD sú síce všeobecne bezpečné a efektívne v rámci národných hraníc, cezhraničné zúčtovanie, ktoré podporuje cezhraničné investície, je zložitejšie a vyžaduje si vyššie náklady ako domáce zúčtovanie. Napríklad, počet nevykonaných zúčtovaní je vyšší v prípade cezhraničných transakcií ako pri domácich transakciách a náklady na cezhraničné zúčtovanie sú až štyrikrát vyššie ako náklady na domáce zúčtovanie. Náklady CSD sú v rámci celkových nákladov na využívanie všetkých prvkov infraštruktúry vo všeobecnosti minimálne, hoci pre užívateľov sú tieto náklady významné.

| 2.5 | Tieto bezpečnostné problémy sú dôsledkom mnohých faktorov, ako sú:






  — | dĺžka cyklu zúčtovania. Čas medzi obchodom a zúčtovaním nie je v EÚ harmonizovaný, čo vytvára narušenia, keď sa cenné papiere zúčtovávajú cezhranične; |
| --- | --- | --- |

2.5

Tieto bezpečnostné problémy sú dôsledkom mnohých faktorov, ako sú:

—

dĺžka cyklu zúčtovania. Čas medzi obchodom a zúčtovaním nie je v EÚ harmonizovaný, čo vytvára narušenia, keď sa cenné papiere zúčtovávajú cezhranične;

| — | malý, ale podstatný podiel cenných papierov stále existuje v listinnej podobe. Tieto cenné papiere sa zúčtovávajú v oveľa dlhšom cykle zúčtovania, čo zvyšuje riziko, ktoré vzniká investorom; |
| --- | --- |

—

malý, ale podstatný podiel cenných papierov stále existuje v listinnej podobe. Tieto cenné papiere sa zúčtovávajú v oveľa dlhšom cykle zúčtovania, čo zvyšuje riziko, ktoré vzniká investorom;

| — | skutočnosť, že na zlyhania zúčtovania, ktoré predstavujú situácie, keď sa transakcia nezúčtuje v plánovaný deň zúčtovania, sa nevzťahujú odrádzajúce sankcie na všetkých trhoch a v prípade, že tieto sankcie existujú, sa opatrenia týkajúce sa disciplíny pri zúčtovaní značne líšia medzi jednotlivými trhmi; |
| --- | --- |

—

skutočnosť, že na zlyhania zúčtovania, ktoré predstavujú situácie, keď sa transakcia nezúčtuje v plánovaný deň zúčtovania, sa nevzťahujú odrádzajúce sankcie na všetkých trhoch a v prípade, že tieto sankcie existujú, sa opatrenia týkajúce sa disciplíny pri zúčtovaní značne líšia medzi jednotlivými trhmi;

| — | zatiaľ čo smernica 98/26/ES o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov (SFD) obmedzuje narušenia zúčtovacích systémov cenných papierov spôsobené konkurznými konaniami proti účastníkom tohto systému, nezaoberá sa ďalšími rizikami systému alebo odolnosti CSD, ktorý systém prevádzkuje. Niektoré CSD sú vystavené dodatočnému úverovému riziku a riziku likvidity vyplývajúcim z poskytovania bankových služieb doplnkových k zúčtovaniu; |
| --- | --- |

—

zatiaľ čo smernica 98/26/ES o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov (SFD) obmedzuje narušenia zúčtovacích systémov cenných papierov spôsobené konkurznými konaniami proti účastníkom tohto systému, nezaoberá sa ďalšími rizikami systému alebo odolnosti CSD, ktorý systém prevádzkuje. Niektoré CSD sú vystavené dodatočnému úverovému riziku a riziku likvidity vyplývajúcim z poskytovania bankových služieb doplnkových k zúčtovaniu;

| — | dohody o spojení medzi CSD, hoci sa považujú za prvý krok ku konsolidácii európskych trhov zúčtovania, vyvolávajú obavy týkajúce sa bezpečnosti bez existencie konkrétnych prudenciálnych pravidiel pre takéto spojenia. Okrem toho zvyšujú vzájomné prepojenie medzi CSD, čo ďalej opodstatňuje zavedenie spoločného prudenciálneho rámca. |
| --- | --- |

—

dohody o spojení medzi CSD, hoci sa považujú za prvý krok ku konsolidácii európskych trhov zúčtovania, vyvolávajú obavy týkajúce sa bezpečnosti bez existencie konkrétnych prudenciálnych pravidiel pre takéto spojenia. Okrem toho zvyšujú vzájomné prepojenie medzi CSD, čo ďalej opodstatňuje zavedenie spoločného prudenciálneho rámca.

| 2.6 | Neexistencia efektívneho jednotného vnútorného trhu pre zúčtovanie takisto vyvoláva vážne obavy. Na európskom trhu činností po vykonaní obchodovania naďalej existujú významné prekážky, ako sú napríklad obmedzenie prístupu emitentov cenných papierov do CSD, rôzne vnútroštátne licenčné schémy a pravidlá pre CSD v celej EÚ, ako aj obmedzená hospodárska súťaž medzi rôznymi vnútroštátnymi CSD. Tieto prekážky vedú k veľmi rozdrobenému trhu. V dôsledku toho sa cezhraničné zúčtovanie transakcií opiera o zbytočne zložitý „reťazec“ vlastníctva, ktorý často zahŕňa niekoľko CSD a niekoľko ďalších sprostredkovateľov. To má negatívny vplyv na efektívnosť, ale aj na riziká spojené s cezhraničnými transakciami. |
| --- | --- |

2.6

Neexistencia efektívneho jednotného vnútorného trhu pre zúčtovanie takisto vyvoláva vážne obavy. Na európskom trhu činností po vykonaní obchodovania naďalej existujú významné prekážky, ako sú napríklad obmedzenie prístupu emitentov cenných papierov do CSD, rôzne vnútroštátne licenčné schémy a pravidlá pre CSD v celej EÚ, ako aj obmedzená hospodárska súťaž medzi rôznymi vnútroštátnymi CSD. Tieto prekážky vedú k veľmi rozdrobenému trhu. V dôsledku toho sa cezhraničné zúčtovanie transakcií opiera o zbytočne zložitý „reťazec“ vlastníctva, ktorý často zahŕňa niekoľko CSD a niekoľko ďalších sprostredkovateľov. To má negatívny vplyv na efektívnosť, ale aj na riziká spojené s cezhraničnými transakciami.

| 2.7 | Tieto problémy sú významné, pretože počet cezhraničných transakcií v Európe v rozsahu od bežných nákupov/predajov cenných papierov po prevody zabezpečení (kolaterálu) sa naďalej zvyšuje a CSD sú stále viac prepojené. Očakáva sa, že tieto trendy sa zrýchlia s príchodom cenných papierov TARGET 2 (T2S), čo je projekt, ktorý spustil Eurosystém s cieľom zabezpečiť spoločnú platformu bez hraníc pre zúčtovanie cenných papierov v Európe, ktorého začiatok sa plánuje v roku 2015. |
| --- | --- |

2.7

Tieto problémy sú významné, pretože počet cezhraničných transakcií v Európe v rozsahu od bežných nákupov/predajov cenných papierov po prevody zabezpečení (kolaterálu) sa naďalej zvyšuje a CSD sú stále viac prepojené. Očakáva sa, že tieto trendy sa zrýchlia s príchodom cenných papierov TARGET 2 (T2S), čo je projekt, ktorý spustil Eurosystém s cieľom zabezpečiť spoločnú platformu bez hraníc pre zúčtovanie cenných papierov v Európe, ktorého začiatok sa plánuje v roku 2015.

3.   Zhrnutie navrhovaného nariadenia

| 3.1 | Navrhované nariadenie má dve hlavné časti: opatrenia zamerané na všetky subjekty na trhu v rámci zúčtovania cenných papierov (hlava II) a opatrenia zamerané osobitne na CSD (hlavy III, IV a V). |
| --- | --- |

3.1

Navrhované nariadenie má dve hlavné časti: opatrenia zamerané na všetky subjekty na trhu v rámci zúčtovania cenných papierov (hlava II) a opatrenia zamerané osobitne na CSD (hlavy III, IV a V).

Zúčtovanie cenných papierov

| 3.2 | Hlava II ukladá tzv. „dematerializáciu/imobilizáciu cenných papierov“, čo predstavuje emisiu cenných papierov v zaknihovanej podobe. Toto opatrenie má za cieľ zvýšiť efektívnosť zúčtovania, uľahčiť skrátenie lehôt na zúčtovanie a zaistiť integritu emisie cenných papierov tým, že umožní ľahšie zosúladenie držaných cenných papierov. V navrhovanom nariadení sa ustanovuje dostatočne dlhé prechodné obdobie do 1. januára 2020, aby sa trhovým subjektom z členských štátov, kde stále existuje významné množstvo cenných papierov v listinnej podobe, umožnilo dosiahnuť súlad s týmto opatrením. |
| --- | --- |

3.2

Hlava II ukladá tzv. „dematerializáciu/imobilizáciu cenných papierov“, čo predstavuje emisiu cenných papierov v zaknihovanej podobe. Toto opatrenie má za cieľ zvýšiť efektívnosť zúčtovania, uľahčiť skrátenie lehôt na zúčtovanie a zaistiť integritu emisie cenných papierov tým, že umožní ľahšie zosúladenie držaných cenných papierov. V navrhovanom nariadení sa ustanovuje dostatočne dlhé prechodné obdobie do 1. januára 2020, aby sa trhovým subjektom z členských štátov, kde stále existuje významné množstvo cenných papierov v listinnej podobe, umožnilo dosiahnuť súlad s týmto opatrením.

| 3.3 | Harmonizuje lehotu na zúčtovanie pre transakcie s cennými papiermi v celej EÚ. V Európe sa väčšina transakcií s cennými papiermi zúčtuje dva alebo tri dni po dni uzatvorenia obchodu v závislosti od jednotlivého trhu. Lehota na zúčtovanie sa zjednotí a stanoví na dva dni po dni uzatvorenia obchodu, hoci kratšie lehoty na zúčtovanie budú povolené. |
| --- | --- |

3.3

Harmonizuje lehotu na zúčtovanie pre transakcie s cennými papiermi v celej EÚ. V Európe sa väčšina transakcií s cennými papiermi zúčtuje dva alebo tri dni po dni uzatvorenia obchodu v závislosti od jednotlivého trhu. Lehota na zúčtovanie sa zjednotí a stanoví na dva dni po dni uzatvorenia obchodu, hoci kratšie lehoty na zúčtovanie budú povolené.

| 3.4 | Harmonizuje opatrenia týkajúce sa disciplíny pri zúčtovaní v celej EÚ. Tieto spočívajú v opatreniach ex ante na predchádzanie nevykonaniam zúčtovania a v opatreniach ex post na riešenie nevykonaní zúčtovania. |
| --- | --- |

3.4

Harmonizuje opatrenia týkajúce sa disciplíny pri zúčtovaní v celej EÚ. Tieto spočívajú v opatreniach ex ante na predchádzanie nevykonaniam zúčtovania a v opatreniach ex post na riešenie nevykonaní zúčtovania.

Povoľovanie CSD a dohľad nad nimi

| 3.5 | V smernici 98/26/ES sa už definujú zúčtovacie systémy cenných papierov ako formálne usporiadania, ktoré umožňujú prevody cenných papierov medzi jednotlivými účastníkmi. Táto smernica sa však nevzťahuje na inštitúcie, ktoré sú zodpovedné za prevádzku takýchto systémov. Vzhľadom na rastúcu zložitosť takýchto systémov a rizík súvisiacich so zúčtovaním je nevyhnutné, aby sa inštitúcie, ktoré prevádzkujú zúčtovacie systémy cenných papierov, právne vymedzili, schválili a podliehali dohľadu na základe súboru spoločných prudenciálnych noriem. |
| --- | --- |

3.5

V smernici 98/26/ES sa už definujú zúčtovacie systémy cenných papierov ako formálne usporiadania, ktoré umožňujú prevody cenných papierov medzi jednotlivými účastníkmi. Táto smernica sa však nevzťahuje na inštitúcie, ktoré sú zodpovedné za prevádzku takýchto systémov. Vzhľadom na rastúcu zložitosť takýchto systémov a rizík súvisiacich so zúčtovaním je nevyhnutné, aby sa inštitúcie, ktoré prevádzkujú zúčtovacie systémy cenných papierov, právne vymedzili, schválili a podliehali dohľadu na základe súboru spoločných prudenciálnych noriem.

| 3.6 | CSD budú musieť byť schválené vnútroštátnymi príslušnými orgánmi a budú musieť podliehať dohľadu týchto orgánov v mieste, kde majú CSD sídlo. Avšak vzhľadom na rastúci cezhraničný aspekt ich činnosti sa budú musieť konzultovať ostatné orgány súvisiace so zúčtovacími systémami cenných papierov, ktoré prevádzkuje CSD, a iné subjekty v skupine. ESMA bude mať významnú úlohu pri vypracúvaní návrhov technických predpisov s cieľom harmonizovať proces povoľovania a zabezpečiť spoluprácu medzi orgánmi. |
| --- | --- |

3.6

CSD budú musieť byť schválené vnútroštátnymi príslušnými orgánmi a budú musieť podliehať dohľadu týchto orgánov v mieste, kde majú CSD sídlo. Avšak vzhľadom na rastúci cezhraničný aspekt ich činnosti sa budú musieť konzultovať ostatné orgány súvisiace so zúčtovacími systémami cenných papierov, ktoré prevádzkuje CSD, a iné subjekty v skupine. ESMA bude mať významnú úlohu pri vypracúvaní návrhov technických predpisov s cieľom harmonizovať proces povoľovania a zabezpečiť spoluprácu medzi orgánmi.

| 3.7 | Na základe návrhu sa schváleným CSD udeľuje „pas“ na poskytovanie služieb v Únii buď prostredníctvom priameho poskytovania služieb v inom členskom štáte alebo prostredníctvom zriadenia pobočky v tomto členskom štáte. CSD z tretej krajiny sa môže udeliť prístup do Únie, ak ho uznal ESMA. |
| --- | --- |

3.7

Na základe návrhu sa schváleným CSD udeľuje „pas“ na poskytovanie služieb v Únii buď prostredníctvom priameho poskytovania služieb v inom členskom štáte alebo prostredníctvom zriadenia pobočky v tomto členskom štáte. CSD z tretej krajiny sa môže udeliť prístup do Únie, ak ho uznal ESMA.

Požiadavky na CSD

| 3.8 | Keďže CSD sú systémovo významné a vykonávajú dôležité služby pre trh s cennými papiermi, musia sa na ne vzťahovať vysoké prudenciálne normy s cieľom zabezpečiť ich životaschopnosť a ochranu ich účastníkov. Požiadavky na CSD sú zoskupené do niekoľkých kategórií: organizačné požiadavky, pravidlá výkonu činnosti, požiadavky na služby CSD, prudenciálne požiadavky a požiadavky na spojenia CSD. |
| --- | --- |

3.8

Keďže CSD sú systémovo významné a vykonávajú dôležité služby pre trh s cennými papiermi, musia sa na ne vzťahovať vysoké prudenciálne normy s cieľom zabezpečiť ich životaschopnosť a ochranu ich účastníkov. Požiadavky na CSD sú zoskupené do niekoľkých kategórií: organizačné požiadavky, pravidlá výkonu činnosti, požiadavky na služby CSD, prudenciálne požiadavky a požiadavky na spojenia CSD.

| 3.9 | Pravidlá výkonu činnosti vyžadujú, aby boli operácie nediskriminačné, transparentné a založené striktne na rizikách a aby sa príslušným orgánom v plnej miere poskytovali informácie o nákladoch a výnosoch. |
| --- | --- |

3.9

Pravidlá výkonu činnosti vyžadujú, aby boli operácie nediskriminačné, transparentné a založené striktne na rizikách a aby sa príslušným orgánom v plnej miere poskytovali informácie o nákladoch a výnosoch.

| 3.10 | Požiadavky na služby CSD zahŕňajú povinnosť zúčtovania najneskôr v druhý pracovný deň po uskutočnení obchodu a oddelenia účtov. Pokiaľ ide o zúčtovanie hotovosti, v návrhu sa požaduje, aby CSD zúčtovali na účtoch centrálnej banky, pokiaľ je to vhodné a dostupné. Peňažné zúčtovanie v komerčných bankách je povolené, avšak na rozdiel od niektorých súčasných postupov sa musí vykonať prostredníctvom samostatnej úverovej inštitúcie, ktorá pôsobí ako zúčtovací agent. |
| --- | --- |

3.10

Požiadavky na služby CSD zahŕňajú povinnosť zúčtovania najneskôr v druhý pracovný deň po uskutočnení obchodu a oddelenia účtov. Pokiaľ ide o zúčtovanie hotovosti, v návrhu sa požaduje, aby CSD zúčtovali na účtoch centrálnej banky, pokiaľ je to vhodné a dostupné. Peňažné zúčtovanie v komerčných bankách je povolené, avšak na rozdiel od niektorých súčasných postupov sa musí vykonať prostredníctvom samostatnej úverovej inštitúcie, ktorá pôsobí ako zúčtovací agent.

| 3.11 | Prudenciálne požiadavky na samotné CSD zahŕňajú dôležité ustanovenia týkajúce sa znižovania prevádzkového rizika. Keďže CSD by sa nemalo dovoliť vykonávať služby bankového charakteru priamo, hlavným rizikom, ktorému CSD čelí, je prevádzkové riziko. Tieto ustanovenia zahŕňajú vhodné opatrenia na zabezpečenie kontinuity prevádzky, vrátane zúčtovania, za všetkých okolností. Kapitálové požiadavky sa takisto stanovujú s odvolaním sa na prevádzkové náklady – CSD by mal držať kapitál, nerozdelený zisk a rezervy na pokrytie prevádzkových nákladov aspoň na šesť mesiacov. |
| --- | --- |

3.11

Prudenciálne požiadavky na samotné CSD zahŕňajú dôležité ustanovenia týkajúce sa znižovania prevádzkového rizika. Keďže CSD by sa nemalo dovoliť vykonávať služby bankového charakteru priamo, hlavným rizikom, ktorému CSD čelí, je prevádzkové riziko. Tieto ustanovenia zahŕňajú vhodné opatrenia na zabezpečenie kontinuity prevádzky, vrátane zúčtovania, za všetkých okolností. Kapitálové požiadavky sa takisto stanovujú s odvolaním sa na prevádzkové náklady – CSD by mal držať kapitál, nerozdelený zisk a rezervy na pokrytie prevádzkových nákladov aspoň na šesť mesiacov.

| 3.12 | Požiadavky pre spojené CSD obsahujú aj vymedzenie rovnakých pravidiel pre konečné zúčtovanie. |
| --- | --- |

3.12

Požiadavky pre spojené CSD obsahujú aj vymedzenie rovnakých pravidiel pre konečné zúčtovanie.

Prístup do CSD

| 3.13 | Otvorenie trhu pre služby CSD a odstránenie prekážok prístupu je jedným z cieľov tejto iniciatívy. Zvažujú sa tri druhy prístupu: a) medzi emitentmi a CSD, b) medzi jednotlivými CSD a c) medzi CSD a ostatnými trhovými infraštruktúrami. |
| --- | --- |

3.13

Otvorenie trhu pre služby CSD a odstránenie prekážok prístupu je jedným z cieľov tejto iniciatívy. Zvažujú sa tri druhy prístupu: a) medzi emitentmi a CSD, b) medzi jednotlivými CSD a c) medzi CSD a ostatnými trhovými infraštruktúrami.

| 3.14 | Návrh zavádza právo emitentov evidovať svoje cenné papiere v akomkoľvek CSD schválenom v Únii, ako aj právo CSD poskytovať služby pre cenné papiere, ktoré boli vydané podľa práva iného členského štátu. |
| --- | --- |

3.14

Návrh zavádza právo emitentov evidovať svoje cenné papiere v akomkoľvek CSD schválenom v Únii, ako aj právo CSD poskytovať služby pre cenné papiere, ktoré boli vydané podľa práva iného členského štátu.

| 3.15 | CSD mal mať právo získavať transakčné informácie od centrálnych protistrán (CCP) a obchodných miest a tieto infraštruktúry by mali mať prístup do zúčtovacích systémov cenných papierov prevádzkovaných CSD. |
| --- | --- |

3.15

CSD mal mať právo získavať transakčné informácie od centrálnych protistrán (CCP) a obchodných miest a tieto infraštruktúry by mali mať prístup do zúčtovacích systémov cenných papierov prevádzkovaných CSD.

Úverové inštitúcie

| 3.16 | Keď zúčtovanie v centrálnej banke nie je vhodné alebo dostupné, CSD môže svojim účastníkom ponúknuť peňažné zúčtovanie v komerčných bankách. Samotné CSD by však nemali poskytovať bankové služby doplnkové k zúčtovaniu, ale ich príslušné orgány by im mali povoliť určiť úverovú inštitúciu, aby konala ako ich zúčtovací agent s cieľom otvoriť peňažné účty a poskytovať úverové nástroje na uľahčenie zúčtovania. |
| --- | --- |

3.16

Keď zúčtovanie v centrálnej banke nie je vhodné alebo dostupné, CSD môže svojim účastníkom ponúknuť peňažné zúčtovanie v komerčných bankách. Samotné CSD by však nemali poskytovať bankové služby doplnkové k zúčtovaniu, ale ich príslušné orgány by im mali povoliť určiť úverovú inštitúciu, aby konala ako ich zúčtovací agent s cieľom otvoriť peňažné účty a poskytovať úverové nástroje na uľahčenie zúčtovania.

| 3.17 | Toto oddelenie CSD a zúčtovacích agentov predstavuje dôležité opatrenie s cieľom riešiť a zvýšiť bezpečnosť CSD. Bankové služby doplnkové k zúčtovaniu zvyšujú riziká, ktorým sú CSD vystavené, a tým pravdepodobnosť, že CSD utrpí zlyhanie alebo bude vystavený veľkému otrasu. |
| --- | --- |

3.17

Toto oddelenie CSD a zúčtovacích agentov predstavuje dôležité opatrenie s cieľom riešiť a zvýšiť bezpečnosť CSD. Bankové služby doplnkové k zúčtovaniu zvyšujú riziká, ktorým sú CSD vystavené, a tým pravdepodobnosť, že CSD utrpí zlyhanie alebo bude vystavený veľkému otrasu.

| 3.18 | Zatiaľ čo niektoré CSD zvyčajne poskytujú bankové služby na dennom základe (sú v plnom rozsahu kryté prostredníctvom zabezpečení a iných finančných zdrojov) a tieto služby sú obmedzené na doplnkové služby k zúčtovaniu, spracované sumy sú však značné a akékoľvek zlyhanie takýchto CSD by malo negatívne dôsledky na trhy cenných papierov a platieb. Požiadavka poskytovať bankové služby prostredníctvom samostatného právneho subjektu iného, ako je subjekt, ktorý poskytuje základné služby CSD, zabráni prenosu rizík z bankových služieb na poskytovanie základných služieb CSD, najmä v prípade platobnej neschopnosti alebo silného otrasu vyplývajúceho z bankových služieb. |
| --- | --- |

3.18

Zatiaľ čo niektoré CSD zvyčajne poskytujú bankové služby na dennom základe (sú v plnom rozsahu kryté prostredníctvom zabezpečení a iných finančných zdrojov) a tieto služby sú obmedzené na doplnkové služby k zúčtovaniu, spracované sumy sú však značné a akékoľvek zlyhanie takýchto CSD by malo negatívne dôsledky na trhy cenných papierov a platieb. Požiadavka poskytovať bankové služby prostredníctvom samostatného právneho subjektu iného, ako je subjekt, ktorý poskytuje základné služby CSD, zabráni prenosu rizík z bankových služieb na poskytovanie základných služieb CSD, najmä v prípade platobnej neschopnosti alebo silného otrasu vyplývajúceho z bankových služieb.

| 3.19 | V prípade CSD, ktoré v súčasnosti poskytujú bankové služby, sú hlavnými nákladmi spojenými s týmto opatrením právne náklady spojené so zriadením samostatného právneho subjektu na poskytovanie bankových služieb. Komisia sa domnieva, že neexistujú žiadne menej prísne alternatívy k oddeleniu bankových služieb, ktoré by úplne odstránili nebezpečenstvo prenosu rizík z bankových služieb na základné služby CSD. |
| --- | --- |

3.19

V prípade CSD, ktoré v súčasnosti poskytujú bankové služby, sú hlavnými nákladmi spojenými s týmto opatrením právne náklady spojené so zriadením samostatného právneho subjektu na poskytovanie bankových služieb. Komisia sa domnieva, že neexistujú žiadne menej prísne alternatívy k oddeleniu bankových služieb, ktoré by úplne odstránili nebezpečenstvo prenosu rizík z bankových služieb na základné služby CSD.

| 3.20 | S cieľom zaistiť prínos vyplývajúci z poskytovania tak služieb CSD, ako aj bankových služieb v rámci tej istej skupiny podnikov, požiadavka, aby bankové služby uskutočňovala osobitná úverová inštitúcia, by nemala brániť tejto úverovej inštitúcii v tom, aby patrila do rovnakej skupiny podnikov ako CSD. |
| --- | --- |

3.20

S cieľom zaistiť prínos vyplývajúci z poskytovania tak služieb CSD, ako aj bankových služieb v rámci tej istej skupiny podnikov, požiadavka, aby bankové služby uskutočňovala osobitná úverová inštitúcia, by nemala brániť tejto úverovej inštitúcii v tom, aby patrila do rovnakej skupiny podnikov ako CSD.

| 3.21 | Príslušný orgán by mal byť schopný preukázať v jednotlivých prípadoch neexistenciu systémového rizika vznikajúceho poskytovaním tak služieb CSD, ako aj bankových služieb jednou a tou istou právnickou osobou. V takomto prípade by sa Európskej komisii mohla zaslať odôvodnená žiadosť, pričom Komisia môže schváliť výnimku. V každom prípade by činnosť CSD s povolením konať ako úverová inštitúcia mala byť obmedzená na poskytovanie bankových služieb doplnkových k zúčtovaniu. |
| --- | --- |

3.21

Príslušný orgán by mal byť schopný preukázať v jednotlivých prípadoch neexistenciu systémového rizika vznikajúceho poskytovaním tak služieb CSD, ako aj bankových služieb jednou a tou istou právnickou osobou. V takomto prípade by sa Európskej komisii mohla zaslať odôvodnená žiadosť, pričom Komisia môže schváliť výnimku. V každom prípade by činnosť CSD s povolením konať ako úverová inštitúcia mala byť obmedzená na poskytovanie bankových služieb doplnkových k zúčtovaniu.

Sankcie

| 3.22 | Inventúra zavedených národných režimov dohľadu napríklad ukázala, že výška peňažných sankcií sa v jednotlivých členských štátoch veľmi líši, že niektoré príslušné orgány nemajú k dispozícii určité dôležité právomoci ukladať sankcie a že niektoré príslušné orgány nemôžu ukladať sankcie fyzickým a právnickým osobám. Komisia preto navrhuje, že príslušné orgány by na tento účel mali mať k dispozícii minimálny súbor administratívnych sankcií a opatrení vrátane odňatia povolenia, verejných varovaní, odvolania vedenia, vrátenia ziskov získaných pri porušení tohto nariadenia, pokiaľ ich možno určiť, a administratívnych pokút. |
| --- | --- |

3.22

Inventúra zavedených národných režimov dohľadu napríklad ukázala, že výška peňažných sankcií sa v jednotlivých členských štátoch veľmi líši, že niektoré príslušné orgány nemajú k dispozícii určité dôležité právomoci ukladať sankcie a že niektoré príslušné orgány nemôžu ukladať sankcie fyzickým a právnickým osobám. Komisia preto navrhuje, že príslušné orgány by na tento účel mali mať k dispozícii minimálny súbor administratívnych sankcií a opatrení vrátane odňatia povolenia, verejných varovaní, odvolania vedenia, vrátenia ziskov získaných pri porušení tohto nariadenia, pokiaľ ich možno určiť, a administratívnych pokút.

4.   Postoj EHSV

| 4.1 | EHSV víta túto regulačnú iniciatívu. Prijatím nariadenia o centrálnych depozitároch cenných papierov (CSD) doplní Komisia tri piliere nového rámca regulácie finančnej infraštruktúry v EÚ: CSD, EMIR a MiFID/MiFIR. Tieto tri nástroje umožňujú rozsiahle a komplexné pokrytie trhu. Komisia musí zabezpečiť, aby tieto nástroje navzájom do seba zapadali bez prekrývania, ktoré by mohlo viesť k rôznym interpretáciám nových pravidiel. Dôležité je aj to, aby boli tieto rozdielne legislatívne iniciatívy v kľúčových oblastiach navzájom koherentné a konzistentné. |
| --- | --- |

4.1

EHSV víta túto regulačnú iniciatívu. Prijatím nariadenia o centrálnych depozitároch cenných papierov (CSD) doplní Komisia tri piliere nového rámca regulácie finančnej infraštruktúry v EÚ: CSD, EMIR a MiFID/MiFIR. Tieto tri nástroje umožňujú rozsiahle a komplexné pokrytie trhu. Komisia musí zabezpečiť, aby tieto nástroje navzájom do seba zapadali bez prekrývania, ktoré by mohlo viesť k rôznym interpretáciám nových pravidiel. Dôležité je aj to, aby boli tieto rozdielne legislatívne iniciatívy v kľúčových oblastiach navzájom koherentné a konzistentné.

| 4.2 | Orgán ESMA bude zodpovedný za vypracovanie technických noriem pre tento nový právny predpis, ako aj za ostatné dva piliere. Výbor poukazuje na rozsah úloh a zodpovedností, ktoré sú pridelené ESMA v pomerne krátkom časovom rámci. Patrí medzi ne aj zodpovednosť v oblasti regulácie ratingových agentúr, dohľad nad sektorom auditu, zapojenie do predaja nakrátko a swapov na úverové zlyhanie, dohľad nad uplatňovaním smernice o správcoch AIF. Je dôležité, aby mal ESMA dostatočný počet kvalifikovaných a skúsených zamestnancov, aby mohol účinne vykonávať svoje úlohy. |
| --- | --- |

4.2

Orgán ESMA bude zodpovedný za vypracovanie technických noriem pre tento nový právny predpis, ako aj za ostatné dva piliere. Výbor poukazuje na rozsah úloh a zodpovedností, ktoré sú pridelené ESMA v pomerne krátkom časovom rámci. Patrí medzi ne aj zodpovednosť v oblasti regulácie ratingových agentúr, dohľad nad sektorom auditu, zapojenie do predaja nakrátko a swapov na úverové zlyhanie, dohľad nad uplatňovaním smernice o správcoch AIF. Je dôležité, aby mal ESMA dostatočný počet kvalifikovaných a skúsených zamestnancov, aby mohol účinne vykonávať svoje úlohy.

| 4.3 | Vzhľadom na to, že podniky poskytujúce finančné služby budú podliehať novej právnej úprave, novému dohľadu, novým prudenciálnym požiadavkám atď., predpisy o CSD prinesú pre odvetvie finančných služieb ďalšie zmeny. EHSV podporuje zavedenie týchto zmien, ale nalieha na regulačné orgány a orgány dohľadu, najmä ESMA, aby sa pripravili na prípadné problémy, ktoré by mohli byť spôsobené nadmernou reguláciou. |
| --- | --- |

4.3

Vzhľadom na to, že podniky poskytujúce finančné služby budú podliehať novej právnej úprave, novému dohľadu, novým prudenciálnym požiadavkám atď., predpisy o CSD prinesú pre odvetvie finančných služieb ďalšie zmeny. EHSV podporuje zavedenie týchto zmien, ale nalieha na regulačné orgány a orgány dohľadu, najmä ESMA, aby sa pripravili na prípadné problémy, ktoré by mohli byť spôsobené nadmernou reguláciou.

| 4.4 | Zavedenie eura urýchlilo cezhraničné investície do cenných papierov a hladké fungovanie cezhraničných investícií je podmienené existenciou spoločných noriem v celej Únii. Vysoká úroveň disciplíny zúčtovania znižuje riziko protistrany, či konkrétnejšie riziko likvidity a reprodukčné riziko. Navyše zvyšuje ochranu investorov tým, že pomáha zabezpečiť, že transakcie medzi kupujúcimi a predávajúcimi cenných papierov prebehnú bezpečným spôsobom a načas. Nariadenie je v tejto súvislosti dôležitým krokom smerom k dokončeniu jednotného trhu. |
| --- | --- |

4.4

Zavedenie eura urýchlilo cezhraničné investície do cenných papierov a hladké fungovanie cezhraničných investícií je podmienené existenciou spoločných noriem v celej Únii. Vysoká úroveň disciplíny zúčtovania znižuje riziko protistrany, či konkrétnejšie riziko likvidity a reprodukčné riziko. Navyše zvyšuje ochranu investorov tým, že pomáha zabezpečiť, že transakcie medzi kupujúcimi a predávajúcimi cenných papierov prebehnú bezpečným spôsobom a načas. Nariadenie je v tejto súvislosti dôležitým krokom smerom k dokončeniu jednotného trhu.

| 4.5 | Návrh na udeľovanie pasov treba privítať aj v súvislosti s jednotným trhom, pretože pomôže odstrániť prekážky v prístupe a emitenti zároveň získajú právo evidovať svoje cenné papiere v akomkoľvek CSD schválenom v Únii. Zároveň treba privítať tento prielom národných monopolov na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

4.5

Návrh na udeľovanie pasov treba privítať aj v súvislosti s jednotným trhom, pretože pomôže odstrániť prekážky v prístupe a emitenti zároveň získajú právo evidovať svoje cenné papiere v akomkoľvek CSD schválenom v Únii. Zároveň treba privítať tento prielom národných monopolov na vnútornom trhu.

| 4.6 | Dá sa očakávať, že prístup k vymedzeniu obchodného modelu CSD založený na nízkom riziku, ako aj skutočnosť, že tento model bude obmedzený nariadením, bude mať na konkurencieschopnosť a inováciu CSD pozitívny aj negatívny vplyv. Otvorenie cezhraničného trhu bude nepochybne prínosom. CSD môžu poskytovať určitý súbor služieb, pokiaľ prispievajú k zvýšeniu bezpečnosti, efektívnosti a transparentnosti trhov s cennými papiermi. Okrem toho a s cieľom ďalej podporiť inovácie EHSV navrhuje zakázať CSD len to, aby vlastnili podniky nesúvisiace s činnosťou CSD, pokiaľ by takéto aktivity negatívne vplývali na rizikový profil CSD. |
| --- | --- |

4.6

Dá sa očakávať, že prístup k vymedzeniu obchodného modelu CSD založený na nízkom riziku, ako aj skutočnosť, že tento model bude obmedzený nariadením, bude mať na konkurencieschopnosť a inováciu CSD pozitívny aj negatívny vplyv. Otvorenie cezhraničného trhu bude nepochybne prínosom. CSD môžu poskytovať určitý súbor služieb, pokiaľ prispievajú k zvýšeniu bezpečnosti, efektívnosti a transparentnosti trhov s cennými papiermi. Okrem toho a s cieľom ďalej podporiť inovácie EHSV navrhuje zakázať CSD len to, aby vlastnili podniky nesúvisiace s činnosťou CSD, pokiaľ by takéto aktivity negatívne vplývali na rizikový profil CSD.

| 4.7 | Významnou zmenou navrhnutou v rámci rozsahu činnosti CSD je zákaz obmedzenej bankovej licencie. Táto zmena bude mať vplyv na dva veľké medzinárodné centrálne depozitáre cenných papierov (Euroclear a Clearstream), ktoré využívajú svoje bankové kapacity na podporu procesu zúčtovania a úschovy vo veľmi veľkom rozsahu. Rozsah bankových činností je veľmi obmedzený a nedávnu krízu zvládol bez problémov. EHSV však uznáva, že všeobecný postoj (G20, Európska komisia, IOSCO atď.) sa rázne prikláňa k oddeleniu úverových inštitúcií. CSD budú môcť založiť banku s obmedzenou pôsobnosťou v skupinovom vlastníctve. Neočakáva sa, že by to spôsobilo rozsiahlejšiu revíziu obchodného modelu CSD. |
| --- | --- |

4.7

Významnou zmenou navrhnutou v rámci rozsahu činnosti CSD je zákaz obmedzenej bankovej licencie. Táto zmena bude mať vplyv na dva veľké medzinárodné centrálne depozitáre cenných papierov (Euroclear a Clearstream), ktoré využívajú svoje bankové kapacity na podporu procesu zúčtovania a úschovy vo veľmi veľkom rozsahu. Rozsah bankových činností je veľmi obmedzený a nedávnu krízu zvládol bez problémov. EHSV však uznáva, že všeobecný postoj (G20, Európska komisia, IOSCO atď.) sa rázne prikláňa k oddeleniu úverových inštitúcií. CSD budú môcť založiť banku s obmedzenou pôsobnosťou v skupinovom vlastníctve. Neočakáva sa, že by to spôsobilo rozsiahlejšiu revíziu obchodného modelu CSD.

| 4.8 | Napriek názoru Komisie, že neexistuje alternatíva k oddeleniu bankovníctva od hlavnej činnosti CSD, ustanovenie uvedené v bode 3.21 umožňuje prípadnú výnimku, ak ju schváli príslušný vnútroštátny orgán. Hoci existuje možnosť udelenia výnimky, výbor podporuje Komisiu a nazdáva sa, že najlepším riešením sú samostatné banky. |
| --- | --- |

4.8

Napriek názoru Komisie, že neexistuje alternatíva k oddeleniu bankovníctva od hlavnej činnosti CSD, ustanovenie uvedené v bode 3.21 umožňuje prípadnú výnimku, ak ju schváli príslušný vnútroštátny orgán. Hoci existuje možnosť udelenia výnimky, výbor podporuje Komisiu a nazdáva sa, že najlepším riešením sú samostatné banky.

| 4.9 | Návrhy si vyžadujú dematerializáciu obchodovateľných cenných papierov. Prechodné obdobie sa končí v roku 2020. Členské štáty napriek tomu nedosiahli v tejto oblasti rovnaký pokrok a možno bude potrebný politický kompromis. |
| --- | --- |

4.9

Návrhy si vyžadujú dematerializáciu obchodovateľných cenných papierov. Prechodné obdobie sa končí v roku 2020. Členské štáty napriek tomu nedosiahli v tejto oblasti rovnaký pokrok a možno bude potrebný politický kompromis.

| 4.10 | Ďalším kľúčovým návrhom je jednotná požiadavka zúčtovania dva dni po dni uzatvorenia obchodu (T+2). Je pravdepodobné, že na vnútornom trhu sa to dosiahnuť dá, no v prípade medzinárodných transakcií sa bude musieť vyriešiť niekoľko nejasností. Okrem iného ide o komplikácie spôsobené cudzou menou, skutočnosť, že cenné papiere môžu byť na úver, rozdiely v časových pásmach, rozdielne cykly zúčtovania na trhoch iných regiónov a vysoké náklady, ktoré môžu vzniknúť pri automatizácii systémov s cieľom umožniť zúčtovanie T+2. |
| --- | --- |

4.10

Ďalším kľúčovým návrhom je jednotná požiadavka zúčtovania dva dni po dni uzatvorenia obchodu (T+2). Je pravdepodobné, že na vnútornom trhu sa to dosiahnuť dá, no v prípade medzinárodných transakcií sa bude musieť vyriešiť niekoľko nejasností. Okrem iného ide o komplikácie spôsobené cudzou menou, skutočnosť, že cenné papiere môžu byť na úver, rozdiely v časových pásmach, rozdielne cykly zúčtovania na trhoch iných regiónov a vysoké náklady, ktoré môžu vzniknúť pri automatizácii systémov s cieľom umožniť zúčtovanie T+2.

| 4.11 | Nariadenie v podstate vyžaduje, aby všetky CSD zaviedli režimy, ktoré „pokutujú“ účastníkov, ktorí nezúčtujú transakcie včas, ale tento režim sa musí prispôsobiť danému nástroju. Postihovanie neskorého doručenia nelikvidných akcií alebo akcií MSP by malo negatívny dosah na ich trhovú likviditu. Mala by sa zvážiť výnimka pre kótované MSP. Návrh nariadenia nerieši, kam budú smerovať prostriedky získané z pokút. |
| --- | --- |

4.11

Nariadenie v podstate vyžaduje, aby všetky CSD zaviedli režimy, ktoré „pokutujú“ účastníkov, ktorí nezúčtujú transakcie včas, ale tento režim sa musí prispôsobiť danému nástroju. Postihovanie neskorého doručenia nelikvidných akcií alebo akcií MSP by malo negatívny dosah na ich trhovú likviditu. Mala by sa zvážiť výnimka pre kótované MSP. Návrh nariadenia nerieši, kam budú smerovať prostriedky získané z pokút.

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/81 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/81

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o transparentnosti opatrení regulujúcich stanovovanie cien liekov na humánne použitie a ich zaraďovanie do pôsobnosti verejných systémov zdravotného poistenia“

COM(2012) 84 final – 2012/0035 (COD)

2012/C 299/15

Spravodajkyňa: Ingrid KÖSSLER

Rada 14. marca 2012 a Európsky parlament 13. marca 2012 sa rozhodli podľa článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o transparentnosti opatrení regulujúcich stanovovanie cien liekov na humánne použitie a ich zaraďovanie do pôsobnosti verejných systémov zdravotného poistenia“

COM(2012) 84 final – 2012/0035 (COD).

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 12. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 12. júla 2012) prijal 123 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 8 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   EHSV zdôrazňuje, že zdravie je hlavnou prioritou občanov Európy (1) a opätovne potvrdzuje, že každý liek povolený v EÚ by mal byť dostupný pacientom vo všetkých členských štátoch.

1.2   EHSV podčiarkuje, že prístup k základným liekom je súčasťou práva na najvyššiu dosiahnuteľnú úroveň zdravia a prispieva k splneniu záväzku EÚ presadzovať „blaho“ (článok 3 Zmluvy o EÚ).

1.3   EHSV zdôrazňuje, že smernica sa nemôže vzťahovať len na jednu časť trhu s farmaceutickými výrobkami, ale sa musí týkať celého trhu, vrátane súkromných zdravotných poisťovní a verejných a súkromných zariadení, ktoré tvoria podstatnú časť dopytu po liekoch, aby sa zaručila spravodlivá hospodárska súťaž a aby sa mohol dokončiť jednotný trh.

1.4   EHSV konštatuje, že nerovnosti v oblasti zdravia stáli EÚ v roku 2004 podľa odhadov 141 miliárd EUR, t. j. 1,4 % HDP (2).

1.5   EHSV s obavami konštatuje, že podmienky stanovovania cien liekov a úhrad súvisiace s prístupom k liekom sú v EÚ-27 slabo pochopené.

1.6   EHSV zdôrazňuje rozdiely v úmrtnosti a chorobnosti, ktoré v súčasnosti existujú medzi členskými štátmi EÚ, najmä pokiaľ ide o kardiovaskulárne choroby, rakovinu a ochorenia dýchacích ciest (3).

1.7   EHSV konštatuje, že postupy stanovovania cien a úhrad, ktoré presahujú lehoty stanovené v smernici prispievajú k oddialeniu uvedenia inovatívnych liekov na trh (4).

1.8   EHSV zdôrazňuje, že toto má dosah na pacientov s vážnymi alebo život ohrozujúcimi ochoreniami, pre ktorých nie je dostupná žiadna náhradná liečba. Oneskorenie prístupu k liekom môže vážne ovplyvniť životné podmienky pacientov a skrátiť dĺžku ich života.

1.9   EHSV zdôrazňuje, že ak pacient potrebuje určitý liek, je nevyhnutné aby vopred vedel, aké pravidlá sa vzťahujú na prístup k lieku a na jeho úhradu. Pacientovi by to malo pomôcť prijať informované rozhodnutie a vyhnúť sa nepochopeniu a nedorozumeniam. Zároveň by sa tak vytvorila väčšia dôvera medzi pacientom a poskytovateľom zdravotnej starostlivosti.

1.10   EHSV sa domnieva, že vhodným spôsobom, ako nastoliť dôveru, by bolo ustanovenie otvoreného a transparentného postupu, sčasti podľa návrhu Komisie.

1.11   EHSV navrhuje, aby sa príprava a realizácia činností EÚ v oblasti transparentnosti stanovovania cien liekov a úhrad opierala o úzku spoluprácu so špecializovanými orgánmi a zapojenie zainteresovaných strán, na čo je potrebné vytvoriť rámec pravidelných konzultácií.

1.11.1   EHSV preto navrhuje rozšíriť expertnú skupinu (výbor pre transparentnosť), ktorá bola zriadená na základe smernice 89/105/EHS a ktorá je zachovaná v súčasnom návrhu, s cieľom dosiahnuť v nej širšie zastúpenie.

1.11.2   EHSV navrhuje, aby expertná skupina pôsobiaca vo verejnom záujme asistovala Európskej komisii pri tvorbe a realizácii činností EÚ v oblasti transparentnosti postupov a podporovala výmenu relevantných skúseností, politík a postupov medzi členskými štátmi a rôznymi zainteresovanými stranami.

1.11.3   EHSV zdôrazňuje, že účinné monitorovanie a podpora na úrovni EÚ prostredníctvom účinného vykonávania a s ním spojeného monitorovania a hodnotenia zo strany EÚ má kľúčový význam pri odhaľovaní prekážok a zdržaní v sprístupnení liekov pacientom. Preto je nevyhnutná úzka spolupráca a koordinácia medzi Európskou komisiou, vnútroštátnymi orgánmi a zainteresovanými subjektmi (5).

1.11.4   EHSV podčiarkuje, že je dôležité, aby Európska komisia vypracovala výročnú správu, ktorá by identifikovala procesné mechanizmy stanovovania cien liekov a úhrad a overila dodržiavanie lehôt stanovených v smernici v každom členskom štáte, a tak zmapovala účinné uplatňovanie smernice o transparentnosti.

1.12   EHSV zdôrazňuje, že lehoty sa nie vždy dodržiavajú a skutočný prístup na trh a používanie sa značne odlišuje nielen medzi jednotlivými členskými štátmi, ale i v rámci nich (6).

1.12.1   EHSV sa domnieva, že súdne opravné prostriedky dostupné v členských štátoch zohrávajú pri zabezpečovaní dodržiavania lehôt obmedzenú úlohu vzhľadom na často zdĺhavé vnútroštátne súdne postupy, ktoré odrádzajú dotknuté spoločnosti od podania návrhu na začatie konania.

1.12.2   EHSV sa domnieva, že na kontrolu a presadzovanie dodržiavania lehôt pri prijímaní rozhodnutí o stanovovaní cien liekov a úhradách sú preto potrebné účinné mechanizmy.

1.12.3   EHSV vyzýva členské štáty, aby všetkým relevantným zainteresovaným stranám zaručili právo na riadny súdny proces, ktoré by pokrývalo prinajmenšom: (i) právo na vypočutie, (ii) právo na prístup k administratívnemu spisu, vrátane príslušných vedeckých dôkazov a správ a (iii) právo na odôvodnené rozhodnutie.

1.13   V súvislosti s kratšími lehotami EHSV upozorňuje, že hlavnou prioritou musí byť bezpečnosť pacientov. Hlavne pri postupoch stanovovania cien liekov a výšky úhrad je potrebné zohľadniť všetky nové poznatky a údaje o bezpečnosti pacientov tým, že sa rozšíri hodnotenie zdravotníckych technológií, ale aj porovnanie s terapeutickými alternatívami. Skrátenie lehoty nezjednoduší, a teda ani neurýchli rokovania o cene, ktoré je potrebné aj v týchto prípadoch viesť s príslušnými firmami.

1.13.1   EHSV zdôrazňuje, že na vnútroštátnej úrovni je potrebné zabezpečiť koordinované hodnotenie, aby sa predišlo tomu, že rôzne regionálne predpisy by v jednotlivých regiónoch členských štátov bránili pacientom v prístupe k liekom. Vnútroštátne a regionálne orgány by mali posilniť vzájomnú koordináciu vo všetkých súvisiacich činnostiach s cieľom umožniť všetkým občanom rovnaký prístup k liekom v danom členskom štáte (7).

1.13.2   EHSV zdôrazňuje, že členské štáty by mohli lehoty zefektívniť, ak by jasne stanovili, že príslušné orgány musia do 10 dní potvrdiť prijatie žiadosti a v primeranej lehote od prijatia žiadosti požadovať prípadné chýbajúce informácie, aby nedochádzalo k zbytočným prieťahom už predtým, ako bude môcť žiadateľ predložiť požadované dodatočné informácie.

1.14   EHSV sa domnieva, že organizácie pacientov a spotrebiteľov by mali mať právo požadovať začatie procesu začleňovania liekov do systémov zdravotného poistenia, ako aj právo na informácie o pokroku dosiahnutom v tomto procese.

1.14.1   EHSV konštatuje, že rastie úloha a vplyv štátnych a súkromných zdravotných poisťovní, napr. prostredníctvom zmlúv o zľavách s výrobcami liekov, a preto navrhuje, aby členské štáty aspoň raz ročne vykonali prieskum ich činnosti. Okrem toho členské štáty by mali pravidelne preskúmať ceny liekov, ktoré spôsobujú neúmerne vysoké náklady systémom zdravotného poistenia a pacientom.

1.15   EHSV podporuje začlenenie kritérií prostredníctvom usmernení a začlenenia definícií, aby sa zabezpečilo dosiahnutie hlavných cieľov návrhu, avšak trvá na tom, že to musí byť v súlade s článkom 168 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), podľa ktorého zodpovednosť členských štátov zahŕňa organizáciu ich systému zdravotnej starostlivosti a poskytovanie zdravotníckych služieb a zdravotnej starostlivosti, ako aj rozdeľovanie zdrojov, ktoré sú im pridelené.

1.15.1   EHSV vyzýva členské štáty, aby sa usilovali o štandardizovaný prístup, pokiaľ ide o definíciu týchto kritérií, s cieľom stanoviť v celej Európe systémy tvorby cien založené na hodnote. Medzi kritériá by malo patriť meranie „nesplnenej zdravotníckej potreby“, „inovácie“ a „spoločenského prínosu“.

1.15.2   EHSV navrhuje, aby Komisia monitorovala uplatňovanie štandardizovaných kritérií a dva roky po vykonaní smernice vypracovala správu o systémoch stanovovania cien a úhrad v členských štátoch.

1.16   EHSV nalieha na to, aby rozhodnutia o zvýšení cien, zmrazení cien, znížení cien a inom schválení cien boli založené na transparentných a objektívnych kritériách.

1.17   EHSV nesúhlasí s článkom 14 návrhu (Nenarušovanie práv duševného vlastníctva). Komisia musí nájsť rovnováhu medzi udeľovaním úhrad výrobcom liekov a oprávnenými záujmami tretích strán uplatniť si svoje práva duševného vlastníctva.

1.18   EHSV žiada Komisiu, aby v zmysle článku 3 ods. 5 Zmluvy o EÚ (ZEÚ) v medzinárodných, vo viacstranných a v bilaterálnych dohodách prijala osobitné pravidlá týkajúce sa životne dôležitých, nákladných liekov (napríklad na liečbu AIDS) pre rozvojové krajiny a krajiny s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom.

2.   Zhrnutie návrhu Komisie

2.1   Od prijatia smernice 89/105/EHS sa postupy členských štátov v oblasti stanovovania cien liekov a stanovenia výšky úhrad vyvíjali a stali zložitejšími. Táto smernica nebola od nadobudnutia účinnosti nikdy zmenená a doplnená.

2.2   Súčasný návrh stanovuje spoločné pravidlá a regulačné usmernenia s cieľom zabezpečiť účinnosť a transparentnosť pri postupoch stanovovania cien, financovania a úhrad.

2.3   Revízia smernice sa týka:

| a) | farmaceutických spoločností, vrátane výrobcov inovatívnych liekov a výrobcov generických liekov, pre ktorých je prístup na trh skutočne nevyhnutný na zabezpečenie konkurencieschopnosti a ziskovosti odvetvia; |
| --- | --- |

a)

farmaceutických spoločností, vrátane výrobcov inovatívnych liekov a výrobcov generických liekov, pre ktorých je prístup na trh skutočne nevyhnutný na zabezpečenie konkurencieschopnosti a ziskovosti odvetvia;

| b) | európskych občanov a pacientov, ktorí znášajú dôsledky neopodstatnených prekážok farmaceutickému obchodu a oddialenia dostupnosti liekov; |
| --- | --- |

b)

európskych občanov a pacientov, ktorí znášajú dôsledky neopodstatnených prekážok farmaceutickému obchodu a oddialenia dostupnosti liekov;

| c) | verejných rozpočtov na zdravotníctvo, vrátane zákonného zdravotného poistenia financovaného z príspevkov, keďže mechanizmy stanovovania cien a úhrad ovplyvňujú spotrebu liekov a výdavky, ako aj možné úspory pre systémy sociálneho zabezpečenia. |
| --- | --- |

c)

verejných rozpočtov na zdravotníctvo, vrátane zákonného zdravotného poistenia financovaného z príspevkov, keďže mechanizmy stanovovania cien a úhrad ovplyvňujú spotrebu liekov a výdavky, ako aj možné úspory pre systémy sociálneho zabezpečenia.

2.3.1   Návrh nezohľadňuje súkromné zdravotné poisťovne a verejné a súkromné zariadenia ako napr. nemocničné zariadenia, veľké lekárne a iných poskytovateľov zdravotníckych služieb. EHSV zdôrazňuje, že smernica sa nemôže vzťahovať len na jednu časť trhu s farmaceutickými výrobkami, ale sa musí týkať celého trhu v záujme toho, aby sa zaručila spravodlivá hospodárska súťaž a aby sa mohol realizovať jednotný trh.

2.4   Smernica sa týka iba liekov, zatiaľ čo na zdravotnícke pomôcky sa vzťahujú cenové nariadenia v členských štátoch a/alebo rozhodnutia týkajúce sa ich zaradenia do systémov zdravotného poistenia.

3.   Všeobecné pripomienky

3.1   Vzhľadom na jestvujúce problémy vo viacerých členských štátoch EHSV víta návrh Komisie prehĺbiť spoluprácu na úrovni EÚ s cieľom zabezpečiť pre všetkých pacientov rovnaký prístup k dostupným a naliehavo potrebným liečivám, a zároveň podporovať vývoj nových liekov.

3.2   EHSV však poukazuje na to, že ako právny základ sa okrem článku 114 ZFEÚ musí zohľadniť aj článok 168 ods. 7 tejto zmluvy vzhľadom na to, že zodpovednosť členských štátov zahŕňa organizáciu ich systému zdravotnej starostlivosti a poskytovanie zdravotníckych služieb a zdravotnej starostlivosti, ako aj rozdeľovanie zdrojov, ktoré sú im pridelené.

3.3   EHSV upozorňuje, že postupy stanovovania cien liekov a úhrad sú spojené s neúmernými administratívnymi postupmi (8) a často spôsobujú zbytočné prieťahy v prístupe k inovatívnym liekom proti zriedkavým chorobám a generickým liekom na trhu v EÚ, a to najmä v tých členských štátoch, v ktorých sú národné trhy malé a návratnosť investícií pre spoločnosti je nízka.

3.4   EHSV víta ustanovenie o zachovaní výboru pre transparentnosť (článok 20), navrhuje však, aby táto „expertná skupina“ mala širšie zastúpenie, čo by umožňovalo pravidelné konzultácie so zainteresovanými stranami, aby sa zabezpečila účinnosť postupov stanovovania cien a úhrad liekov.

3.5   EHSV si plne uvedomuje, že rastie všeobecné pochopenie pre to, že politika stanovovania cien a úhrad musí zabezpečiť rovnováhu medzi (1) včasným a spravodlivým prístupom k liečivám pre všetkých pacientov v EÚ; (2) kontrolou výdavkov členských štátov na liečivá a (3) a odmeňovaním hodnotných inovácií v rámci konkurenčného a dynamického trhu, ktorý zároveň podporuje výskum a vývoj.

3.5.1   EHSV sa domnieva, že na kontrolu a presadzovanie dodržiavania lehôt pri prijímaní rozhodnutí o stanovovaní cien liekov a úhradách sú nevyhnutné účinné mechanizmy.

3.5.2   EHSV zdôrazňuje, že by sa mala vypracovať výročná správa, ktorá by identifikovala mechanizmy stanovovania cien liekov a úhrad a overila dodržiavanie lehôt stanovených v smernici v každom členskom štáte, a tak zmapovala účinné uplatňovanie smernice o transparentnosti. EHSV zdôrazňuje, že na zhromažďovanie podkladov pre túto správu je potrebná štandardizovaná metodika a víta návrh Komisie zaviesť pre členské štáty povinnosť predkladať pravidelné správy o vykonávaní lehôt (článok 17), čím sa zabezpečí lepšie presadzovanie smernice.

3.6   Podľa článku 3 ods. 5 ZEÚ prispieva EÚ k odstráneniu chudoby a k ochrane ľudských práv aj vo vzťahoch so zvyškom sveta. EHSV preto žiada Komisiu EÚ, aby v medzinárodných, vo viacstranných a v bilaterálnych dohodách prijala osobitné pravidlá týkajúce sa životne dôležitých, nákladných liekov (napríklad na liečbu AIDS) pre rozvojové krajiny a krajiny s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1   Definícia

EHSV upozorňuje na judikatúru Európskeho súdneho dvora, ktorá uznáva nevyhnutnosť extenzívneho výkladu ustanovení smernice, aby sa zaistilo, že vnútroštátne systémy a politiky neohrozia jej hlavné ciele. EHSV chce preto zdôrazniť tieto pojmy:

4.1.1   „Posudzovanie zdravotníckych technológií“: EHSV odkazuje na definíciu odsúhlasenú v rámci spoločnej akcie EUnetHTA (9) a navrhuje ju prevziať.

4.1.2   „Zapojenie zainteresovaných strán“ znamená včasné zaangažovanie zainteresovaných subjektov vrátane zástupcov pacientov a spotrebiteľov, držiteľa povolenia na uvedenie na trh a lekárskych odborníkov, ako aj nezávislých vedcov, počas celého rozhodovacieho procesu, aby sa povolaní mali možnosť vyjadriť ku koncepčnému návrhu hodnotenia a jeho priebehu.

4.1.3   „Zapojenie pacientov a spotrebiteľov“ znamená, že pacienti vzhľadom na svoje špecifické znalosti a relevantné skúsenosti ako pacienti a užívatelia zdravotnej starostlivosti preberajú aktívnu rolu v rámci činností alebo rozhodnutí, ktoré budú mať na nich dosah.

4.1.4   „Objektívne a overiteľné kritériá“ budú definované pre výber, metódy hodnotenia a požiadavky na evidenciu liekov, ktoré sú predmetom posudzovania zdravotníckej technológie. Patrí sem predchádzanie zbytočnej duplicite práce, najmä vo vzťahu k procesu udelenia povolenia na uvedenie na trh a k posudzovaniu zdravotníckej technológie v iných krajinách EÚ.

4.1.5   Je potrebné jasne stanoviť harmonogram: ak je posúdenie zdravotníckej technológie predpokladom kontroly cien v súlade s článkom 3 a/alebo zaradenia na pozitívny zoznam podľa článku 7, posúdenie musí dodržať lehoty stanovené v týchto článkoch.

4.2   Rozsah pôsobnosti

4.2.1   EHSV podporuje to, aby sa presnejšie stanovilo, že akékoľvek opatrenie spojené s rozhodovacím procesom v systémoch zdravotného poistenia spadá do rozsahu pôsobnosti smernice, vrátane odporúčaní, ktoré sa môžu požadovať.

4.2.2   EHSV podporuje ustanovenia tejto smernice týkajúce sa opatrení, ktorými sa určujú lieky, ktoré môžu byť predmetom zmluvných dohôd alebo postupov verejného obstarávania.

4.3   Ústredné postavenie pacienta a prístupnosť postupu

EHSV je za to, aby pri určovaní prístupnosti postupu zohrával ústrednú úlohu pacient a vyzýva členské štáty, aby zohľadnili tieto kritériá: možnosť získať určitý liek v krajine pacienta, úhrada nákladov spojených s podávaním lieku pacientovi a obdobie medzi získaním povolenia na uvedenie liekov na trh a dátumami uvedenia výrobku na trh a jeho úhrady.

4.4   Vyňatie liekov zo systémov zdravotného poistenia

4.4.1   EHSV podporuje návrh Komisie, aby každé rozhodnutie o vyňatí lieku z pôsobnosti systému verejného zdravotného poistenia alebo o úprave rozsahu alebo podmienok uhrádzania príslušného lieku obsahovalo odôvodnenie založené na objektívnych a overiteľných kritériách, vrátane kritérií hospodárskych a finančných.

4.4.2   EHSV víta návrh Komisie, aby sa členské štáty usilovali o štandardizovaný prístup k definícii týchto kritérií, s cieľom stanoviť v celej Európe systémy tvorby cien založené na hodnote.

4.4.2.1   EHSV navrhuje, aby medzi tieto kritériá patrili aj parametre ako „nesplnená zdravotnícka potreba“, „klinický prínos“ a „nediskriminácia“ (10).

4.5   Postup na uplatnenie opravných prostriedkov v prípade nedodržania lehôt týkajúcich sa zaradenia liekov do systémov zdravotného poistenia

4.5.1   EHSV vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že žiadateľ bude mať v prípade nedodržania lehôt stanovených v článku 7 k dispozícii účinné a rýchle opravné prostriedky.

4.5.2   EHSV vyzýva členské štáty, aby zvážili, či v úzkej spolupráci s príslušnými európskymi, regionálnymi a subregionálnymi organizáciami nevytvoria pre pacientov a žiadateľov možnosť uplatniť si právo odvolať sa proti negatívnym rozhodnutiam v oblasti stanovovania cien a úhrad pred nezávislým súdnym orgánom (väčšinou pred súdom).

4.5.2.1   EHSV nalieha, aby takýto súdny orgán mal k dispozícii účinné prostriedky a plnú právomoc preskúmať skutkovú i právnu podstatu a aby bol tiež poverený prijímať formálne rozhodnutia a ukladať primerané sankcie v prípade porušení.

4.6   Zloženie a ciele expertnej skupiny pre vykonávanie predkladanej smernice

4.6.1   „Expertnú skupinu“ tvoria prevažne zástupcovia:

| a) | ministerstiev členských štátov a vládnych agentúr; |
| --- | --- |

a)

ministerstiev členských štátov a vládnych agentúr;

| b) | organizácií zastupujúcich pacientov a spotrebiteľov; |
| --- | --- |

b)

organizácií zastupujúcich pacientov a spotrebiteľov;

| c) | inštitúcií zákonného zdravotného poistenia financovaného z príspevkov; |
| --- | --- |

c)

inštitúcií zákonného zdravotného poistenia financovaného z príspevkov;

| d) | prispievateľov do zákonného zdravotného poistenia (zástupcovia zamestnávateľov a zamestnancov); |
| --- | --- |

d)

prispievateľov do zákonného zdravotného poistenia (zástupcovia zamestnávateľov a zamestnancov);

| e) | farmaceutického priemyslu; |
| --- | --- |

e)

farmaceutického priemyslu;

| f) | Európskej komisie, Európskej agentúry pre lieky, ako aj predsedovia alebo podpredsedovia relevantných agentúr; |
| --- | --- |

f)

Európskej komisie, Európskej agentúry pre lieky, ako aj predsedovia alebo podpredsedovia relevantných agentúr;

| g) | medzinárodných a profesijných organizácií a iných združení, ktoré pôsobia v oblasti postupov stanovovania cien, financovania a úhrad; |
| --- | --- |

g)

medzinárodných a profesijných organizácií a iných združení, ktoré pôsobia v oblasti postupov stanovovania cien, financovania a úhrad;

| h) | nezávislých vedcov. |
| --- | --- |

h)

nezávislých vedcov.

4.6.2   Expertná skupina by na dosiahnutie svojich cieľov mala:

| a) | asistovať Európskej komisii pri monitorovaní, hodnotení a šírení výsledkov opatrení prijatých na európskej a vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

a)

asistovať Európskej komisii pri monitorovaní, hodnotení a šírení výsledkov opatrení prijatých na európskej a vnútroštátnej úrovni;

| b) | podieľať sa na vykonávaní opatrení EÚ na miestnej úrovni; |
| --- | --- |

b)

podieľať sa na vykonávaní opatrení EÚ na miestnej úrovni;

| c) | poskytovať Komisii stanoviská a odporúčania, alebo predkladať správy, a to buď na jej žiadosť, alebo z vlastnej iniciatívy; |
| --- | --- |

c)

poskytovať Komisii stanoviská a odporúčania, alebo predkladať správy, a to buď na jej žiadosť, alebo z vlastnej iniciatívy;

| d) | asistovať Komisii pri príprave usmernení, odporúčaní a akýchkoľvek ďalších krokoch; |
| --- | --- |

d)

asistovať Komisii pri príprave usmernení, odporúčaní a akýchkoľvek ďalších krokoch;

| e) | predkladať Komisii výročnú verejnú správu o svojej činnosti. |
| --- | --- |

e)

predkladať Komisii výročnú verejnú správu o svojej činnosti.

4.7   Klasifikácia liekov vzhľadom na ich zaradenie do systémov verejného zdravotného poistenia

4.7.1   EHSV nalieha, aby rozdeľovanie liekov do skupín podľa úhrad vychádzalo z transparentných a objektívnych kritérií, ktoré žiadateľom, pacientom a spotrebiteľom umožnia pochopiť, ako sa s liekmi bude nakladať.

4.7.2   EHSV uznáva práva zainteresovaných strán požadovať, aby príslušné orgány uviedli objektívne údaje, na základe ktorých určili režim uhrádzania ich lieku pri uplatňovaní kritérií a metodiky.

4.7.3   EHSV požaduje, aby držitelia povolenia na uvedenie na trh a organizácie zastupujúce pacientov a spotrebiteľov mali v niektorých prípadoch právo sa v primeranej lehote vyjadriť pred zaradením liekov do určitej skupiny podľa úhrad a právo odvolať sa u nezávislého orgánu proti zostaveniu určitej skupiny liekov podľa úhrad a požadovať preskúmanie.

4.8   Generické lieky

4.8.1   EHSV zdôrazňuje, že pri schvaľovaní cien generických liekov a ich úhrady v systéme zdravotného poistenia nie je zakaždým potrebné nové ani podrobnejšie posúdenie v prípade, že pre referenčný liek už bola stanovená cena, liek bol zaradený do systému zdravotného poistenia a že Európska agentúra pre lieky vykonala hodnotenie.

4.8.2   V súvislosti s návrhom Komisie skrátiť lehotu na stanovenie ceny a úhrady generických liekov na 30 dní, čo by zabezpečilo rýchlejší prístup pacientov v členských štátoch na trh a podporilo cenovú konkurenciu na trhu nepatentovaných liekov v rozumnom časovom horizonte po vypršaní výhradných práv pôvodných liekov EHSV upozorňuje, že aj keď si lekárske preskúmanie generického lieku nevyžiada toľko času ako v prípade inovatívneho lieku, stanovenie ceny a rokovania o cene budú stále potrebné.

4.9   Schvaľovanie cien

EHSV požaduje, aby príslušné orgány najneskôr do 10 dní od podania žiadosti o schválenie ceny lieku vystavili žiadateľovi oficiálne potvrdenie o prijatí žiadosti. Členské štáty zabezpečia, aby žiadateľ mohol podať takúto žiadosť okamžite po získaní povolenia na uvedenie na trh alebo po kladnom vyjadrení Európskej agentúry pre lieky alebo príslušného orgánu na vnútroštátnej úrovni.

4.10   Zmrazenie a zníženie cien

4.10.1   EHSV vyzýva členské štáty, aby aspoň raz ročne vykonali kontrolu a ubezpečili sa o tom, či si makroekonomické podmienky vyžadujú, aby sa zmrazenie cien zachovalo bez zmien. Do 60 dní od začiatku tejto kontroly príslušné orgány oznámia, aké zvýšenia alebo zníženia sa uskutočňujú. Ak dôjde k zmene ceny, príslušné orgány vydajú odôvodnenie tohto rozhodnutia na základe objektívnych a overiteľných kritérií.

4.10.2   EHSV vyzýva ďalej členské štáty, aby pravidelne vykonali previerku cien tých liekov, ktoré spôsobujú systémom zdravotného poistenia a pacientom neúmerné náklady. V primeranej lehote od začiatku tejto previerky príslušné orgány prehlásia, či a aké zníženia sa povoľujú. Ak sa takéto prípady vyskytnú, zverejnia odôvodnenie založené na objektívnych a overiteľných kritériách (vrátane hospodárskych a finančných).

4.10.3   EHSV navrhuje, aby Komisia dohliadla na to, že členské štáty, ktoré dostávajú finančnú podporu, zaručia, že lieky určené na použitie v danej krajine nebudú vyvezené do iných členských štátov.

4.11   Zvýšenie cien

4.11.1   EHSV zdôrazňuje, že zvýšenie ceny lieku je povolené iba po získaní súhlasu príslušných orgánov na základe konzultácie s relevantnými zainteresovanými stranami vrátane organizácií zastupujúcich pacientov.

4.11.2   ESHV chce upozorniť na to, že je potrebné zaručiť všetkým relevantným zainteresovaným stranám právo na riadny súdny proces, ktoré by pokrývalo prinajmenšom: (i) právo na vypočutie; (ii) právo na prístup k administratívnemu spisu vrátane príslušných vedeckých dôkazov a správ a (iii) právo na odôvodnené rozhodnutie.

4.11.3   EHSV navrhuje, aby príslušné orgány najneskôr do 10 dní od doručenia žiadosti o zvýšenie ceny lieku členskému štátu vystavili žiadateľovi oficiálne potvrdenie o prijatí žiadosti.

4.12   Opatrenia na strane dopytu

EHSV víta návrh Komisie, aby sa podrobnejšie stanovilo, že opatrenia zamerané na kontrolu alebo presadzovanie predpisovania konkrétne pomenovaných liekov sú v pôsobnosti smernice o transparentnosti, a navrhuje rozšíriť tieto procesné záruky na všetky opatrenia zamerané na kontrolu alebo presadzovanie predpisovania liekov.

4.13   Dodatočné preukázanie kvality, bezpečnosti a účinnosti

4.13.1   V rámci rozhodnutí o stanovovaní cien liekov a úhradách členské štáty vo všeobecnosti opätovne neposudzujú prvky, ktoré boli predmetom povolenia na uvedenie na trh vydaného Európskou agentúrou pre lieky, ako sú kvalita, bezpečnosť alebo účinnosť lieku (vrátane liekov proti zriedkavým chorobám) a objektívne informácie v rámci európskej spolupráce pre posudzovanie zdravotníckych technológií.

4.14   Duševné vlastníctvo

EHSV zdôrazňuje význam ochrany práv duševného vlastníctva, ktoré sú osobitne dôležité z hľadiska podnecovania farmaceutickej inovácie a podpory hospodárstva EÚ. Nesúhlasí s článkom 14 návrhu (Nenarušovanie práv duševného vlastníctva) v znení: „Ochrana práv duševného vlastníctva nie je platným dôvodom na zamietnutie, pozastavenie alebo zrušenie platnosti rozhodnutí týkajúcich sa cien liekov alebo ich zaradenia do systému verejného zdravotného poistenia“. Komisia musí nájsť rovnováhu medzi udeľovaním úhrad výrobcom liekov a oprávneným záujmom tretích strán uplatniť svoje práva duševného vlastníctva. Do právomoci členských štátov oceňovať inovácie a zabezpečiť vhodné presadzovanie práv duševného vlastníctva sa nesmie zasahovať.

V Bruseli 12. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Napriek rastúcim obavám v súvislosti s hospodárskou situáciou, zdravie a zdravotná starostlivosť patrili v roku 2009 podľa prieskumov Eurobarometra naďalej do prvej päťky najväčších obáv občanov EÚ (napr. č. 71 jar 2009, č. 72 jeseň 2009). Pozri napríklad: http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb/eb72/eb72_en.htm.

1

(2)  Mackenbach JP, Meerding WJ, Kunst AE.: Economic implications of socioeconomic inequalities in health in the European Union, Európska komisia, júl 2007.

2

(3)  Svetová zdravotnícka organizácia považuje nárast chronických ochorení za epidémiu a odhaduje, že táto epidémia si v regióne Európy do roku 2030 vyžiada životy 52 miliónov ľudí. Zdroj: http://ec.europa.eu/health/interest_groups/docs/euhpf_answer_consultation_jan2012_en.pdf.

3

(4)  Správa o preskúmaní vo farmaceutickom sektore: http://ec.europa.eu/competition/sectors/pharmaceuticals/inquiry/index.html.

4

(5)  Kanavos P, Schurer WS, Vogler S.: Structure of medicines distribution in EU-27 and its impact on prices, availability and on the efficiency of medicines provision, Európska komisia, GR pre podnikanie a priemysel a EMINet, január 2011.

5

(6)  Pharmaceutical Sector Inquiry, záverečná správa, 8. júla 2009. Rôzne štúdie, ako napr. štúdia Alcimed alebo európske preskúmanie farmaceutického sektora, potvrdzujú rozdiely v prístupe. Jedným zo spôsobov obmedzenia rozdielov v prístupe sú európske referenčné siete odborných centier.

6

(7)  Judikatúra súdneho dvora ustanovuje, že lehota je záväzná a vnútroštátne orgány nemajú právo ju prekročiť – prípad Merck, Sharp & Dohme BV proti Belgickému kráľovstvu (C-245/03).

7

(8)  Pharmaceutical market monitoring study, zväzok I, s. 83.

8

(9)  EUnetHTA používa túto definíciu: „Posúdenie zdravotníckej technológie je multidisciplinárny proces, ktorým sa systematickým, transparentným, nezaujatým a priamym spôsobom sústredia informácie o lekárskych, sociálnych, hospodárskych a etických otázkach súvisiacich s používaním zdravotníckej technológie.“ Jeho cieľom je prispieť k tvorbe bezpečnej a účinnej politiky zdravia, ktorá sa zameriava na pacientov a snaží sa dosiahnuť čo najvyššiu hodnotu (http://www.eunethta.eu/Public/About_EUnetHTA/HTA/).

9

(10)  Vec C-181/82 238/82 Roussel Laboratoria, 1983, Zb. s. 3849; vec 238/82 Duphar a i., 1984, Zb. s. 523.

10

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

1.   Tieto pozmeňovacie návrhy, ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v priebehu diskusie zamietnuté (článok 39 ods. 2 rokovacieho poriadku):

a)   Bod 4.5.2.1

„EHSV nalieha, aby takýto súdny orgán mal k dispozícii účinné prostriedky a plnú právomoc preskúmať skutkovú i právnu podstatu a aby bol tiež poverený prijímať formálne rozhodnutia a ukladať primerané sankcie v prípade porušení.“

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia pozmeňovacieho návrhu.

Výsledok hlasovania

Výsledok hlasovania

| Za | : | 71 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 89 |
| Zdržali sa | : | 19 |

Za

:

71

Proti

:

89

Zdržali sa

:

19

b)   Bod 1.11.2

Bod 1.11.2

Zmeniť:

„EHSV sa domnieva, že na kontrolu a presadzovanie dodržiavania lehôt pri prijímaní rozhodnutí o stanovovaní cien liekov a úhradách sú preto potrebné mechanizmy.“

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Pozri pozmeňovací návrh k bodu 4.5.2.1.

Výsledok hlasovania

Výsledok hlasovania

| Za | : | 71 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 89 |
| Zdržali sa | : | 19 |

Za

:

71

Proti

:

89

Zdržali sa

:

19

2.   Tieto body stanoviska, ktoré boli upravené podľa pozmeňovacích návrhov prijatých plenárnym zhromaždením, získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov (článok 54 ods. 5 rokovacieho poriadku).

a)   Bod 4.2.1

Bod 4.2.1

„EHSV podporuje to, aby sa presnejšie stanovilo, že akékoľvek opatrenie spojené s rozhodovacím procesom o zaradení vakcín do systémov zdravotného poistenia spadá do rozsahu pôsobnosti smernice.“

Výsledok hlasovania

Výsledok hlasovania

| Za | : | 79 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 61 |
| Zdržali sa | : | 47 |

Za

:

79

Proti

:

61

Zdržali sa

:

47

b)   Bod 4.5.2.2

Bod 4.5.2.2

„EHSV podporuje zriadenie automatického schvaľovania úhrad v prípade nedodržania lehôt.“

Výsledok hlasovania

Výsledok hlasovania

| Za | : | 90 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 73 |
| Zdržali sa | : | 22 |

Za

:

90

Proti

:

73

Zdržali sa

:

22

c)   Bod 4.14

Bod 4.14

„Duševné vlastníctvo

EHSV zdôrazňuje význam ochrany práv duševného vlastníctva, ktoré sú osobitne dôležité z hľadiska podnecovania farmaceutickej inovácie a podpory hospodárstva EÚ. Do právomoci členských štátov oceňovať inovácie a zabezpečiť vhodné presadzovanie práv duševného vlastníctva sa nesmie zasahovať.“

Výsledok hlasovania

Výsledok hlasovania

| Za | : | 53 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 35 |
| Zdržali sa | : | 5 |

Za

:

53

Proti

:

35

Zdržali sa

:

5

d)   Bod 1.12

Bod 1.12

„EHSV víta 120-dňovú lehotu, ktorú navrhla Komisia a odporúča, aby sa v záujme zjednodušenia prístupu pacientov k liekom použili rovnaké lehoty v prípade všetkých inovatívnych liekov bez ohľadu na to, či sú predmetom posudzovania zdravotníckych technológií na vnútroštátnej úrovni.“

Výsledok hlasovania

Výsledok hlasovania

| Za | : | 73 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 41 |
| Zdržali sa | : | 6 |

Za

:

73

Proti

:

41

Zdržali sa

:

6

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/89 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/89

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zjednodušuje prevoz motorových vozidiel už zaevidovaných v inom členskom štáte v rámci jednotného trhu“

COM(2012) 164 final – 2012/0082 (COD)

2012/C 299/16

Hlavný spravodajca: pán PÁSZTOR

Rada (24. apríla 2012) a Európsky parlament (18. apríla 2012) sa rozhodli podľa článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zjednodušuje prevoz motorových vozidiel už zaevidovaných v inom členskom štáte v rámci jednotného trhu“

COM(2012) 164 final – 2012/0082 (COD).

Predsedníctvo Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru poverilo 24. apríla 2012 vypracovaním tohto stanoviska odbornú sekciu pre jednotný trh, výrobu a spotrebu.

Vzhľadom na naliehavosť danej témy bol pán PÁSZTOR rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na jeho 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 12. júla) vymenovaný za hlavného spravodajcu. Výbor prijal jednomyseľne nasledujúce stanovisko:

1.   Odporúčania

| 1.1 | EHSV súhlasí s cieľmi Komisie a podporuje myšlienku využiť na stanovenie pravidiel evidencie vozidiel evidovaných v inom členskom štáte nariadenie. Je to v súlade so zásadou subsidiarity, ako aj s požiadavkami programu „Európa pre občanov“. EHSV zároveň vyjadruje sklamanie na tým, že nebolo možné zaviesť jednotnú evidenciu EÚ, ako sa pôvodne plánovalo. Výbor sa domnieva, že z dlhodobého hľadiska to bude nevyhnutné. |
| --- | --- |

1.1

EHSV súhlasí s cieľmi Komisie a podporuje myšlienku využiť na stanovenie pravidiel evidencie vozidiel evidovaných v inom členskom štáte nariadenie. Je to v súlade so zásadou subsidiarity, ako aj s požiadavkami programu „Európa pre občanov“. EHSV zároveň vyjadruje sklamanie na tým, že nebolo možné zaviesť jednotnú evidenciu EÚ, ako sa pôvodne plánovalo. Výbor sa domnieva, že z dlhodobého hľadiska to bude nevyhnutné.

| 1.2 | Po prijatí tohto nariadenia EHSV očakáva, že evidencia vozidiel v inom členskom štáte bude rovnako jednoduchá ako opätovná registrácia v tom istom štáte bez dodatočných nákladov a zbytočných kontrol a dokladov. V prípade, ak sú údaje úplné a platné, nemôžu iné štáty vyžadovať dodatočné administratívne, neefektívne a nákladné postupy, ako napríklad kontroly technického stavu. Okrem toho by náklady spojené s cezhraničnou evidenciou nemali presiahnuť náklady na vnútroštátnu evidenciu. |
| --- | --- |

1.2

Po prijatí tohto nariadenia EHSV očakáva, že evidencia vozidiel v inom členskom štáte bude rovnako jednoduchá ako opätovná registrácia v tom istom štáte bez dodatočných nákladov a zbytočných kontrol a dokladov. V prípade, ak sú údaje úplné a platné, nemôžu iné štáty vyžadovať dodatočné administratívne, neefektívne a nákladné postupy, ako napríklad kontroly technického stavu. Okrem toho by náklady spojené s cezhraničnou evidenciou nemali presiahnuť náklady na vnútroštátnu evidenciu.

| 1.3 | Podľa EHSV je hlavným prínosom skutočnosť, že nariadenie nevyžaduje od občanov, aby si získavali údaje. Dúfame, že požiadavka na výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi by mohla mať dôsledky na spoluprácu v ostatných dôležitejších oblastiach, čím by sa efektívne podporovali európske hodnoty a spoločné záujmy. |
| --- | --- |

1.3

Podľa EHSV je hlavným prínosom skutočnosť, že nariadenie nevyžaduje od občanov, aby si získavali údaje. Dúfame, že požiadavka na výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi by mohla mať dôsledky na spoluprácu v ostatných dôležitejších oblastiach, čím by sa efektívne podporovali európske hodnoty a spoločné záujmy.

| 1.4 | EHSV oceňuje zámer Komisie predkladať hodnotenie ex post samotného nariadenia. Zároveň vyzýva, aby sa interval pre preskúmanie skrátil zo štyroch na dva roky. |
| --- | --- |

1.4

EHSV oceňuje zámer Komisie predkladať hodnotenie ex post samotného nariadenia. Zároveň vyzýva, aby sa interval pre preskúmanie skrátil zo štyroch na dva roky.

2.   Návrh nariadenia Komisie

| 2.1 | Komisia vyvinula veľké úsilie s cieľom zjednodušiť prostredníctvom tohto nariadenia prevoz motorových vozidiel zaevidovaných v jednom členskom štáte do iného. Právne predpisy týkajúce sa koordinácie formy a obsahu osvedčení o evidencii vozidla existovali doteraz len v podobe smernice (1999/37/ES). Ostatné harmonizačné opatrenie, ktoré sú žiaduce z hľadiska jednotného trhu, mali podobu pravidiel výkladu, a preto mali len obmedzený vplyv na úrovni členských štátov. |
| --- | --- |

2.1

Komisia vyvinula veľké úsilie s cieľom zjednodušiť prostredníctvom tohto nariadenia prevoz motorových vozidiel zaevidovaných v jednom členskom štáte do iného. Právne predpisy týkajúce sa koordinácie formy a obsahu osvedčení o evidencii vozidla existovali doteraz len v podobe smernice (1999/37/ES). Ostatné harmonizačné opatrenie, ktoré sú žiaduce z hľadiska jednotného trhu, mali podobu pravidiel výkladu, a preto mali len obmedzený vplyv na úrovni členských štátov.

| 2.2 | Pri príprave návrhu nariadenia Komisia potrebovala zohľadniť nielen vyššie uvedené fakty, ale tiež právne predpisy týkajúce sa ochrany údajov (1) a predchádzania cezhraničnej trestnej činnosti (2). |
| --- | --- |

2.2

Pri príprave návrhu nariadenia Komisia potrebovala zohľadniť nielen vyššie uvedené fakty, ale tiež právne predpisy týkajúce sa ochrany údajov (1) a predchádzania cezhraničnej trestnej činnosti (2).

| 2.3 | S ohľadom na potreby jednotného trhu preto návrh nariadenia:






  — | stanovuje harmonizované pravidlá pre motorové vozidlá zaevidované v jednom členskom štáte a bežne používané v inom, vrátane motocyklov a mopedov (3) Toto nariadenie sa nevzťahuje na motorové vozidlá evidované v tretej krajine, |
| --- | --- | --- |

2.3

S ohľadom na potreby jednotného trhu preto návrh nariadenia:

—

stanovuje harmonizované pravidlá pre motorové vozidlá zaevidované v jednom členskom štáte a bežne používané v inom, vrátane motocyklov a mopedov (3) Toto nariadenie sa nevzťahuje na motorové vozidlá evidované v tretej krajine,

| — | stanovuje, že opätovná evidencia sa vyžaduje len v prípade pobytu dlhšieho než šesť mesiacov. Závisí to od zmeny miesta obvyklého bydliska, ktoré je hlavným miestom obchodných záujmov alebo osobných väzieb, |
| --- | --- |

—

stanovuje, že opätovná evidencia sa vyžaduje len v prípade pobytu dlhšieho než šesť mesiacov. Závisí to od zmeny miesta obvyklého bydliska, ktoré je hlavným miestom obchodných záujmov alebo osobných väzieb,

| — | zakazuje vyžadovať kontrolu technického stavu, ak na to neexistujú osobitné dôvody. Kontrolu technického stavu možno vykonať len v prípade, ak sú údaje o evidencii neúplné alebo protichodné, ak existuje podozrenie zo spáchania trestného činu, hrozí vážna škoda alebo v prípade zmeny majiteľa. V opačnom prípade musí byť akceptovaná ako platná kontrola technického stavu v krajine pôvodu, |
| --- | --- |

—

zakazuje vyžadovať kontrolu technického stavu, ak na to neexistujú osobitné dôvody. Kontrolu technického stavu možno vykonať len v prípade, ak sú údaje o evidencii neúplné alebo protichodné, ak existuje podozrenie zo spáchania trestného činu, hrozí vážna škoda alebo v prípade zmeny majiteľa. V opačnom prípade musí byť akceptovaná ako platná kontrola technického stavu v krajine pôvodu,

| — | pokrýva predpisy vyžadované pre jednotný prístup na jednotnom trhu pre dočasné evidencie a evidencie na osobitné účely, |
| --- | --- |

—

pokrýva predpisy vyžadované pre jednotný prístup na jednotnom trhu pre dočasné evidencie a evidencie na osobitné účely,

| — | harmonizuje cezhraničný obchod a zmenu vlastníctva/prevod ojazdených vozidiel – okrem tretích krajín. |
| --- | --- |

—

harmonizuje cezhraničný obchod a zmenu vlastníctva/prevod ojazdených vozidiel – okrem tretích krajín.

| 2.4 | Návrh nariadenie vyžaduje, aby orgány získavali údaje o predchádzajúcej evidencii od orgánov príslušného členského štátu. Zároveň uvádza možnosť využiť najnovší vývoj v oblasti informačných technológií.






  — | S cieľom zaistiť hladký priebeh výmeny informácií vyžaduje nariadenie od národných orgánov, aby používali softvér, ktorý umožní úradom v iných členských štátov prístup k údajom a zároveň zabráni nepovolenému prístupu prostredníctvom šifrovaných súborov vo formáte XML. Informácie sa musia vymieňať v reálnom čase prostredníctvom online platformy. Náklady na vývoj softvéru znáša príslušný členský štát. |
| --- | --- | --- |

2.4

Návrh nariadenie vyžaduje, aby orgány získavali údaje o predchádzajúcej evidencii od orgánov príslušného členského štátu. Zároveň uvádza možnosť využiť najnovší vývoj v oblasti informačných technológií.

—

S cieľom zaistiť hladký priebeh výmeny informácií vyžaduje nariadenie od národných orgánov, aby používali softvér, ktorý umožní úradom v iných členských štátov prístup k údajom a zároveň zabráni nepovolenému prístupu prostredníctvom šifrovaných súborov vo formáte XML. Informácie sa musia vymieňať v reálnom čase prostredníctvom online platformy. Náklady na vývoj softvéru znáša príslušný členský štát.

| — | Komisia vytvorí verejnú databázu s kontaktnými údajmi národných orgánov. |
| --- | --- |

—

Komisia vytvorí verejnú databázu s kontaktnými údajmi národných orgánov.

| — | Komisia tiež zaistí nepretržitý vývoj systému IT prostredníctvom delegovania právomocí. |
| --- | --- |

—

Komisia tiež zaistí nepretržitý vývoj systému IT prostredníctvom delegovania právomocí.

| 2.5 | Návrh nariadenia stanovuje prísne podmienky pre prípady, v ktorých možno evidenciu zamietnuť. Žiadatelia majú právo odvolať sa v priebehu mesiaca od doručenia rozhodnutia o zamietnutí. |
| --- | --- |

2.5

Návrh nariadenia stanovuje prísne podmienky pre prípady, v ktorých možno evidenciu zamietnuť. Žiadatelia majú právo odvolať sa v priebehu mesiaca od doručenia rozhodnutia o zamietnutí.

| 2.6 | V návrhu nariadenia sa Komisia zaväzuje preskúmať po štyroch rokoch dôsledky nariadenia. |
| --- | --- |

2.6

V návrhu nariadenia sa Komisia zaväzuje preskúmať po štyroch rokoch dôsledky nariadenia.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | EHSV súhlasí s cieľmi Komisie a podporuje myšlienku využiť na stanovenie pravidiel na evidenciu vozidiel evidovaných v inom členskom štáte nariadenie. Je to v súlade so zásadou subsidiarity, ako aj s požiadavkami programu „Európa pre občanov“. Návrh zároveň zohľadňuje praktické skúsenosti s administratívou, ktorá má prirodzenú tendenciu uprednostňovať skôr obvyklé a jednoduchšie postupy pri riešení menších záležitostí než sa snažiť o úpravu strategických cieľov. |
| --- | --- |

3.1

EHSV súhlasí s cieľmi Komisie a podporuje myšlienku využiť na stanovenie pravidiel na evidenciu vozidiel evidovaných v inom členskom štáte nariadenie. Je to v súlade so zásadou subsidiarity, ako aj s požiadavkami programu „Európa pre občanov“. Návrh zároveň zohľadňuje praktické skúsenosti s administratívou, ktorá má prirodzenú tendenciu uprednostňovať skôr obvyklé a jednoduchšie postupy pri riešení menších záležitostí než sa snažiť o úpravu strategických cieľov.

| 3.2 | EHSV však vyjadruje sklamanie na tým, že nebolo možné zaviesť jednotnú evidenciu EÚ, ako sa pôvodne plánovalo. Výbor sa domnieva, že z dlhodobého hľadiska to bude nevyhnutné. |
| --- | --- |

3.2

EHSV však vyjadruje sklamanie na tým, že nebolo možné zaviesť jednotnú evidenciu EÚ, ako sa pôvodne plánovalo. Výbor sa domnieva, že z dlhodobého hľadiska to bude nevyhnutné.

| 3.3 | EHSV sa nazdáva, že jednotná evidencia neoslabuje potreby príjmov členských štátov, pretože evidenčné poplatky možno získať v rámci systému. Jednotná evidencia by zároveň bola transparentnejšia a ľahšie vysledovateľná. |
| --- | --- |

3.3

EHSV sa nazdáva, že jednotná evidencia neoslabuje potreby príjmov členských štátov, pretože evidenčné poplatky možno získať v rámci systému. Jednotná evidencia by zároveň bola transparentnejšia a ľahšie vysledovateľná.

| 3.4 | Podľa EHSV zaujíma návrh nariadenia vhodný postoj k základným problémom a zavádza vhodné procedurálne pravidlá na identifikáciu a prekonanie potenciálnych hrozieb pre klientov a orgány. Bol teda zvolený skôr vyvážený prístup k riadeniu rizík než nadmerná byrokratická opatrnosť. |
| --- | --- |

3.4

Podľa EHSV zaujíma návrh nariadenia vhodný postoj k základným problémom a zavádza vhodné procedurálne pravidlá na identifikáciu a prekonanie potenciálnych hrozieb pre klientov a orgány. Bol teda zvolený skôr vyvážený prístup k riadeniu rizík než nadmerná byrokratická opatrnosť.

| 3.5 | Navrhované znenie sa vhodným spôsobom venuje predchádzaniu cezhraničnej trestnej činnosti, pričom zohľadňuje záujmy trhu s ojazdenými motorovými vozidlami. |
| --- | --- |

3.5

Navrhované znenie sa vhodným spôsobom venuje predchádzaniu cezhraničnej trestnej činnosti, pričom zohľadňuje záujmy trhu s ojazdenými motorovými vozidlami.

| 3.6 | Po prijatí tohto nariadenie EHSV očakáva, že evidencia vozidiel v inom členskom štáte bude rovnako jednoduchá ako opätovná registrácia v tom istom štáte bez dodatočných nákladov a zbytočných kontrol a dokladov. V prípade, ak sú údaje úplné a platné, nemôžu iné štáty vyžadovať dodatočné administratívne, neefektívne a nákladné postupy, ako napríklad kontroly technického stavu. Okrem toho by náklady spojené s cezhraničnou evidenciou nemali presiahnuť náklady na vnútroštátnu evidenciu. |
| --- | --- |

3.6

Po prijatí tohto nariadenie EHSV očakáva, že evidencia vozidiel v inom členskom štáte bude rovnako jednoduchá ako opätovná registrácia v tom istom štáte bez dodatočných nákladov a zbytočných kontrol a dokladov. V prípade, ak sú údaje úplné a platné, nemôžu iné štáty vyžadovať dodatočné administratívne, neefektívne a nákladné postupy, ako napríklad kontroly technického stavu. Okrem toho by náklady spojené s cezhraničnou evidenciou nemali presiahnuť náklady na vnútroštátnu evidenciu.

| 3.7 | Podľa EHSV je hlavným prínosom skutočnosť, že nariadenie nevyžaduje od občanov, aby si získavali údaje. Dúfame, že požiadavka na výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi by mohla mať dôsledky na spoluprácu v ostatných dôležitejších oblastiach, čím by sa efektívne podporovali európske hodnoty a spoločné záujmy. |
| --- | --- |

3.7

Podľa EHSV je hlavným prínosom skutočnosť, že nariadenie nevyžaduje od občanov, aby si získavali údaje. Dúfame, že požiadavka na výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi by mohla mať dôsledky na spoluprácu v ostatných dôležitejších oblastiach, čím by sa efektívne podporovali európske hodnoty a spoločné záujmy.

| 3.8 | EHSV sa domnieva, že z dlhodobého hľadiska nemá zmysel zachovávať dočasnú evidenciu a evidenciu na osobitné účely. Posledne menovaná je len dočasným riešením. Zároveň dochádza k paradoxnej situácii, keď nevyhovujúce vozidlá majú obmedzené povolenie a v niektorých prípadoch môžu dokonca jazdiť dlhé vzdialenosti z jednej krajiny do druhej. Takéto autá by mali byť namiesto toho prevážané alebo, ak to ich technický stav umožňuje, mali by mať dočasné povolenie. Zároveň by bolo zmysluplné udeliť vozidlám s dočasným povolením zákaz prepravovať tovar a osoby. |
| --- | --- |

3.8

EHSV sa domnieva, že z dlhodobého hľadiska nemá zmysel zachovávať dočasnú evidenciu a evidenciu na osobitné účely. Posledne menovaná je len dočasným riešením. Zároveň dochádza k paradoxnej situácii, keď nevyhovujúce vozidlá majú obmedzené povolenie a v niektorých prípadoch môžu dokonca jazdiť dlhé vzdialenosti z jednej krajiny do druhej. Takéto autá by mali byť namiesto toho prevážané alebo, ak to ich technický stav umožňuje, mali by mať dočasné povolenie. Zároveň by bolo zmysluplné udeliť vozidlám s dočasným povolením zákaz prepravovať tovar a osoby.

| 3.9 | EHSV víta, že jednotlivci a spoločnosť vďaka tomuto nariadeniu ušetria 1,5 miliardy EUR. Výbor tiež uznáva, že náklady súvisiace s nariadením vo výške 1,5 milióna ročne budú mať minimálny dosah na rozpočet EÚ. Zároveň treba pripomenúť, že náklady súvisiace s nariadením bude treba hradiť z národných rozpočtov a v záujme plnej transparentnosti by bolo zmysluplné uviesť ich celkový odhad. |
| --- | --- |

3.9

EHSV víta, že jednotlivci a spoločnosť vďaka tomuto nariadeniu ušetria 1,5 miliardy EUR. Výbor tiež uznáva, že náklady súvisiace s nariadením vo výške 1,5 milióna ročne budú mať minimálny dosah na rozpočet EÚ. Zároveň treba pripomenúť, že náklady súvisiace s nariadením bude treba hradiť z národných rozpočtov a v záujme plnej transparentnosti by bolo zmysluplné uviesť ich celkový odhad.

| 3.10 | EHSV súhlasí s tým, že na Komisiu by mali byť delegované právomoci, pokiaľ ide o otázky technického a dátového obsahu týkajúce sa prevádzky systému na európskej úrovni, tak ako to stanovuje návrh nariadenia. |
| --- | --- |

3.10

EHSV súhlasí s tým, že na Komisiu by mali byť delegované právomoci, pokiaľ ide o otázky technického a dátového obsahu týkajúce sa prevádzky systému na európskej úrovni, tak ako to stanovuje návrh nariadenia.

| 3.11 | EHSV odporúča, aby inštitúcie s rozhodovacími právomocami, t. j. Európsky parlament, Rada a Komisia, zvážili možnosť zohľadniť niektoré alebo všetky počiatočné náklady klienta na opätovnú evidenciu vozidla, okrem prípadov opätovnej evidencii z dôvodu zmeny majiteľa. |
| --- | --- |

3.11

EHSV odporúča, aby inštitúcie s rozhodovacími právomocami, t. j. Európsky parlament, Rada a Komisia, zvážili možnosť zohľadniť niektoré alebo všetky počiatočné náklady klienta na opätovnú evidenciu vozidla, okrem prípadov opätovnej evidencii z dôvodu zmeny majiteľa.

| 3.12 | EHSV oceňuje zámer Komisie predkladať hodnotenie ex post samotného nariadenia. Zároveň vyzýva, aby bol interval pre preskúmanie skrátený z štyroch na dva roky. |
| --- | --- |

3.12

EHSV oceňuje zámer Komisie predkladať hodnotenie ex post samotného nariadenia. Zároveň vyzýva, aby bol interval pre preskúmanie skrátený z štyroch na dva roky.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | EHSV sa domnieva, že návrh nariadenia z hľadiska podrobností aj ako celok v terajšej podobe spĺňa očakávania. |
| --- | --- |

4.1

EHSV sa domnieva, že návrh nariadenia z hľadiska podrobností aj ako celok v terajšej podobe spĺňa očakávania.

| 4.2 | EHSV podporuje snahy, aby registračné postupy vychádzali z údajov pre typové schválenie celého vozidla, tak ako sa používajú v osvedčení o zhode. Hoci sú tieto údaje podrobnejšie než to vyžaduje príloha 1, sú medzinárodne uznávané a registračné postupy v niektorých členských štátoch už z nich vychádzajú. |
| --- | --- |

4.2

EHSV podporuje snahy, aby registračné postupy vychádzali z údajov pre typové schválenie celého vozidla, tak ako sa používajú v osvedčení o zhode. Hoci sú tieto údaje podrobnejšie než to vyžaduje príloha 1, sú medzinárodne uznávané a registračné postupy v niektorých členských štátoch už z nich vychádzajú.

| 4.3 | Okrem technických údajov, ktoré poskytujú výrobcovia, treba zahrnúť aj skutočné hodnoty založené na najnovších oficiálnych testoch, napríklad pokiaľ ide o emisie znečisťujúcich látok. |
| --- | --- |

4.3

Okrem technických údajov, ktoré poskytujú výrobcovia, treba zahrnúť aj skutočné hodnoty založené na najnovších oficiálnych testoch, napríklad pokiaľ ide o emisie znečisťujúcich látok.

V Bruseli 12. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Smernica 95/46/ES (Ú. v. EÚ L 281, 23.11.1995, s. 31 – 44) a nariadenie 45/2001/ES (Ú. v. EÚ L 8, 12.1.2001, s. 1 - 22).

1

(2)  Rozhodnutie Rady 2004/919/ES (Ú. v. ES L 389, 30.12.2004, s. 28).

2

(3)  Smernica 2002/24/ES (Ú. v. EÚ L 124, 9.5.2002, s. 1 – 44).

3

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/92 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/92

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o posilnenej solidarite v rámci EÚ v oblasti azylu. Program EÚ v oblasti lepšej deľby kompetencií a zvýšenia vzájomnej dôvery“

COM(2011) 835 final

2012/C 299/17

Spravodajca: Cristian PÎRVULESCU

Komisia sa 2. decembra 2011 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o posilnenej solidarite v rámci EÚ v oblasti azylu. Program EÚ v oblasti lepšej deľby kompetencií a zvýšenia vzájomnej dôvery“

COM(2011) 835 final.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 27. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla 2012) prijal 116 hlasmi za, pričom členovia 3 hlasovali proti a 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Výbor víta iniciatívu Európskej komisie a domnieva sa, že je potrebné, aby sa európska azylová politika opätovne preskúmala a upravila. |
| --- | --- |

1.1

Výbor víta iniciatívu Európskej komisie a domnieva sa, že je potrebné, aby sa európska azylová politika opätovne preskúmala a upravila.

| 1.2 | Výbor sa domnieva, že zásada solidarity musí naďalej zostať základným pilierom tejto politiky, hoci v dôsledku počtu a veľkosti členských krajín, ako aj ich odlišného vystavenia tokom utečencov vznikajú rozdielne situácie v oblasti azylovej politiky. Solidarita sa nemá vnímať len ako zásada, ktorá zvyšuje účinnosť politík, ale aj ako základná hodnota, ktorá odôvodňuje a posilňuje prijaté opatrenia. |
| --- | --- |

1.2

Výbor sa domnieva, že zásada solidarity musí naďalej zostať základným pilierom tejto politiky, hoci v dôsledku počtu a veľkosti členských krajín, ako aj ich odlišného vystavenia tokom utečencov vznikajú rozdielne situácie v oblasti azylovej politiky. Solidarita sa nemá vnímať len ako zásada, ktorá zvyšuje účinnosť politík, ale aj ako základná hodnota, ktorá odôvodňuje a posilňuje prijaté opatrenia.

| 1.3 | Je potrebné vyvinúť značné úsilie a zabezpečiť, aby verejná mienka, vnútroštátne, regionálne a miestne správy a politickí predstavitelia spoločne podporili hodnoty vytvárajúce azylovú politiku, ktorými sú dodržiavanie základných práv osôb, pomoc poskytovaná osobám nachádzajúcim sa v kritickej situácii, solidarita a dôvera medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

1.3

Je potrebné vyvinúť značné úsilie a zabezpečiť, aby verejná mienka, vnútroštátne, regionálne a miestne správy a politickí predstavitelia spoločne podporili hodnoty vytvárajúce azylovú politiku, ktorými sú dodržiavanie základných práv osôb, pomoc poskytovaná osobám nachádzajúcim sa v kritickej situácii, solidarita a dôvera medzi členskými štátmi.

| 1.4 | Výbor sa domnieva, že prístup založený na stimuloch by mohol odblokovať azylovú politiku, ak sa správne určia a náležite podporia najvhodnejšie stimuly vrátane finančného hľadiska. |
| --- | --- |

1.4

Výbor sa domnieva, že prístup založený na stimuloch by mohol odblokovať azylovú politiku, ak sa správne určia a náležite podporia najvhodnejšie stimuly vrátane finančného hľadiska.

| 1.5 | Pokiaľ ide o praktickú spoluprácu, výbor povzbudzuje Európsky podporný úrad pre azyl (EASO - European Asylum Support Office), aby rýchlejšie rozvíjal svoju operačnú kapacitu. Posilnenie kapacity EASO, ktoré je súrne a naliehavo potrebné, sa musí zosúladiť s plánovaním a zavedením Fondu pre migráciu a azyl. |
| --- | --- |

1.5

Pokiaľ ide o praktickú spoluprácu, výbor povzbudzuje Európsky podporný úrad pre azyl (EASO - European Asylum Support Office), aby rýchlejšie rozvíjal svoju operačnú kapacitu. Posilnenie kapacity EASO, ktoré je súrne a naliehavo potrebné, sa musí zosúladiť s plánovaním a zavedením Fondu pre migráciu a azyl.

| 1.6 | Výbor takisto žiada, aby sa zlepšili opatrenia prijímané na integráciu utečencov. Je jasné, že európsky azylový systém, ktorý si želáme vytvoriť, je účinný, pokiaľ ide o rýchle a správne udelenie štatútu utečenca, mohol by však zlyhať v oblasti integrácie. |
| --- | --- |

1.6

Výbor takisto žiada, aby sa zlepšili opatrenia prijímané na integráciu utečencov. Je jasné, že európsky azylový systém, ktorý si želáme vytvoriť, je účinný, pokiaľ ide o rýchle a správne udelenie štatútu utečenca, mohol by však zlyhať v oblasti integrácie.

| 1.7 | Je potrebné, aby sa azylová politika, popri existujúcej prierezovej štruktúre, vnímala z hľadiska kompletného azylového „cyklu“, pričom v stredobode jej záujmu musí byť osoba, ktorá sa nachádza v rizikovej situácii. Týmto spôsobom sa budú môcť zistiť problémové a nekonzistentné oblasti. |
| --- | --- |

1.7

Je potrebné, aby sa azylová politika, popri existujúcej prierezovej štruktúre, vnímala z hľadiska kompletného azylového „cyklu“, pričom v stredobode jej záujmu musí byť osoba, ktorá sa nachádza v rizikovej situácii. Týmto spôsobom sa budú môcť zistiť problémové a nekonzistentné oblasti.

| 1.8 | Výbor pripomína, že zásada solidarity sa neuplatňuje len medzi štátmi, ale ide o všeobecnú zásadu, ktorou sa riadi ľudská interakcia medzi osobami a skupinami. Je potrebné pestovať a povzbudzovať ducha ľudskej solidarity, ktorý musí stáť nad racionálnymi argumentmi a tlakmi migračných a azylových politík, keďže je integrálnou súčasťou hodnôt, na ktorých sa zakladá Európska únia. |
| --- | --- |

1.8

Výbor pripomína, že zásada solidarity sa neuplatňuje len medzi štátmi, ale ide o všeobecnú zásadu, ktorou sa riadi ľudská interakcia medzi osobami a skupinami. Je potrebné pestovať a povzbudzovať ducha ľudskej solidarity, ktorý musí stáť nad racionálnymi argumentmi a tlakmi migračných a azylových politík, keďže je integrálnou súčasťou hodnôt, na ktorých sa zakladá Európska únia.

| 1.9 | Skúsenosti, ktoré nadobudli organizácie občianskej spoločnosti a výbor v tejto oblasti, môžu prispieť ku komplexnejšiemu a podrobnejšiemu hodnoteniu azylovej politiky. |
| --- | --- |

1.9

Skúsenosti, ktoré nadobudli organizácie občianskej spoločnosti a výbor v tejto oblasti, môžu prispieť ku komplexnejšiemu a podrobnejšiemu hodnoteniu azylovej politiky.

2.   Úvod

| 2.1 | V dokumente Komisie sa spresňuje, že „solidarita je jednou zo základných hodnôt Európskej únie a je hlavnou zásadou spoločnej európskej azylovej politiky (...). V súčasnosti je zakotvená v článku 80 Zmluvy o fungovaní Európskej únie“. |
| --- | --- |

2.1

V dokumente Komisie sa spresňuje, že „solidarita je jednou zo základných hodnôt Európskej únie a je hlavnou zásadou spoločnej európskej azylovej politiky (...). V súčasnosti je zakotvená v článku 80 Zmluvy o fungovaní Európskej únie“.

| 2.2 | Ako vyplýva z dokumentu Komisie, tok žiadateľov o azyl sa pohyboval v rozpätí „od maximálneho počtu 425 000 žiadostí v 27 členských štátov EÚ v roku 2001 až po necelých 200 000 v roku 2006, pričom v roku 2011 sa očakáva výrazný nárast“. |
| --- | --- |

2.2

Ako vyplýva z dokumentu Komisie, tok žiadateľov o azyl sa pohyboval v rozpätí „od maximálneho počtu 425 000 žiadostí v 27 členských štátov EÚ v roku 2001 až po necelých 200 000 v roku 2006, pričom v roku 2011 sa očakáva výrazný nárast“.

| 2.3 | Komisia navrhuje posilniť solidaritu v EÚ v oblasti azylu okolo štyroch osí, ktorými sú: „praktická spolupráca a technická pomoc, finančná solidarita, rozdelenie zodpovedností a zlepšenie nástrojov riadenia azylového systému“. |
| --- | --- |

2.3

Komisia navrhuje posilniť solidaritu v EÚ v oblasti azylu okolo štyroch osí, ktorými sú: „praktická spolupráca a technická pomoc, finančná solidarita, rozdelenie zodpovedností a zlepšenie nástrojov riadenia azylového systému“.

| 2.4 | Cieľom oznámenia Komisie je „prispieť k finalizácii „azylového balíka“ vzhľadom na to, že niekoľko najbližších mesiacov bude mať pre dosiahnutie cieľa na rok 2012 zásadný význam. Rozmer solidarity musí pritom hrať primeranú úlohu.“ |
| --- | --- |

2.4

Cieľom oznámenia Komisie je „prispieť k finalizácii „azylového balíka“ vzhľadom na to, že niekoľko najbližších mesiacov bude mať pre dosiahnutie cieľa na rok 2012 zásadný význam. Rozmer solidarity musí pritom hrať primeranú úlohu.“

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Výbor víta iniciatívu Európskej komisie a domnieva sa, že je potrebné, aby sa vykonala podrobná analýza európskej azylovej politiky, ktorá umožní uskutočniť rozsiahlu úpravu v súlade so sledovanými cieľmi. |
| --- | --- |

3.1

Výbor víta iniciatívu Európskej komisie a domnieva sa, že je potrebné, aby sa vykonala podrobná analýza európskej azylovej politiky, ktorá umožní uskutočniť rozsiahlu úpravu v súlade so sledovanými cieľmi.

| 3.2 | Azylová politika je dnes v Európskej únii spochybňovaná v nadväznosti na nedávne udalosti v severnej Afrike a na Strednom a Ďalekom východe. Mnohé osoby boli nútené chrániť sa útekom do členských krajín EÚ. |
| --- | --- |

3.2

Azylová politika je dnes v Európskej únii spochybňovaná v nadväznosti na nedávne udalosti v severnej Afrike a na Strednom a Ďalekom východe. Mnohé osoby boli nútené chrániť sa útekom do členských krajín EÚ.

| 3.3 | Výbor sa domnieva, že zásada solidarity musí naďalej zostať základným pilierom tejto politiky, aj keď sa v dôsledku počtu a veľkosti členských krajín, ako aj ich odlišného vystavenia toku utečencov vo všeobecnosti komplikuje uplatňovanie solidarity v praxi a jej koordinácia. |
| --- | --- |

3.3

Výbor sa domnieva, že zásada solidarity musí naďalej zostať základným pilierom tejto politiky, aj keď sa v dôsledku počtu a veľkosti členských krajín, ako aj ich odlišného vystavenia toku utečencov vo všeobecnosti komplikuje uplatňovanie solidarity v praxi a jej koordinácia.

| 3.4 | Azylový systém musí byť pružný, aby mohol reagovať na meniaci sa tok utečencov, zároveň však musí byť pevný, aby inštitucionálne postupy a ďalšie opatrenia na integráciu prinášali konkrétne výsledky. |
| --- | --- |

3.4

Azylový systém musí byť pružný, aby mohol reagovať na meniaci sa tok utečencov, zároveň však musí byť pevný, aby inštitucionálne postupy a ďalšie opatrenia na integráciu prinášali konkrétne výsledky.

| 3.5 | Takisto je potrebné pripomenúť, že zásada solidarity sa neuplatňuje len medzi štátmi, ale ide o všeobecnú zásadu, ktorou sa riadi ľudská interakcia medzi osobami a skupinami. Je potrebné pestovať a povzbudzovať ducha ľudskej solidarity, ktorý musí stáť nad racionálnymi argumentmi a tlakmi migračných a azylových politík, keďže je integrálnou súčasťou hodnôt, na ktorých sa zakladá Európska únia. |
| --- | --- |

3.5

Takisto je potrebné pripomenúť, že zásada solidarity sa neuplatňuje len medzi štátmi, ale ide o všeobecnú zásadu, ktorou sa riadi ľudská interakcia medzi osobami a skupinami. Je potrebné pestovať a povzbudzovať ducha ľudskej solidarity, ktorý musí stáť nad racionálnymi argumentmi a tlakmi migračných a azylových politík, keďže je integrálnou súčasťou hodnôt, na ktorých sa zakladá Európska únia.

| 3.6 | Výbor víta skutočnosť, že Európska komisia kladie dôraz na dôveru. Zásadu solidarity dopĺňa zásada dôvery, čo ešte zvyšuje zodpovednosť členských štátov. Úspech tejto politiky závisí od účastí a vzájomnej podpory každého členského štátu. Vzájomná závislosť úsilia na vnútroštátnej úrovni poukazuje na to, že je potrebné odvážne pokračovať v koordinácii a harmonizácii. |
| --- | --- |

3.6

Výbor víta skutočnosť, že Európska komisia kladie dôraz na dôveru. Zásadu solidarity dopĺňa zásada dôvery, čo ešte zvyšuje zodpovednosť členských štátov. Úspech tejto politiky závisí od účastí a vzájomnej podpory každého členského štátu. Vzájomná závislosť úsilia na vnútroštátnej úrovni poukazuje na to, že je potrebné odvážne pokračovať v koordinácii a harmonizácii.

| 3.7 | Napriek tomu však výbor poukazuje na to, že azylová politika zatiaľ zďaleka nie je konsolidovaná a účinná. Medzi členskými štátmi naďalej pretrvávajú rozdiely v otvorenosti a pripravenosti, pokiaľ ide o prijímanie utečencov, ako aj rozvoj európskej azylovej politiky. Je potrebné vyvinúť značné úsilie a zabezpečiť, aby verejná mienka, vnútroštátne, regionálne a miestne správy a politickí predstavitelia prijímajúci rozhodnutia spoločne podporili hodnoty vytvárajúce azylovú politiku, ktorými sú dodržiavanie základných práv osôb, pomoc poskytovaná osobám nachádzajúcim sa v kritickej situácii, solidarita a dôvera medzi členskými štátmi. Okrem toho je potrebné venovať zvýšenú pozornosť realizácii tejto politiky. Konkrétne situácie ukázali, že žiadatelia o azyl sú zraniteľní vo svojej krajine pôvodu, ako aj v prijímajúcich krajinách. |
| --- | --- |

3.7

Napriek tomu však výbor poukazuje na to, že azylová politika zatiaľ zďaleka nie je konsolidovaná a účinná. Medzi členskými štátmi naďalej pretrvávajú rozdiely v otvorenosti a pripravenosti, pokiaľ ide o prijímanie utečencov, ako aj rozvoj európskej azylovej politiky. Je potrebné vyvinúť značné úsilie a zabezpečiť, aby verejná mienka, vnútroštátne, regionálne a miestne správy a politickí predstavitelia prijímajúci rozhodnutia spoločne podporili hodnoty vytvárajúce azylovú politiku, ktorými sú dodržiavanie základných práv osôb, pomoc poskytovaná osobám nachádzajúcim sa v kritickej situácii, solidarita a dôvera medzi členskými štátmi. Okrem toho je potrebné venovať zvýšenú pozornosť realizácii tejto politiky. Konkrétne situácie ukázali, že žiadatelia o azyl sú zraniteľní vo svojej krajine pôvodu, ako aj v prijímajúcich krajinách.

| 3.8 | Zástupcovia organizovanej občianskej spoločnosti prostredníctvom výboru už veľakrát upozornili na nedostatky azylovej politiky týkajúce sa vízie, štruktúry a realizácie a predložili viaceré odporúčania na jej zlepšenie. Úpravy, ktoré boli doteraz vykonané v oblasti harmonizácie, financovania odborných programov alebo inštitucionálnych reforiem, zatiaľ neboli úspešné v oblasti konsolidácie spoločnej azylovej politiky. Reforma tejto politiky je potrebná a výbor potvrdzuje svoj záväzok prispieť k tomuto procesu. |
| --- | --- |

3.8

Zástupcovia organizovanej občianskej spoločnosti prostredníctvom výboru už veľakrát upozornili na nedostatky azylovej politiky týkajúce sa vízie, štruktúry a realizácie a predložili viaceré odporúčania na jej zlepšenie. Úpravy, ktoré boli doteraz vykonané v oblasti harmonizácie, financovania odborných programov alebo inštitucionálnych reforiem, zatiaľ neboli úspešné v oblasti konsolidácie spoločnej azylovej politiky. Reforma tejto politiky je potrebná a výbor potvrdzuje svoj záväzok prispieť k tomuto procesu.

| 3.9 | Výbor sa domnieva, že nadišiel vhodný čas na to, aby sa oveľa dôraznejšie konkretizovali zásady solidarity a dôvery. Konkrétne navrhuje dve doplnkové línie. Prvá línia je zameraná na strednodobú a dlhodobú zmenu názorov a postojov týkajúcich sa azylu, a to najmä na úrovni mienkotvorných cieľových skupín, politických predstaviteľov prijímajúcich rozhodnutia a verejných funkcionárov na miestnej a vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

3.9

Výbor sa domnieva, že nadišiel vhodný čas na to, aby sa oveľa dôraznejšie konkretizovali zásady solidarity a dôvery. Konkrétne navrhuje dve doplnkové línie. Prvá línia je zameraná na strednodobú a dlhodobú zmenu názorov a postojov týkajúcich sa azylu, a to najmä na úrovni mienkotvorných cieľových skupín, politických predstaviteľov prijímajúcich rozhodnutia a verejných funkcionárov na miestnej a vnútroštátnej úrovni.

| 3.10 | Druhú líniu čiastočne pokrýva doterajšie úsilie. Táto línia však nie je dostatočne dobre štruktúrovaná a formulovaná. Toto smerovanie sa vzťahuje na doplnenie zásad solidarity a dôvery o inštitucionálne mechanizmy na stimulovanie a zapojenie vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov. Prístup založený na stimuloch by mohol odblokovať azylovú politiku, ak sa správne určia a vhodne podporia najvhodnejšie stimuly vrátane finančného hľadiska. |
| --- | --- |

3.10

Druhú líniu čiastočne pokrýva doterajšie úsilie. Táto línia však nie je dostatočne dobre štruktúrovaná a formulovaná. Toto smerovanie sa vzťahuje na doplnenie zásad solidarity a dôvery o inštitucionálne mechanizmy na stimulovanie a zapojenie vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov. Prístup založený na stimuloch by mohol odblokovať azylovú politiku, ak sa správne určia a vhodne podporia najvhodnejšie stimuly vrátane finančného hľadiska.

| 3.11 | Výbor takisto žiada, aby sa zlepšili opatrenia prijímané na integráciu utečencov. Viaceré dôkazy, ktoré predložili organizácie pôsobiace v tejto oblasti, svedčia o tom, že žiadatelia o azyl sú zraniteľní, pokiaľ ide o diskrimináciu, nemajú prístup k základným verejným službám, majú problémy spojené s bývaním a osobnou bezpečnosťou. Európsky azylový systém, ktorý si želáme vytvoriť, je účinný, pokiaľ ide o rýchlosť a správnosť procesu udelenia štatútu utečenca, mohol by však zlyhať v oblasti integrácie. |
| --- | --- |

3.11

Výbor takisto žiada, aby sa zlepšili opatrenia prijímané na integráciu utečencov. Viaceré dôkazy, ktoré predložili organizácie pôsobiace v tejto oblasti, svedčia o tom, že žiadatelia o azyl sú zraniteľní, pokiaľ ide o diskrimináciu, nemajú prístup k základným verejným službám, majú problémy spojené s bývaním a osobnou bezpečnosťou. Európsky azylový systém, ktorý si želáme vytvoriť, je účinný, pokiaľ ide o rýchlosť a správnosť procesu udelenia štatútu utečenca, mohol by však zlyhať v oblasti integrácie.

| 3.12 | V tejto súvislosti výbor odporúča, aby sa azylová politika, popri existujúcej prierezovej štruktúre, preskúmala aj na základe komplexného azylového „cyklu“, ktorý sleduje pomery osôb nachádzajúcich sa v rizikovej situácii, a to od ich vstupu na územie Únie cez postupy spojené s udelením azylu vrátane integračných opatrení, ako aj strednodobých a dlhodobých vyhliadok na integráciu alebo prípadný návrat do rodnej krajiny. Sledovanie komplexného azylového „cyklu“ a zameranie sa na osobu nachádzajúcu sa v rizikovej situácii môže pri vypracovaní tejto politiky vo výraznej miere pomôcť zistiť problémové a nekonzistentné oblasti. |
| --- | --- |

3.12

V tejto súvislosti výbor odporúča, aby sa azylová politika, popri existujúcej prierezovej štruktúre, preskúmala aj na základe komplexného azylového „cyklu“, ktorý sleduje pomery osôb nachádzajúcich sa v rizikovej situácii, a to od ich vstupu na územie Únie cez postupy spojené s udelením azylu vrátane integračných opatrení, ako aj strednodobých a dlhodobých vyhliadok na integráciu alebo prípadný návrat do rodnej krajiny. Sledovanie komplexného azylového „cyklu“ a zameranie sa na osobu nachádzajúcu sa v rizikovej situácii môže pri vypracovaní tejto politiky vo výraznej miere pomôcť zistiť problémové a nekonzistentné oblasti.

| 3.13 | Skúsenosti, ktoré nazbierali organizácie občianskej spoločnosti a výbor v tejto oblasti, môžu prispieť ku komplexnejšiemu a podrobnejšiemu hodnoteniu azylovej politiky, ktorá sa oprávnene spochybňuje v dôsledku najnovších politických udalostí, ku ktorým došlo v susedných krajinách Únie. Výbor sa domnieva, že oznámenie by sa malo jasnejšie zaoberať úlohou organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.13

Skúsenosti, ktoré nazbierali organizácie občianskej spoločnosti a výbor v tejto oblasti, môžu prispieť ku komplexnejšiemu a podrobnejšiemu hodnoteniu azylovej politiky, ktorá sa oprávnene spochybňuje v dôsledku najnovších politických udalostí, ku ktorým došlo v susedných krajinách Únie. Výbor sa domnieva, že oznámenie by sa malo jasnejšie zaoberať úlohou organizácií občianskej spoločnosti.

| 3.14 | Výbor takisto víta zapojenie Výboru regiónov a miestnych orgánov do vypracovania azylovej politiky a domnieva sa, že orgány na nižšej ako vnútroštátnej úrovni majú kľúčovú úlohu v súvislosti s úspešnou realizáciou tejto politiky, najmä pokiaľ ide o opatrenia zamerané na integráciu. Orgány na nižšej ako vnútroštátnej úrovni treba povzbudzovať aj prostredníctvom aktívneho financovania, aby boli aktívnejšie pri integrácií utečencov. |
| --- | --- |

3.14

Výbor takisto víta zapojenie Výboru regiónov a miestnych orgánov do vypracovania azylovej politiky a domnieva sa, že orgány na nižšej ako vnútroštátnej úrovni majú kľúčovú úlohu v súvislosti s úspešnou realizáciou tejto politiky, najmä pokiaľ ide o opatrenia zamerané na integráciu. Orgány na nižšej ako vnútroštátnej úrovni treba povzbudzovať aj prostredníctvom aktívneho financovania, aby boli aktívnejšie pri integrácií utečencov.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | Výbor s uspokojením konštatuje, že Európska komisia kladie dôraz na aspekty spojené s praktickou spoluprácou. Praktická spolupráca umožní cielene zlepšovať rámec postupov v oblasti azylu, rovnako ako potrebné úpravy, ktoré sa majú zapracovať do legislatívneho balíka. Zlepšená praktická spolupráca by sa mala zamerať na obmedzenie byrokracie spojenej s poskytovaním azylu a na skrátenie obdobia, počas ktorého sa realizujú príslušné postupy. |
| --- | --- |

4.1

Výbor s uspokojením konštatuje, že Európska komisia kladie dôraz na aspekty spojené s praktickou spoluprácou. Praktická spolupráca umožní cielene zlepšovať rámec postupov v oblasti azylu, rovnako ako potrebné úpravy, ktoré sa majú zapracovať do legislatívneho balíka. Zlepšená praktická spolupráca by sa mala zamerať na obmedzenie byrokracie spojenej s poskytovaním azylu a na skrátenie obdobia, počas ktorého sa realizujú príslušné postupy.

| 4.1.1 | Založenie Európskeho podporného úradu pre azyl (EASO) je potrebné privítať, pretože už v počiatočnej fáze jeho založenia sa preukázalo, že existuje mimoriadny potenciál v oblasti spolupráce medzi členskými štátmi. Prvými uskutočnenými krokmi sú aktivity EASO najmä v oblasti podpory a odbornej prípravy. Výbor povzbudzuje EASO, aby rýchlejšie rozvíjal svoju prevádzkovú kapacitu. Posilnenie kapacity EASO, ktoré je súrne a naliehavo potrebné, sa musí zosúladiť s plánovaním a zavedením Fondu pre migráciu a azyl. Táto štruktúra by sa mohla viac zviditeľniť vyslaním pracovníkov, ako aj zásahmi v súrnych prípadoch, čím by sa zvýšila aj dôvera v túto štruktúru. Plánovaná výročná správa by mohla prispieť k získaniu relevantných údajov v oblasti azylu. Výbor odporúča, aby sa pri vypracúvaní výročnej správy zohľadnili početné dôkazové materiály, ktoré môžu poskytnúť organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace v tejto oblasti. |
| --- | --- |

4.1.1

Založenie Európskeho podporného úradu pre azyl (EASO) je potrebné privítať, pretože už v počiatočnej fáze jeho založenia sa preukázalo, že existuje mimoriadny potenciál v oblasti spolupráce medzi členskými štátmi. Prvými uskutočnenými krokmi sú aktivity EASO najmä v oblasti podpory a odbornej prípravy. Výbor povzbudzuje EASO, aby rýchlejšie rozvíjal svoju prevádzkovú kapacitu. Posilnenie kapacity EASO, ktoré je súrne a naliehavo potrebné, sa musí zosúladiť s plánovaním a zavedením Fondu pre migráciu a azyl. Táto štruktúra by sa mohla viac zviditeľniť vyslaním pracovníkov, ako aj zásahmi v súrnych prípadoch, čím by sa zvýšila aj dôvera v túto štruktúru. Plánovaná výročná správa by mohla prispieť k získaniu relevantných údajov v oblasti azylu. Výbor odporúča, aby sa pri vypracúvaní výročnej správy zohľadnili početné dôkazové materiály, ktoré môžu poskytnúť organizácie občianskej spoločnosti pôsobiace v tejto oblasti.

| 4.1.2 | Výbor povzbudzuje EASO, aby urýchlene vypracoval systém na zber informácií z krajín pôvodu migrantov. Členské štáty by mohli týmto spôsobom včas získať dôveryhodné a porovnateľné informácie, čím by sa uľahčiť postup, ktorý by sa urýchlil a prípadne by sa stal spravodlivejší. Takisto je potrebné zabezpečiť nezávislé hodnotenie týchto informácií. |
| --- | --- |

4.1.2

Výbor povzbudzuje EASO, aby urýchlene vypracoval systém na zber informácií z krajín pôvodu migrantov. Členské štáty by mohli týmto spôsobom včas získať dôveryhodné a porovnateľné informácie, čím by sa uľahčiť postup, ktorý by sa urýchlil a prípadne by sa stal spravodlivejší. Takisto je potrebné zabezpečiť nezávislé hodnotenie týchto informácií.

| 4.1.3 | Napriek tomu, že posilnenie EASO je vítanou iniciatívou, nemalo by to brániť v tom, aby členské štáty rozvíjali vlastné inštitúcie a schopnosti riešiť azylovú problematiku. Na základe logiky stimulovania sa posilňovanie EASO musí uskutočňovať súbežne so zavedením mechanizmov zameraných na zaručenie väčšej otvorenosti vnútroštátnych orgánov voči európskej spolupráci a na účinné riešenie výziev v oblasti azylu. |
| --- | --- |

4.1.3

Napriek tomu, že posilnenie EASO je vítanou iniciatívou, nemalo by to brániť v tom, aby členské štáty rozvíjali vlastné inštitúcie a schopnosti riešiť azylovú problematiku. Na základe logiky stimulovania sa posilňovanie EASO musí uskutočňovať súbežne so zavedením mechanizmov zameraných na zaručenie väčšej otvorenosti vnútroštátnych orgánov voči európskej spolupráci a na účinné riešenie výziev v oblasti azylu.

| 4.1.4 | Krízové situácie umožňujú testovať životaschopnosť riešení inštitúcií, pričom výsledky sú v prípade politického azylu zmiešané. Európska únia a členské štáty nie sú dostatočne pripravené na to, aby mohli čeliť výraznému toku utečencov. Na základe jednoduchej analýzy je však možné tento tok predvídať, a to minimálne, pokiaľ ide o vstupné miesta. Výbor odporúča, aby sa venovala osobitná pozornosť posilňovaniu kapacít štátov, ktoré sú najviac vystavené bežnému alebo mimoriadnemu toku utečencov. |
| --- | --- |

4.1.4

Krízové situácie umožňujú testovať životaschopnosť riešení inštitúcií, pričom výsledky sú v prípade politického azylu zmiešané. Európska únia a členské štáty nie sú dostatočne pripravené na to, aby mohli čeliť výraznému toku utečencov. Na základe jednoduchej analýzy je však možné tento tok predvídať, a to minimálne, pokiaľ ide o vstupné miesta. Výbor odporúča, aby sa venovala osobitná pozornosť posilňovaniu kapacít štátov, ktoré sú najviac vystavené bežnému alebo mimoriadnemu toku utečencov.

| 4.1.5 | Výbor víta pokračujúcu a prehlbujúcu sa spoluprácu EASO s ostatnými špecializovanými agentúrami EÚ, akou je napr. FOREX. Výbor žiada, aby predsedníctvo venovalo osobitnú pozornosť problematike základných práv osôb, s ktorými prichádza priamo alebo nepriamo do styku. Spolupráca s Agentúrou Európskej únie pre základné práva je nevyhnutná v záujme dosiahnutia štrukturálnej a prevádzkovej rovnováhy medzi nástrojmi uplatňovanými v azylovej politike. |
| --- | --- |

4.1.5

Výbor víta pokračujúcu a prehlbujúcu sa spoluprácu EASO s ostatnými špecializovanými agentúrami EÚ, akou je napr. FOREX. Výbor žiada, aby predsedníctvo venovalo osobitnú pozornosť problematike základných práv osôb, s ktorými prichádza priamo alebo nepriamo do styku. Spolupráca s Agentúrou Európskej únie pre základné práva je nevyhnutná v záujme dosiahnutia štrukturálnej a prevádzkovej rovnováhy medzi nástrojmi uplatňovanými v azylovej politike.

| 4.1.6 | Výbor považuje za vhodné používať mechanizmus civilnej ochrany v prípade mimoriadneho toku migrantov. Táto možnosť však nesmie oslabiť vôľu vnútroštátnych orgánov vypracovať pevné systémy poskytovania azylu, ktoré budú uspokojivo reagovať na meniaci sa tok utečencov. |
| --- | --- |

4.1.6

Výbor považuje za vhodné používať mechanizmus civilnej ochrany v prípade mimoriadneho toku migrantov. Táto možnosť však nesmie oslabiť vôľu vnútroštátnych orgánov vypracovať pevné systémy poskytovania azylu, ktoré budú uspokojivo reagovať na meniaci sa tok utečencov.

| 4.1.7 | V záujme úspešnej realizácie obnoveného legislatívneho balíka je potrebné venovať prioritnú pozornosť financovaniu z aktuálneho rozpočtového roka. Výbor však upozorňuje na to, že je potrebné naďalej posilňovať kapacity členských štátov, ktoré sú konfrontované s tokom utečencov. Vzhľadom na to, že geopolitická situácia v oblastiach, odkiaľ pochádza tento tok, je naďalej nestabilná, nemôžeme očakávať jeho výrazný pokles. Preto je potrebné upevňovať systémy v krajinách, ktoré sú vystavené tomuto toku, a zároveň vyvíjať úsilie zamerané na harmonizáciu a uplatňovanie právnych predpisov. V súčasných projektoch, z ktorých je väčšina inovatívna, sa musí pokračovať a musí sa im poskytnúť vhodná podpora. Ak sa nedostavia výsledky, oslabí sa tým dôvera členských štátov v podporu Únie a ich vôľa angažovať sa vo väčšej miere v budúcnosti. |
| --- | --- |

4.1.7

V záujme úspešnej realizácie obnoveného legislatívneho balíka je potrebné venovať prioritnú pozornosť financovaniu z aktuálneho rozpočtového roka. Výbor však upozorňuje na to, že je potrebné naďalej posilňovať kapacity členských štátov, ktoré sú konfrontované s tokom utečencov. Vzhľadom na to, že geopolitická situácia v oblastiach, odkiaľ pochádza tento tok, je naďalej nestabilná, nemôžeme očakávať jeho výrazný pokles. Preto je potrebné upevňovať systémy v krajinách, ktoré sú vystavené tomuto toku, a zároveň vyvíjať úsilie zamerané na harmonizáciu a uplatňovanie právnych predpisov. V súčasných projektoch, z ktorých je väčšina inovatívna, sa musí pokračovať a musí sa im poskytnúť vhodná podpora. Ak sa nedostavia výsledky, oslabí sa tým dôvera členských štátov v podporu Únie a ich vôľa angažovať sa vo väčšej miere v budúcnosti.

| 4.1.8 | V roku 2014 budú mať členské štáty k dispozícii nový Fond pre migráciu a azyl (FAM). Výbor povzbudzuje Komisiu, aby začala konštruktívny dialóg s členskými štátmi s cieľom presne vymedziť potreby a priority na vnútroštátnej úrovni. Je veľmi dôležité, aby bol do tohto dialógu zapojený Európsky a hospodársky výbor ako zástupca organizovanej občianskej spoločnosti, ako aj Výbor regiónov a miestne orgány. Pri plánovaní využitia fondu sa musia jasne stanoviť potreby a priority členských štátov, ako aj zdroje a nástroje, ktoré sú im k dispozícii. Výbor sa takisto domnieva, že členské štáty budú zodpovednejšie a rozhodnejšie pristupovať k sledovaniu cieľov azylovej politiky, ak bude stanovená povinnosť vypracovať výročnú správu o využívaní finančných prostriedkov. |
| --- | --- |

4.1.8

V roku 2014 budú mať členské štáty k dispozícii nový Fond pre migráciu a azyl (FAM). Výbor povzbudzuje Komisiu, aby začala konštruktívny dialóg s členskými štátmi s cieľom presne vymedziť potreby a priority na vnútroštátnej úrovni. Je veľmi dôležité, aby bol do tohto dialógu zapojený Európsky a hospodársky výbor ako zástupca organizovanej občianskej spoločnosti, ako aj Výbor regiónov a miestne orgány. Pri plánovaní využitia fondu sa musia jasne stanoviť potreby a priority členských štátov, ako aj zdroje a nástroje, ktoré sú im k dispozícii. Výbor sa takisto domnieva, že členské štáty budú zodpovednejšie a rozhodnejšie pristupovať k sledovaniu cieľov azylovej politiky, ak bude stanovená povinnosť vypracovať výročnú správu o využívaní finančných prostriedkov.

| 4.1.9 | Výbor konštatuje, že organizácie občianskej spoločnosti majú sťažený prístup k financovaniu potrebnému na realizáciu projektov s veľkým miestnym dosahom. Je potrebné zjednodušiť postupy, aby sa uľahčilo zapojenie občianskej spoločnosti a žiadateľov o azyl. |
| --- | --- |

4.1.9

Výbor konštatuje, že organizácie občianskej spoločnosti majú sťažený prístup k financovaniu potrebnému na realizáciu projektov s veľkým miestnym dosahom. Je potrebné zjednodušiť postupy, aby sa uľahčilo zapojenie občianskej spoločnosti a žiadateľov o azyl.

| 4.1.10 | Výbor podporuje zámer Európskej komisie prednostne použiť dostupné finančné prostriedky v tých krajinách, ktoré sú v súčasnosti vystavené toku utečencov. Týmto opatrením sa bude stimulovať angažovanosť týchto krajín a posilnia sa existujúce kapacity. Okrem toho ide o opatrenie, prostredníctvom ktorého sa uvedie do praxe kľúčová zásada azylovej politiky, ktorou je solidarita. |
| --- | --- |

4.1.10

Výbor podporuje zámer Európskej komisie prednostne použiť dostupné finančné prostriedky v tých krajinách, ktoré sú v súčasnosti vystavené toku utečencov. Týmto opatrením sa bude stimulovať angažovanosť týchto krajín a posilnia sa existujúce kapacity. Okrem toho ide o opatrenie, prostredníctvom ktorého sa uvedie do praxe kľúčová zásada azylovej politiky, ktorou je solidarita.

| 4.1.11 | Výbor takisto bez výhrad podporuje plánované finančné stimuly, ktoré sa majú poskytnúť členským štátom a ktoré sú podobné stimulom uplatňovaným v súčasnosti na presídlenie osobitných kategórií utečencov (zraniteľné skupiny a osoby spadajúce do rámca programov regionálnej ochrany) s cieľom odškodniť tie členské štáty, ktoré súhlasia s premiestnením osôb, ktorým sa poskytuje medzinárodná ochrana, z iného členského štátu. |
| --- | --- |

4.1.11

Výbor takisto bez výhrad podporuje plánované finančné stimuly, ktoré sa majú poskytnúť členským štátom a ktoré sú podobné stimulom uplatňovaným v súčasnosti na presídlenie osobitných kategórií utečencov (zraniteľné skupiny a osoby spadajúce do rámca programov regionálnej ochrany) s cieľom odškodniť tie členské štáty, ktoré súhlasia s premiestnením osôb, ktorým sa poskytuje medzinárodná ochrana, z iného členského štátu.

| 4.1.12 | Takisto je potrebné, aby sa tieto dostupné finančné prostriedky použili ako doplnok k ostatným zdrojom financovania, akými sú Európsky sociálny fond a Európsky fond regionálneho rozvoja. Výbor odporúča, aby sa organizovaná občianska spoločnosť a miestne a regionálne orgány vo výraznejšej miere zapájali do realizácie projektov. |
| --- | --- |

4.1.12

Takisto je potrebné, aby sa tieto dostupné finančné prostriedky použili ako doplnok k ostatným zdrojom financovania, akými sú Európsky sociálny fond a Európsky fond regionálneho rozvoja. Výbor odporúča, aby sa organizovaná občianska spoločnosť a miestne a regionálne orgány vo výraznejšej miere zapájali do realizácie projektov.

| 4.2 | Výbor podporuje úsilie zamerané na reformu Dublinského nariadenia. Existuje mnoho dôkazových materiálov, ktoré zhromaždili organizácie občianskej spoločnosti, o tom, že tento systém nie je účinný, pokiaľ ide o dosahovanie cieľov. Rozhodnutia a odporúčania Európskeho súdu pre ľudské práva majú takisto zásadný význam v rámci diskusie o tejto reforme, ktorá je potrebná zo strednodobého a dlhodobého hľadiska. Výbor je pripravený kedykoľvek začať diskusiu a podporí všetky snahy zamerané na analýzu, hodnotenie a stanovenie najvhodnejších nariadení a intervenčných nástrojov. Mimoriadne žiaduci je odkaz na základné práva ako na prvoradé kritérium hodnotenia dublinského systému. |
| --- | --- |

4.2

Výbor podporuje úsilie zamerané na reformu Dublinského nariadenia. Existuje mnoho dôkazových materiálov, ktoré zhromaždili organizácie občianskej spoločnosti, o tom, že tento systém nie je účinný, pokiaľ ide o dosahovanie cieľov. Rozhodnutia a odporúčania Európskeho súdu pre ľudské práva majú takisto zásadný význam v rámci diskusie o tejto reforme, ktorá je potrebná zo strednodobého a dlhodobého hľadiska. Výbor je pripravený kedykoľvek začať diskusiu a podporí všetky snahy zamerané na analýzu, hodnotenie a stanovenie najvhodnejších nariadení a intervenčných nástrojov. Mimoriadne žiaduci je odkaz na základné práva ako na prvoradé kritérium hodnotenia dublinského systému.

| 4.3 | Pokiaľ ide o premiestňovanie žiadateľov o udelenie medzinárodnej ochrany, výbor sa domnieva, že nie je potrebné, ak žiadatelia majú vhodné podmienky v krajinách, v ktorých požiadajú o udelenie takejto ochrany, a postup vybavovania ich žiadostí je rýchly. Je však potrebné posilniť prijímaciu kapacitu členských štátov. V opačnom prípade je možné, že výsledky prinesie dobrovoľný mechanizmus založený na stimuloch pre premiestňovanie žiadateľov. |
| --- | --- |

4.3

Pokiaľ ide o premiestňovanie žiadateľov o udelenie medzinárodnej ochrany, výbor sa domnieva, že nie je potrebné, ak žiadatelia majú vhodné podmienky v krajinách, v ktorých požiadajú o udelenie takejto ochrany, a postup vybavovania ich žiadostí je rýchly. Je však potrebné posilniť prijímaciu kapacitu členských štátov. V opačnom prípade je možné, že výsledky prinesie dobrovoľný mechanizmus založený na stimuloch pre premiestňovanie žiadateľov.

| 4.3.1 | Aj keď existuje relatívny konsenzus o potrebe premiestňovania žiadateľov o udelenie medzinárodnej ochrany v praxi, spolupráca členských štátov nebola veľmi presvedčivá. V rámci pilotného projektu, ktorý podporila Európska komisia, sa nepodarilo vytvoriť účinný mechanizmus premiestňovania. Výbor povzbudzuje Komisiu, EASO a členské štáty, aby pokračovali v spolupráci na tomto projekte, a súhlasí s tým, aby sa tento projekt zmenil na stály program, ktorý sa bude realizovať na dobrovoľnom základe. Je mimoriadne dôležité, aby sa stanovili a mobilizovali stimuly, pomocou ktorých by sa členské štáty mohli intenzívnejšie zapájať do tohto stáleho programu. Rozsah stimulov a motivácia musia mať kľúčové postavenie v plánovanom hodnotení Komisie. |
| --- | --- |

4.3.1

Aj keď existuje relatívny konsenzus o potrebe premiestňovania žiadateľov o udelenie medzinárodnej ochrany v praxi, spolupráca členských štátov nebola veľmi presvedčivá. V rámci pilotného projektu, ktorý podporila Európska komisia, sa nepodarilo vytvoriť účinný mechanizmus premiestňovania. Výbor povzbudzuje Komisiu, EASO a členské štáty, aby pokračovali v spolupráci na tomto projekte, a súhlasí s tým, aby sa tento projekt zmenil na stály program, ktorý sa bude realizovať na dobrovoľnom základe. Je mimoriadne dôležité, aby sa stanovili a mobilizovali stimuly, pomocou ktorých by sa členské štáty mohli intenzívnejšie zapájať do tohto stáleho programu. Rozsah stimulov a motivácia musia mať kľúčové postavenie v plánovanom hodnotení Komisie.

| 4.4 | Zavedenie spoločného spracovania žiadostí o azyl by mohlo byť užitočným nástrojom na realizáciu azylovej politiky. Výbor so záujmom očakáva výsledky hodnotenia Európskej komisie v súvislosti s touto zložitou otázkou z právneho aj operačného hľadiska. Výbor sa domnieva, že spoločné spracovanie žiadostí by mohlo byť vhodnou reakciou na meniaci sa tok žiadateľov o azyl. Takisto by sa mohol vytvoriť štandardný postup, podľa ktorého by sa riadili členské štáty v rámci vlastných aktivít. Výbor sa domnieva, že spoločné spracovanie je potrebné podporiť súbežne s posilňovaním kapacít členských štátov, pričom sa však musí zohľadniť analýza vplyvu. Tieto kapacity zahŕňajú zložitejšie aktivity ako len jednoduché spracovanie žiadostí a členské štáty sa musia povzbudzovať, aby naďalej hrali aktívnu úlohu vo všetkých oblastiach azylovej politiky. |
| --- | --- |

4.4

Zavedenie spoločného spracovania žiadostí o azyl by mohlo byť užitočným nástrojom na realizáciu azylovej politiky. Výbor so záujmom očakáva výsledky hodnotenia Európskej komisie v súvislosti s touto zložitou otázkou z právneho aj operačného hľadiska. Výbor sa domnieva, že spoločné spracovanie žiadostí by mohlo byť vhodnou reakciou na meniaci sa tok žiadateľov o azyl. Takisto by sa mohol vytvoriť štandardný postup, podľa ktorého by sa riadili členské štáty v rámci vlastných aktivít. Výbor sa domnieva, že spoločné spracovanie je potrebné podporiť súbežne s posilňovaním kapacít členských štátov, pričom sa však musí zohľadniť analýza vplyvu. Tieto kapacity zahŕňajú zložitejšie aktivity ako len jednoduché spracovanie žiadostí a členské štáty sa musia povzbudzovať, aby naďalej hrali aktívnu úlohu vo všetkých oblastiach azylovej politiky.

| 4.5 | Výbor víta aktiváciu mechanizmov stanovených v smernici o dočasnej ochrane, ak budú splnené podmienky. Výrazný tok utečencov, ktorý je však zriedkavý, spôsobuje kritické situácie, na ktoré musia byť inštitúcie EÚ, ako aj inštitúcie členských štátov pripravené. Výbor takisto upriamuje pozornosť na postupy spojené so záchrannými misiami a opakovane poukazuje na to, že je potrebné v plnej miere rešpektovať zásadu nenavracania. |
| --- | --- |

4.5

Výbor víta aktiváciu mechanizmov stanovených v smernici o dočasnej ochrane, ak budú splnené podmienky. Výrazný tok utečencov, ktorý je však zriedkavý, spôsobuje kritické situácie, na ktoré musia byť inštitúcie EÚ, ako aj inštitúcie členských štátov pripravené. Výbor takisto upriamuje pozornosť na postupy spojené so záchrannými misiami a opakovane poukazuje na to, že je potrebné v plnej miere rešpektovať zásadu nenavracania.

| 4.6 | Výbor víta stupeň zrelosti a rozvoja azylovej politiky, ktorý bol dosiahnutý v prípade Grécka. Využívanie sankčných nástrojov pri porušovaní právnych predpisov EÚ sa musí doplniť o podporné opatrenia. Výbor povzbudzuje Európsku komisiu a ostatné odborné agentúry, aby prijali proaktívny a preventívny prístup k štátom, ktoré potrebujú zlepšiť výkonnosť svojho vnútroštátneho azylového systému. Hoci program pomoci Grécku je dôležitým krokom vpred, je potrebné, aby sa mu naďalej poskytovali príslušné finančné prostriedky. Prípady Grécka a Malty sú skúškou azylovej politiky. Ak sa členským štátom a inštitúciám EÚ nepodarí vytvoriť skutočný solidárny vzťah s krajinami, ktoré čelia veľkému toku utečencov, spoločná azylová politika bude odsúdená na neúspech, čo bude mať závažné dôsledky pre mnohé osoby nachádzajúce sa v rizikovej situácii. Je potrebné zabezpečiť diverzifikáciu, posilnenie a koordináciu pomoci. |
| --- | --- |

4.6

Výbor víta stupeň zrelosti a rozvoja azylovej politiky, ktorý bol dosiahnutý v prípade Grécka. Využívanie sankčných nástrojov pri porušovaní právnych predpisov EÚ sa musí doplniť o podporné opatrenia. Výbor povzbudzuje Európsku komisiu a ostatné odborné agentúry, aby prijali proaktívny a preventívny prístup k štátom, ktoré potrebujú zlepšiť výkonnosť svojho vnútroštátneho azylového systému. Hoci program pomoci Grécku je dôležitým krokom vpred, je potrebné, aby sa mu naďalej poskytovali príslušné finančné prostriedky. Prípady Grécka a Malty sú skúškou azylovej politiky. Ak sa členským štátom a inštitúciám EÚ nepodarí vytvoriť skutočný solidárny vzťah s krajinami, ktoré čelia veľkému toku utečencov, spoločná azylová politika bude odsúdená na neúspech, čo bude mať závažné dôsledky pre mnohé osoby nachádzajúce sa v rizikovej situácii. Je potrebné zabezpečiť diverzifikáciu, posilnenie a koordináciu pomoci.

| 4.7 | Výbor podporuje posilnenie dublinského systému, najmä pokiaľ ide o lepšiu kontrolu a vytvorenie mechanizmu včasného varovania. Tieto nástroje môžu členským štátom pomôcť, aby sa lepšie pripravili na riešenie problémov spojených s tokom utečencov a aby účinne koordinovali azylovú politiku. Tieto nástroje musia byť jasne vymedzené podľa potrieb členských štátov a musia rešpektovať základné práva utečencov. |
| --- | --- |

4.7

Výbor podporuje posilnenie dublinského systému, najmä pokiaľ ide o lepšiu kontrolu a vytvorenie mechanizmu včasného varovania. Tieto nástroje môžu členským štátom pomôcť, aby sa lepšie pripravili na riešenie problémov spojených s tokom utečencov a aby účinne koordinovali azylovú politiku. Tieto nástroje musia byť jasne vymedzené podľa potrieb členských štátov a musia rešpektovať základné práva utečencov.

| 4.8 | Lepšie riadenie hraníc a lepšia vízová politika by mohli pomôcť pri posilňovaní azylovej politiky. Výbor víta dosiahnutý pokrok v tejto oblasti, domnieva sa však, že ochranná doložka, na základe ktorej je možné pozastaviť bezvízový pohyb štátnych príslušníkov niektorých tretích krajín, by sa mohla preukázať ako problematická, aj napriek tomu, že je potrebné poukázať na to, že existujú údaje, ktoré potvrdzujú, že v dôsledku bezvízového styku došlo k zneužitiu azylového systému. |
| --- | --- |

4.8

Lepšie riadenie hraníc a lepšia vízová politika by mohli pomôcť pri posilňovaní azylovej politiky. Výbor víta dosiahnutý pokrok v tejto oblasti, domnieva sa však, že ochranná doložka, na základe ktorej je možné pozastaviť bezvízový pohyb štátnych príslušníkov niektorých tretích krajín, by sa mohla preukázať ako problematická, aj napriek tomu, že je potrebné poukázať na to, že existujú údaje, ktoré potvrdzujú, že v dôsledku bezvízového styku došlo k zneužitiu azylového systému.

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/97 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/97

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Iniciatíva Príležitosti pre mladých“

COM(2011) 933 final

2012/C 299/18

Spravodajca: Tomasz JASIÑSKI

Komisia sa 20. decembra 2011 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Iniciatíva Príležitosti pre mladých“

COM(2011) 933 final.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 27. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 12. júla 2012) prijal 212 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 2 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Zhrnutie odporúčaní

1.1   EHSV zdôrazňuje užitočnosť iniciatívy Komisie „Príležitosti pre mladých“, ktorá poukazuje na bežné problémy a zároveň vyzdvihuje ciele uvedené v oznámení „Mládež v pohybe“. EHSV je pripravený zapojiť sa do zavádzania iniciatívy do praxe prostredníctvom spolupráce so sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti, ako aj prostredníctvom spoločných opatrení zainteresovaných strán na jej podporu.

1.2   EHSV sa domnieva, že politika úsporných opatrení (austerity policy) a skutočnosť, že neexistuje jasná a všeobecne uznávaná politika rastu, môžu ovplyvniť úspech iniciatívy „Príležitosti pre mladých“. Táto dôležitá iniciatíva môže byť pre mladých ľudí zdrojom nových možností, ale sama osebe – ponímaná nezávisle od kontextu – nevytvorí ani jedno nové pracovné miesto. Preto treba uznať, že v záujme zabezpečenia správnej realizácie tejto iniciatívy je nevyhnutné vytvoriť primerané hospodárske a finančné prostredie.

1.3   EHSV sa domnieva, že by sa malo pokračovať v opatreniach, ktorých cieľom je zamedziť predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky. Veľmi dôležité je udržať, resp. pokiaľ je to možné, zvýšiť objem prostriedkov, ktoré majú členské štáty k dispozícii na zamedzenie predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky.

1.4   Vzhľadom na rozdielnu situáciu mladých mužov a žien EHSV zdôrazňuje význam vhodného vzdelávania, odbornej prípravy a profesijného poradenstva, ktoré musia podporovať mladých ľudí v snahe získať lepšie vzdelanie, kvalifikáciu a zručnosti a zároveň im pomôcť, aby si vybrali takú školu, vrátane vyššieho vzdelávania alebo odbornej prípravy, ktorá by im zaručila, že si nájdu primeranú prácu.

1.5   EHSV podporuje rozvíjanie zručností, ktoré sú dôležité pre trh práce, a to za aktívnej spolupráce pracovnej sféry a vzdelávacích inštitúcií. Víta dodatočnú finančnú pomoc Komisie pre programy „Tvoje prvé pracovné miesto EURES“ a „Erasmus pre podnikateľov“, ako aj na zvýšenie mobility mládeže.

1.6   EHSV považuje za správne podporovať prvé pracovné skúsenosti a zvyšovanie kvalifikácie na pracovisku. Súhlasí s názorom, že odborná prax a stáže, ako aj programy dobrovoľníckej práce, sú dôležitým nástrojom, ako môžu mladí ľudia získať zručnosti a pracovné skúsenosti. V žiadnom prípade však nemôžu nahrádzať riadne formy práce. V tejto súvislosti treba zdôrazniť význam všetkých iniciatív zameraných na zlepšenie kvality stáží, ako je napríklad Európska charta kvality stáží a odbornej praxe (European Quality Charter on Internships and Apprenticeships).

1.7   EHSV zdôrazňuje význam nevyhnutných noriem kvality odbornej praxe a stáží. V súvislosti s tým pozitívne vníma zámer Komisie prijať v roku 2012 rámec kvality, ktorý podporí poskytovanie a zavedenie vysokokvalitných stáží.

1.8   EHSV poukazuje na význam zapojenia sociálnych partnerov do výmeny osvedčených postupov, navrhovania, zavádzania ako aj monitorovania systému odbornej praxe.

1.9   EHSV považuje za správne zvýšiť rozpočtové prostriedky, ktoré Komisia priamo vyčleňuje na Európsku dobrovoľnícku službu. Zaujala ho aj iniciatíva založiť Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc. EHSV však znepokojuje, že chýba riadne vyhodnotenie pilotnej fázy projektu, ktorá práve prebieha, ako aj informácia o tom, či bude mať iniciatíva naozaj dobrovoľný charakter.

1.10   Prvé pracovné miesto sa musí spájať so zárukou minimálnych pracovných noriem, ktoré sa nesmú líšiť od noriem poskytovaných starším pracovníkom. V tejto súvislosti je dôležitý zákaz akejkoľvek diskriminácie z hľadiska veku. EHSV opätovne potvrdzuje, že mimoriadny význam majú prostriedky, ktoré pomáhajú zaistiť mladým ľuďom kvalitné stále zamestnanie s primeraným ohodnotením a zárukou sociálneho zabezpečenia, a to už na začiatku ich pracovnej kariéry.

1.11   EHSV zdôrazňuje, že iniciatívu „ochrana mládeže“ je nevyhnutné podporiť aktívnou politikou zameranou na trh práce, v snahe obmedziť rozdiely medzi systémom vzdelávania a odbornej prípravy a trhom práce, rovnako pre všetkých mladých ľudí, ženy i mužov.

1.12   EHSV opakuje konkrétne návrhy, ktoré nedávno predložil vo svojom stanovisku o usmerneniach pre politiku zamestnanosti v súvislosti s tým, ako čeliť situácii mladých ľudí na trhu práce, ktorá sa v dôsledku krízy v mnohých členských štátoch katastrofálne zhoršila. Navrhuje:

| — | stanoviť ambiciózne ciele EÚ týkajúce sa zamestnanosti mladých ľudí, |
| --- | --- |

—

stanoviť ambiciózne ciele EÚ týkajúce sa zamestnanosti mladých ľudí,

| — | dôsledne uplatňovať „ochranu mládeže“ vo všetkých členských štátoch EÚ, |
| --- | --- |

—

dôsledne uplatňovať „ochranu mládeže“ vo všetkých členských štátoch EÚ,

| — | zvýšiť finančné prostriedky EÚ a uľahčiť prístup k prostriedkom v krajinách, kde je nezamestnanosť mladých ľudí obzvlášť vysoká, |
| --- | --- |

—

zvýšiť finančné prostriedky EÚ a uľahčiť prístup k prostriedkom v krajinách, kde je nezamestnanosť mladých ľudí obzvlášť vysoká,

| — | vyčleniť v novom rozpočte EÚ primerané prostriedky na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí, |
| --- | --- |

—

vyčleniť v novom rozpočte EÚ primerané prostriedky na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí,

| — | zabezpečiť mladým ľuďom lepší prístup k dávkam v nezamestnanosti, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť mladým ľuďom lepší prístup k dávkam v nezamestnanosti,

| — | bojovať proti neistej práci a neregulovaným formám v oblasti odbornej prípravy a pracovných stáží, |
| --- | --- |

—

bojovať proti neistej práci a neregulovaným formám v oblasti odbornej prípravy a pracovných stáží,

| — | presadzovať ako model pre EÚ duálny systém výučby v odbornej príprave (1). |
| --- | --- |

—

presadzovať ako model pre EÚ duálny systém výučby v odbornej príprave (1).

1.13   EHSV podotýka, že pri navrhovaní finančného výhľadu na roky 2014 – 2020 treba klásť mimoriadny dôraz na to, aby sa v rámci Európskeho sociálneho fondu vyčlenili prostriedky pre mladých ľudí.

1.14   Prioritou musí byť i naďalej vytváranie nových pracovných miest vysokej kvality. EHSV navrhuje, aby sa v rámci nasledujúceho finančného rámca prihliadalo na prijatie Európskej stratégie zamestnanosti mladých ľudí (European Youth Employment Strategy).

1.15   Za kľúčový aspekt treba považovať skutočnosť, že Komisia je pripravená sprístupniť prostriedky určené na technickú podporu, s cieľom pomôcť členským štátom využiť finančné prostriedky EÚ, ktoré sú ešte dostupné. Ide najmä o prostriedky Európskeho sociálneho fondu, v rámci ktorého majú členské štáty ešte stále k dispozícii voľných 30 miliárd EUR na projekty spadajúce do finančného rámca na roky 2007 – 2013.

2.   Zhrnutie iniciatívy Komisie – Kontext

2.1   Problémy mladých ľudí na trhu práce majú štrukturálny charakter a objavili sa už pred mnohými rokmi, ešte pred súčasnou krízou. Hospodárska kríza, ktorú pozorujeme od roku 2008, problémy mladých ľudí ešte viac zvýraznila. Miera nezamestnanosti vo vekovej kategórii od 15 do 24 rokov je viac než dvojnásobne vyššia ako celková miera nezamestnanosti ekonomicky aktívneho obyvateľstva a skoro trojnásobne vyššia než miera nezamestnanosti dospelého ekonomicky aktívneho obyvateľstva. V rokoch 2008 až 2010 počet mladých nezamestnaných Európanov vzrástol o milión a v súčasnej dobe je viac ako 5 miliónov mladých ľudí v Európskej únii nezamestnaných. Skutočnosť, že v súčasnosti si každý piaty človek v Európskej únii nemôže nájsť zamestnanie, je alarmujúca. Ďalším alarmujúcim faktom je nárast dlhodobej nezamestnanosti mladých ľudí. V priemere 28 % mladých ľudí mladších ako 25 rokov zostáva bez práce viac než 12 mesiacov.

2.2   Stratégia Európa 2020 vytýčila pre Európsku úniu ambiciózne ciele, ktorých realizácia má viesť k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu v EÚ. Mládež má pre dosiahnutie týchto cieľov rozhodujúci význam. V dokumente týkajúcom sa iniciatívy „Mládež v pohybe“, ktorý bol zverejnený v septembri 2010, sa potvrdzuje, že kvalitné vzdelávanie a odborná príprava dostupné pre všetkých, úspešné a trvalé začlenenie do trhu práce, dôstojná a primerane ohodnotená práca a možnosť väčšej mobility sú najdôležitejšími faktormi pre „aktivizovanie potenciálu mladých ľudí“ a dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020. Je však nevyhnutné, aby sa model prijatý v rámci stratégie zrealizoval v praxi.

2.3   Hospodárska kríza sa natoľko prehĺbila, že ciele stanovené v iniciatíve „Mládež v pohybe“ nebude možné tak skoro dosiahnuť. A čo je horšie, situácia mladých ľudí na trhu práce sa sústavne zhoršuje. Európska únia musí investovať do svojej mládeže a zaviesť okamžité a účinné opatrenia s cieľom zabrániť a zamedziť vysokej miere nezamestnanosti, vrátane dlhodobej nezamestnanosti mladých ľudí. Dostupné prostriedky na zvýšenie hospodárskeho rastu sú potrebné, aby sa vytvorili nové pracovné miesta, ale samy osebe nestačia na to, aby sa vyriešil problém nezamestnanosti mladých ľudí.

2.4   Po prvom európskom semestri pre hospodárske riadenie v roku 2011 Komisia v ročnom prieskume rastu na rok 2012 upozornila na prvé signály, ktoré ukazujú, že členské štáty nereagujú dostatočne účinne na odporúčania, ktoré dostali.

2.5   Vzhľadom na to, že situácia mladých ľudí v oblasti zamestnanosti sa zhoršuje, Komisia prichádza s ďalším pokusom, ako tento stav zlepšiť, a navrhuje vytvoriť iniciatívu „Príležitosti pre mladých“ zameranú najmä na mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, nevzdelávajú sa a ani sa nezúčastňujú na odbornej príprave. Táto iniciatíva spája konkrétne opatrenia členských štátov a EÚ a priority určené v stratégii Európa 2020, v záveroch Rady o zamestnanosti mladých ľudí z júna 2011 a v odporúčaniach Rady týkajúcich sa politík na zníženie výskytu predčasného ukončenia školskej dochádzky.

2.6   Vzhľadom na závažnosť situácie si Komisia myslí, že členské štáty by nemali čakať na odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2012, najmä pokiaľ ide o krajiny s najvyššou mierou nezamestnanosti mladých ľudí, ale mali by podniknúť rozhodné opatrenia v týchto štyroch hlavných oblastiach:

| — | zabrániť predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky, |
| --- | --- |

—

zabrániť predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky,

| — | vyvinúť zručnosti, ktoré sú podstatné pre pracovný trh, |
| --- | --- |

—

vyvinúť zručnosti, ktoré sú podstatné pre pracovný trh,

| — | podporiť prvú pracovnú skúsenosť a odbornú prípravu na pracovisku, |
| --- | --- |

—

podporiť prvú pracovnú skúsenosť a odbornú prípravu na pracovisku,

| — | prístup na pracovný trh: získanie (prvého) pracovného miesta. |
| --- | --- |

—

prístup na pracovný trh: získanie (prvého) pracovného miesta.

2.7   Komisia sprístupní prostriedky určené na technickú podporu, s cieľom pomôcť členským štátom využiť finančné prostriedky EÚ, ktoré sú ešte dostupné, a najmä prostriedky Európskeho sociálneho fondu, ktorý má ešte stále k dispozícii voľných 30 miliárd EUR na projekty spadajúce do finančného rámca na roky 2007 – 2013.

2.8   Iniciatívou „Príležitosti pre mladých“ sa vytvára silné partnerstvo medzi členskými štátmi a Komisiou a podporuje sa ňou koordinácia opatrení, ktorých cieľom je zabezpečiť, aby všetky zainteresované strany plne využívali finančnú podporu a nástroje EÚ.

3.   Všeobecné pripomienky výboru k oznámeniu Komisie

3.1   Oznámenie „Príležitosti pre mladých“ by sa malo preskúmať v úzkej súvislosti s odporúčaniami Komisie predostretými v iniciatívach v rámci stratégie Európa 2020, t. j. „Mládež v pohybe“ a „Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta“, a tiež v záveroch Rady z júna 2011 o zamestnanosti mladých ľudí, ako aj v odporúčaní Rady týkajúcom sa politík na zníženie predčasného ukončenia školskej dochádzky.

3.2   Výbor ľutuje, že podobne ako v prípade iniciatívy „Mládež v pohybe“ Komisia aj teraz opomenula opatrenia, ktoré posilňujú a rozvíjajú sociálny a občiansky rozmer problematiky mládeže v Európe. Iniciatíva by mala byť určitou formou spolupráce s mladými ľuďmi, a nemala by sa obmedzovať len na poskytovanie informácií o nich či navrhovanie opatrení pre ich blaho. Výbor preto znovu vyzýva Komisiu, aby v iniciatíve zohľadnila nevyhnutné opatrenia. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné zapojiť mladých ľudí do zavádzania iniciatívy na všetkých úrovniach.

3.3   Od zverejnenia oznámenia „Mládež v pohybe“ sa situácia mladých ľudí na trhu práce v EÚ nezlepšila, dokonca sa ešte zhoršila. EHSV sa domnieva, že úsporná makroekonomická politika členských štátov vykonávaná v kontexte nového hospodárskeho riadenia a skutočnosť, že neexistuje jasná a všeobecne uznávaná politika rastu, môžu ovplyvniť úspech iniciatívy „Príležitosti pre mladých“. Pri opatreniach zavádzaných v rámci sprísnenej rozpočtovej politiky členských štátov sa musí prihliadať na to, aký vplyv budú mať na situáciu mladých ľudí na trhu práce. EHSV zastáva názor, že táto dôležitá iniciatíva môže byť pre mladých ľudí zdrojom nových možností, ale sama osebe – ponímaná nezávisle od širšieho hospodárskeho kontextu – nevytvorí ani jedno nové pracovné miesto. Preto treba uznať, že v záujme zabezpečenia správnej realizácie tejto iniciatívy je nevyhnutné vytvoriť primerané hospodárske a finančné prostredie. Pri opatreniach na prekonanie krízy a vyrovnanie verejného dlhu je nevyhnutné dbať na to, aby neboli v rozpore so snahou oživiť dopyt a zvýšiť zamestnanosť počas krízy aj po nej a tiež s úsilím zmierniť negatívne sociálne dôsledky. Treba najmä zabezpečiť verejné investície do aktívnej politiky trhu práce a do vzdelávania a odbornej prípravy.

3.4   EHSV zdôrazňuje, že ak nebudú zavedené okamžité a účinné opatrenia na zlepšenie situácie na trhu práce v EÚ, plytvanie mozgami (brain waste) a únik mozgov (brain drain) spojené s migráciou za prácou sa stanú ešte rozšírenejšími javmi. Ide tu nielen o stratu – často nenávratnú – verejných prostriedkov investovaných do vzdelávania, ale aj – v rámci členského štátu a celej EÚ – o stratu ľudského kapitálu.

3.5   EHSV preto víta novú iniciatívu Komisie, ktorá poukazuje na bežné problémy a zároveň vyzdvihuje ciele uvedené v oznámení „Mládež v pohybe“. Prínosom oznámenia „Príležitosti pre mladých“ je snaha zamerať sa na konkrétne opatrenia členských štátov a ukázať možnosti finančnej podpory, ktoré môžu podľa EHSV účinne pomôcť zlepšiť situáciu mladých ľudí v oblasti vzdelávania a na trhu práce.

3.6   Cieľom oznámenia Komisie je zmobilizovať členské štáty, aby bez meškania zaviedli konkrétne nápravné opatrenia v oblasti zamestnanosti, ako aj opatrenia, ktoré zabezpečia prepojenie problematiky zamestnanosti mladých ľudí (najmä tých, ktorí nepracujú, nevzdelávajú sa a ani sa nezúčastňujú na odbornej príprave) so systémami vzdelávania a odbornej prípravy, ale tiež zlepšiť a posilniť právne predpisy, keďže tento jav sa často spája s tieňovou ekonomikou.

3.7   Zabrániť predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky

3.7.1   EHSV víta ďalšiu iniciatívu s cieľom zabrániť predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky a potvrdzuje, že dosiahnuť, aby sa znížilo percento žiakov, ktorí predčasne ukončujú školskú dochádzku, je mimoriadne dôležité, najmä v niektorých členských krajinách. Je to tiež jeden z kľúčových cieľov stratégie Európa 2020 (2). Podľa názoru EHSV by sa v týchto opatreniach malo pokračovať – tým, že sa udrží, resp. pokiaľ je to možné, zvýši objem prostriedkov, ktoré majú členské štáty k dispozícii na zamedzenie predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky, a snahou zvýšiť atraktívnosť ponuky vzdelávania. EHSV zároveň zdôrazňuje, že je potrebné posilniť inkluzívnosť vzdelávacieho systému.

3.7.2   EHSV súhlasí s Komisiou, že je nevyhnutné prijať okamžité opatrenia v podobe reintegrácie prostredníctvom odbornej prípravy, a preto vyzýva členské štáty, aby zaviedli okamžité a účinné opatrenia s cieľom dosiahnuť, aby sa počet osôb, ktoré predčasne opúšťajú školské lavice, znížil na 10 %. V súčasnosti dosahuje v EÚ tento ukazovateľ priemerne 14 %.

3.8   Vyvinúť zručnosti, ktoré sú podstatné pre pracovný trh Mobilita

3.8.1   EHSV súhlasí s tým, že rozvíjanie zručností, ktoré sú podstatné pre pracovný trh, by malo nadobudnúť kľúčový význam pre začlenenie mladých ľudí do trhu práce. Za najdôležitejšie treba považovať zbližovanie pracovného prostredia a vzdelávacích inštitúcií, s osobitným dôrazom na úlohu systému duálneho vzdelávania. EHSV poukazuje na dôležitú úlohu podpory podnikania a spolupráce medzi podnikovou sférou, či už ide o podniky v oblasti poľnohospodárstva, priemyslu alebo služieb, a vzdelávacím systémom na každom stupni vzdelávania. EHSV zároveň nespúšťa zo zreteľa význam vzdelávania pre širšie potreby spoločnosti, ktoré presahujú potreby trhu. Bolo by preto dôležité, aby školské osnovy zahŕňali aj otázky spojené s pracovným právom a poskytovali žiakom poznatky o možnostiach, ktoré v tejto oblasti ponúka EÚ. Zlepšila by sa tým informovanosť mladých ľudí, skôr než vstúpia na trh práce, a zároveň by sa tým posilnila ich európska identita.

3.8.2   EHSV upozorňuje na usmernenia uvedené v oznámení z Brúgg v súvislosti s užšou európskou spoluprácou v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy na roky 2011 – 2020. Európa potrebuje pružné a kvalitné systémy vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré budú schopné reagovať na potreby dneška i zajtrajška. Stále poradenstvo v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a zamestnanosti môže byť užitočným nástrojom na zvýšenie účinnosti tejto iniciatívy. Je to obzvlášť dôležité v súvislosti s problémom úniku mozgov.

3.8.3   Odporúča sa posilniť nástroje mobility mládeže. EHSV podporuje iniciatívu Komisie vytvoriť s podporou Európskeho parlamentu cielenú schému mobility, ktorá má pomôcť mladým ľuďom nájsť si pracovne miesto v inom členskom štáte EÚ a pomôcť podnikom zaplniť voľné pracovné miesta, ktoré sa ťažko obsadzujú. EHSV považuje za dôležité podporovať výučbu cudzích jazykov a informačných a komunikačných technológií (IKT).

3.8.4   EHSV podporuje iniciatívu Komisie týkajúcu sa finančnej pomoci v rámci programu „Tvoje prvé pracovné miesto EURES“. Cieľom programu je pomôcť okolo 5 000 mladým ľuďom nájsť si v rokoch 2012 – 2013 prácu v inom členskom štáte. EHSV bude tento program monitorovať v jeho pilotnej fáze a prihliadať na jeho ďalší rozvoj.

3.8.5   EHSV vníma pozitívne opatrenia Komisie zamerané na to, aby sa 3 milióny EUR z technickej podpory v rámci ESF použili na pomoc členským štátom pri vytváraní podporných schém pre mladých začínajúcich podnikateľov a sociálnych podnikateľov. Veľký význam má aj skutočnosť, že v roku 2012 sa okolo 600 ďalších výmen bude financovať v rámci programu „Erasmus pre podnikateľov“.

3.8.6   Na druhej strane sa EHSV domnieva, že v oznámení Komisie sa nevenuje náležitá pozornosť problému finančných prostriedkov na priame dotácie pre mladých ľudí, ktorí chcú rozbehnúť hospodársku činnosť (nedostatok takýchto prostriedkov a obmedzený prístup k nim). Ide tu o finančné prostriedky, ktoré pochádzajú tak z európskych fondov, ako aj z rozpočtov členských štátov. Pomoc určená mladým podnikateľom, ktorí sa rozhodli rozbehnúť hospodársku činnosť, môže byť podľa názoru výboru kľúčovým nástrojom umožňujúcim znížiť mieru nezamestnanosti mladých ľudí.

3.9   Podporiť prvú pracovnú skúsenosť a odbornú prípravu na pracovisku

3.9.1   EHSV súhlasí s tým, že odborná prax a stáže sú pre mladých ľudí dôležitým nástrojom na získavanie zručností a pracovných skúseností a mali by sa stať súčasťou stratégie sociálnej zodpovednosti podnikov. Investovaním do mladých pracovníkov a tým, že sa k nim bude pristupovať ako k dôležitej súčasti podniku, sa podstatne zvýši ich zaangažovanosť do fungovania podniku.

3.9.2   EHSV poukazuje na dôležitú úlohu, ktorú v tejto oblasti zohráva aktívna politika na trhu práce a zlepšenie služieb sprostredkovania práce. Profesijné poradenstvo pre mladých ľudí zamerané na všetky sektory – poľnohospodárstvo, priemysel a služby – musí byť zabezpečené už v školách.

3.9.3   EHSV považuje za dôležité, že Komisia v roku 2012 vyčlení 1,5 milióna EUR na kampaň zameranú na zvýšenie informovanosti podnikateľov o stážach organizovaných v rámci programov Erasmus a Leonardo da Vinci.

3.9.4   EHSV súčasne zdôrazňuje význam nevyhnutných noriem kvality odbornej praxe a stáží. Mal by sa ustanoviť európsky rámec, ktorým by sa riadila problematika stáží. EHSV preto víta iniciatívu Komisie prijať v roku 2012 rámec kvality, ktorý podporí poskytovanie a zavedenie vysokokvalitných stáží, vrátane panorámy EÚ v súvislosti so stážami, čím sa zvýši transparentnosť podmienok pre stážistov v celej Európskej únii.

3.9.5   Stáže nemôžu nahrádzať riadne formy práce. Musia poskytovať stážistom možnosť získať zručnosti potrebné na to, aby sa mohli ľahko začleniť do trhu práce. Stážisti by mali dostávať primerané finančné ohodnotenie za všetky úlohy, ktoré skutočne v práci vykonávajú. Nízka alebo žiadna mzda vedie k segmentácii trhu práce. Aby boli stáže efektívne a primerané potrebám trhu práce, musia byť do ich navrhovania, organizovania, priebehu a financovania zapojení sociálni partneri.

3.9.6   EHSV bude pozorne sledovať a podporovať všetky iniciatívy zamerané na zlepšenie kvality stáží, ako je napríklad Európska charta kvality stáží a odbornej praxe (European Quality Charter on Internships and Apprenticeships), ktorú navrhlo Európske fórum mládeže, s cieľom posilniť občiansky dialóg o vypracovaní vhodných predpisov v tejto oblasti.

3.9.7   EHSV víta skutočnosť, že európski sociálni partneri uzavreli v roku 2010 rámcovú dohodu o inkluzívnych trhoch práce (inclusive labour markets). EHSV zdôrazňuje význam faktorov vplývajúcich na mieru začlenenia do trhu práce, ktoré sú uvedené v dohode. Sú to: a) faktory súvisiace s prostredím (spojené s hospodárskym prostredím a trhom práce, neraz sťažujú začlenenie), b) faktory priamo spojené s prácou a c) individuálne faktory (ako sú zručnosti, kvalifikácia a úroveň vzdelania, motivácia, znalosť jazyka, zdravotný stav, vrátane zdravotného postihnutia, ako aj opakovaná alebo dlhodobá nezamestnanosť). EHSV sa obracia na sociálnych partnerov v členských štátoch, aby túto dohodu dôsledne uplatňovali v praxi, najmä pokiaľ ide o cieľ zabezpečiť viac vysokokvalitných stáží a kvalitnej odbornej praxe.

3.9.8   EHSV potvrdzuje, že je potrebné vytvoriť jednotný „Európsky pas zručností“, ktorým sa do jedného nástroja zlúčia schopnosti a zručnosti získané v rámci formálneho vzdelávania, ale aj v rámci informálneho a neformálneho vzdelávania.

3.9.9   EHSV zdôrazňuje význam výmeny osvedčených postupov v oblasti odbornej praxe pre mladých ľudí a oceňuje informáciu, že Komisia vyčlení v rámci ESF 1,3 milióna EUR na podporu vytvárania schém odborného vzdelávania.

3.9.10   Osobitný význam nadobúdajú v tejto súvislosti skúsenosti členských štátov, ktoré zaviedli systém duálneho vzdelávania. Jeho silnou stránkou je spojenie tradičného vzdelávania v školách s praktickým využitím poznatkov na pracovisku. Žiak tak môže získať príslušné zručnosti a kompetencie požadované na trhu práce. EHSV vyzdvihuje význam zapojenia sociálnych partnerov do výmeny osvedčených postupov, navrhovania, zavádzania ako aj monitorovania systému odbornej praxe. Víta usmernenia Komisie v tejto oblasti. Malo by sa preskúmať, či by sa duálny systém výučby, v rámci ktorého sa vzdelávanie spája s odbornou prípravou, nedal preniesť do iných krajín.

3.9.11   EHSV považuje za správne zvýšiť rozpočtové prostriedky, ktoré Komisia priamo vyčlenila na Európsku dobrovoľnícku službu, aby v roku 2012 zabezpečila aspoň 10 000 dobrovoľníckych príležitostí. Zaujala ho aj iniciatíva založiť Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc. Skutočnosť, že chýba vyhodnotenie pilotnej fázy projektu, ktorá práve prebieha, ako aj informácia o tom, či bude mať iniciatíva naozaj dobrovoľný charakter, však vyvoláva obavy. Podobne ako v prípade stáží treba klásť dôraz na dobrovoľnícku prácu vysokej kvality.

3.9.12   EHSV bude podporovať výmenu a šírenie skúseností a informácií v súvislosti s národnými programami dlhodobej dobrovoľníckej práce, ktoré pomáhajú pri voľbe povolania a získavaní prvých pracovných skúseností a úspešne sa realizujú v niektorých členských krajinách.

3.10   Prístup na pracovný trh: získanie (prvého) pracovného miesta

3.10.1   Význam prvého pracovného miesta je nedoceniteľný, a to nielen z hľadiska budúceho príjmu, ale aj v kontexte ďalšej pracovnej kariéry a budúceho dôchodku. Minimálne pracovné normy je nevyhnutné zaručiť už od chvíle, keď pracovník nastúpi na prvé pracovné miesto. Tieto normy môžu byť odlišné od noriem, ktoré sú poskytované starším pracovníkom. V tejto súvislosti je dôležitý zákaz akejkoľvek diskriminácie z hľadiska veku. EHSV opätovne potvrdzuje, že by sa nemal podceňovať význam prostriedkov, ktoré pomáhajú zaistiť mladým ľuďom stále zamestnanie vysokej kvality a s primeraným ohodnotením už na začiatku ich pracovnej kariéry (3). Treba zvážiť možnosť zaviesť stimulačné programy pre malé a stredné podniky, ktoré prijímajú mladých pracovníkov na prvé pracovné miesto na dobu neurčitú.

3.10.2   Odporúčania Komisie v súvislosti so znížením nadmernej rigidity trvalých pracovných zmlúv by mali prihliadať na nebezpečenstvá, ktoré sa môžu spájať s opatreniami tohto druhu. Dočasné zmluvy rozšírené medzi mladými ľuďmi – najmä na začiatku pracovnej kariéry – viedli k vzniku dvojakého trhu práce (rozdeleného na segmenty). Dočasní pracovníci žijú v neistej situácii, hrozí im nezamestnanosť a majú slabé vyhliadky na kariérny postup. Dvojaký trh práce sa pre mladých ľudí stáva mimoriadne vážnym problémom, môže sa totiž stať, že natrvalo zostanú v úlohe pracovníka, ktorý si svojou budúcnosťou nikdy nie je istý. Môže to negatívne ovplyvniť priebeh ich ďalšej kariéry. Segmentácia trhu práce, ktorá z mladých ľudí robí pracovníkov druhej kategórie, znamená tiež horšie pracovné podmienky a horšie perspektívy profesionálneho rastu. EHSV neodporúča zavádzať nestabilné a neperspektívne riešenia: namiesto neistého zamestnania a neistých pracovných zmlúv je potrebné zaviesť opatrenia, ktoré zabezpečia, že zamestnávanie na dobu určitú a slabo platené pracovné miesta so zlým sociálnym zabezpečením sa v prípade mladých ľudí nestanú pravidlom.

3.10.3   Stabilita a istota na trhu práce je dôležitá nielen pre samotných pracovníkov, ale slúži aj záujmom zamestnávateľov, pretože podporuje konkurencieschopnosť podnikov, sektorov a odvetví a zabezpečuje rast produktivity. Dôležité je tiež uvedomiť si, so zreteľom na otázku stabilného zamestnania pracovníka, že zmluva na dobu určitú je fakticky pre zamestnávateľa drahšia ako zmluva na dobu neurčitú.

3.10.4   EHSV opakuje konkrétne návrhy, ktoré nedávno predložil vo svojom stanovisku o usmerneniach pre politiku zamestnanosti v súvislosti s tým, ako čeliť situácii mladých ľudí na trhu práce, ktorá sa v dôsledku krízy v mnohých členských štátoch katastrofálne zhoršila. Navrhuje:

| — | stanoviť ambiciózne ciele EÚ týkajúce sa zamestnanosti mladých ľudí, |
| --- | --- |

—

stanoviť ambiciózne ciele EÚ týkajúce sa zamestnanosti mladých ľudí,

| — | dôsledne uplatňovať „ochranu mládeže“ vo všetkých členských štátoch EÚ, |
| --- | --- |

—

dôsledne uplatňovať „ochranu mládeže“ vo všetkých členských štátoch EÚ,

| — | zvýšiť finančné prostriedky EÚ a uľahčiť prístup k prostriedkom v krajinách, kde je nezamestnanosť mladých ľudí obzvlášť vysoká, |
| --- | --- |

—

zvýšiť finančné prostriedky EÚ a uľahčiť prístup k prostriedkom v krajinách, kde je nezamestnanosť mladých ľudí obzvlášť vysoká,

| — | vyčleniť v novom rozpočte EÚ primerané prostriedky na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí, |
| --- | --- |

—

vyčleniť v novom rozpočte EÚ primerané prostriedky na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí,

| — | zabezpečiť mladým ľuďom lepší prístup k dávkam v nezamestnanosti, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť mladým ľuďom lepší prístup k dávkam v nezamestnanosti,

| — | bojovať proti neistej práci a neregulovaným formám v oblasti odbornej prípravy a pracovných stáží, |
| --- | --- |

—

bojovať proti neistej práci a neregulovaným formám v oblasti odbornej prípravy a pracovných stáží,

| — | presadzovať ako model pre EÚ duálny systém výučby v odbornej príprave. |
| --- | --- |

—

presadzovať ako model pre EÚ duálny systém výučby v odbornej príprave.

3.11   Členské štáty a aktéri pôsobiaci na trhu práce musia prejaviť oveľa väčšiu iniciatívnosť v súvislosti so zavedením „ochrany mládeže“, ktorá má zabezpečiť, že do štyroch mesiacov od skončenia školskej dochádzky budú mladí ľudia buď v pracovnom pomere, alebo budú pokračovať vo vzdelávaní či odbornej príprave (preškolení), najmä osoby, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku a odbornú prípravu a iné zraniteľné skupiny mladých ľudí. Európska komisia musí účinne vplývať na členské krajiny, aby rýchlo zaviedli túto iniciatívu do praxe.

3.12   Doterajšie opatrenia členských krajín a aktérov pôsobiacich na trhu práce sa neodrazili v zlepšení situácie mladých ľudí. Je to očividné najmä v súvislosti s realizáciou iniciatívy „ochrana mládeže“. EHSV víta zámer Komisie použiť 4 milióny EUR na pomoc členským štátom pri vytváraní systémov „ochrany mládeže“. EHSV v tejto súvislosti opakuje svoju požiadavku, aby členské štáty v čo najkratšom čase odhalili všetky existujúce prekážky, s cieľom zabezpečiť „ochranu mládeže“ a v rámci národných plánov reforiem stanoviť konkrétne ciele a opatrenia.

3.13   EHSV zdôrazňuje, že iniciatíva „ochrana mládeže“ sa musí opierať o aktívnu politiku zameranú na trh práce, v snahe zmenšiť rozdiely medzi systémom vzdelávania a odbornej prípravy a trhom práce, rovnako pre všetkých mladých ľudí, ženy i mužov. Okrem toho by mala prihliadať na situáciu migrujúcich osôb, národnostných a etnických menšín a osôb so zdravotným postihnutím. Takisto by mala zohľadňovať poznatky, kompetencie, zručnosti a skúsenosti starších pracovníkov, vrátane tých, ktorí sú už na dôchodku.

3.14   V existujúcich usmerneniach pre zamestnanosť EÚ stále chýbajú konkrétne ciele týkajúce sa zamestnanosti mladých ľudí. EHSV opakuje svoju požiadavku stanoviť merateľné európske ciele, najmä pokiaľ ide o snahu výrazne znížiť mieru nezamestnanosti mladých ľudí a o „ochranu mládeže“.

3.15   Je mimoriadne dôležité, že Komisia je pripravená sprístupniť prostriedky určené na technickú podporu, s cieľom pomôcť členským štátom využiť finančné prostriedky EÚ, ktoré sú ešte dostupné. Ide najmä o prostriedky Európskeho sociálneho fondu, v rámci ktorého majú členské štáty ešte stále k dispozícii voľných 30 miliárd EUR na projekty spadajúce do finančného rámca na roky 2007 – 2013. Európska komisia musí účinne vplývať na členské krajiny, aby rýchlo a v plnej miere využili tieto prostriedky.

3.16   EHSV vyzýva Komisiu, aby rozhodne odporučila členským štátom, aby tieto prostriedky využívali hlavne na projekty zamerané na mladých ľudí. Komisia by mala pripomenúť členským štátom, že na procese rozdeľovania prostriedkov a ich samotnom prideľovaní by sa mali neustále podieľať aj sociálni partneri, ich mládežnícke organizácie (ak také majú) a mimovládne organizácie, ktoré zastupujú mladých ľudí.

3.17   EHSV podotýka, že pri navrhovaní finančného rámca na roky 2014 – 2020 treba klásť mimoriadny dôraz na to, aby sa v rámci Európskeho sociálneho fondu vyčlenili prostriedky pre mladých ľudí, najmä pre tých, ktorí nepracujú, nevzdelávajú sa a ani sa nezúčastňujú na odbornej príprave. Osobitnú pozornosť treba pri tom venovať skutočnosti, že tento jav je často úzko spojený s tieňovou ekonomikou. EHSV zdôrazňuje, že v súčasnosti, ako i do budúcnosti je nevyhnutné nájsť dlhodobý, stály a systémový spôsob financovania, ktorý by bol dostupný pre široké sféry občianskej spoločnosti.

3.18   Prioritou musí byť i naďalej vytváranie nových pracovných miest vysokej kvality. EHSV navrhuje, aby sa v rámci nasledujúceho finančného rámca prihliadalo na prijatie Európskej stratégie zamestnanosti mladých ľudí (European Youth Employment Strategy). Prostriedky v rámci takejto stratégie by sa mali využívať na podporu podnikov, organizácií občianskej spoločnosti, orgánov verejnej správy a iných zamestnávateľov, ktorí vytvárajú vysokokvalitné pracovné miesta pre mladých ľudí.

V Bruseli 12. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Pozri konkrétne formulácie uvedené v stanovisku EHSV (Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 94), časť 5.

1

(2)  Stanovisko EHSV k oznámeniu „Mládež v pohybe“ (Ú. v. EÚ C 132, 3.5.2011, s. 55).

2

(3)  Stanovisko EHSV k oznámeniu Komisie „Mládež v pohybe“ (Ú. v. EÚ C 132, 3.5.2011, s. 55).

3

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/103 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/103

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2014 – 2020 ustanovuje program Spravodlivosť“

COM(2011) 759 final – 2011/0369 (COD)

2012/C 299/19

Spravodajca: Edouard DE LAMAZE

Rada sa 9. februára 2012 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2014 – 2020 ustanovuje program Spravodlivosť“

COM(2011) 759 final – 2011/0369 (COD).

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 28. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla) prijal 126 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 5 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   EHSV víta cieľ zjednodušiť a zracionalizovať súčasný návrh nariadenia a podporuje rozhodnutie Komisie prikloniť sa k možnosti B. Zlúčenie programov Civilná justícia a Trestná justícia je odôvodnené podobnosťou ich cieľov, aktérov a typov činností, ktoré sa majú financovať.

1.2   Avšak v rámci tohto nového programu Spravodlivosť na obdobie 2014 – 2020 sa EHSV napriek právnym odôvodneniam uvedeným v tomto návrhu naďalej zamýšľa nad tým, či je vhodné k prvým dvom osobitným cieľom, ktorými sú riadne uplatňovanie práva Únie v oblasti justičnej spolupráce v občianskych a trestných veciach a uľahčenie prístupu k spravodlivosti, pripojiť tretí cieľ týkajúci sa prevencie a zníženia dopytu po drogách a ich ponuky. Okrem skutočnosti, že tento tretí cieľ sa zdá byť len obdobou prvého cieľa, EHSV upozorňuje na to, aké dôsledky by mohlo mať avizované zavedenie takéhoto cieľa do textu regulačného charakteru, teda textu so silným, priamym a bezodkladným účinkom pre osoby podliehajúce právomoci súdu, združenia, MVO a iných možných príjemcov grantov: mohlo by to vyvolať dojem, že iné, rovnako významné oblasti, ako napríklad obchodovanie s ľuďmi, nie sú pre Komisiu rovnako dôležité.

1.3   EHSV je obzvlášť znepokojený posolstvom, ktoré Komisia prezentuje: opakuje svoj už mnohokrát vyjadrený postoj, aby sa v boji proti drogám zdôrazňoval skôr preventívny výchovný, zdravotný a sociálny než represívny prístup (1).

1.4   EHSV súhlasí so snahou Komisie ponechať maximálnu pružnosť v riadení zdrojov tohto programu, aby sa mohol čo najlepšie prispôsobiť potrebám občianskej spoločnosti, ponechať čo možno najväčšiu slobodu potenciálnym kandidátom, podporovať kreatívne projekty a zohľadňovať budúce politické usmernenia.

1.5   Keďže nie je možné vopred stanoviť sumy pre jednotlivé priority, EHSV zdôrazňuje, že je dôležité mať aspoň orientačne vopred k dispozícii rozdelenie rozpočtu podľa cieľov.

1.6   EHSV berie na vedomie úmysel Komisie nevyčleniť na osobitný cieľ týkajúci sa drog väčšiu časť rozpočtu, než mu prináleží. Vyzýva ju, aby dôsledne dodržiavala svoje záväzky, a navrhuje v tejto súvislosti, aby sa prostriedky, ktoré sa získajú vďaka zmrazeniu a konfiškácii príjmov pochádzajúcich z obchodovania s drogami, čo umožní nová smernica o zmrazovaní a konfiškácii príjmov z trestnej činnosti, využívali na financovanie časti tohto cieľa.

1.7   Napriek zložitosti platného nariadenia o rozpočtových pravidlách EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby všetci občania, ktorí majú o to záujem, boli jasne a zrozumiteľne oboznámení s podmienkami prístupu k financovaniu, a to vo všetkých jazykoch Únie. Nepochybne by tak vzrástol význam projektov, a tým aj ich podpora, a to aj v členských štátoch, ktoré doteraz neboli vo vybratých programoch dostatočne zastúpené. EHSV totiž trvá na tom, že je potrebné podporovať rovnaký prístup k týmto programom pre všetkých občanov EÚ.

1.8   Podľa výboru by sa mal lepšie upresniť pojem európskej pridanej hodnoty, ktorá je hlavným kritériom výberu programov. Vzhľadom na výšku finančných prostriedkov vyčlenených na program, ktorá je z dôvodu povahy týchto prostriedkov obmedzená, i keď stúpa, čo EHSV teší, výbor zdôrazňuje, že je dôležité prísnejšie zamerať granty na projekty, ktorých európska pridaná hodnota bola jasne preukázaná. Treba podporovať nadnárodné projekty.

1.9   Vzhľadom na to, že ročné pracovné programy budú musieť spresniť určité dôležité aspekty vykonávania programu (najmä rozdelenie rozpočtu), EHSV sa domnieva, že ich prijímanie zo strany Komisie prostredníctvom vykonávacích aktov si vyžaduje postup preskúmania, a nie konzultačný postup, ako sa stanovuje v súčasnom návrhu. Tak by sa zabezpečilo, že Komisia tieto programy neprijme, ak nie sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného na základe nariadenia (EÚ) č. 182/2011 (zloženého zo zástupcov členských štátov).

1.10   EHSV upozorňuje, že je potrebné lepšie vybrať priority z činností, ktoré je možné financovať (článok 6), a konkrétne sa domnieva, že treba klásť jasnejší dôraz na elektronickú justíciu – oblasť, v ktorej treba ešte vykonať veľa práce, aby bola ľahšie dostupná.

1.11   EHSV víta nové smerovanie, ktoré je v tomto návrhu badateľné, a to úsilie zapojiť všetkých justičných pracovníkov, a najmä advokátov, do činností európskej odbornej justičnej prípravy: advokáti takisto ako sudcovia a členovia súdneho zboru prispievajú k riadnemu uplatňovaniu práva Únie. Okrem toho sú prvým kontaktom s právom pre osoby podliehajúce právomoci súdu. A práve oni podávajú žalobu na súde.

1.12   EHSV tiež zdôrazňuje, že je naliehavé začleniť rôznych odborníkov z právnej praxe do sietí cezhraničnej justičnej spolupráce a poskytnúť na to potrebnú finančnú podporu. V záujme súladu s nedávnym politickým impulzom v prospech posilnenia práva na obhajobu EHSV vyzýva najmä, aby sa čo najskôr napravila situácia, ktorú považuje za neprijateľnú, a to vylúčenie advokátov, de facto alebo de iure, z väčšiny sietí cezhraničnej justičnej spolupráce.

1.13   EHSV zdôrazňuje, že v súvislosti so spoločným priestorom práv, a najmä pokiaľ ide o práva týkajúce sa rodiny, je potrebné riadiť sa pri harmonizácií Chartou základných práv. V kontexte, ktorý je stále poznačený veľkou rôznorodosťou právnych kultúr a koncepcií, EHSV už mnohokrát zdôraznil (a nedávno tak urobil v oblasti majetkových režimov a dôsledkov (2)), že je potrebné podporovať uplatňovanie európskeho nepovinného doplnkového režimu, takzvaného „28. režimu“.

2.   Obsah návrhu

2.1   V záujme zjednodušenia a racionalizácie Komisia rozhodla znížiť počet programov finančnej pomoci určených na vytvorenie európskeho priestoru práv a spravodlivosti tak, aby každý, či už občan, partner alebo odborník z právnej praxe, mohol poznať svoje práva a vedel, ako ich používať alebo uplatňovať. Popri programe Práva a občianstvo (3) program Spravodlivosť na obdobie 2014 – 2020 zlučuje programy Civilná justícia, Trestná justícia a Protidrogová prevencia a informovanosť.

2.2   V predloženom návrhu nariadenia sa na tento program vyčleňujú finančné prostriedky vo výške 472 miliónov EUR, čo má umožniť financovať činnosti, pri ktorých môže byť intervencia Únie v porovnaní s opatreniami prijatými iba samotnými členskými štátmi prínosnejšia. Všeobecným cieľom je prispieť k vytvoreniu európskeho priestoru spravodlivosti prostredníctvom podpory justičnej spolupráce v občianskych a trestných veciach. Tento cieľ sa má dosiahnuť prostredníctvom troch osobitných cieľov: podporovať riadne uplatňovanie práva Únie v tejto oblasti (na základe článkov 81 a 82 ZFEÚ), uľahčiť prístup k spravodlivosti a predchádzať dopytu po drogách a znižovať ho, pričom k tomuto tretiemu cieľu sa už nebude pristupovať z hľadiska zdravia, ale z hľadiska boja proti trestnej činnosti (na základe článku 84 ZFEÚ).

2.3   Tieto ciele odôvodňujú najmä podporu vzdelávacích aktivít určených pre pracovníkov súdnictva a justičných pracovníkov, ako aj advokátov a notárov, podporu spolupráce vo forme sietí, ktoré napomáhajú vzájomnú výmenu poznatkov a budovanie vzájomnej dôvery, a podporu zvyšovania povedomia verejnosti.

2.4   Finančné prostriedky budú slúžiť okrem iného na financovanie analytickej základne pre podporu a rozvoj politík Únie. V záujme väčšej pružnosti sa v návrhu nestanovuje konkrétna suma na jednotlivé oblasti činnosti.

2.5   Ročné priority programu prijíma Komisia vo forme vykonávacích aktov v rámci konzultačného postupu.

2.6   Súčasťou návrhu sú povinnosti týkajúce sa monitorovania a hodnotenia (aj priebežného).

3.   Všeobecné pripomienky

3.1   Vytvorenie európskeho priestoru spravodlivosti je v záujme verejného blaha EÚ, ktorého výhody ocenia všetci, či už občania alebo partneri. Týka sa totiž základných aspektov života a každodennej praxe (rozvod, právo na ubytovanie a návštevu detí, dedičstvo, poručníctvo, obchodné spory, spotrebiteľské spory, ale aj dodržiavanie práv v trestnej oblasti) a prispieva k posilneniu bezpečnosti v európskom priestore prostredníctvom podpory spolupráce v boji proti trestnej činnosti.

3.2   EHSV pripomína funkčnú komplementárnosť medzi programami Spravodlivosť a Práva a občianstvo a domnieva sa, že európsky priestor spravodlivosti a slobody bude mať zmysel iba v súvislosti s právami, ku ktorým bude mať každý občan EÚ skutočne prístup, kdekoľvek sa bude nachádzať, a preto sa tento program bude musieť hodnotiť v závislosti od týchto práv.

3.3   EHSV zdôrazňuje, že v snahe vytvoriť spoločný priestor práv, a najmä pokiaľ ide o práva týkajúce sa rodiny, je potrebné riadiť sa pri harmonizácií Chartou základných práv. V kontexte, ktorý je poznačený rôznorodosťou právnych kultúr a koncepcií, EHSV už mnohokrát zdôraznil (a nedávno tak urobil v oblasti majetkových režimov a dôsledkov (4)), že je potrebné podporovať uplatňovanie európskeho nepovinného doplnkového režimu, takzvaného „28. režimu. Zavedenie takého režimu umožňuje dosiahnuť pokrok v uznávaní práv občanov EÚ a účinne bojovať proti diskriminácii, ktorej obeťami sa môžu stať v prípadoch, keď by im podľa právnych predpisov členského štátu, ktorého sú občanmi, prislúchali menšie práva než podľa právnych predpisov iného členského štátu.

3.4   Dodržiavanie práv v EÚ, a najmä základných práv, o ktoré sa musí usilovať justičná spolupráca v občianskych a trestných veciach, je samo osebe cieľom. Môže to mať však aj výrazný stimulačný účinok na jednotný trh, pokiaľ ide o rast a zamestnanosť, ktorý treba využiť, najmä podporou vzdelávania odborníkov z právnej praxe (5). EHSV pripomína, že v prípade podnikov by lepšia spolupráca v občianskych veciach, ktorá by umožňovala rýchlejšie riešenie cezhraničných sporov, mala značný vplyv na dynamiku ich cezhraničnej činnosti.

3.5   Hoci hodnotenia preukázali efektívnosť predchádzajúcich programov (Civilná justícia, Trestná justícia a Protidrogová prevencia a informovanosť na obdobie 2007 – 2013), zníženie ich počtu, a teda aj spôsobov riadenia, je samo osebe pozitívne. Uľahčí to plnenie jednotlivých cieľov. Okrem harmonizácie postupov EHSV zdôrazňuje, že je dôležité zjednodušiť ich zložitosť.

3.6   EHSV obzvlášť priaznivo víta zjednodušenie a racionalizáciu, ktoré prináša zlúčenie programov Civilná justícia a Trestná justícia odôvodnené zrušením tretieho piliera v Lisabonskej zmluve, ako aj podobnosťou cieľov, aktérov a typov činností, ktoré sa majú financovať, v týchto dvoch oblastiach práva (najmä v oblasti elektronickej justície a odbornej prípravy).

3.7   EHSV odporúča, aby sa podporovali projekty v oblasti trestnej justície, najmä v členských štátoch, ktoré doteraz nemali veľkú možnosť využívať dostupné granty. Keďže ide o relatívne novú oblasť, prístup na európskej úrovni tu ešte nie je jednoznačný a treba ho rozvinúť.

3.8   EHSV je naopak opatrnejší, pokiaľ ide o program Protidrogová prevencia a informovanosť, ktorého právnym základom je verejné zdravie. Zasadzuje sa za to, aby aspekty týkajúce sa verejného zdravia boli i naďalej na poprednom mieste. Navyše upozorňuje na prekrývanie s činnosťami financovanými v rámci budúceho Fondu pre vnútornú bezpečnosť, ku ktorému by viedol čisto represívne orientovaný prístup. Opakovane zdôrazňuje, že je dôležité vytvoriť v prvom rade preventívny prístup v oblasti boja proti drogám, ktorý by užívateľom drog poskytol možnosť vyhľadať pomoc a starostlivosť. Treba zvýšiť informovanosť sudcov a advokátov v tejto súvislosti.

3.9   V záujme toho, aby osobitný cieľ týkajúci sa drog nepohltil neprimeranú časť celkových prostriedkov, EHSV navrhuje, aby sa tento cieľ čiastočne financoval z prostriedkov, ktoré sa získajú vďaka zmrazeniu a konfiškácii príjmov pochádzajúcich z obchodovania s drogami, v súlade s ustanoveniami novej smernice o zmrazovaní a konfiškácii príjmov z trestnej činnosti (6).

3.10   Hoci si EHSV naďalej kladie otázku, akú konkrétnu podobu budú mať opatrenia financované v oblasti predchádzania trestnej činnosti spojenej s nelegálnym obchodom s drogami, s uspokojením konštatuje, že finančné prostriedky vo výške 472 miliónov EUR, s ktorými sa počíta na vykonávanie tohto programu, zjavne svedčia o rastúcej podpore zo strany Komisie.

3.11   V záujme skutočného využitia rozpočtu EÚ na financovanie „verejného majetku EÚ“, ako aj „opatrení (...) všade tam, kde sa takýmto spôsobom môžu zabezpečiť lepšie výsledky“ (7), EHSV pripomína, že je potrebné lepšie zamerať prostriedky na projekty, o ktorých je možné povedať, že majú európsku pridanú hodnotu (článok 3), a to najmä v trestnej oblasti, v ktorej majú členské štáty doposiaľ isté výhrady, pokiaľ ide o zásah práva Spoločenstva.

3.12   EHSV okrem iného zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť konzistenciu, komplementaritu a synergie medzi jednotlivými programami financovania, a najmä s programom Práva a občianstvo na obdobie 2014 – 2020, aby sa dosiahlo efektívne prideľovanie finančných prostriedkov z európskeho rozpočtu. Naopak, treba zvýšiť ostražitosť, pokiaľ ide o riziko prekrývania.

3.13   EHSV s uspokojením konštatuje, že napriek tomu, že sa projekty vyberajú v rámci ročných pracovných programov, môžu trvať niekoľko rokov, a vďaka tomu sa budú môcť dostatočne rozvinúť a dosiahnuť svoje ciele. Zásadu spolufinancovania považuje za správnu, zamýšľa sa však nad opodstatnenosťou jej prípadnej zmeny (8).

3.14   Napriek zložitosti platného nariadenia o rozpočtových pravidlách EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby občania, ktorí o to majú záujem, boli jasne a zrozumiteľne oboznámení s podmienkami prístupu k financovaniu, a to vo všetkých jazykoch Únie. EHSV sa domnieva, že by bolo prínosné, keby sa spresnil pojem „európska pridaná hodnota“. Nepochybne by sa tak zvýšil význam projektov, a tým aj ich podpora, a to aj v členských štátoch, ktoré doteraz neboli vo vybratých programoch dostatočne zastúpené. EHSV totiž trvá na tom, že je potrebné podporovať rovnaký prístup k týmto programom pre všetkých občanov EÚ.

3.15   EHSV je taktiež prekvapený, že v legislatívnom finančnom výkaze nie je ani len orientačne uvedené rozdelenie rozpočtu podľa osobitných cieľov. Nespochybňuje legitímnu potrebu pružnosti pri riadení prostriedkov, chce však zdôrazniť význam predbežnej informovanosti v tejto súvislosti.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1   Európska odborná justičná príprava

4.1.1   Keďže žiadny skutočný pokrok nie je možné dosiahnuť bez vzájomnej dôvery, EHSV povzbudzuje podporu činností, ktorých cieľom je vytvoriť spoločnú európsku kultúru rozhodne zameranú na právnu prax a uplatňovanie práva, ktorá by sa opierala o znalosti a pochopenie národných súdnych systémov. Aby vzájomná pomoc v rámci EÚ fungovala, je nevyhnutné zabezpečiť najmä ochranu procesných práv osôb, ktoré sú obvinené v iných národných systémoch.

4.1.2   EHSV sa domnieva, že európska odborná justičná príprava odborníkov z právnej praxe je základným aspektom nového programu, ktorý by bolo vhodné ešte viac zdôrazniť. Európske právo trpí tým, že stále existuje príliš veľa rozdielov v jeho uplatňovaní v jednotlivých členských štátoch, často z dôvodu nedostatočného záujmu a nedostatočnej informovanosti odborníkov. Najviac to poznať v colnej oblasti. EHSV v tejto súvislosti pripomína, že je potrebné výrazne zvýšiť podporu určenú na európsku odbornú justičnú prípravu. Je to tým naliehavejšie, že Komisia stanovila za cieľ do roku 2020 vyškoliť 20 000 odborníkov v právnej praxi ročne, teda celkovo 700 000 (9). Ako Komisia správne zdôrazňuje, jazyková príprava je nevyhnutnou podmienkou lepšej komunikácie medzi odborníkmi z právnej praxe za hranicami štátov, v rámci európskeho priestoru spravodlivosti a slobody.

4.1.3   EHSV považuje za obzvlášť nevyhnutné zapojiť do týchto vzdelávacích aktivít advokátov, čo opodstatňuje aj skutočnosť, že v niektorých členských štátoch sa advokáti vzdelávajú spoločne s členmi súdneho zboru. Advokáti sú prvým kontaktom s právom. Od ich rozvážneho poradenstva závisí potom prístup obvinených osôb k súdu. Rovnako ako sudcovia a prokurátori musia mať aj advokáti možnosť využívať iniciatívy EÚ v oblasti financovania. Od toho závisí kvalita prístupu k spravodlivosti v rámci európskeho priestoru práv. Ich účasť je nevyhnutná aj z hľadiska lepšej rovnováhy v prospech práv na obhajobu.

4.1.4   Vyjadruje poľutovanie nad nejasnosťami, ktoré vyvoláva pojem „justiční pracovníci“ (10), a je vďačný Komisii, že v predloženom návrhu spresňuje, že tento pojem zahŕňa všetkých odborníkov z právnej praxe vrátane advokátov a notárov, ktorí účinne a rozhodujúcou mierou prispievajú k riadnemu uplatňovaniu práva Únie. EHSV víta skutočnosť, že Komisia je rozhodnutá uplatňovať tento prístup aj v rámci pilotného projektu európskej odbornej justičnej prípravy, ktorý bude spustený v tomto roku.

4.1.5   EHSV sa domnieva, že by bolo vhodné vymedziť určité objektívne kritériá, ktoré by programy justičnej odbornej prípravy mali spĺňať, aby mohli získať grant. Jedným z týchto kritérií rozhodne musí byť odkaz na Chartu základných práv v rámci tohto vzdelávania. Súlad týchto programov s kritériami, ktoré sa stanovia, by sa mal pravidelne a podrobne sledovať a kontrolovať. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné, aby podmienkou udelenia týchto grantov bola kvalita samotných programov, ktoré sa budú musieť prísne hodnotiť.

4.1.6   EHSV pripisuje osobitný význam tomu, aby sa programy justičnej odbornej prípravy určené sudcom a advokátom venovali osobitným aspektom týkajúcim sa užívania drog a aby umožnili rozvíjať v súdnictve taký prístup, ktorý by bol spojený so zdravotným a sociálnym hľadiskom a zameriaval by sa na predchádzanie recidíve.

4.2   Cezhraničná justičná spolupráca

4.2.1   EHSV vyzýva, aby sa čo najskôr napravila situácia, ktorú považuje za neprijateľnú, a to vylúčenie advokátov z väčšiny sietí justičnej spolupráce. Hoci justičná sieť v trestných veciach závisí od Eurojustu a nespadá do rámca tohto programu, predsa len je príznačné, že advokáti nemajú k nej prístup. Finančné prekážky nemôžu odôvodňovať súčasnú nerovnováhu v prospech obžaloby. Aj obmedzené prostriedky musia umožňovať, aby v prípade cezhraničných sporov mali obe strany rovnaké možnosti.

4.2.2   Táto požiadavka znamená, najmä v rámci uplatňovania európskeho zatýkacieho rozkazu, že advokáti budú schopní rýchlo nájsť kompetentného advokáta v inom členskom štáte, ktorý bude mať prístup k prípadu a bude môcť poradiť v otázkach vnútroštátneho procesného práva tohto členského štátu a všeobecnejšie pokiaľ ide o miestne aspekty prípadu. Nové ustanovenia uvedené v návrhu smernice o práve na prístup k advokátovi v trestnom konaní, ktoré zavádzajú v rámci európskeho zatýkacieho rozkazu zásadu prístupu k dvom advokátom (jeden vo vydávajúcom členskom štáte a druhý vo vykonávajúcom členskom štáte), sú ďalším argumentom, ak by bolo treba, ktorý odôvodňuje plnú účasť advokátov na európskych sieťach justičnej spolupráce. EHSV v tejto súvislosti víta podporu, ktorú bude môcť rastúcemu počtu advokátov v cezhraničných sporoch poskytnúť budúca cezhraničná sieť obhajcov. V záujme konzistentnosti a účinnosti žiada, aby Komisia poskytla na jej posilnenie finančné prostriedky primerané potrebám.

4.2.3   Pokiaľ ide o justičnú sieť pre občianske a obchodné veci, EHSV takisto vyjadruje poľutovanie nad tým, že advokáti a notári sú v praxi na jej okraji, zatiaľ čo v textoch sa stanovuje, že od 1. januára 2011 je sieť sprístupnená týmto profesiám, ako aj exekútorom, teda profesiám, ktoré priamo pomáhajú uplatňovať akty Spoločenstva a medzinárodné nástroje. Aj v tomto prípade si správne fungovanie siete vyžaduje dostatočnú finančnú pomoc.

4.2.4   Vzhľadom na množstvo iniciatív zo strany mnohých právnických profesií v podobe malých, často drahých zoskupení, EHSV odporúča zlepšiť zosúlaďovanie a koordináciu týchto sietí s cieľom vytvoriť „kruhy súdržnosti“ (11), o ktoré sa bude môcť oprieť skutočná európska justičná štruktúra.

4.3   Elektronická justícia

4.3.1   Digitalizácia justície je základným aspektom, ktorý sa podľa EHSV v súčasnom návrhu nedostatočne zvýrazňuje. Jej vplyv v oblasti prístupu k spravodlivosti, aj pre občanov v ťažkej sociálnej situácii alebo občanov so zdravotným postihnutím, treba dôkladne preskúmať. V záujme osôb podliehajúcich právomoci súdu, ako aj odborníkov z právnej praxe treba ešte v tejto oblasti vykonať veľa práce.

4.3.2   EHSV očakáva v tejto súvislosti od Komisie jasný smer: zdá sa, že podpora dostupných nástrojov v oblasti elektronickej justície sa zatiaľ zameriava viac na širokú verejnosť než na odborníkov. S cieľom zabezpečiť kvalitu súdnych rozhodnutí a ich súlad s európskym právom je však nevyhnutné uľahčiť a podporovať používanie týchto nástrojov odborníkmi z právnej praxe, ktorí musia byť na to vyškolení.

4.3.3   EHSV s uspokojením konštatuje, že finančné prostriedky stanovené v tomto návrhu môžu prispieť k zlepšeniu sietí IT v tejto oblasti (článok 8 ods. 2). Má na mysli predovšetkým projekt vyhľadávača umožňujúceho nájsť advokáta na portáli elektronickej justície a projekt e-CODEX, ktorého cieľom je umožniť interoperabilitu vnútroštátnych elektronických justičných systémov. Upozorňuje, že na to, aby sa zaručila bezpečnosť a účinnosť týchto sietí, musia mať advokátske komory možnosť potvrdiť profesionálnu identitu advokátov.

4.4   Ukazovatele

4.4.1   Ukazovatele budú musieť byť nepochybne predmetom hlbšej reflexie. EHSV teší, že Komisia už túto reflexiu začala, pokiaľ ide o ročné monitorovanie, ako aj priebežné a konečné hodnotenie. Pokiaľ ide o prístup k spravodlivosti, malo by sa doplniť čisto subjektívne kritérium (vnímanie prístupu k spravodlivosti zo strany európskej verejnosti). V oblasti odbornej prípravy by bolo vhodné lepšie využívať verejno-súkromné partnerstvá a zapojiť do nich univerzity, inštitúty justičnej odbornej prípravy a advokátske komory. Podľa EHSV by sa mal stanoviť strop pre náklady na kontrolné činnosti (v širšom zmysle), ktoré sa v legislatívnom finančnom výkaze odhadujú na 3 % až 6 % celkového rozpočtu, hoci by sa v priebehu realizácie programu mali znížiť.

4.5   Pravidlá prijímania ročných pracovných programov

4.5.1   Pokiaľ ide o ročné pracovné programy, ktoré Komisia prijíma vo forme vykonávacích aktov, EHSV sa zamýšľa nad zvoleným konzultačným postupom. Postup preskúmania, ktorý by zabezpečil, že Komisia tieto programy neprijme, ak nie sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného na základe nariadenia (EÚ) č. 182/2011 (zloženého zo zástupcov členských štátov), sa výboru zdá vhodnejší.

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Pozri: stanovisko EHSV na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Ráznejšia európska reakcia na drogovú problematiku“ prijaté 24. mája 2012 (Ú. v. EÚ C 229, 31.7.2012, s. 85).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, s. 87 – 91.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 191, 29.6.2012, s. 108 – 110.

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

4

(5)  Mario MONTI vo svojej správe na tému „Nová stratégia pre jednotný trh“ (9. mája 2010) zdôraznil význam riadneho uplatňovania práva Únie a vzdelávania justičných pracovníkov v tejto súvislosti v záujme zlepšenia efektívnosti jednotného trhu.

5

(6)  Pozri stanovisko EHSV prijaté 11. júla 2012 (pozri s. aktuálneho úradného vestníka).

6

(7)  COM(2010) 700 final.

7

(8)  V súčasnosti treba mať vklad vo výške 20 %, aby bolo možné získať zvyšných 80 % vo forme grantov.

8

(9)  COM(2011) 551 final.

9

(10)  V súlade s článkom 81 ods. 2 písm. h) a článkom 82 ods. 1 písm. c) ZFEÚ, ktoré sa týkajú justičnej spolupráce v občianskych a trestných veciach a v ktorých sa uvádzajú pojmy „sudcovia a justiční pracovníci“.

10

(11)  Pozri: Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. marca 2012 o odbornej justičnej príprave (2012/2575(RSP)).

11

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/108 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/108

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz“

COM(2011) 750 final – 2011/0365 (COD),

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciu“

COM(2011) 751 final – 2011/0366 (COD),

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a migráciu a o nástroji pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia“

COM(2011) 752 final – 2011/0367 (COD),

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia“

COM(2011) 753 final – 2011/0368 (COD)

2012/C 299/20

Spravodajca: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

Rada sa 16. februára 2012 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

| | „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz“
  COM(2011) 750 final – 2011/0365 (COD) |
| --- | --- |

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz“

COM(2011) 750 final – 2011/0365 (COD)

| | „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciu“
  COM(2011) 751 final – 2011/0366 (COD) |
| --- | --- |

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciu“

COM(2011) 751 final – 2011/0366 (COD)

| | „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a migráciu a o nástroji pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia“
  COM(2011) 752 final – 2011/0367 (COD) |
| --- | --- |

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a migráciu a o nástroji pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia“

COM(2011) 752 final – 2011/0367 (COD)

| | „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia“
  COM(2011) 753 final – 2011/0368 (COD). |
| --- | --- |

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia“

COM(2011) 753 final – 2011/0368 (COD).

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 28. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla 2012) prijal 133 hlasmi za, pričom žiaden člen nehlasoval proti a 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Všeobecné pripomienky

| 1.1 | Návrhy rozpočtu pre oblasť vnútorných záležitostí, ktoré predložila Európska komisia na roky 2014 – 2020, majú zásadný význam pre budovanie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a tiež otvorenejšej, bezpečnejšej a solidárnejšej Európy. EHSV podporuje zvýšenie významu Fondu pre azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť v rámci rozpočtu. |
| --- | --- |

1.1

Návrhy rozpočtu pre oblasť vnútorných záležitostí, ktoré predložila Európska komisia na roky 2014 – 2020, majú zásadný význam pre budovanie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a tiež otvorenejšej, bezpečnejšej a solidárnejšej Európy. EHSV podporuje zvýšenie významu Fondu pre azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť v rámci rozpočtu.

| 1.2 | Výbor sa domnieva, že Európska únia je z hľadiska týchto politík veľkou pridanou hodnotou, pretože riadenie migračných tokov, azylovej politiky a hrozieb v oblasti bezpečnosti sú otázky, ktoré členské štáty nemôžu riešiť samostatne. |
| --- | --- |

1.2

Výbor sa domnieva, že Európska únia je z hľadiska týchto politík veľkou pridanou hodnotou, pretože riadenie migračných tokov, azylovej politiky a hrozieb v oblasti bezpečnosti sú otázky, ktoré členské štáty nemôžu riešiť samostatne.

| 1.3 | Výbor podporuje návrh Komisie, ktorý predpokladá spoločné riadenie a prístup zameraný na výsledky, a to prostredníctvom vypracovania viacročných programov v rámci politického dialógu na vysokej úrovni, aby sa zabezpečilo, že národné programy budú v súlade s politickými cieľmi a prioritami EÚ. |
| --- | --- |

1.3

Výbor podporuje návrh Komisie, ktorý predpokladá spoločné riadenie a prístup zameraný na výsledky, a to prostredníctvom vypracovania viacročných programov v rámci politického dialógu na vysokej úrovni, aby sa zabezpečilo, že národné programy budú v súlade s politickými cieľmi a prioritami EÚ.

| 1.4 | Za prvoradé považuje, aby všetky financované opatrenia vychádzali z týchto politík (ciele priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti), aby predstavovali európsku pridanú hodnotu a prispievali k dosahovaniu politických cieľov EÚ. |
| --- | --- |

1.4

Za prvoradé považuje, aby všetky financované opatrenia vychádzali z týchto politík (ciele priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti), aby predstavovali európsku pridanú hodnotu a prispievali k dosahovaniu politických cieľov EÚ.

| 1.5 | EHSV víta úsilie Európskej komisie zjednodušiť finančné nástroje vytvorením dvoch fondov, pričom jeden z nich je pre azyl a migráciu (1) a druhý pre vnútornú bezpečnosť (2). Tieto fondy dopĺňa horizontálne nariadenie, ktoré obsahuje súbor spoločných pravidiel v oblasti programovania, podávania správ, finančného hospodárenia, kontroly a hodnotenia (3). |
| --- | --- |

1.5

EHSV víta úsilie Európskej komisie zjednodušiť finančné nástroje vytvorením dvoch fondov, pričom jeden z nich je pre azyl a migráciu (1) a druhý pre vnútornú bezpečnosť (2). Tieto fondy dopĺňa horizontálne nariadenie, ktoré obsahuje súbor spoločných pravidiel v oblasti programovania, podávania správ, finančného hospodárenia, kontroly a hodnotenia (3).

| 1.6 | EHSV podporuje spoločný horizontálny rámec, ktorý prináša značné zjednodušenie terajšieho systému, poskytuje väčšiu flexibilitu finančnému riadeniu a jeho vykonávaniu a predstavuje tiež posilnený systém monitorovania a hodnotenia. |
| --- | --- |

1.6

EHSV podporuje spoločný horizontálny rámec, ktorý prináša značné zjednodušenie terajšieho systému, poskytuje väčšiu flexibilitu finančnému riadeniu a jeho vykonávaniu a predstavuje tiež posilnený systém monitorovania a hodnotenia.

| 1.7 | EHSV podporuje návrh Komisie stanoviť pre rozdeľovanie finančných zdrojov medzi členské štáty základnú sumu a ďalšiu sumu, ktorá by bola pohyblivá alebo flexibilná. |
| --- | --- |

1.7

EHSV podporuje návrh Komisie stanoviť pre rozdeľovanie finančných zdrojov medzi členské štáty základnú sumu a ďalšiu sumu, ktorá by bola pohyblivá alebo flexibilná.

| 1.8 | Treba zlepšiť systémy hodnotenia výsledkov používaním vhodných ukazovateľov, na čo je potrebné financovať nezávislé činnosti výskumných ústavov a organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.8

Treba zlepšiť systémy hodnotenia výsledkov používaním vhodných ukazovateľov, na čo je potrebné financovať nezávislé činnosti výskumných ústavov a organizácií občianskej spoločnosti.

| 1.9 | EHSV súhlasí s tým, aby sa národné programy opierali o zásadu partnerstva, no domnieva sa, že je potrebné zlepšiť systémy zapojenia všetkých subjektov: národných, regionálnych a miestnych orgánov a organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. Zásada partnerstva musí byť presne definovaná v nariadeniach, aby nemusela závisieť od národných predpisov a postupov. |
| --- | --- |

1.9

EHSV súhlasí s tým, aby sa národné programy opierali o zásadu partnerstva, no domnieva sa, že je potrebné zlepšiť systémy zapojenia všetkých subjektov: národných, regionálnych a miestnych orgánov a organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. Zásada partnerstva musí byť presne definovaná v nariadeniach, aby nemusela závisieť od národných predpisov a postupov.

| 1.10 | EHSV, ktorý v oblasti rozvoja prisťahovaleckých a azylových politík spolupracuje s ostatnými inštitúciami EÚ, má osobitný záujem o činnosti Európskeho fóra pre integráciu. Vyzdvihuje preto význam, ktorý má pre integráciu prisťahovalcov a utečencov Fond pre azyl a migráciu, a domnieva sa, že integračné politiky musia byť doplnené aj o prostriedky z Európskeho sociálneho fondu. |
| --- | --- |

1.10

EHSV, ktorý v oblasti rozvoja prisťahovaleckých a azylových politík spolupracuje s ostatnými inštitúciami EÚ, má osobitný záujem o činnosti Európskeho fóra pre integráciu. Vyzdvihuje preto význam, ktorý má pre integráciu prisťahovalcov a utečencov Fond pre azyl a migráciu, a domnieva sa, že integračné politiky musia byť doplnené aj o prostriedky z Európskeho sociálneho fondu.

| 1.11 | Výbor navrhuje, aby sa zvýšil objem finančných prostriedkov určených na “opatrenia Únie”, pretože predstavujú veľkú európsku pridanú hodnotu. Na tieto opatrenia treba vyčleniť 20 % fondu a Komisia musí nadviazať dialóg s EHSV a s Európskym fórom pre integráciu, berúc pritom do úvahy skutočnosť, že tento finančný nástroj musí posilniť činnosti fóra a podporiť európske siete občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

1.11

Výbor navrhuje, aby sa zvýšil objem finančných prostriedkov určených na “opatrenia Únie”, pretože predstavujú veľkú európsku pridanú hodnotu. Na tieto opatrenia treba vyčleniť 20 % fondu a Komisia musí nadviazať dialóg s EHSV a s Európskym fórom pre integráciu, berúc pritom do úvahy skutočnosť, že tento finančný nástroj musí posilniť činnosti fóra a podporiť európske siete občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov.

| 1.12 | EHSV navrhol, aby sa na národnej, regionálnej a miestnej úrovni zakladali fóra a platformy, do ktorých by sa zapájali organizácie prisťahovalcov a ďalšie organizácie občianskej spoločnosti. Tieto aktivity musia byť financované zo zdrojov Fondu pre azyl a migráciu. |
| --- | --- |

1.12

EHSV navrhol, aby sa na národnej, regionálnej a miestnej úrovni zakladali fóra a platformy, do ktorých by sa zapájali organizácie prisťahovalcov a ďalšie organizácie občianskej spoločnosti. Tieto aktivity musia byť financované zo zdrojov Fondu pre azyl a migráciu.

| 1.13 | EHSV sa nazdáva, že integračné opatrenia zamerané na zmierňovanie sociálneho vylúčenia európskych občanov, menšín a prisťahovalcov musia byť doplnené o finančné zdroje z Európskeho sociálneho fondu. |
| --- | --- |

1.13

EHSV sa nazdáva, že integračné opatrenia zamerané na zmierňovanie sociálneho vylúčenia európskych občanov, menšín a prisťahovalcov musia byť doplnené o finančné zdroje z Európskeho sociálneho fondu.

| 1.14 | Európa musí rázne reagovať na nárast rasizmu a xenofóbie namierenej voči osobám prisťahovaleckého pôvodu. Inštitúcie Únie musia byť veľmi aktívne v boji proti takémuto správaniu a takýmto ideológiám. |
| --- | --- |

1.14

Európa musí rázne reagovať na nárast rasizmu a xenofóbie namierenej voči osobám prisťahovaleckého pôvodu. Inštitúcie Únie musia byť veľmi aktívne v boji proti takémuto správaniu a takýmto ideológiám.

| 1.15 | V rámci všetkých opatrení, ktoré sú financované z Fondu pre azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť, treba plne zaručiť ochranu ľudských práv a rešpektovanie Charty základných práv. |
| --- | --- |

1.15

V rámci všetkých opatrení, ktoré sú financované z Fondu pre azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť, treba plne zaručiť ochranu ľudských práv a rešpektovanie Charty základných práv.

| 1.16 | Výbor si želá zlepšenie rovnováhy medzi slobodou a bezpečnosťou. Európska únia musí byť aj naďalej slobodnou a otvorenou spoločnosťou, ktorá sa opiera o právny štát, a nesmie nikdy obetovať hodnoty slobody a ochrany základných práv. |
| --- | --- |

1.16

Výbor si želá zlepšenie rovnováhy medzi slobodou a bezpečnosťou. Európska únia musí byť aj naďalej slobodnou a otvorenou spoločnosťou, ktorá sa opiera o právny štát, a nesmie nikdy obetovať hodnoty slobody a ochrany základných práv.

| 1.17 | Podľa EHSV je potrebné, aby nariadenie zaistilo aktívnejšiu úlohu pre organizovanú občiansku spoločnosť pri hodnotení vplyvu, účinnosti a prínosu iniciatív a opatrení plánovaných v rámci európskej stratégie vnútornej bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.17

Podľa EHSV je potrebné, aby nariadenie zaistilo aktívnejšiu úlohu pre organizovanú občiansku spoločnosť pri hodnotení vplyvu, účinnosti a prínosu iniciatív a opatrení plánovaných v rámci európskej stratégie vnútornej bezpečnosti.

2.   Fond pre azyl a migráciu: prístup občianskej spoločnosti

| 2.1 | Výbor sa vo všeobecnosti stavia pozitívne k iniciatívam a rozpočtovým položkám, ktoré navrhla Komisia, a podporuje posilnenie zásady partnerstva. |
| --- | --- |

2.1

Výbor sa vo všeobecnosti stavia pozitívne k iniciatívam a rozpočtovým položkám, ktoré navrhla Komisia, a podporuje posilnenie zásady partnerstva.

| 2.2 | EHSV pripisuje osobitný význam návrhom obsiahnutým v rámci Fondu pre azyl a migráciu a navrhuje, aby členské štáty počas rokovaní v Rade schválili sumy navrhnuté Komisiou, bez toho, aby ich krátili, pretože pre otázky azylu, migrácie, integrácie a ochrany základných práv osôb je nutné mať k dispozícii potrebné prostriedky, a to predovšetkým počas hospodárskej krízy. |
| --- | --- |

2.2

EHSV pripisuje osobitný význam návrhom obsiahnutým v rámci Fondu pre azyl a migráciu a navrhuje, aby členské štáty počas rokovaní v Rade schválili sumy navrhnuté Komisiou, bez toho, aby ich krátili, pretože pre otázky azylu, migrácie, integrácie a ochrany základných práv osôb je nutné mať k dispozícii potrebné prostriedky, a to predovšetkým počas hospodárskej krízy.

| 2.3 | Na rozdiel od terajšieho rozpočtového systému bude mať Európsky parlament rozhodujúcu úlohu, pretože je spolutvorcom legislatívnych predpisov a bude môcť demokraticky zhodnotiť všetky iniciatívy a zaistiť európsku pridanú hodnotu. |
| --- | --- |

2.3

Na rozdiel od terajšieho rozpočtového systému bude mať Európsky parlament rozhodujúcu úlohu, pretože je spolutvorcom legislatívnych predpisov a bude môcť demokraticky zhodnotiť všetky iniciatívy a zaistiť európsku pridanú hodnotu.

| 2.4 | EHSV sa domnieva, že EP musí posilniť európsky rozmer politických priorít, ktoré dostanú finančnú podporu, a to aj na národnej úrovni. V rámci politického procesu schvaľovania nariadení sa musí uľahčiť zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti prostredníctvom zásady partnerstva a vytvárania fór a platforiem, ako aj vypracúvanie nezávislých hodnotení. |
| --- | --- |

2.4

EHSV sa domnieva, že EP musí posilniť európsky rozmer politických priorít, ktoré dostanú finančnú podporu, a to aj na národnej úrovni. V rámci politického procesu schvaľovania nariadení sa musí uľahčiť zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti prostredníctvom zásady partnerstva a vytvárania fór a platforiem, ako aj vypracúvanie nezávislých hodnotení.

| 2.5 | EHSV víta nové ustanovenia v nariadeniach, ktoré uľahčujú prístup občianskej spoločnosti k finančnej podpore, odporúča však flexibilnejšie postupy, aby sa tak mohli zapájať aj malé organizácie a znížili by sa administratívne a finančné náklady. |
| --- | --- |

2.5

EHSV víta nové ustanovenia v nariadeniach, ktoré uľahčujú prístup občianskej spoločnosti k finančnej podpore, odporúča však flexibilnejšie postupy, aby sa tak mohli zapájať aj malé organizácie a znížili by sa administratívne a finančné náklady.

| 2.6 | Občianska spoločnosť má veľký prínos pre identifikovanie potrieb na základe nezávislých správ a pre vypracúvanie štúdií a hodnotení politík. Práve organizácie občianskej spoločnosti majú veľké skúsenosti a poznajú realitu na miestnej úrovni, a tým aj spôsob vykonávania opatrení. |
| --- | --- |

2.6

Občianska spoločnosť má veľký prínos pre identifikovanie potrieb na základe nezávislých správ a pre vypracúvanie štúdií a hodnotení politík. Práve organizácie občianskej spoločnosti majú veľké skúsenosti a poznajú realitu na miestnej úrovni, a tým aj spôsob vykonávania opatrení.

| 2.7 | EHSV sa domnieva, že zásada partnerstva je centrálnym pilierom nového finančného rámca, ktorý musí zaručiť participatívnejšie zapojenie všetkých subjektov: národných, regionálnych a miestnych orgánov, organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

2.7

EHSV sa domnieva, že zásada partnerstva je centrálnym pilierom nového finančného rámca, ktorý musí zaručiť participatívnejšie zapojenie všetkých subjektov: národných, regionálnych a miestnych orgánov, organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov.

| 2.8 | Zásada partnerstva sa musí uplatňovať vo všetkých fázach, počnúc prípravou, cez vykonávanie až po monitorovanie a hodnotenie pridelených finančných prostriedkov, zahŕňajúc pritom členské štáty ako aj opatrenia EÚ (4). |
| --- | --- |

2.8

Zásada partnerstva sa musí uplatňovať vo všetkých fázach, počnúc prípravou, cez vykonávanie až po monitorovanie a hodnotenie pridelených finančných prostriedkov, zahŕňajúc pritom členské štáty ako aj opatrenia EÚ (4).

| 2.9 | EHSV súhlasí s tým, aby v rámci finančného nariadenia boli členské štáty povinné nadviazať partnerstvo s príslušnými orgánmi a subjektmi s cieľom vypracovania a vykonávania národných programov. Medzi tieto orgány a subjekty treba zahrnúť regionálne a miestne orgány a občiansku spoločnosť (mimovládne organizácie, organizácie prisťahovalcov a sociálnych partnerov) a medzinárodné organizácie (UNHCR, OIM atď.). |
| --- | --- |

2.9

EHSV súhlasí s tým, aby v rámci finančného nariadenia boli členské štáty povinné nadviazať partnerstvo s príslušnými orgánmi a subjektmi s cieľom vypracovania a vykonávania národných programov. Medzi tieto orgány a subjekty treba zahrnúť regionálne a miestne orgány a občiansku spoločnosť (mimovládne organizácie, organizácie prisťahovalcov a sociálnych partnerov) a medzinárodné organizácie (UNHCR, OIM atď.).

3.   Priority a politický dialóg

| 3.1 | EHSV upozorňuje, že „politický dialóg“ je mimoriadne dôležitý pre stanovenie priorít, ktorými sa budú riadiť národné programy, domnieva sa však, že okrem Európskej komisie a členských štátov sa doňho musia zapojiť všetky európske inštitucionálne orgány (EP, EHSV a VR). |
| --- | --- |

3.1

EHSV upozorňuje, že „politický dialóg“ je mimoriadne dôležitý pre stanovenie priorít, ktorými sa budú riadiť národné programy, domnieva sa však, že okrem Európskej komisie a členských štátov sa doňho musia zapojiť všetky európske inštitucionálne orgány (EP, EHSV a VR).

| 3.2 | V kontexte politického dialógu sa musí zaručiť konkrétna úloha pre EHSV, ako aj pre Európske fórum pre integráciu, aby sa tak mohli určiť priority a ciele financovania a prekonať prekážky. Fórum a EHSV môžu posilniť európsku pridanú hodnotu Fondu pre azyl a migráciu pre viacročné programovanie každého členského štátu. |
| --- | --- |

3.2

V kontexte politického dialógu sa musí zaručiť konkrétna úloha pre EHSV, ako aj pre Európske fórum pre integráciu, aby sa tak mohli určiť priority a ciele financovania a prekonať prekážky. Fórum a EHSV môžu posilniť európsku pridanú hodnotu Fondu pre azyl a migráciu pre viacročné programovanie každého členského štátu.

| 3.3 | S fórom a s EHSV treba konzultovať aj stanovovanie priorít pre nadnárodné opatrenia alebo opatrenia osobitného záujmu pre Európsku úniu, ako aj preskúmanie osobitných opatrení v priebehu ich uplatňovania. Európska komisia musí tiež nadviazať partnerstvo so sociálnymi partnermi a mimovládnymi organizáciami v rámci „opatrení Únie“. |
| --- | --- |

3.3

S fórom a s EHSV treba konzultovať aj stanovovanie priorít pre nadnárodné opatrenia alebo opatrenia osobitného záujmu pre Európsku úniu, ako aj preskúmanie osobitných opatrení v priebehu ich uplatňovania. Európska komisia musí tiež nadviazať partnerstvo so sociálnymi partnermi a mimovládnymi organizáciami v rámci „opatrení Únie“.

| 3.4 | EHSV takisto navrhuje, aby nový finančný rámec zaručil, že všetky členské štáty zriadia na národnej úrovni štruktúrovaný a mnohostranný dialóg so sociálnymi partnermi a mimovládnymi organizáciami, aby tieto mohli zohrávať dôležitú úlohu pri určovaní národných priorít ešte pred dialógom s Európskou komisiou. |
| --- | --- |

3.4

EHSV takisto navrhuje, aby nový finančný rámec zaručil, že všetky členské štáty zriadia na národnej úrovni štruktúrovaný a mnohostranný dialóg so sociálnymi partnermi a mimovládnymi organizáciami, aby tieto mohli zohrávať dôležitú úlohu pri určovaní národných priorít ešte pred dialógom s Európskou komisiou.

4.   Programovanie a riadenie

| 4.1 | EHSV sa nazdáva, že je potrebné navýšiť finančné prostriedky na „opatrenia Únie“, ktoré tvoria prostriedky určené na prioritné politické činnosti (podpora tvorby právnych predpisov a politickej koordinácie), ako aj na projekty, do ktorých je zapojená organizovaná občianska spoločnosť a sociálni partneri. EHSV v tejto súvislosti súhlasí s tým, aby mala Európska komisia k dispozícii 20 % celkového rozpočtu Fondu pre azyl a migráciu. Pokiaľ ide o jeho riadenie, Komisia musí nadviazať aktívnejší dialóg s EHSV, fórom a organizáciami občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.1

EHSV sa nazdáva, že je potrebné navýšiť finančné prostriedky na „opatrenia Únie“, ktoré tvoria prostriedky určené na prioritné politické činnosti (podpora tvorby právnych predpisov a politickej koordinácie), ako aj na projekty, do ktorých je zapojená organizovaná občianska spoločnosť a sociálni partneri. EHSV v tejto súvislosti súhlasí s tým, aby mala Európska komisia k dispozícii 20 % celkového rozpočtu Fondu pre azyl a migráciu. Pokiaľ ide o jeho riadenie, Komisia musí nadviazať aktívnejší dialóg s EHSV, fórom a organizáciami občianskej spoločnosti.

| 4.2 | EHSV podporuje návrh Komisie, aby finančný príspevok v rámci národných programov pokrýval 75 % celkových oprávnených nákladov na projekt, ktoré by mohli byť takisto spolufinancované z verejných alebo súkromných zdrojov. |
| --- | --- |

4.2

EHSV podporuje návrh Komisie, aby finančný príspevok v rámci národných programov pokrýval 75 % celkových oprávnených nákladov na projekt, ktoré by mohli byť takisto spolufinancované z verejných alebo súkromných zdrojov.

| 4.3 | Takisto súhlasí s tým, aby sa príspevok mohol zvýšiť na 90 % v závislosti od strategických priorít stanovených v jednotlivých osobitných nariadeniach alebo „v riadne odôvodnených prípadoch, najmä vtedy, ak by nebolo možné projekt inak realizovať alebo by neboli dosiahnuté ciele národného programu“. V tomto prípade by sa mala uprednostniť podpora opatrení a projektov, ktoré uskutočňujú malé mimovládne organizácie. |
| --- | --- |

4.3

Takisto súhlasí s tým, aby sa príspevok mohol zvýšiť na 90 % v závislosti od strategických priorít stanovených v jednotlivých osobitných nariadeniach alebo „v riadne odôvodnených prípadoch, najmä vtedy, ak by nebolo možné projekt inak realizovať alebo by neboli dosiahnuté ciele národného programu“. V tomto prípade by sa mala uprednostniť podpora opatrení a projektov, ktoré uskutočňujú malé mimovládne organizácie.

| 4.4 | EHSV podporuje cieľ, ktorým je zjednodušenie a zníženie administratívnej záťaže a takisto súhlasí s tým, aby bolo prioritou monitorovanie a hodnotenie programov a projektov na národnej aj na európskej úrovni. Je mimoriadne dôležité zaručiť nezávislé a čo najkvalitnejšie hodnotenie v spolupráci s organizovanou občianskou spoločnosťou a vyčleniť na tento cieľ potrebné finančné prostriedky. |
| --- | --- |

4.4

EHSV podporuje cieľ, ktorým je zjednodušenie a zníženie administratívnej záťaže a takisto súhlasí s tým, aby bolo prioritou monitorovanie a hodnotenie programov a projektov na národnej aj na európskej úrovni. Je mimoriadne dôležité zaručiť nezávislé a čo najkvalitnejšie hodnotenie v spolupráci s organizovanou občianskou spoločnosťou a vyčleniť na tento cieľ potrebné finančné prostriedky.

| 4.5 | Na základe hodnotiacich správ, ktoré predložia členské štáty (priebežná správa v roku 2017 a ďalšia ex post v roku 2023), predloží Komisia Európskemu parlamentu, Rade, EHSV a VR správu o uplatňovaní a účinkoch nariadení. EHSV sa domnieva, že by sa malo rátať s úlohou občianskej spoločnosti pri hodnotení, a preto navrhne Komisii zavedenie štruktúrovaného systému konzultácií a zvolanie konferencie. |
| --- | --- |

4.5

Na základe hodnotiacich správ, ktoré predložia členské štáty (priebežná správa v roku 2017 a ďalšia ex post v roku 2023), predloží Komisia Európskemu parlamentu, Rade, EHSV a VR správu o uplatňovaní a účinkoch nariadení. EHSV sa domnieva, že by sa malo rátať s úlohou občianskej spoločnosti pri hodnotení, a preto navrhne Komisii zavedenie štruktúrovaného systému konzultácií a zvolanie konferencie.

| 4.6 | EHSV podporuje návrh Komisie stanoviť pre rozdeľovanie finančných zdrojov medzi členské štáty základnú sumu a ďalšiu čiastku, ktorá by bola pohyblivá alebo flexibilná. Pokiaľ ide o flexibilnú čiastku, EHSV považuje za nevyhnutné, aby každý členský štát vypracoval ročný program prepojený s prioritami EÚ, ktorého súčasťou by bola spolupráca s ostatnými členskými štátmi. |
| --- | --- |

4.6

EHSV podporuje návrh Komisie stanoviť pre rozdeľovanie finančných zdrojov medzi členské štáty základnú sumu a ďalšiu čiastku, ktorá by bola pohyblivá alebo flexibilná. Pokiaľ ide o flexibilnú čiastku, EHSV považuje za nevyhnutné, aby každý členský štát vypracoval ročný program prepojený s prioritami EÚ, ktorého súčasťou by bola spolupráca s ostatnými členskými štátmi.

| 4.7 | V súvislosti s Fondom pre azyl a migráciu sa EHSV domnieva, že za prioritnú činnosť financovanú v rámci flexibilnej čiastky by sa malo výslovne označiť zriaďovanie fór a/alebo národných, regionálnych a miestnych platforiem pre prisťahovalectvo a integráciu, do ktorých by boli zapojené organizácie občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.7

V súvislosti s Fondom pre azyl a migráciu sa EHSV domnieva, že za prioritnú činnosť financovanú v rámci flexibilnej čiastky by sa malo výslovne označiť zriaďovanie fór a/alebo národných, regionálnych a miestnych platforiem pre prisťahovalectvo a integráciu, do ktorých by boli zapojené organizácie občianskej spoločnosti.

| 4.8 | Takisto je potrebná väčšia transparentnosť pri stanovovaní percentuálneho podielu prostriedkov z fondu, ktoré budú vyčlenené na každý osobitný cieľ, aby sa tak zaručila vhodná rovnováha na národnej úrovni. |
| --- | --- |

4.8

Takisto je potrebná väčšia transparentnosť pri stanovovaní percentuálneho podielu prostriedkov z fondu, ktoré budú vyčlenené na každý osobitný cieľ, aby sa tak zaručila vhodná rovnováha na národnej úrovni.

| 4.9 | Finančné prostriedky určené na „opatrenia Únie“ by sa mali používať nielen na pomoc v núdzových situáciách, Európsku migračnú sieť, technickú pomoc a vykonávanie určitých prevádzkových úloh agentúrami Únie, ale aj na podporu Európskeho fóra pre integráciu a európskych sietí združujúcich občiansku spoločnosť a sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

4.9

Finančné prostriedky určené na „opatrenia Únie“ by sa mali používať nielen na pomoc v núdzových situáciách, Európsku migračnú sieť, technickú pomoc a vykonávanie určitých prevádzkových úloh agentúrami Únie, ale aj na podporu Európskeho fóra pre integráciu a európskych sietí združujúcich občiansku spoločnosť a sociálnych partnerov.

| 4.10 | EHSV nesúhlasí s návrhom Komisie, aby sa financovali len výskumné projekty, ktoré sa považujú za inovačné z hľadiska ich uplatňovania zo strany bezpečnostných služieb. Treba aj naďalej podporovať výskumné projekty, do ktorých je zapojená občianska spoločnosť, sociálni partneri a mimovládne organizácie, a ktoré sú zamerané na hodnotenie politík v oblasti bezpečnosti a prisťahovalectva a ich vplyvu na základné práva. |
| --- | --- |

4.10

EHSV nesúhlasí s návrhom Komisie, aby sa financovali len výskumné projekty, ktoré sa považujú za inovačné z hľadiska ich uplatňovania zo strany bezpečnostných služieb. Treba aj naďalej podporovať výskumné projekty, do ktorých je zapojená občianska spoločnosť, sociálni partneri a mimovládne organizácie, a ktoré sú zamerané na hodnotenie politík v oblasti bezpečnosti a prisťahovalectva a ich vplyvu na základné práva.

5.   Aspekt Fondu pre azyl a migráciu týkajúci sa osôb

| 5.1 | EHSV podporuje flexibilitu, ktorú navrhuje Komisia v súvislosti s aspektom týkajúcim sa osôb a zdôrazňuje, že je potrebné zaistiť, aby sa financované opatrenia mohli vzťahovať na širokú škálu príjemcov, a nielen na príslušníkov tretích krajín legálne pobývajúcich v EÚ. O tejto otázke sa obšírne diskutovalo na Európskom fóre pre integráciu a zaoberali sa ňou stanoviská EHSV. |
| --- | --- |

5.1

EHSV podporuje flexibilitu, ktorú navrhuje Komisia v súvislosti s aspektom týkajúcim sa osôb a zdôrazňuje, že je potrebné zaistiť, aby sa financované opatrenia mohli vzťahovať na širokú škálu príjemcov, a nielen na príslušníkov tretích krajín legálne pobývajúcich v EÚ. O tejto otázke sa obšírne diskutovalo na Európskom fóre pre integráciu a zaoberali sa ňou stanoviská EHSV.

| 5.2 | EHSV si želá, aby Fond pre migráciu a azyl umožnil uskutočňovanie opatrení zameraných na všetky osoby bez ohľadu na ich postavenie, vrátane prisťahovalcov bez dokladov, a preto víta návrh Komisie na rozšírenie skupiny príjemcov týchto opatrení, keďže ide o jediný spôsob financovania integračnej činnosti sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií, ktoré sa zaoberajú integráciou osôb bez dokladov. |
| --- | --- |

5.2

EHSV si želá, aby Fond pre migráciu a azyl umožnil uskutočňovanie opatrení zameraných na všetky osoby bez ohľadu na ich postavenie, vrátane prisťahovalcov bez dokladov, a preto víta návrh Komisie na rozšírenie skupiny príjemcov týchto opatrení, keďže ide o jediný spôsob financovania integračnej činnosti sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií, ktoré sa zaoberajú integráciou osôb bez dokladov.

| 5.3 | EHSV však nesúhlasí s návrhom Komisie, aby sa integračné opatrenia vzťahovali na občanov členského štátu s migračným zázemím, t. j. občanov „ktorí majú aspoň jedného rodiča (t. j. matku či otca), ktorý je štátnym príslušníkom tretej krajiny“, pretože to môže viesť k diskriminačným situáciám, keďže na občanov členských štátov sa nemôžu vzťahovať programy alebo integračné testy ako podmienka na povolenie na pobyt a voľný pohyb, nakoľko by to bolo v rozpore so zásadou rovného zaobchádzania, ktoré zaručuje občianstvo Únie. |
| --- | --- |

5.3

EHSV však nesúhlasí s návrhom Komisie, aby sa integračné opatrenia vzťahovali na občanov členského štátu s migračným zázemím, t. j. občanov „ktorí majú aspoň jedného rodiča (t. j. matku či otca), ktorý je štátnym príslušníkom tretej krajiny“, pretože to môže viesť k diskriminačným situáciám, keďže na občanov členských štátov sa nemôžu vzťahovať programy alebo integračné testy ako podmienka na povolenie na pobyt a voľný pohyb, nakoľko by to bolo v rozpore so zásadou rovného zaobchádzania, ktoré zaručuje občianstvo Únie.

| 5.4 | EHSV sa domnieva, že Fond pre azyl a migráciu je nástrojom, ktorý je určený na financovanie integračných politík a politík prijímania osôb, ktoré nedávno prišli do Európy. S cieľom vyhnúť sa sociálnemu vylúčeniu a nedostatku príležitostí pre niektorých európskych občanov, ktorí sú potomkami osôb prisťahovaleckého pôvodu alebo občanov Únie, ktorí žijú v inom členskom štáte než je ich štátna príslušnosť, má EÚ vhodnejšie nástroje, ako napríklad Európsky sociálny fond. |
| --- | --- |

5.4

EHSV sa domnieva, že Fond pre azyl a migráciu je nástrojom, ktorý je určený na financovanie integračných politík a politík prijímania osôb, ktoré nedávno prišli do Európy. S cieľom vyhnúť sa sociálnemu vylúčeniu a nedostatku príležitostí pre niektorých európskych občanov, ktorí sú potomkami osôb prisťahovaleckého pôvodu alebo občanov Únie, ktorí žijú v inom členskom štáte než je ich štátna príslušnosť, má EÚ vhodnejšie nástroje, ako napríklad Európsky sociálny fond.

| 5.5 | Programy zamerané na ochranu obzvlášť zraniteľných osôb musia mať prednosť v rámci financovania, predovšetkým pokiaľ ide o mladistvých bez sprievodu, tehotné ženy a obete obchodu s ľuďmi či sexuálneho vykorisťovania. |
| --- | --- |

5.5

Programy zamerané na ochranu obzvlášť zraniteľných osôb musia mať prednosť v rámci financovania, predovšetkým pokiaľ ide o mladistvých bez sprievodu, tehotné ženy a obete obchodu s ľuďmi či sexuálneho vykorisťovania.

6.   Informovanie, transparentnosť a propagácia

| 6.1 | EHSV súhlasí s tým, aby sa v novom finančnom rámci zaistila väčšia informovanosť, propagácia a transparentnosť. Treba zaistiť, aby členské štáty a zodpovedné orgány zaručili prístup k informáciám o národných programov (vytvorením internetovej stránky). |
| --- | --- |

6.1

EHSV súhlasí s tým, aby sa v novom finančnom rámci zaistila väčšia informovanosť, propagácia a transparentnosť. Treba zaistiť, aby členské štáty a zodpovedné orgány zaručili prístup k informáciám o národných programov (vytvorením internetovej stránky).

| 6.2 | Zjednodušenie postupov nemôže znamenať menšiu transparentnosť. Nový rámec musí zvýšiť úroveň transparentnosti pri vykonávaní programov a opatrení na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

6.2

Zjednodušenie postupov nemôže znamenať menšiu transparentnosť. Nový rámec musí zvýšiť úroveň transparentnosti pri vykonávaní programov a opatrení na národnej, regionálnej a miestnej úrovni.

7.   Základné práva

| 7.1 | EHSV sa domnieva, že finančný rámec musí posilniť ochranu ľudských práv pri všetkých opatreniach, keďže Charta základných práv má kladný vplyv na politiku týkajúcu sa vnútornej bezpečnosti, azylu a migrácie. Výbor už vypracoval stanovisko z vlastnej iniciatívy (5), v ktorom sa zasadzuje za ochranu ľudských práv v oblasti politiky týkajúcej sa prisťahovalectva, azylu, návratu osôb a hraníc. |
| --- | --- |

7.1

EHSV sa domnieva, že finančný rámec musí posilniť ochranu ľudských práv pri všetkých opatreniach, keďže Charta základných práv má kladný vplyv na politiku týkajúcu sa vnútornej bezpečnosti, azylu a migrácie. Výbor už vypracoval stanovisko z vlastnej iniciatívy (5), v ktorom sa zasadzuje za ochranu ľudských práv v oblasti politiky týkajúcej sa prisťahovalectva, azylu, návratu osôb a hraníc.

| 7.2 | EHSV navrhuje, aby sa nariadeniami o Fonde pre azyl a migráciu a Fonde pre vnútornú bezpečnosť zaručilo, že všetky činnosti a projekty financované EÚ, budú dôsledne rešpektovať základné práva osôb a aby sa zaistila účinná ochrana práv stanovených v charte. |
| --- | --- |

7.2

EHSV navrhuje, aby sa nariadeniami o Fonde pre azyl a migráciu a Fonde pre vnútornú bezpečnosť zaručilo, že všetky činnosti a projekty financované EÚ, budú dôsledne rešpektovať základné práva osôb a aby sa zaistila účinná ochrana práv stanovených v charte.

| 7.3 | Aktívnu a konkrétnu úlohu pri hodnotení súladu medzi politikami a činnosťami, ktoré financuje EÚ, a základnými právami by mala zohrávať Agentúra pre základné práva so sídlom vo Viedni. Mimovládne organizácie môžu mať kľúčovú úlohu pri hodnotení vplyvu národných, regionálnych a miestnych opatrení na uplatňovanie Charty základných práv. |
| --- | --- |

7.3

Aktívnu a konkrétnu úlohu pri hodnotení súladu medzi politikami a činnosťami, ktoré financuje EÚ, a základnými právami by mala zohrávať Agentúra pre základné práva so sídlom vo Viedni. Mimovládne organizácie môžu mať kľúčovú úlohu pri hodnotení vplyvu národných, regionálnych a miestnych opatrení na uplatňovanie Charty základných práv.

| 7.4 | Hodnotiť súlad medzi integračnými politikami a ochranou základných práv môže tiež Európske fórum pre integráciu. |
| --- | --- |

7.4

Hodnotiť súlad medzi integračnými politikami a ochranou základných práv môže tiež Európske fórum pre integráciu.

8.   Núdzové situácie a technická pomoc

| 8.1 | Nové nariadenie venuje osobitnú pozornosť núdzovým a krízovým situáciám. EHSV súhlasí s návrhom Komisie, aby sa prostredníctvom dostatočných finančných prostriedkov na mimoriadne situácie zaistila schopnosť pružnejšej reakcie na európskej úrovni. |
| --- | --- |

8.1

Nové nariadenie venuje osobitnú pozornosť núdzovým a krízovým situáciám. EHSV súhlasí s návrhom Komisie, aby sa prostredníctvom dostatočných finančných prostriedkov na mimoriadne situácie zaistila schopnosť pružnejšej reakcie na európskej úrovni.

| 8.2 | EHSV podporuje úsilie Komisie zaistiť prostriedky, ktoré by sa mohli byť rýchlo k dispozícii v prípadoch „krízových situácií v oblasti migrácie“ alebo na riešenie „naliehavých a špecifických potrieb v prípade núdzovej situácie“a súhlasí s tým, aby táto pomoc mohla dosiahnuť 100 % oprávnených nákladov. |
| --- | --- |

8.2

EHSV podporuje úsilie Komisie zaistiť prostriedky, ktoré by sa mohli byť rýchlo k dispozícii v prípadoch „krízových situácií v oblasti migrácie“ alebo na riešenie „naliehavých a špecifických potrieb v prípade núdzovej situácie“a súhlasí s tým, aby táto pomoc mohla dosiahnuť 100 % oprávnených nákladov.

| 8.3 | Výbor však navrhuje, aby boli tieto fondy určené predovšetkým na riešenie humanitárnych kríz, pretože solidarita by sa mala v prvom rade prejavovať v oblasti ochrany a bezpečnosti postihnutých osôb. |
| --- | --- |

8.3

Výbor však navrhuje, aby boli tieto fondy určené predovšetkým na riešenie humanitárnych kríz, pretože solidarita by sa mala v prvom rade prejavovať v oblasti ochrany a bezpečnosti postihnutých osôb.

| 8.4 | Rovnako treba zaistiť, aby členské štáty a orgány Európskej únie rešpektovali aj v mimoriadnych situáciách spoločné záruky, normy a práva obsiahnuté v európskych právnych predpisoch. |
| --- | --- |

8.4

Rovnako treba zaistiť, aby členské štáty a orgány Európskej únie rešpektovali aj v mimoriadnych situáciách spoločné záruky, normy a práva obsiahnuté v európskych právnych predpisoch.

| 8.5 | EHSV tiež podporuje vytvorenie núdzového mechanizmu, ktorý by EÚ v spolupráci s členskými štátmi umožnil financovať okamžité rýchle zásahy v prípade katastrof, teroristických útokov alebo rozsiahlych počítačových útokov. |
| --- | --- |

8.5

EHSV tiež podporuje vytvorenie núdzového mechanizmu, ktorý by EÚ v spolupráci s členskými štátmi umožnil financovať okamžité rýchle zásahy v prípade katastrof, teroristických útokov alebo rozsiahlych počítačových útokov.

9.   Vonkajší rozmer

| 9.1 | Vzhľadom na to, že vonkajší rozmer týchto politík je novou prioritou, sa EHSV domnieva, že financovanie opatrení musí byť v súlade s vnútornými a vonkajšími prioritami EÚ v týchto oblastiach. |
| --- | --- |

9.1

Vzhľadom na to, že vonkajší rozmer týchto politík je novou prioritou, sa EHSV domnieva, že financovanie opatrení musí byť v súlade s vnútornými a vonkajšími prioritami EÚ v týchto oblastiach.

| 9.2 | Mala by sa zlepšiť spolupráca medzi GR pre vnútorné záležitosti a Európskou službou pre vonkajšiu činnosť pri stanovovaní a schvaľovaní politických priorít. Umožní sa tým komplementarita politík a projektov financovaných z nového rozpočtového rámca, namiesto ich rozporu s rozvojovou a vonkajšou politikou EÚ. Je potrebné zlepšiť spoluprácu prostredníctvom dohôd medzi EÚ a tretími krajinami, no rozvojová pomoc nesmie byť podmienená dohodami v oblasti readmisie a kontroly hraníc. |
| --- | --- |

9.2

Mala by sa zlepšiť spolupráca medzi GR pre vnútorné záležitosti a Európskou službou pre vonkajšiu činnosť pri stanovovaní a schvaľovaní politických priorít. Umožní sa tým komplementarita politík a projektov financovaných z nového rozpočtového rámca, namiesto ich rozporu s rozvojovou a vonkajšou politikou EÚ. Je potrebné zlepšiť spoluprácu prostredníctvom dohôd medzi EÚ a tretími krajinami, no rozvojová pomoc nesmie byť podmienená dohodami v oblasti readmisie a kontroly hraníc.

| 9.3 | Cieľom vonkajšieho rozmeru týchto politík by malo byť zlepšenie vnútornej bezpečnosti a zároveň lepší rozvoj tretích krajín. Vonkajšia politika a rozvojová pomoc predstavujú koherentnejší rámec pre vonkajší rozmer politiky v oblasti azylu, migrácie a vnútornej bezpečnosti (6). |
| --- | --- |

9.3

Cieľom vonkajšieho rozmeru týchto politík by malo byť zlepšenie vnútornej bezpečnosti a zároveň lepší rozvoj tretích krajín. Vonkajšia politika a rozvojová pomoc predstavujú koherentnejší rámec pre vonkajší rozmer politiky v oblasti azylu, migrácie a vnútornej bezpečnosti (6).

| 9.4 | EHSV navrhuje, aby sa Fond pre azyl a migráciu a Fond pre vnútornú bezpečnosť použili aj na väčší rozvoj v oblasti ľudských práv a kvality právneho štátu, najmä aby tretie krajiny posilnili svoje azylové systémy a dodržiavanie medzinárodných právnych predpisov. |
| --- | --- |

9.4

EHSV navrhuje, aby sa Fond pre azyl a migráciu a Fond pre vnútornú bezpečnosť použili aj na väčší rozvoj v oblasti ľudských práv a kvality právneho štátu, najmä aby tretie krajiny posilnili svoje azylové systémy a dodržiavanie medzinárodných právnych predpisov.

| 9.5 | Malo by sa tiež zohľadniť, že susedné krajiny EÚ by nemali znášať plné náklady na azylové konanie týkajúce sa osôb, ktoré prechádzajú cez ich územie. EÚ musí spolupracovať prostredníctvom fondov. |
| --- | --- |

9.5

Malo by sa tiež zohľadniť, že susedné krajiny EÚ by nemali znášať plné náklady na azylové konanie týkajúce sa osôb, ktoré prechádzajú cez ich územie. EÚ musí spolupracovať prostredníctvom fondov.

10.   Integrácia

| 10.1 | EHSV podporuje návrh Komisie, aby sa integračné politiky rozvíjali na miestnej a regionálnej úrovni prostredníctvom jazykových kurzov, kurzov občianskej orientácie, účasti na spoločenskom a občianskom živote, podpory dialógu medzi kultúrami a rovnakého prístupu k tovarom a službám. Je dôležité, aby opatrenia riadili mimovládne organizácie a miestne a regionálne orgány. |
| --- | --- |

10.1

EHSV podporuje návrh Komisie, aby sa integračné politiky rozvíjali na miestnej a regionálnej úrovni prostredníctvom jazykových kurzov, kurzov občianskej orientácie, účasti na spoločenskom a občianskom živote, podpory dialógu medzi kultúrami a rovnakého prístupu k tovarom a službám. Je dôležité, aby opatrenia riadili mimovládne organizácie a miestne a regionálne orgány.

| 10.2 | Výbor vypracoval stanovisko z vlastnej iniciatívy (7) s rovnakým návrhom a usporiadal konferenciu vo Valencii s rozličnými miestnymi a regionálnymi orgánmi a viacerými organizáciami občianskej spoločnosti. Toto úsilie podporilo aj Európske fórum pre integráciu. |
| --- | --- |

10.2

Výbor vypracoval stanovisko z vlastnej iniciatívy (7) s rovnakým návrhom a usporiadal konferenciu vo Valencii s rozličnými miestnymi a regionálnymi orgánmi a viacerými organizáciami občianskej spoločnosti. Toto úsilie podporilo aj Európske fórum pre integráciu.

| 10.3 | Osobitnú pozornosť treba venovať podpore opatrení a projektov, ktoré zohľadňujú skutočnosť, že integrácia je spoločenský dynamický dvojstranný proces vzájomného prispôsobovania sa. |
| --- | --- |

10.3

Osobitnú pozornosť treba venovať podpore opatrení a projektov, ktoré zohľadňujú skutočnosť, že integrácia je spoločenský dynamický dvojstranný proces vzájomného prispôsobovania sa.

| 10.4 | EHSV podporuje návrh Komisie, aby sa európske fondy využívali na konkrétne ciele a nefinancovali národné programy, ktoré nie sú prepojené s európskymi programami (8). |
| --- | --- |

10.4

EHSV podporuje návrh Komisie, aby sa európske fondy využívali na konkrétne ciele a nefinancovali národné programy, ktoré nie sú prepojené s európskymi programami (8).

| 10.5 | Výbor navrhuje, aby sa zdroje z Fondu pre azyl a migráciu nemohli využívať na financovanie národných programov, ktoré porušujú ľudské práva alebo sú v rozpore so základnými spoločnými princípmi integrácie. EHSV je proti tomu, aby niektoré členské štáty používali „test integrácie“ na obnovu povolení na pobyt, zlúčenie rodín alebo prístup k tovarom a službám. |
| --- | --- |

10.5

Výbor navrhuje, aby sa zdroje z Fondu pre azyl a migráciu nemohli využívať na financovanie národných programov, ktoré porušujú ľudské práva alebo sú v rozpore so základnými spoločnými princípmi integrácie. EHSV je proti tomu, aby niektoré členské štáty používali „test integrácie“ na obnovu povolení na pobyt, zlúčenie rodín alebo prístup k tovarom a službám.

| 10.6 | Výbor v iných stanoviskách (9) uviedol, že je potrebné zlepšiť komplementaritu medzi Fondom pre integráciu a Európskym sociálnym fondom pri financovaní niektorých programov. |
| --- | --- |

10.6

Výbor v iných stanoviskách (9) uviedol, že je potrebné zlepšiť komplementaritu medzi Fondom pre integráciu a Európskym sociálnym fondom pri financovaní niektorých programov.

11.   Azyl

| 11.1 | EHSV súhlasí s prioritami spoločného európskeho azylového systému, predovšetkým s podpornými opatreniami s cieľom zlepšiť podmienky prijímania a integrácie, azylové konania a zlepšiť kapacitu členských štátov. |
| --- | --- |

11.1

EHSV súhlasí s prioritami spoločného európskeho azylového systému, predovšetkým s podpornými opatreniami s cieľom zlepšiť podmienky prijímania a integrácie, azylové konania a zlepšiť kapacitu členských štátov.

| 11.2 | Výbor navrhuje, aby sa časť prostriedkov venovala na projekty a aktivity zamerané na to, aby členské štáty spĺňali záväzky týkajúce sa medzinárodnej ochrany a implementovali európske právne predpisy. |
| --- | --- |

11.2

Výbor navrhuje, aby sa časť prostriedkov venovala na projekty a aktivity zamerané na to, aby členské štáty spĺňali záväzky týkajúce sa medzinárodnej ochrany a implementovali európske právne predpisy.

| 11.3 | EHSV považuje za prioritné, aby sa financovalo hodnotenie azylových politík členských štátov, najmä to, ktoré je zamerané na zlepšenie postupov a kvality ochrany utečencov a žiadateľov o azyl. |
| --- | --- |

11.3

EHSV považuje za prioritné, aby sa financovalo hodnotenie azylových politík členských štátov, najmä to, ktoré je zamerané na zlepšenie postupov a kvality ochrany utečencov a žiadateľov o azyl.

| 11.4 | EHSV podporuje rozvoj programu presídľovania pre presun utečencov z územia mimo EÚ a ich usadenie v EÚ. |
| --- | --- |

11.4

EHSV podporuje rozvoj programu presídľovania pre presun utečencov z územia mimo EÚ a ich usadenie v EÚ.

| 11.5 | Výbor tiež podporuje program pre premiestňovanie v rámci EÚ s primeranými finančnými stimulmi pre členské štáty, ktoré sa k nemu zaviažu. |
| --- | --- |

11.5

Výbor tiež podporuje program pre premiestňovanie v rámci EÚ s primeranými finančnými stimulmi pre členské štáty, ktoré sa k nemu zaviažu.

| 11.6 | Európsky podporný úrad pre azyl na Malte (EASO) by mal mať jasný mandát na hodnotenie národných azylových systémov a ich súladu so záväzkami vyplývajúcimi z európskych a medzinárodných právnych predpisov a so základnými právami. Toto hodnotenia sa musí vykonávať v spolupráci s občianskou spoločnosťou a UNHCR. |
| --- | --- |

11.6

Európsky podporný úrad pre azyl na Malte (EASO) by mal mať jasný mandát na hodnotenie národných azylových systémov a ich súladu so záväzkami vyplývajúcimi z európskych a medzinárodných právnych predpisov a so základnými právami. Toto hodnotenia sa musí vykonávať v spolupráci s občianskou spoločnosťou a UNHCR.

12.   Prijímanie

| 12.1 | EHSV víta, že Fond pre azyl a migráciu sa môže využívať na financovanie „rozvoja kapacít“, ako sú tvorba stratégií, ktoré podporujú legálnu migráciu prostredníctvom flexibilných a transparentných postupov prijímania, a na zlepšenie kapacity členských štátov v oblasti rozvoja a hodnotenia prisťahovaleckej politiky. |
| --- | --- |

12.1

EHSV víta, že Fond pre azyl a migráciu sa môže využívať na financovanie „rozvoja kapacít“, ako sú tvorba stratégií, ktoré podporujú legálnu migráciu prostredníctvom flexibilných a transparentných postupov prijímania, a na zlepšenie kapacity členských štátov v oblasti rozvoja a hodnotenia prisťahovaleckej politiky.

13.   Partnerstvá mobility

| 13.1 | EHSV vypracoval konkrétne stanovisko (10), v ktorom konštatuje, že partnerstvá mobility a migrácie musia zahŕňať štyri piliere: uľahčenie a organizovanie legálnej migrácie a mobility, predchádzanie nelegálnej migrácii a obchodovaniu s ľuďmi a ich znižovanie, podpora medzinárodnej ochrany a posilnenie vonkajšieho rozmeru azylovej politiky a maximalizovanie vplyvu migrácie a mobility na rozvoj. |
| --- | --- |

13.1

EHSV vypracoval konkrétne stanovisko (10), v ktorom konštatuje, že partnerstvá mobility a migrácie musia zahŕňať štyri piliere: uľahčenie a organizovanie legálnej migrácie a mobility, predchádzanie nelegálnej migrácii a obchodovaniu s ľuďmi a ich znižovanie, podpora medzinárodnej ochrany a posilnenie vonkajšieho rozmeru azylovej politiky a maximalizovanie vplyvu migrácie a mobility na rozvoj.

14.   Návrat

| 14.1 | EHSV sa domnieva, že by sa mal prednostne využívať dobrovoľný návrat, spoločne s podpornými systémami, a preto podporuje návrh Komisie, aby sa v rámci národných opatrení programy asistovaného dobrovoľného návratu. |
| --- | --- |

14.1

EHSV sa domnieva, že by sa mal prednostne využívať dobrovoľný návrat, spoločne s podpornými systémami, a preto podporuje návrh Komisie, aby sa v rámci národných opatrení programy asistovaného dobrovoľného návratu.

| 14.2 | Zdroje fondu by sa mali využiť tak, aby program dobrovoľného návratu disponoval podpornými systémami, ktoré umožnia, že návrat bude pozitívny pre osoby, ako aj krajiny pôvodu. |
| --- | --- |

14.2

Zdroje fondu by sa mali využiť tak, aby program dobrovoľného návratu disponoval podpornými systémami, ktoré umožnia, že návrat bude pozitívny pre osoby, ako aj krajiny pôvodu.

| 14.3 | Ak sa v mimoriadnych prípadoch použijú postupy pre nútený návrat, budú sa musieť plne rešpektovať ľudské práva a brať do úvahy odporúčania Rady Európy (11). |
| --- | --- |

14.3

Ak sa v mimoriadnych prípadoch použijú postupy pre nútený návrat, budú sa musieť plne rešpektovať ľudské práva a brať do úvahy odporúčania Rady Európy (11).

| 14.4 | Výbor je však proti tomu, aby sa európske fondy využívali na financovanie operácií núteného návratu, pričom pri niektorých z nich sa občianska spoločnosť domnieva, že sú v rozpore s Chartou základných práv. |
| --- | --- |

14.4

Výbor je však proti tomu, aby sa európske fondy využívali na financovanie operácií núteného návratu, pričom pri niektorých z nich sa občianska spoločnosť domnieva, že sú v rozpore s Chartou základných práv.

15.   Vnútorná bezpečnosť a hranice

| 15.1 | Je dôležité prednostne podporovať policajnú spoluprácu v rámci prevencie cezhraničnej kriminality a boja proti organizovanému zločinu. EHSV podporuje opatrenia zamerané na zlepšenie spolupráce medzi bezpečnostnými zložkami a prácu Europolu. |
| --- | --- |

15.1

Je dôležité prednostne podporovať policajnú spoluprácu v rámci prevencie cezhraničnej kriminality a boja proti organizovanému zločinu. EHSV podporuje opatrenia zamerané na zlepšenie spolupráce medzi bezpečnostnými zložkami a prácu Europolu.

| 15.2 | EHSV sa pripája k návrhu Komisie zlepšiť policajnú spoluprácu, prevenciu a boj proti cezhraničnej kriminalite v EÚ, najmä opatrenia zamerané na zlepšenie spolupráce medzi bezpečnostnými zložkami v boji proti organizovanému zločinu. Považujeme za kľúčové, aby boli všetky priority zamerané na posilnenie vzájomnej dôvery medzi bezpečnostnými silami, vrátane aspektov súvisiacich s právnym štátom. |
| --- | --- |

15.2

EHSV sa pripája k návrhu Komisie zlepšiť policajnú spoluprácu, prevenciu a boj proti cezhraničnej kriminalite v EÚ, najmä opatrenia zamerané na zlepšenie spolupráce medzi bezpečnostnými zložkami v boji proti organizovanému zločinu. Považujeme za kľúčové, aby boli všetky priority zamerané na posilnenie vzájomnej dôvery medzi bezpečnostnými silami, vrátane aspektov súvisiacich s právnym štátom.

| 15.3 | Fondy by sa mali využiť na zlepšenie a rozvoj kvality a transparentnosti spoločných metód používaných v súčasnosti na európskej úrovni na identifikáciu hrozieb a rizík pre bezpečnosť Európy, ako je napríklad činnosť Europolu a jeho informácie o organizovanom zločine (OCTA). |
| --- | --- |

15.3

Fondy by sa mali využiť na zlepšenie a rozvoj kvality a transparentnosti spoločných metód používaných v súčasnosti na európskej úrovni na identifikáciu hrozieb a rizík pre bezpečnosť Európy, ako je napríklad činnosť Europolu a jeho informácie o organizovanom zločine (OCTA).

| 15.4 | Európska únia musí zlepšiť boj proti zločineckým sieťam v oblasti obchodovania a nelegálneho pašovaní ľudí, pričom musí mať na pamäti, že obzvlášť zraniteľné sú hranice v Stredomorí a vo východnej Európe. |
| --- | --- |

15.4

Európska únia musí zlepšiť boj proti zločineckým sieťam v oblasti obchodovania a nelegálneho pašovaní ľudí, pričom musí mať na pamäti, že obzvlášť zraniteľné sú hranice v Stredomorí a vo východnej Európe.

| 15.5 | EHSV súhlasí s tým, aby sa z Fondu pre vnútornú bezpečnosť podporovali členské štáty pri kontrolách na hraniciach, aby boli efektívnejšie s vedomím, že kontrola je verejná služba. EHSV sa však domnieva, že táto spolupráca, vrátane činností koordinovaných agentúrou Frontex, musí byť transparentná a v súlade s Kódexom schengenských hraníc a Chartou základných práv. |
| --- | --- |

15.5

EHSV súhlasí s tým, aby sa z Fondu pre vnútornú bezpečnosť podporovali členské štáty pri kontrolách na hraniciach, aby boli efektívnejšie s vedomím, že kontrola je verejná služba. EHSV sa však domnieva, že táto spolupráca, vrátane činností koordinovaných agentúrou Frontex, musí byť transparentná a v súlade s Kódexom schengenských hraníc a Chartou základných práv.

| 15.6 | EHSV súhlasí s tým, že je potrebné pomôcť členským štátom, aby lepšie uplatňovali schengenské acquis, vrátane vízového systému a zavedenia integrovaného systému riadenia hraníc. Je dôležité zabezpečiť, aby všetky členské štáty jednotne uplatňovali spoločné právne predpisy počas kontrol na hraniciach, a aby rešpektovali základné práva a voľný pohyb osôb. |
| --- | --- |

15.6

EHSV súhlasí s tým, že je potrebné pomôcť členským štátom, aby lepšie uplatňovali schengenské acquis, vrátane vízového systému a zavedenia integrovaného systému riadenia hraníc. Je dôležité zabezpečiť, aby všetky členské štáty jednotne uplatňovali spoločné právne predpisy počas kontrol na hraniciach, a aby rešpektovali základné práva a voľný pohyb osôb.

| 15.7 | EHSV sa domnieva, že rozpočet pridelený európskym agentúram vnútornej bezpečnosti, najmä Europolu, Eurojustu, Frontexu atď. by mal byť podliehať dôslednejšej demokratickej kontrole ich činností zo strany Európskeho parlamentu, predovšetkým pokiaľ ide o tie úlohy, ktoré môžu predstavovať najväčšie problémy vzhľadom na Chartu základných práv, napríklad ich prevádzkové kompetencie na národnej úrovni, výmena a použitie osobných údajov, kvalita informácií vymieňaných s národnými orgánmi a tretími krajinami, ako aj objektivita ich analýz rizika. |
| --- | --- |

15.7

EHSV sa domnieva, že rozpočet pridelený európskym agentúram vnútornej bezpečnosti, najmä Europolu, Eurojustu, Frontexu atď. by mal byť podliehať dôslednejšej demokratickej kontrole ich činností zo strany Európskeho parlamentu, predovšetkým pokiaľ ide o tie úlohy, ktoré môžu predstavovať najväčšie problémy vzhľadom na Chartu základných práv, napríklad ich prevádzkové kompetencie na národnej úrovni, výmena a použitie osobných údajov, kvalita informácií vymieňaných s národnými orgánmi a tretími krajinami, ako aj objektivita ich analýz rizika.

| 15.8 | Je potrebné otvoriť verejnú diskusiu so zástupcami občianskej spoločnosti o prínose a rozpočtovom vplyve, ako aj o ochrane základných práv vzhľadom na systém EUROSUR (Európsky systém hraničného dozoru). Takáto dôležitá iniciatíva musí byť úplne transparentná a v súlade s právnou istotu, či už z hľadiska jej cieľov alebo oblasti pôsobnosti. |
| --- | --- |

15.8

Je potrebné otvoriť verejnú diskusiu so zástupcami občianskej spoločnosti o prínose a rozpočtovom vplyve, ako aj o ochrane základných práv vzhľadom na systém EUROSUR (Európsky systém hraničného dozoru). Takáto dôležitá iniciatíva musí byť úplne transparentná a v súlade s právnou istotu, či už z hľadiska jej cieľov alebo oblasti pôsobnosti.

| 15.9 | EHSV vyzýva Európsky parlament, aby venoval osobitnú pozornosť proporcionalite EUROSUR a jeho prínosu k ochrane základných práv pri kontrolách na hraniciach a k dohľadu v oblasti Stredomoria s vedomím, že prvoradou povinnosťou pohraničnej stráže je záchrana ľudí v nebezpečenstve. |
| --- | --- |

15.9

EHSV vyzýva Európsky parlament, aby venoval osobitnú pozornosť proporcionalite EUROSUR a jeho prínosu k ochrane základných práv pri kontrolách na hraniciach a k dohľadu v oblasti Stredomoria s vedomím, že prvoradou povinnosťou pohraničnej stráže je záchrana ľudí v nebezpečenstve.

| 15.10 | Výbor odporúča, aby boli všetky politické návrhy, najmä tie s výrazným vplyvom na rozpočet, predmetom demokratickej a transparentnej diskusie s ohľadom na zásadu proporcionality a základných práv. |
| --- | --- |

15.10

Výbor odporúča, aby boli všetky politické návrhy, najmä tie s výrazným vplyvom na rozpočet, predmetom demokratickej a transparentnej diskusie s ohľadom na zásadu proporcionality a základných práv.

16.   Rozsiahle informačné systémy (VIS, SIS, Eurodac)

| 16.1 | EHSV sa domnieva, že Európsky parlament musí zhodnotiť potrebu, proporcionalitu a účinnosť existujúcich rozsiahlych informačných systémov – schengenského informačného systému (SIS), vízového informačného systému (VIS) a Eurodac, ako aj systémov, ktoré sú v štádiu implementácie (SIS II). |
| --- | --- |

16.1

EHSV sa domnieva, že Európsky parlament musí zhodnotiť potrebu, proporcionalitu a účinnosť existujúcich rozsiahlych informačných systémov – schengenského informačného systému (SIS), vízového informačného systému (VIS) a Eurodac, ako aj systémov, ktoré sú v štádiu implementácie (SIS II).

| 16.2 | Toto hodnotenie sa musí vykonať pred rozhodnutím o financovaní nových systémov navrhovaných Európskou komisiou v oznámení o „inteligentných hraniciach“, najmä systému vstupu a výstupu (EES) a programu registrovaných cestujúcich (RTP), ktoré má Komisia predstaviť v roku 2012. |
| --- | --- |

16.2

Toto hodnotenie sa musí vykonať pred rozhodnutím o financovaní nových systémov navrhovaných Európskou komisiou v oznámení o „inteligentných hraniciach“, najmä systému vstupu a výstupu (EES) a programu registrovaných cestujúcich (RTP), ktoré má Komisia predstaviť v roku 2012.

| 16.3 | Výbor pripomína zodpovednosť novej Európskej agentúry na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov so sídlom v Talline, ktorá má veľký význam pre priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, pretože bude koordinovať všetky súčasné systémy, ako aj systémy vytvorené v budúcnosti. Agentúra musí podliehať dôslednejšiemu demokratickému preskúmaniu zo strany Európskeho parlamentu, najmä pokiaľ ide o súlad jej činností s ochranou údajov, právom na súkromie a zásadou obmedzenia účelu (purpose limitation principle), o využívanie informácií a možnosť rozšíriť jej súčasné kompetencie tak, aby zahŕňali vývoj a koordináciu budúcich informačných systémov. |
| --- | --- |

16.3

Výbor pripomína zodpovednosť novej Európskej agentúry na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov so sídlom v Talline, ktorá má veľký význam pre priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, pretože bude koordinovať všetky súčasné systémy, ako aj systémy vytvorené v budúcnosti. Agentúra musí podliehať dôslednejšiemu demokratickému preskúmaniu zo strany Európskeho parlamentu, najmä pokiaľ ide o súlad jej činností s ochranou údajov, právom na súkromie a zásadou obmedzenia účelu (purpose limitation principle), o využívanie informácií a možnosť rozšíriť jej súčasné kompetencie tak, aby zahŕňali vývoj a koordináciu budúcich informačných systémov.

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2011) 751 final.

1

(2)  COM(2011) 750 final, COM(2011) 753 final.

2

(3)  COM(2011) 752 final.

3

(4)  Pripomienky k návrhu Komisie týkajúce sa nového financovania azylových a migračných opatrení v rámci viacročného finančného rámca, Caritas Europa, CCME, COMECE, ICMC, JRS-Europe, OCEA: http://www.caritas-europa.org/module/FileLib/MFF-Christiangroupstatement_April2012.pdf.

4

Vyhlásenie a odporúčania občianskej spoločnosti týkajúce sa Budúceho financovania EÚ v oblasti migrácie a azylu na obdobie rokov 2014 – 2020, ECRE a ďalších 40 organizácií občianskej spoločnosti, marec 2010, http://www.ecre.org/index.php?option=com_downloads&id=444.

(5)  Pozri stanovisko výboru Ú. v. EÚ C 128, 18.5.2010, s. 29.

5

(6)  Pripomienky UNHCR k budúcim usmerneniam financovania EÚ v oblasti vnútorných záležitostí po roku 2013 (UNHCR’s observations on future arrangements for EU Funding in the area of Home Affairs after 2013), jún 2011, http://www.unhcr.org/4df752779.pdf

6

(7)  Pozri stanovisko výboru Ú. v. EÚ C 318, 29.10.2011, s. 69-75.

7

(8)  Správa z konferencie „The Future of EU Funding for Home Affairs: A Fresh Look“ (Budúcnosť európskeho financovania pre vnútorné záležitosti: nový pohľad), Európska komisia, GR pre vnútorné záležitosti, Brusel, 8. apríla 2011, http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/event/docs/mff_conference_report_11-5-2011_final_participants.doc.pdf v ktorej sa v rámci záverov uvádza, že financovanie EÚ by nemalo byť považované za náhradu vnútroštátneho financovania, čiže členské štáty sú naďalej zodpovedné za zabezpečenie dostatočných vnútroštátnych prostriedkov na podporu politiky v oblasti vnútorných záležitostí. Ak majú byť finančné prostriedky, ktoré poskytne EÚ, prínosom, mali by odrážať priority a politické záväzky na európskej úrovni a mali by podporovať implementovanie európskeho acquis v tejto oblasti.

8

(9)  Pozri stanovisko výboru, Ú. v. EÚ C 347, 18.12.2010, s. 19.

9

(10)  Pozri stanovisko výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Globálny prístup k migrácii a mobilite“, spravodajca: Luis Miguel Pariza Castaños, pomocná spravodajkyňa: Brenda King (Ú. v. EÚ C 191, 29.6.2012, s. 134).

10

(11)  „Dvadsať usmernení o nútenom návrate“ (COM(2005) 40) final.

11

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/115 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/115

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Biela kniha – Program pre primerané, bezpečné a udržateľné dôchodky“

COM(2012) 55 final

2012/C 299/21

Spravodajca: Petru Sorin DANDEA

Pomocný spravodajca: Krzysztof PATER

Európska komisia sa 16. februára 2012 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Biela kniha – Program pre primerané, bezpečné a udržateľné dôchodky“

COM(2012) 55 final.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 27. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 12. júla 2012) prijal 180 hlasmi za, pričom 27 členovia hlasovali proti a 19 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   Verejné dôchodkové systémy sú najdôležitejšími zložkami základného sociálneho zabezpečenia v takmer všetkých členských štátoch a sú základným prvkom európskeho sociálneho modelu, keďže dôchodky sú hlavným zdrojom príjmu dôchodcov. Výbor vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia sa vo svojej bielej knihe viac sústreďuje na iné aspekty dôchodkových systémov a nehľadá riešenia, ako posilniť verejné dôchodky.

1.2   Dôchodkové systémy nefungujú oddelene od národných hospodárskych systémov. Výbor preto vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že ich dôchodková politika bude úzko spätá s politikou týkajúcou sa trhu práce, sociálneho zabezpečenia, fiškálnej a makroekonomickej politiky (pretože dôchodky sú financované z úspor získaných zo zárobkov ľudí v priebehu ich pracovného života alebo z príspevkov do súkromných dôchodkových systémov) a že sociálni partneri a organizovaná občianska spoločnosť budú aktívne zapojení do tohto procesu tvorby politiky.

1.3   Neexistuje žiadne univerzálne riešenie ako čeliť vplyvu starnutia obyvateľstva na dôchodkové systémy. Väčšina členských štátov, ktoré počas uplynulého desaťročia zreformovali svoje dôchodkové systémy, zamerala svoje opatrenia na znižovanie výdavkov zvyšovaním zákonného veku odchodu do dôchodku a prechodom na systém indexácie dôchodkov založený na zvyšovaní cien. Výbor už uviedol, že zvyšovanie zákonného veku odchodu do dôchodku ako reakcia na starnutie obyvateľstva nepostačuje a poukazuje na to, že tento prístup by dlhodobo mohol byť zo sociálneho hľadiska povážlivý, pretože môže mnohých dôchodcov vystaviť riziku chudoby.

1.4   Výbor zastáva názor, že členské štáty by mali prerozdeliť bohatstvo. Mali by svoje úsilie o uskutočňovanie reforiem v nasledujúcich desaťročiach zamerať na zvyšovanie príjmov, z ktorých sú financované ich dôchodkové systémy, a to tak, že ich rozšíria na všetky sociálno-profesijné kategórie, budú zvyšovať zamestnanosť, zlepšovať mechanizmus vyberania príspevkov a postupovať proti nelegálnej práci a daňovým únikom. EHSV víta, že sa v bielej knihe oveľa viac než v predchádzajúcich dokumentoch Komisie zdôrazňuje význam trhu práce a vyššej miery zamestnanosti pre úspešné zvládnutie demografických zmien a dosiahnutie hlavných cieľov týkajúcich sa dôchodkov. Je však poľutovaniahodné, že toto poukázanie na veľký význam trhu práce nemalo znateľný vplyv na hlavné odporúčania týkajúce sa dôchodkov, ktoré boli vo veľkej miere bezo zmeny prevzaté z predchádzajúcich dokumentov.

1.5   Výbor sa nazdáva, že členské štáty by pri reformovaní svojich domácich dôchodkových systémov mali vziať do úvahy skutočnosť, že pre milióny budúcich dôchodcov predstavuje dôchodok jedinú formu zabezpečenia proti riziku chudoby v starobe. Výbor preto odporúča, aby do budúcich právnych predpisov boli zahrnuté normy pre minimálne dôchodky alebo mechanizmy na zabezpečenie dôchodkového príjmu, aby bol zabezpečený príjem nad hranicou chudoby.

1.6   Pre dôchodkové systémy je charakteristické, že fungujú dlhodobo. Členské štáty by preto mali stanoviť dostatočne dlhý časový rámec na proces reformy dôchodkových systémov, prispôsobiť ich svojej hospodárskej a sociálnej situácii a získať väčšiu podporu verejnosti. Výbor presadzuje takýto prístup vzhľadom na to, že by bolo nespravodlivé preniesť výdavky spojené s reformou dôchodkových systémov na súčasnú generáciu mladých pracovníkov alebo na súčasných dôchodcov. Výbor sa zasadzuje za prístup, ktorý zabezpečí spravodlivosť medzi generáciami, pokiaľ ide o udržateľnosť systému a primeranú úroveň dávok, ktorá umožní dôstojnú životnú úroveň.

1.7   Výbor vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zamerali svoje úsilie na podporu aktívnych opatrení na predĺženie pracovného života. Pritom je potrebné usilovať sa o priblíženie veku skutočného odchodu do dôchodku zákonom stanovenému dôchodkovému veku. Práve to je jedným z kľúčov k zabezpečeniu udržateľnosti európskych systémov dôchodkového zabezpečenia. Najdôležitejšími opatreniami, ktoré treba v tejto súvislosti prijať, je zamerať sa na rokovania o pracovných podmienkach medzi sociálnymi partnermi s cieľom napr. prispôsobiť pracoviská schopnostiam a zdravotnému stavu starších pracovníkov pri zohľadnení náročnosti určitých profesií, zlepšiť prístup k ďalšej odbornej príprave, zlepšiť prevenciu invalidity, zosúladiť pracovný a rodinný život a odstrániť právne alebo iné prekážky, ktoré stoja v ceste dlhšiemu pracovnému životu. Súčasťou procesu reforiem musí byť zmena prístupu zamestnávateľov k tejto vekovej skupine a vytvorenie kladného postoja u starších zamestnancov, čo im umožní rozhodnúť sa dlhšie zotrvať v zamestnaní. Reformy trhu práce, ktoré vytvoria podmienky umožňujúce podnikom poskytovať kvalitné pracovné miesta, sú potrebné na to, aby sa dlhší pracovný život stal realitou. Všetky tieto opatrenia musia byť koncipované a implementované v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi. Podľa názoru výboru by sa systémy predčasného odchodu do dôchodku mali zachovať, aby sa zabezpečilo, že pracovníci, ktorí mali dlhú dobu osobitne namáhavé alebo rizikové povolania alebo ktorí svoj pracovný život začali veľmi skoro – pred 18. rokom života – mali aj naďalej právo odísť do predčasného dôchodku.

1.8   Výbor konštatuje, že členské štáty už pokročili vo svojich reformách zákonov, ale súčasne je presvedčený, že by sa mal zlepšiť právny rámec pre doplnkové dôchodkové systémy, pretože budú zohrávať svoju úlohu, pokiaľ ide o budúcu primeranosť a udržateľnosť dôchodkových systémov. Výbor preto vyjadruje vážne obavy v súvislosti s niektorými návrhmi týkajúcimi sa zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia. Keďže sa dôchodkové systémy od systémov životného poistenia veľmi odlišujú, výbor nepodporuje uvedený cieľ revízie smernice o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, ktorej cieľom je „zachovanie rovnakých podmienok v rámci smernice o solventnosti II“, ale odporúča po porade so sociálnymi partnermi a ďalšími zainteresovanými stranami zaviesť špeciálne navrhnuté opatrenia na zabezpečenie aktív dôchodkového fondu.

1.9   Účelom starobných dôchodkov je zabezpečiť dôchodcom príjem nahrádzajúci plat, ktorý dostávali počas zárobkovej činnosti a ktorý je úmerný tomuto platu. Výbor zastáva názor, že v budúcnosti bude nutné znížiť rozdiely medzi dôchodkami mužov a žien a zabezpečiť riadne pokrytie rizík vo vyššom veku pre pracovníkov, ktorí mali neštandardné povolanie alebo neštandardnú kariéru. Rozdiely medzi mužmi a ženami, ktoré ešte stále existujú na trhu práce, majú závažný vplyv na nadobudnuté práva, a tým aj vyhliadky žien na dôchodok. Výbor vyzýva členské štáty, aby v spolupráci so sociálnymi partnermi hľadali riešenia na preklenutie rozdielov v nárokoch na starobný dôchodok medzi mužmi a ženami spôsobené predpismi a praxou na trhu práce.

1.10   Výbor vyzýva Komisiu, aby ďalej sledovala svoj zámer využiť časť ESF v programovom období 2014 – 2020 na podporu projektov zameraných na zamestnanosť starších pracovníkov alebo podporovanie dlhšieho pracovného života. Podporu si zaslúžia aj vzdelávacie projekty, ktorých cieľom je zvýšiť finančnú gramotnosť pracovníkov, najmä pokiaľ ide o plánovanie dôchodku. Výbor je presvedčený, že pri podpore takýchto projektov musia zohrávať kľúčovú úlohu sociálni partneri a ďalšie organizácie občianskej spoločnosti spolu s ostatnými verejnými orgánmi.

2.   Úvod

2.1   Európska komisia prijala 16. februára (neskôr ako plánovala) bielu knihu na tému „Program pre primerané, bezpečné a udržateľné dôchodky“ v nadväznosti na konzultácie, ktoré sa začali na základe zelenej knihy z júla 2010. Hoci bol v bielej knihe zohľadnený celý rad odporúčaní zo stanoviska Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na danú tému, Komisia nezmenila svoj postoj týkajúci sa riešení, ktoré by členské štáty mali uskutočňovať s cieľom zabezpečiť udržateľné a bezpečné dôchodkové systémy v kontexte starnutia obyvateľstva a zdôraznila nutnosť obmedziť výdavky na dôchodky namiesto zvyšovania príjmov na ich financovanie. Ďalej sa odporúča prepojiť vek odchodu do dôchodku s rastúcou strednou dĺžkou života, čo sú návrhy, ku ktorým sa výbor už viackrát kriticky vyjadril.

2.2   Na podporu svojho stanoviska týkajúceho sa potreby reformovať dôchodkové systémy Komisia vychádza zo štatistík, ktoré môžu podávať skreslený obraz o problémoch spôsobených starnutím obyvateľstva. Napríklad graf na obrázku 1 v bielej knihe porovnáva predpokladaný vývoj počtu obyvateľstva vo vekovej skupine nad 60 rokov a počtu ľudí vo veku 20 – 59 rokov. Podľa tohto grafu počet osôb v prvej vekovej skupine narastie v priebehu dvadsiatich rokov o dva milióny ročne, zatiaľ čo počet osôb v druhej vekovej skupine klesne v priemere o jeden milión ročne. Do roku 2020 bude vo väčšine členských štátov zákonom stanovený vek odchodu do dôchodku 65 rokov alebo viac, čo znamená, že do skupiny obyvateľov starších ako 60 rokov budú patriť tak zamestnanci, ako aj dôchodcovia. V súlade so svojimi predchádzajúcimi odporúčaniami (1) zastáva EHSV názor, že na posudzovanie účinkov starnúceho obyvateľstva na financovanie systémov sociálneho zabezpečenia by sa mala používať miera ekonomickej závislosti, pretože poskytuje presný obraz skutočnej potreby financovania. Komisia to v bielej knihe uznáva. V tomto zmysle EHSV víta, že sa v bielej knihe oveľa viac než v predchádzajúcich dokumentoch Komisie zdôrazňuje význam trhu práce a vyššej miery zamestnanosti pre úspešné zvládnutie demografických zmien a dosiahnutie hlavných cieľov týkajúcich sa dôchodkov. Je však poľutovaniahodné, že toto poukázanie na veľký význam trhu práce nemalo znateľný vplyv na hlavné odporúčania týkajúce sa dôchodkov, ktoré boli vo veľkej miere bezo zmeny prevzaté z predchádzajúcich dokumentov.

2.3   Komisia je presvedčená, že úspech dôchodkových reforiem v členských štátoch je hlavným určujúcim faktorom pre hladké fungovanie hospodárskej a menovej únie a bude ovplyvňovať schopnosť EÚ dosiahnuť dva ciele stratégie Európa 2020 – zvýšenie miery zamestnanosti na 75 % a zníženie počtu ľudí ohrozených chudobou najmenej o 20 miliónov. Výbor však zdôraznil skutočnosť (2), že mnohé úsporné opatrenia uskutočnené členskými štátmi na riešenie dôsledkov finančnej krízy a krízy štátneho dlhu môžu mať negatívny vplyv na dosahovanie týchto cieľov. Opatrenia na zabezpečenie fiškálnej stability musia byť vždy doplnené o investície, ktoré vytvárajú pracovné miesta a opatrenia podporujúce rast.

2.4   Komisia by chcela členským štátom navrhnúť politické usmernenia a iniciatívy zamerané na riešenie potreby reforiem, ktorá bola stanovená medzi iným aj v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2011 v rámci európskeho semestra. Výbor vyjadruje poľutovanie nad tým, že tieto odporúčania sa vzťahujú najmä na zvýšenie zákonného veku odchodu do dôchodku a úpravu systémov indexácie dôchodkov. Pre niektoré členské štáty, ktoré s Medzinárodným menovým fondom, Svetovou bankou a Európskou komisiou dohodli pohotovostné opatrenia, odporúčania zahŕňali také riešenia ako dočasné zmrazenie alebo dokonca zníženie úrovne dôchodkov.

3.   Všeobecné pripomienky

3.1   Súčasné výzvy v oblasti dôchodkov

3.1.1   Výbor je zajedno s Komisiou v tom, že udržateľnosť a primeranosť dôchodkových systémov závisia od miery, v akej sú podložené príspevkami, daňami a úsporami. Tieto však nepochádzajú iba od zamestnaných ľudí, ale aj od samotných dôchodcov. Inak povedané, dlhodobé prognózy týkajúce sa rovnováhy medzi aktívnymi daňovými poplatníkmi a poberateľmi dôchodkov musia túto skutočnosť brať do úvahy.

3.1.2   Verejné dôchodkové systémy sú hlavným zdrojom príjmu dôchodcov v takmer všetkých členských štátoch. Preto je nevyhnutné vyvinúť všetko úsilie na zabezpečenie toho, aby zostali udržateľné a dostupné. Výbor zastáva názor, že financovanie verejných systémov môže byť najlepšie zaručené vysokou mierou zamestnanosti a dodatočnými finančnými opatreniami, aké prijali niektoré členské štáty (napr. rozpočtové dotácie, dodatočné príjmy, rezervné fondy a fondy stability). Tieto dôchodkové systémy na báze solidarity vytvárajú solidaritu medzi generáciami a v rámci nich, čo prispieva k sociálnej súdržnosti. Okrem toho v niektorých členských štátoch umožňujú zabezpečiť dôchodkové práva v obdobiach nezamestnanosti a prerušenia pracovnej kariéry z dôvodu choroby alebo z rodinných dôvodov. Tieto systémy sa osvedčili ako finančné stabilizačné mechanizmy počas finančnej krízy v roku 2008, aj keď boli v niektorých členských štátoch dôchodky jednotlivcov nepriaznivo zasiahnuté. Naproti tomu niektoré súkromné kapitalizačné dôchodkové systémy, ktoré investovali časť portfólia svojich aktív do niektorých veľmi riskantných finančných produktov, čelili ťažkým stratám, ktoré viedli k veľkému zníženiu dôchodkov mnohých dôchodcov. Orgány s rozhodovacou právomocou musia zvážiť dosah škrtov na celosvetový dopyt aj z hľadiska toho, že dávky sociálneho zabezpečenia nie sú iba „výdavky“, ale že poskytujú tretine obyvateľov Európy prostriedky na činnosť a spotrebu.

3.2   Zabezpečenie finančnej udržateľnosti dôchodkových systémov

3.2.1   Komisia konštatuje, že podiel dôchodkov na verejných výdavkoch do roku 2060 by sa v priemere EÚ mohol zvýšiť o 2,5 percentuálneho bodu HDP. Ako už výbor uviedol v predchádzajúcich stanoviskách, navrhuje, aby členské štáty postupovali pri využívaní týchto číselných údajov na podporu dôchodkových reforiem opatrne, keďže mnohé z nich sú založené na dlhodobých predpokladoch, ktoré v niektorých prípadoch nezodpovedajú skutkovému stavu. V súčasnosti však existuje medzi členskými štátmi rozdiel vo výdavkoch na štátne dôchodky vo výške 9 percentuálnych bodov HDP (od 6 % v Írsku po 15 % v Taliansku). Z toho je zrejmé, že môže existovať určitá flexibilita v zložení verejných výdavkov bez toho, aby to výrazne ovplyvnilo konkurencieschopnosť členských štátov, ktoré z cyklického hľadiska môžu mať vyššie výdavky na systémy sociálneho zabezpečenia.

3.2.2   Reformy dôchodkových systémov, ktoré počas uplynulého desaťročia uskutočňovali členské štáty, boli zamerané v prvom rade na znižovanie výdavkov zvyšovaním zákonného veku odchodu do dôchodku a zmenu systému indexácie dôchodkov na prevládajúcu alebo výhradnú valorizáciu podľa vývoja cien. Výbor sa domnieva, že táto posledná zmena môže mať dlhodobé nepriaznivé účinky a môže viesť k veľkému zníženiu úrovne dôchodkov. Podľa štúdie MOP (3) môže rozdiel vo výške iba 1 percentuálneho bodu medzi zvýšením miezd a zvýšením dôchodkov počas obdobia 25 rokov vyústiť do zníženia dôchodkov o 22 %.

3.2.3   Národné dôchodkové systémy nefungujú oddelene od národných hospodárskych systémov. Sú to vlastne subsystémy, ktoré sa na vnútroštátnej a celosvetovej úrovni vzájomne ovplyvňujú. Výbor sa preto domnieva, že na zabezpečenie finančnej udržateľnosti dôchodkových systémov by členské štáty mali v nasledujúcich desaťročiach zamerať svoje úsilie na zvýšenie príjmov. Toto zvýšenie sa nedá dosiahnuť iba zvyšovaním počtu zamestnaných prispievateľov a predlžovaním pracovného života, ale vyžaduje si aj lepšie hospodárenie s verejnými financiami a úsilie bojovať proti daňovým únikom a nelegálnej práci. Udržateľný rast a vysoká úroveň zamestnanosti by vytvorili priaznivé prostredie pre dôchodkové systémy. Na to, aby sa dlhší pracovný život stal realitou, sú potrebné reformy trhu práce, ktoré vytvoria podmienky umožňujúce podnikom poskytovať kvalitné pracovné miesta. Dôstojné pracovné podmienky, ktoré pomáhajú zosúladiť pracovný a rodinný život, môžu prispieť k zvýšeniu miery pôrodnosti, a tým zmierniť tlak na dôchodkové systémy spôsobený starnutím obyvateľstva. Súčasne je potrebné zaviesť aj opatrenia, ktoré pomôžu zvýšiť ochotu jednotlivcov dlhšie pracovať, a k tomu patrí aj byť ochotný celý život sa vzdelávať a dbať o svoje zdravie.

3.2.4   V súlade so svojím predchádzajúcim stanoviskom EHSV upozorňuje na skutočnosť, že dôchodkové reformy (vrátane prechodu od systémov úplného priebežného financovania dôchodkového zabezpečenia k zmiešaným dôchodkovým systémom pozostávajúcim z povinného priebežného a kapitalizačného dôchodkového systému) vedúce k zmenám vo financovaní dôchodkových systémov, ktoré budú mať za následok zvýšenie explicitných a zníženie implicitných záväzkov, by nemali byť z krátkodobého hľadiska penalizované z dôvodu vyššieho explicitného verejného dlhu (4). Preto by sa malo zvážiť prehodnotenie pravidiel paktu stability a rastu.

3.3   Zachovanie primeraných dôchodkových dávok

3.3.1   Komisia uznáva, že vo väčšine členských štátov vykonané dôchodkové reformy povedú k nižším mieram obnovy zdrojov pre dôchodkové systémy. Keďže dôchodky sú hlavným zdrojom príjmu starších Európanov, výbor sa domnieva, že zachovanie primeraných dôchodkov, ktoré im umožnia dôstojnú životnú úroveň, by malo byť prioritou členských štátov.

3.3.2   Vlády sú zodpovedné za zabezpečenie toho, aby každý starší Európan mal primeraný dôchodok. Výbor preto považuje za potrebné, aby členské štáty v spolupráci so sociálnymi partnermi zvážili vypracovanie komplexnej definície primeraného dôchodku.

3.3.3   Primeranosť príjmov budúcich generácií dôchodcov bude vo zvýšenej miere závisieť od dodatočne financovaných dôchodkových pilierov. Výbor však poukazuje na to, že niektoré členské štáty, ktoré podporovali povinné kapitalizačné dôchodkové systémy, ktoré boli financované presunom časti príspevkov z verejného dôchodkového systému, sa rozhodli v týchto systémoch už nepokračovať, a to hlavne z toho dôvodu, že vytvárali vo verejných rozpočtoch deficit. Výbor je zástancom zamestnaneckých dôchodkových systémov, ktoré zriaďujú a spravujú zamestnávatelia a zástupcovia zamestnancov, a vyzýva Komisiu, aby poskytla podporu sociálnym partnerom s cieľom posilniť ich administratívnu kapacitu v tejto oblasti.

3.3.4   Vzhľadom na postupný prechod na doplnkové kapitalizačné dôchodkové systémy, najmä systémy spojené s účasťou na trhu práce, je veľmi dôležité, aby členské štáty zabezpečili primerané dôchodky pre osoby, ktoré sú vylúčené z trhu práce počas ich života v dospelosti. Je teda nevyhnutné zaručiť ľudom, ktorí sú vylúčení z pracovného trhu, napr. kvôli ťažkému zdravotnému postihnutiu alebo závažným a zložitým sociálnym problémom, dostatočné dôchodky, aby sa zabránilo ešte väčším sociálnym nerovnostiam v staršom veku.

3.4   Zvýšiť účasť žien a starších pracovníkov na trhu práce

3.4.1   Komisia poukazuje na to, že ak sa Európe podarí dosiahnuť cieľ zamestnanosti stanovený v stratégii Európa 2020 na úrovni 75 % vo vekovej skupine 20 – 64 rokov a ďalší pokrok sa dosiahne v nasledujúcich desaťročiach, potom by miera ekonomickej závislosti mohla zostať pod hranicou 80 %. To by znamenalo, že tlak na dôchodkové systémy, ktoré spôsobuje starnutie populácie, by mohol zostať na únosnej úrovni.

3.4.2   Výbor nesúhlasí s názorom Komisie, že pevne stanovený vek odchodu do dôchodku by vytvoril značnú nerovnováhu medzi rokmi aktívneho pracovného života a rokmi na dôchodku. Väčšina členských štátov v posledných rokoch v rámci svojich dôchodkových reforiem prepojila právo na predčasný odchod do dôchodku s počtom odpracovaných rokov, čím sa výrazne znížil počet oprávnených zamestnancov. Podľa názoru výboru by sa systémy predčasného odchodu do dôchodku mali zachovať, aby sa zabezpečilo, že pracovníci, ktorí mali dlhú dobu namáhavé alebo rizikové povolania alebo ktorí svoj pracovný život začali veľmi skoro – pred 18. rokom života – mali právo odísť do predčasného dôchodku.

3.4.3   Výbor vyjadril v celom rade stanovísk (5) svoje názory na kľúčové faktory, ktoré by členské štáty mali zvážiť pri zavádzaní reforiem zameraných na dlhší pracovný život, a oceňuje, že Komisia mnohé z nich do bielej knihy prevzala. Výbor sa však domnieva, že na úrovni členských štátov treba ešte vykonať veľa práce s cieľom zabezpečiť, aby boli pracoviská vhodne prispôsobené schopnostiam a zdravotnému stavu starších pracovníkov.

3.5   Úloha členských štátov a EÚ v oblasti dôchodkov

3.5.1   Výbor víta rozhodnutie Komisie uplatňovať holistický prístup k dôchodkovej reforme vzhľadom na vzájomné prepojenie makroekonomických a sociálnych výziev a výziev, ktoré sa týkajú zamestnanosti a súvisia s dôchodkami. Hoci členské štáty nesú primárnu zodpovednosť za tvorbu svojich dôchodkových systémov, Komisia by mala tvorivo využiť nástroje, ktoré má k dispozícii a účinne podporovať členské štáty počas procesu dôchodkovej reformy. Keďže sa vo všeobecnosti chceme vyvarovať krokov späť, malo by sa to uskutočniť bez dosahu na práva alebo vytvárania nových pravidiel motivovaných súčasnou hospodárskou recesiou, ktoré by po oživení hospodárstva mohli poškodzovať záujmy ľudí. V rámci stratégie Európa 2020 a nového rámca európskeho riadenia má Komisia k dispozícii dostatočne široké spektrum možností ako podporiť riešenia dôchodkovej reformy vzhľadom na skutočnosť, že dôchodky nie sú úspory. Výbor vyzýva Komisiu, aby pokračovala vo svojom zámere využiť časť ESF v programovom období 2014 – 2020 na podporu projektov zameraných na zamestnanosť starších pracovníkov alebo podporovanie dlhšieho pracovného života. Zapojenie sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti do realizácie takýchto projektov musí byť nevyhnutnou podmienkou.

3.5.2   Vzhľadom na to, že rast zamestnanosti a produktivity práce by mal byť kľúčovou oblasťou záujmu členských štátov, ktoré čelia vplyvu starnutia obyvateľstva na dôchodkové systémy, výbor odporúča, aby sa všetky opatrenia, ktoré vlády zamýšľajú realizovať, opierali o predchádzajúci súhlas sociálnych partnerov.

3.6   Potreba dôchodkových reforiem

3.6.1   Pokiaľ ide o odporúčania k dôchodkovej reforme, ktoré Komisia predložila členským štátom v rámci ročného prieskumu rastu za roky 2011 a 2012, výbor zastáva názor, že

| a. | zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku je potrebné dosiahnuť – po dohode so sociálnymi partnermi – prostredníctvom opatrení na podporu dlhšieho pracovného života, a nie prostredníctvom automatických mechanizmov na zvyšovanie zákonného veku odchodu do dôchodku, ako to odporúča Komisia; |
| --- | --- |

a.

zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku je potrebné dosiahnuť – po dohode so sociálnymi partnermi – prostredníctvom opatrení na podporu dlhšieho pracovného života, a nie prostredníctvom automatických mechanizmov na zvyšovanie zákonného veku odchodu do dôchodku, ako to odporúča Komisia;

| b. | obmedzenie možnosti odísť do predčasného dôchodku by malo zohľadniť osobitnú situáciu určitých kategórií pracovníkov, najmä tých, ktorých práca bola namáhavá alebo riziková a tých, ktorí svoj pracovný život začali veľmi skoro (pred 18. rokom života); |
| --- | --- |

b.

obmedzenie možnosti odísť do predčasného dôchodku by malo zohľadniť osobitnú situáciu určitých kategórií pracovníkov, najmä tých, ktorých práca bola namáhavá alebo riziková a tých, ktorí svoj pracovný život začali veľmi skoro (pred 18. rokom života);

| c. | najlepším spôsobom ako zvýšiť skutočný vek odchodu do dôchodku je predĺženie pracovného života zlepšením prístupu k programom vzdelávania, prispôsobovaním pracovísk rozmanitejším pracovným silám, rozvíjaním príležitostí na zamestnanie sa pre starších pracovníkov, podporovaním aktívneho a zdravého starnutia a odstránenie právnych alebo iných prekážok, ktoré bránia v prístupe k zamestnaniu starších pracovníkov; |
| --- | --- |

c.

najlepším spôsobom ako zvýšiť skutočný vek odchodu do dôchodku je predĺženie pracovného života zlepšením prístupu k programom vzdelávania, prispôsobovaním pracovísk rozmanitejším pracovným silám, rozvíjaním príležitostí na zamestnanie sa pre starších pracovníkov, podporovaním aktívneho a zdravého starnutia a odstránenie právnych alebo iných prekážok, ktoré bránia v prístupe k zamestnaniu starších pracovníkov;

| d. | zjednotenie zákonného veku odchodu do dôchodku pre mužov a ženy by sa malo uskutočniť podľa časového rozvrhu, ktorý zohľadní špecifickú situáciu na trhu práce každého členského štátu. Osobitná pozornosť by sa mala venovať odstráneniu rozdielov v nárokoch na starobný dôchodok medzi mužmi a ženami; |
| --- | --- |

d.

zjednotenie zákonného veku odchodu do dôchodku pre mužov a ženy by sa malo uskutočniť podľa časového rozvrhu, ktorý zohľadní špecifickú situáciu na trhu práce každého členského štátu. Osobitná pozornosť by sa mala venovať odstráneniu rozdielov v nárokoch na starobný dôchodok medzi mužmi a ženami;

| e. | podpora rozvoja doplnkového dôchodkového sporenia by sa mala dosiahnuť pomocou zapojenia sociálnych partnerov, najmä v podobe zamestnaneckých dôchodkových systémov, pretože v čase finančnej krízy sa ukázali byť bezpečnejšie než ostatné druhy kapitalizačných systémov, ako aj v podobe súkromného dôchodkového sporenia s cielenými daňovými stimulmi, najmä pre tých, ktorí si nemôžu také služby dovoliť. |
| --- | --- |

e.

podpora rozvoja doplnkového dôchodkového sporenia by sa mala dosiahnuť pomocou zapojenia sociálnych partnerov, najmä v podobe zamestnaneckých dôchodkových systémov, pretože v čase finančnej krízy sa ukázali byť bezpečnejšie než ostatné druhy kapitalizačných systémov, ako aj v podobe súkromného dôchodkového sporenia s cielenými daňovými stimulmi, najmä pre tých, ktorí si nemôžu také služby dovoliť.

3.7   Zabezpečenie rovnováhy medzi časom stráveným v práci a na dôchodku

3.7.1   Výbor sa nazdáva, že členské štáty môžu prostredníctvom aktívnych opatrení na podporu dlhšieho pracovného života podnietiť zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku na základe dobrovoľnosti, čo znamená predĺženie obdobia stráveného v zamestnaní. Automatické zvyšovanie zákonného veku odchodu do dôchodku na základe predpokladaného nárastu strednej dĺžky života by mohlo byť kontraproduktívne, pretože veľa starších pracovníkov, najmä tých, ktorí majú zdravotné problémy, by sa mohli rozhodnúť pre iné piliere sociálneho zabezpečenia (6).

3.7.2   Výbor súhlasí s Komisiou v tom, že reforma dôchodkových systémov by sa nemala robiť takým spôsobom, že náklady ponesú generácie mladých pracovníkov alebo iba súčasní dôchodcovia. Členské štáty majú možnosti zaviesť také reformné opatrenia, ktoré neovplyvnia negatívne záujmy pracovníkov alebo dôchodcov.

3.7.3   Výbor odporúča členským štátom, aby sa opatrenia na obmedzenie prístupu k predčasnému odchodu do dôchodku realizovali so zreteľom na záujmy pracovníkov, ktorí mali dlhú dobu namáhavé alebo rizikové povolania alebo ktorí svoj pracovný život začali veľmi skoro (pred 18. rokom života). Pre mnohých pracovníkov v tejto kategórii by obmedzenie ich možnosti odísť do predčasného dôchodku v skutočnosti znamenalo odstránenie ich dôchodkových práv. Komisia uznáva, že pracovníci v týchto skupinách majú nižšiu strednú dĺžku života a horší zdravotný stav v porovnaní s inými pracovníkmi. Takéto opatrenia musia zostať v právomoci členských štátov v súlade s ich vnútroštátnymi postupmi a podmienkami a na základe dohody so sociálnymi partnermi.

3.7.4   Výbor akceptuje postoj Komisie, že je potrebné, aby sa proces reforiem, ktoré členské štáty uskutočňujú, sústredil na podporu dlhšieho pracovného života. Iba neustále zvyšovanie zákonného veku odchodu do dôchodku alebo znižovanie dôchodkov zmenou systému indexácie by mohlo stiahnuť milióny dôchodcov pod hranicu chudoby.

3.7.5   Podľa správy Eurostatu (7) viac ako 35 % pracovníkov vo vekovej skupine 50–69 rokov by bolo ochotných pracovať po dosiahnutí veku 65 rokov. Výbor súhlasí s názorom Komisie, že jedným z riešení pre členské štáty je odstránenie prekážok, ktoré stoja v ceste dlhšiemu pracovnému životu.

3.7.6   Komisia uznáva, že odstránenie dôchodkových rozdielov medzi mužmi a ženami sa nedá dosiahnuť iba zjednotením veku odchodu do dôchodku a odporúča, aby členské štáty zaviedli kombináciu dôchodkových politík a politík zamestnanosti, ktoré by tieto rozdiely odstránili. Výbor vyzýva Komisiu, aby v rámci preskúmania právnych predpisov EÚ zvážila zavedenie ustanovení, ktorých cieľom bude odstraňovanie týchto rozdielov medzi mužmi a ženami.

3.8   Rozvíjanie doplnkového súkromného dôchodkového sporenia

3.8.1   Výbor víta rozhodnutie Komisie rozšíriť právne predpisy EÚ týkajúce sa dôchodkov. Zároveň sa však domnieva, že v tejto súvislosti by sa mali zvážiť nielen aspekty týkajúce sa cezhraničnej činnosti dôchodkových fondov a mobility pracovníkov, ale tiež otázka dozoru a dohľadu nad inštitúciami dôchodkového poistenia, administratívnych nákladov a informácií pre spotrebiteľov a ich ochrany.

3.8.2   Výbor podporuje návrh Komisie vytvoriť systém služieb vysledovania dôchodkov v EÚ prostredníctvom prepojenia služieb jednotlivých členských štátov. Bolo by to veľmi prospešné pre ľudí, ktorí pracovali vo viacerých členských štátoch.

3.8.3   Biela kniha nepristupuje správne k podporovaniu nákladovo efektívneho poskytovania zamestnaneckých dôchodkov, a tým k ich budúcemu rastu. Výbor nepodporuje najmä uvedený cieľ revízie smernice o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, ktorej cieľom je „zachovanie rovnakých podmienok v rámci smernice o solventnosti II“. Takéto opatrenia nie sú odôvodnené nutnosťou vytvoriť rovnaké podmienky ako pri fondoch dôchodkového poistenia, pretože fungujú iným spôsobom. Vo väčšine prípadov dôchodkové fondy nefungujú na maloobchodných trhoch alebo sú neziskovými organizáciami. Vo všeobecnosti sú poskytované prostredníctvom zamestnávateľa alebo skupiny zamestnávateľov v danom odvetví, zatiaľ čo produkty dôchodkového poistenia sa môžu poskytovať aj jednotlivcom. Dôchodkové fondy majú kolektívny charakter (podliehajú kolektívnym dohodám). Výbor však podporuje záväzok Komisie zaviesť špeciálne navrhnuté opatrenia na zabezpečenie aktív dôchodkového fondu.

3.8.4   Popri verejných dôchodkových systémoch boli vytvorené ďalšie kolektívne doplnkové systémy. Keďže však tieto systémy poskytujú dôchodcom dodatočný príjem, mali by byť dostupné pre všetkých zamestnancov. Nemali by však byť alternatívou k vyplácaniu dôchodkov z dôchodkového poistenia a keďže sú založené na kolektívnych dohodách, určite by ich nemali negatívne ovplyvňovať. Všetci zamestnanci v rámci odvetvia alebo podniku by mali mať prístup k týmto dodatočným systémom, ktoré rovnako pristupujú k mužom i ženám. Okrem toho je dôležité, aby boli sociálni partneri zapojení do uplatňovania a monitorovania spravovania týchto systémov. Okrem doplnkových dôchodkových systémov, ktoré zvyčajne fungujú ako investičné fondy, by sociálni partneri mali hľadať riešenia na pokrytie iných rizík, ktoré často vedú ku škrtom v budúcich dôchodkoch (napr. riziká v priebehu celého života, počas období choroby alebo dokonca nezamestnanosti či období bez ekonomickej aktivity z rodinných dôvodov) s cieľom zabezpečiť primeranú úroveň budúcich dôchodkov.

3.9   Využívanie nástrojov EÚ

3.9.1   Výbor naliehavo vyzýva Komisiu, aby využila všetky dostupné právne, finančné a koordinačné nástroje na podporu úsilia členských štátov na zabezpečenie primeraných a bezpečných dôchodkových systémov. Na zabezpečenie dosiahnutia cieľov v tejto oblasti je nevyhnutné, aby boli organizácie občianskej spoločnosti a sociálni partneri zapojení do všetkých fáz konzultácií, vytvárania a vykonávania opatrení dôchodkových reforiem. Súčasne je pri navrhovaní akéhokoľvek nariadenia EÚ, ktoré sa priamo nevzťahuje na dôchodkové systémy, dôležité doložiť posúdenie jeho vplyvu na dôchodkové systémy (najmä na ich stabilitu a úroveň budúcich dôchodkov).

V Bruseli 12. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Ú. v. EÚ C 318, 29.10.2011, s. 1 – 8.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 143, 22.05.2012, s. 23 – 28.

2

(3)  MOP: Pension Reform in Central and Eastern Europe (Dôchodková reforma v strednej a východnej Európe), 2011, s. 16, ISBN 978-92-125640-3 (web pdf).

3

(4)  Táto situácia panuje v niektorých členských štátoch, ktoré vytvorili doplnkové dôchodkové systémy a financujú ich z časti verejných dôchodkových fondov.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 318, 29.10.2011, s. 1 – 8. Ú. v. EÚ C 161, 13.7.2007, s. 1 – 8. Ú. v. EÚ C 44, 11.2.2011, s. 10 – 16.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 84, 17.3.2011, s. 38 – 44.

6

(7)  Aktívne starnutie a solidarita medzi generáciami – štatistický portrét Európskej únie 2012, s. 57.

7

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Nasledujúce pozmeňovacie návrhy, ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v priebehu diskusie zamietnuté (článok 54 ods. 3 rokovacieho poriadku):

Bod 3.6.1, b.

Zmeniť:

| „(...) b. | obmedzenie možnosti odísť do predčasného dôchodku by malo zohľadniť osobitnú situáciu určitých kategórií pracovníkov, najmä tých, ktorých práca bola namáhavá alebo riziková ;“ |
| --- | --- |

„(...) b.

Výsledok hlasovania

Výsledok hlasovania

| Za | : | 88 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 124 |
| Zdržalo sa | : | 14 |

Za

:

88

Proti

:

124

Zdržalo sa

:

14

Bod 3.7.1

Bod 3.7.1

Zmeniť:

„Výbor sa nazdáva, že členské štáty môžu prostredníctvom aktívnych opatrení podnietiť na základe dobrovoľnosti. Automatické zvyšovanie zákonného veku odchodu do dôchodku na základe predpokladaného nárastu strednej dĺžky života by mohlo byť kontraproduktívne, pretože veľa starších pracovníkov, najmä tých, ktorí majú zdravotné problémy, by sa mohli rozhodnúť pre iné piliere sociálneho zabezpečenia6.“

Výsledok hlasovania

Výsledok hlasovania

| Za | : | 80 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 135 |
| Zdržalo sa | : | 10 |

Za

:

80

Proti

:

135

Zdržalo sa

:

10

Bod 3.7.3

Bod 3.7.3

Zmeniť:

„Výbor odporúča členským štátom, aby sa opatrenia na obmedzenie prístupu k predčasnému odchodu do dôchodku realizovali so zreteľom na záujmy pracovníkov, ktorí mali dlhú dobu namáhavé alebo rizikové povolania . Pre mnohých pracovníkov v tejto kategórii by obmedzenie ich možnosti odísť do predčasného dôchodku v skutočnosti znamenalo odstránenie ich dôchodkových práv. Komisia uznáva, že pracovníci v týchto skupinách majú nižšiu strednú dĺžku života a horší zdravotný stav v porovnaní s inými pracovníkmi. Takéto opatrenia musia zostať v právomoci členských štátov v súlade s ich vnútroštátnymi postupmi a podmienkami a na základe dohody so sociálnymi partnermi.“

Výsledok hlasovania

Výsledok hlasovania

| Za | : | 88 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 124 |
| Zdržalo sa | : | 14 |

Za

:

88

Proti

:

124

Zdržalo sa

:

14

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/122 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/122

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa na obdobie rokov 2014 – 2020 ustanovuje program ‚Európa pre občanov‘“

COM(2011) 884 final – 2011/0436 (APP)

2012/C 299/22

Spravodajca: Andris GOBINŠ

Komisia sa 19. marca 2012 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Rady ktorým sa na obdobie rokov 2014 – 2020 ustanovuje program ‚Európa pre občanov‘“

COM(2011) 884 final – 2011/0436 (APP).

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 27. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla) prijal 140 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 5 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje pokračovanie programu „Európa pre občanov“, ako aj jeho základné charakteristiky: podnecovanie a podporu aktívnej účasti európskych občanov na politickom a verejnom živote, vzájomnú solidaritu a spoluprácu založenú na spoločných hodnotách a európsku identitu. |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) podporuje pokračovanie programu „Európa pre občanov“, ako aj jeho základné charakteristiky: podnecovanie a podporu aktívnej účasti európskych občanov na politickom a verejnom živote, vzájomnú solidaritu a spoluprácu založenú na spoločných hodnotách a európsku identitu.

| 1.2 | Aktívne občianstvo zahŕňa účasť občanov, skupín občanov a organizácií občianskej spoločnosti, najmä sociálnych partnerov na príprave politík (vertikálny dialóg medzi občianskou spoločnosťou a verejnou administratívou), ako aj vytváranie ich sietí a ich vzájomnú spoluprácu (horizontálny dialóg). EHSV vyjadruje potešenie, že návrh plánuje podporiť oba tieto aspekty, hoci by bolo vhodné presnejšie stanoviť spôsoby horizontálneho dialógu. |
| --- | --- |

1.2

Aktívne občianstvo zahŕňa účasť občanov, skupín občanov a organizácií občianskej spoločnosti, najmä sociálnych partnerov na príprave politík (vertikálny dialóg medzi občianskou spoločnosťou a verejnou administratívou), ako aj vytváranie ich sietí a ich vzájomnú spoluprácu (horizontálny dialóg). EHSV vyjadruje potešenie, že návrh plánuje podporiť oba tieto aspekty, hoci by bolo vhodné presnejšie stanoviť spôsoby horizontálneho dialógu.

| 1.3 | Vo všeobecnosti EHSV podporuje návrh Európskej komisie, ale žiada väčšiu účasť Európskeho parlamentu, Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, Výboru regiónov a partnerov štrukturálneho dialógu na príprave, kontrole a hodnotení programu. Toto stanovisko obsahuje odporúčania a konkrétne zmeny, ktoré umožnia zlepšiť program a ešte viac ho priblížiť a prispôsobiť občanom a ich potrebám. |
| --- | --- |

1.3

Vo všeobecnosti EHSV podporuje návrh Európskej komisie, ale žiada väčšiu účasť Európskeho parlamentu, Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, Výboru regiónov a partnerov štrukturálneho dialógu na príprave, kontrole a hodnotení programu. Toto stanovisko obsahuje odporúčania a konkrétne zmeny, ktoré umožnia zlepšiť program a ešte viac ho priblížiť a prispôsobiť občanom a ich potrebám.

| 1.4 | Ako uznáva aj samotná Európska komisia, inštitúcie Európskej únie v súčasnosti čelia vážnym problémom v súvislosti s legitimitou. Slabá dôvera občanov, apatia a neúčasť na rozhodovacom procese výrazne ohrozujú európsky ideál a zhoršujú kvalitu rozhodnutí a dlhodobý rozvoj EÚ (1). Táto situácia ovplyvňuje verejnú administratívu na všetkých úrovniach, či už na miestnej, národnej, nadnárodnej alebo európskej úrovni. Navrhované finančné krytie programu určené na realizáciu požadovaných prác je nepostačujúce, a preto je potrebné urobiť všetko preto, aby sa dosiahlo navýšenie objemu tohto financovania. |
| --- | --- |

1.4

Ako uznáva aj samotná Európska komisia, inštitúcie Európskej únie v súčasnosti čelia vážnym problémom v súvislosti s legitimitou. Slabá dôvera občanov, apatia a neúčasť na rozhodovacom procese výrazne ohrozujú európsky ideál a zhoršujú kvalitu rozhodnutí a dlhodobý rozvoj EÚ (1). Táto situácia ovplyvňuje verejnú administratívu na všetkých úrovniach, či už na miestnej, národnej, nadnárodnej alebo európskej úrovni. Navrhované finančné krytie programu určené na realizáciu požadovaných prác je nepostačujúce, a preto je potrebné urobiť všetko preto, aby sa dosiahlo navýšenie objemu tohto financovania.

| 1.5 | Program „Európa pre občanov“ musí zodpovedať demokratickým normám zakotveným v Lisabonskej zmluve a podporovať ich účinnejšie uplatňovanie v Európe, najmä pokiaľ ide o mechanizmy účasti a transparentnosti stanovené v článku 10 a článku 11 Zmluvy o Európskej únii. Program však môže plne fungovať len vtedy, ak si budú európske inštitúcie plniť záväzky vyplývajúce z uvedených článkov, najmä pri tvorbe zelených kníh. Program nemôže v žiadnom prípade nahradiť záväzky, ktoré prijali rozličné generálne riaditeľstvá Európskej komisie vo vzťahu k ich vlastným finančným a iným zdrojom a slúžiť viac ako doteraz v ich príslušnej oblasti na podporu účasti občanov, dialógu a partnerstiev. |
| --- | --- |

1.5

Program „Európa pre občanov“ musí zodpovedať demokratickým normám zakotveným v Lisabonskej zmluve a podporovať ich účinnejšie uplatňovanie v Európe, najmä pokiaľ ide o mechanizmy účasti a transparentnosti stanovené v článku 10 a článku 11 Zmluvy o Európskej únii. Program však môže plne fungovať len vtedy, ak si budú európske inštitúcie plniť záväzky vyplývajúce z uvedených článkov, najmä pri tvorbe zelených kníh. Program nemôže v žiadnom prípade nahradiť záväzky, ktoré prijali rozličné generálne riaditeľstvá Európskej komisie vo vzťahu k ich vlastným finančným a iným zdrojom a slúžiť viac ako doteraz v ich príslušnej oblasti na podporu účasti občanov, dialógu a partnerstiev.

| 1.6 | EHSV bol tiež informovaný o obavách viacerých organizácií občianskej spoločnosti v súvislosti s tým, že ročné pracovné programy by mohli príliš obmedziť priestor vyhradený pre dlhodobé témy programu, alebo ich dokonca úplne prekryť, alebo tiež odňať občanom možnosť stanoviť si vlastné priority. Výbor sa pripája k týmto obavám. |
| --- | --- |

1.6

EHSV bol tiež informovaný o obavách viacerých organizácií občianskej spoločnosti v súvislosti s tým, že ročné pracovné programy by mohli príliš obmedziť priestor vyhradený pre dlhodobé témy programu, alebo ich dokonca úplne prekryť, alebo tiež odňať občanom možnosť stanoviť si vlastné priority. Výbor sa pripája k týmto obavám.

| 1.7 | Oblasť venovaná historickej pamäti musí podporovať spoločnú identitu a hodnoty. EHSV teší rozšírenie navrhnuté v programe, ktoré zahŕňa pripomenutie obetí totalitného nacistického a komunistického režimu aj po roku 1953 a význam úlohy, ktorú zohrala spoločnosť v zjednocovaní dlho rozdelenej Európy. |
| --- | --- |

1.7

Oblasť venovaná historickej pamäti musí podporovať spoločnú identitu a hodnoty. EHSV teší rozšírenie navrhnuté v programe, ktoré zahŕňa pripomenutie obetí totalitného nacistického a komunistického režimu aj po roku 1953 a význam úlohy, ktorú zohrala spoločnosť v zjednocovaní dlho rozdelenej Európy.

| 1.8 | EHSV zdôrazňuje potrebu podporiť účasť občanov, ktorá bude čo najtrvalejšia, najvýraznejšia a najštruktúrovanejšia na všetkých úrovniach a vo všetkých fázach rozhodovacieho procesu.
  EHSV preto okrem uvedených návrhov predkladá aj tieto návrhy:






  — | je potrebné dať prioritu dotáciám, ktoré podporujú štrukturálne zmeny, účasť a využitie inštitucionálnej pamäte a dbať o to, aby v programe nenastala diskontinuita medzi súčasným a budúcim rozpočtovým obdobím. V prípade potreby treba stanoviť prechodné obdobie, aby sa zabezpečila realizácia projektov počas uvedeného obdobia, |
| --- | --- | --- |

1.8

EHSV zdôrazňuje potrebu podporiť účasť občanov, ktorá bude čo najtrvalejšia, najvýraznejšia a najštruktúrovanejšia na všetkých úrovniach a vo všetkých fázach rozhodovacieho procesu.

EHSV preto okrem uvedených návrhov predkladá aj tieto návrhy:

—

je potrebné dať prioritu dotáciám, ktoré podporujú štrukturálne zmeny, účasť a využitie inštitucionálnej pamäte a dbať o to, aby v programe nenastala diskontinuita medzi súčasným a budúcim rozpočtovým obdobím. V prípade potreby treba stanoviť prechodné obdobie, aby sa zabezpečila realizácia projektov počas uvedeného obdobia,

| — | hlavné výberové kritériá programu musia vychádzať z európskeho rozmeru a zapojenia občanov v otázkach súvisiacich s Európskou úniou, a nie z vykonávania na európskej úrovni. Je potrebné počítať tiež s možnosťou subvencií pre účasť na európskom rozhodovacom procese na národnej úrovni, |
| --- | --- |

—

hlavné výberové kritériá programu musia vychádzať z európskeho rozmeru a zapojenia občanov v otázkach súvisiacich s Európskou úniou, a nie z vykonávania na európskej úrovni. Je potrebné počítať tiež s možnosťou subvencií pre účasť na európskom rozhodovacom procese na národnej úrovni,

| — | je potrebné zapojiť do riadiacej skupiny programu zástupcov EHSV, Výboru regiónov a partnerov štruktúrovaného dialógu a zjednodušiť riadenia projektov, najmä systém hodnotenia a zachovať potrebnú kontrolu, |
| --- | --- |

—

je potrebné zapojiť do riadiacej skupiny programu zástupcov EHSV, Výboru regiónov a partnerov štruktúrovaného dialógu a zjednodušiť riadenia projektov, najmä systém hodnotenia a zachovať potrebnú kontrolu,

| — | je potrebné uznať dobrovoľnícku prácu ako spolufinancovanie. Okrem toho je potrebné počítať s konkrétnou podporou alebo osobitnou kategóriou menších projektov pre členské štáty, v ktorých je mimoriadne nepriaznivá situácia v oblastiach súvisiacich s cieľom programu, ktorý sa týka činnosti občianskej spoločnosti alebo v ktorých je nízka účasť, |
| --- | --- |

—

je potrebné uznať dobrovoľnícku prácu ako spolufinancovanie. Okrem toho je potrebné počítať s konkrétnou podporou alebo osobitnou kategóriou menších projektov pre členské štáty, v ktorých je mimoriadne nepriaznivá situácia v oblastiach súvisiacich s cieľom programu, ktorý sa týka činnosti občianskej spoločnosti alebo v ktorých je nízka účasť,

| — | v prípade, že kandidátom, ktorý predkladá projekt, je verejná administratíva, organizácia alebo iná ustanovizeň, ktorá je financovaná predovšetkým z daní, príspevkov alebo podobných platieb, je potrebné vytvoriť povinné partnerstvo s aspoň jednou organizáciou občianskej spoločnosti. Je potrebné podporovať predovšetkým spoluprácu medzi východom a západom, či už prostredníctvom družobného partnerstva medzi mestami alebo iných projektov. |
| --- | --- |

—

v prípade, že kandidátom, ktorý predkladá projekt, je verejná administratíva, organizácia alebo iná ustanovizeň, ktorá je financovaná predovšetkým z daní, príspevkov alebo podobných platieb, je potrebné vytvoriť povinné partnerstvo s aspoň jednou organizáciou občianskej spoločnosti. Je potrebné podporovať predovšetkým spoluprácu medzi východom a západom, či už prostredníctvom družobného partnerstva medzi mestami alebo iných projektov.

2.   Všeobecné pripomienky – obsah programu

| 2.1 | Program „Európa pre občanov“ musí prispievať k tomu, aby sa do praxe premietli demokratické normy zakotvené v Lisabonskej zmluve, najmä články 10 a 11 Zmluvy o Európskej únii. Európska iniciatíva občanov je len z jednou účasti uvedenej v zmluve, ďalšie musia rýchlo nasledovať. Tento program prinesie výsledky, ak EÚ lepšie prevezme politické povinnosti podrobne vymenované v ďalších stanoviskách EHSV, najmä pokiaľ ide o nevyhnutné vypracovávanie zelených kníh o účasti občanov. |
| --- | --- |

2.1

Program „Európa pre občanov“ musí prispievať k tomu, aby sa do praxe premietli demokratické normy zakotvené v Lisabonskej zmluve, najmä články 10 a 11 Zmluvy o Európskej únii. Európska iniciatíva občanov je len z jednou účasti uvedenej v zmluve, ďalšie musia rýchlo nasledovať. Tento program prinesie výsledky, ak EÚ lepšie prevezme politické povinnosti podrobne vymenované v ďalších stanoviskách EHSV, najmä pokiaľ ide o nevyhnutné vypracovávanie zelených kníh o účasti občanov.

| 2.2 | V súčasnosti je jediným právnym základom návrhu, ktorý je explicitne citovaný, článok 352 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (2). EHSV vyzýva, aby sa spresnili články zmlúv, ktoré obsahujú ciele, ktoré má program dosiahnuť. Je potrebné osobitne vyzdvihnúť článok 10 a článok 11 ZEÚ a článok 15 ZFEÚ (3). Okrem toho dôvodová správa uvádza článok 39 Charty základných práv, ktorý stanovuje právo voliť a byť volený vo voľbách do Európskeho parlamentu, ale neobsahuje odkaz na iné príslušné články tejto charty, ako sú článok 11 (sloboda prejavu a právo na informácie), článok 12 (sloboda zhromažďovania a združovania), článok 41 (právo na dobrú správu vecí verejných) a články 20 až 26, ktoré sa zaoberajú rovnosťou práv osôb z rozličných sociálnych skupín a ochranou týchto práv (4). Treba však spresniť, že tento program nemôže byť jediným, ani hlavným nástrojom na plnenie uvedených cieľov. |
| --- | --- |

2.2

V súčasnosti je jediným právnym základom návrhu, ktorý je explicitne citovaný, článok 352 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (2). EHSV vyzýva, aby sa spresnili články zmlúv, ktoré obsahujú ciele, ktoré má program dosiahnuť. Je potrebné osobitne vyzdvihnúť článok 10 a článok 11 ZEÚ a článok 15 ZFEÚ (3). Okrem toho dôvodová správa uvádza článok 39 Charty základných práv, ktorý stanovuje právo voliť a byť volený vo voľbách do Európskeho parlamentu, ale neobsahuje odkaz na iné príslušné články tejto charty, ako sú článok 11 (sloboda prejavu a právo na informácie), článok 12 (sloboda zhromažďovania a združovania), článok 41 (právo na dobrú správu vecí verejných) a články 20 až 26, ktoré sa zaoberajú rovnosťou práv osôb z rozličných sociálnych skupín a ochranou týchto práv (4). Treba však spresniť, že tento program nemôže byť jediným, ani hlavným nástrojom na plnenie uvedených cieľov.

| 2.3 | EHSV zdôrazňuje, že účasť a aktívne občianstvo predstavujú univerzálnu a nerozdielnu hodnotu, a že všetky stupne verejnej administratívy (miestny, národný a európsky) sú prepojené. Viaceré rozhodnutia týkajúce sa Európskej únie sa odrážajú na miestnej a národnej úrovni. Tieto úrovne zároveň rozvíjajú rozhodnutia EÚ a prispievajú k ich príprave. Túto skutočnosť musí program zohľadňovať a je potrebné nájsť nevyhnutné zdroje a mať na zreteli ako prioritu európsky rozmer bez ohľadu na úroveň, na ktorej koná nositeľ projektu (národná alebo európska). Tieto akcie sa rovnako musia dať uskutočniť bez cezhraničných partnerov. Je žiaduce podporiť vďaka navýšeniu objemu financovania aj nositeľov projektov účasti na rozhodovacom procese EÚ, ktorí konajú na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

2.3

EHSV zdôrazňuje, že účasť a aktívne občianstvo predstavujú univerzálnu a nerozdielnu hodnotu, a že všetky stupne verejnej administratívy (miestny, národný a európsky) sú prepojené. Viaceré rozhodnutia týkajúce sa Európskej únie sa odrážajú na miestnej a národnej úrovni. Tieto úrovne zároveň rozvíjajú rozhodnutia EÚ a prispievajú k ich príprave. Túto skutočnosť musí program zohľadňovať a je potrebné nájsť nevyhnutné zdroje a mať na zreteli ako prioritu európsky rozmer bez ohľadu na úroveň, na ktorej koná nositeľ projektu (národná alebo európska). Tieto akcie sa rovnako musia dať uskutočniť bez cezhraničných partnerov. Je žiaduce podporiť vďaka navýšeniu objemu financovania aj nositeľov projektov účasti na rozhodovacom procese EÚ, ktorí konajú na miestnej úrovni.

| 2.4 | Výbor konštatuje, že aktivity organizácií občianskej spoločnosti majú osobitný význam, v čase krízy, a že ich často práve kríza, ako aj nedostatok dostupných zdrojov veľmi vážne zasiahli. Dlhodobé administratívne príspevky sú preto mimoriadne dôležité v programe, ako aj podpora štruktúrovaného dialógu a organizácií, ktoré sú „strážnymi psami“, a tiež účasť na riešení aktuálnych európskych otázok. Program musí podporovať najmä kroky, získané znalosti a výsledky európskych rokov 2011 až 2013, ako aj odporúčania občianskej spoločnosti, medzi iným aj sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

2.4

Výbor konštatuje, že aktivity organizácií občianskej spoločnosti majú osobitný význam, v čase krízy, a že ich často práve kríza, ako aj nedostatok dostupných zdrojov veľmi vážne zasiahli. Dlhodobé administratívne príspevky sú preto mimoriadne dôležité v programe, ako aj podpora štruktúrovaného dialógu a organizácií, ktoré sú „strážnymi psami“, a tiež účasť na riešení aktuálnych európskych otázok. Program musí podporovať najmä kroky, získané znalosti a výsledky európskych rokov 2011 až 2013, ako aj odporúčania občianskej spoločnosti, medzi iným aj sociálnych partnerov.

| 2.5 | Aktívne občianstvo a občianska účasť sú logicky spojené s aktivitami, ktoré podnecujú výmenu informácií a nápadov, ako aj s reflexiou o spoločnej identite, hodnotách a histórií. EHSV sa teší z rozšírenia, ktoré je v rámci programu navrhované pre oblasť venovanú historickej pamäti a bude zahŕňať aj spomienku na obete nacistického a totalitného komunistického režimu aj po roku 1953. Je potrebné podnietiť tiež verejnú diskusiu, ktorá by v budúcnosti podporila hlbšie poznanie a výučbu dejín Európy a zdôraznila význam spoločnosti pre zjednocovanie dlho rozdelenej Európy. Treba venovať osobitnú pozornosť historickým znalostiam mladých ľudí, ktorí sú základom spoločného osudu, slobody a prosperity EÚ. |
| --- | --- |

2.5

Aktívne občianstvo a občianska účasť sú logicky spojené s aktivitami, ktoré podnecujú výmenu informácií a nápadov, ako aj s reflexiou o spoločnej identite, hodnotách a histórií. EHSV sa teší z rozšírenia, ktoré je v rámci programu navrhované pre oblasť venovanú historickej pamäti a bude zahŕňať aj spomienku na obete nacistického a totalitného komunistického režimu aj po roku 1953. Je potrebné podnietiť tiež verejnú diskusiu, ktorá by v budúcnosti podporila hlbšie poznanie a výučbu dejín Európy a zdôraznila význam spoločnosti pre zjednocovanie dlho rozdelenej Európy. Treba venovať osobitnú pozornosť historickým znalostiam mladých ľudí, ktorí sú základom spoločného osudu, slobody a prosperity EÚ.

| 2.6 | EHSV zdôrazňuje potrebu vo výraznejšej miere zapojiť občanov, najmä zamestnancov a pracovníkov inštitúcií do projektov a aktivít prebiehajúcich v rámci programu „Európa pre občanov“, najmä do družobného partnerstva medzi mestami. V prípade, že kandidátom, ktorý predkladá projekt, je verejná administratíva, organizácia alebo iná ustanovizeň, ktorá je financovaná predovšetkým z daní, príspevkov alebo podobných platieb, je potrebné vytvoriť povinné partnerstvo aspoň s jednou organizáciou občianskej spoločnosti. Osobitná podpora by sa mala zamerať na rozvoj nových partnerstiev, predovšetkým partnerstva medzi východom a západom. |
| --- | --- |

2.6

EHSV zdôrazňuje potrebu vo výraznejšej miere zapojiť občanov, najmä zamestnancov a pracovníkov inštitúcií do projektov a aktivít prebiehajúcich v rámci programu „Európa pre občanov“, najmä do družobného partnerstva medzi mestami. V prípade, že kandidátom, ktorý predkladá projekt, je verejná administratíva, organizácia alebo iná ustanovizeň, ktorá je financovaná predovšetkým z daní, príspevkov alebo podobných platieb, je potrebné vytvoriť povinné partnerstvo aspoň s jednou organizáciou občianskej spoločnosti. Osobitná podpora by sa mala zamerať na rozvoj nových partnerstiev, predovšetkým partnerstva medzi východom a západom.

3.   Konkrétne pripomienky

Koordinácia programu „Európa pre občanov“ s ostatnými programami

| 3.1 | EHSV vyjadruje potešenie zo zmien oproti pôvodnému návrhu, ktoré predpokladajú lepšiu spoluprácu a koordináciu medzi programom „Európa pre občanov“ a inými programami súvisiacim so susedstvom. Podľa článku 11 návrhu a v záujme plnenia cieľov 2020 je potrebná lepšia koordinácia s programom Interregom a programami zameranými na médiá a mládež. |
| --- | --- |

3.1

EHSV vyjadruje potešenie zo zmien oproti pôvodnému návrhu, ktoré predpokladajú lepšiu spoluprácu a koordináciu medzi programom „Európa pre občanov“ a inými programami súvisiacim so susedstvom. Podľa článku 11 návrhu a v záujme plnenia cieľov 2020 je potrebná lepšia koordinácia s programom Interregom a programami zameranými na médiá a mládež.

| 3.2 | EHSV odporúča, aby sa bezodkladne a koordinovane poskytli informácie o programe „Európa pre občanov“ a iných programov EÚ, aby mal každý občanov na jednom mieste možnosť dozvedieť sa o všetkých dostupných možnostiach. Z verejnej konzultácie (5), ktorú vykonala Komisia, vyplýva, že občan nemá vždy jasné informácie o aktivitách, ktoré sú podporované, ani o tom, ktorý konkrétny program ich podporuje. Osobitnú pozornosť treba venovať mládeži. |
| --- | --- |

3.2

EHSV odporúča, aby sa bezodkladne a koordinovane poskytli informácie o programe „Európa pre občanov“ a iných programov EÚ, aby mal každý občanov na jednom mieste možnosť dozvedieť sa o všetkých dostupných možnostiach. Z verejnej konzultácie (5), ktorú vykonala Komisia, vyplýva, že občan nemá vždy jasné informácie o aktivitách, ktoré sú podporované, ani o tom, ktorý konkrétny program ich podporuje. Osobitnú pozornosť treba venovať mládeži.

| 3.3 | Výbor podobne ako v predchádzajúcom stanovisku žiada, aby sa výrazne zlepšila koordinácia, napríklad prostredníctvom vytvorenia stáleho medziinštitucionálneho útvaru pre otázky aktívneho občianstva a účasti, ktorý by združoval zástupcov rozličných generálnych riaditeľstiev Európskej komisie a iných inštitúcií EÚ (6). |
| --- | --- |

3.3

Výbor podobne ako v predchádzajúcom stanovisku žiada, aby sa výrazne zlepšila koordinácia, napríklad prostredníctvom vytvorenia stáleho medziinštitucionálneho útvaru pre otázky aktívneho občianstva a účasti, ktorý by združoval zástupcov rozličných generálnych riaditeľstiev Európskej komisie a iných inštitúcií EÚ (6).

Finančné hľadisko

| 3.4 | Financovanie programu je úplne nedostatočné. Napriek súčasnej kríze a vedomiu, že navýšenie rozpočtu programu „Európa pre občanov“ predstavuje finančnú a politickú výzvu, EHSV zdôrazňuje mimoriadny význam programu a konštatuje, že v zásade by sa mal viackrát navýšiť jeho dotácia, ktorá je v súčasnosti neprimeraná, aby sa mohli dosiahnuť hmatateľné výsledky na európskej úrovni (7) a vyvoláva sklamanie prípadných autorov projektov. Súčasný objem vyčlenených finančných prostriedkov môže vyvolávať otázky o význame, ktorý sa pripisuje účasti spoločnosti na rozhodovacom procese a schopnosti rozhodujúcich subjektov dodržiavať záväzky v oblasti uplatňovania Lisabonskej zmluvy. |
| --- | --- |

3.4

Financovanie programu je úplne nedostatočné. Napriek súčasnej kríze a vedomiu, že navýšenie rozpočtu programu „Európa pre občanov“ predstavuje finančnú a politickú výzvu, EHSV zdôrazňuje mimoriadny význam programu a konštatuje, že v zásade by sa mal viackrát navýšiť jeho dotácia, ktorá je v súčasnosti neprimeraná, aby sa mohli dosiahnuť hmatateľné výsledky na európskej úrovni (7) a vyvoláva sklamanie prípadných autorov projektov. Súčasný objem vyčlenených finančných prostriedkov môže vyvolávať otázky o význame, ktorý sa pripisuje účasti spoločnosti na rozhodovacom procese a schopnosti rozhodujúcich subjektov dodržiavať záväzky v oblasti uplatňovania Lisabonskej zmluvy.

| 3.5 | Výbor vyzýva k tomu, aby sa zvážilo, akým spôsobom by sa mohli poskytnúť dodatočné zdroje pre program „Európa pre občanov“, ktoré by pochádzali najmä zo zdrojov, ktoré zostali nevyužité počas programového obdobia v rámci iných programov. |
| --- | --- |

3.5

Výbor vyzýva k tomu, aby sa zvážilo, akým spôsobom by sa mohli poskytnúť dodatočné zdroje pre program „Európa pre občanov“, ktoré by pochádzali najmä zo zdrojov, ktoré zostali nevyužité počas programového obdobia v rámci iných programov.

| 3.6 | EHSV odporúča podporovať aj malé projekty, ktoré majú európsky rozmer s cieľom zabezpečiť širokú a inkluzívnu účasť na programe a nediskriminovať malé organizácie alebo organizácie s malými finančnými zdrojmi, ako aj zlepšiť efektivitu a viditeľnosť uvedeného programu v Európe. Vo vzťahu k súčasnému programu, najmä pre programy občianskej spoločnosti treba znížiť minimálny prah ich rozpočtu a objem spolufinancovania, zvýšiť objem predbežného financovania, zrušiť povinnosť spolupracovať so zahraničným partnerom, ako aj znížiť administratívne náklady a zachovať potrebnú kontrolu tam, kde je to nevyhnutné. V budúcom programovom období je potrebné zabezpečiť pre organizácie občanov a občianskej spoločnosti možnosť zaviesť žiadosti o nízku dotáciu, aby nemuseli investovať desiatky tisíc eur do spolufinancovania. V súčasnosti predstavuje priemerná predpokladaná výška finančných prostriedkov vyčlenených na projekt 80 000 EUR, čo vyvoláva znepokojenie. Počas plánovania programu je potrebné pozorne zhodnotiť a eliminovať aj iné hľadiská, pre ktoré by ustanovenia programu mohli diskriminovať niektorých autorov projektov alebo cieľové skupiny. |
| --- | --- |

3.6

EHSV odporúča podporovať aj malé projekty, ktoré majú európsky rozmer s cieľom zabezpečiť širokú a inkluzívnu účasť na programe a nediskriminovať malé organizácie alebo organizácie s malými finančnými zdrojmi, ako aj zlepšiť efektivitu a viditeľnosť uvedeného programu v Európe. Vo vzťahu k súčasnému programu, najmä pre programy občianskej spoločnosti treba znížiť minimálny prah ich rozpočtu a objem spolufinancovania, zvýšiť objem predbežného financovania, zrušiť povinnosť spolupracovať so zahraničným partnerom, ako aj znížiť administratívne náklady a zachovať potrebnú kontrolu tam, kde je to nevyhnutné. V budúcom programovom období je potrebné zabezpečiť pre organizácie občanov a občianskej spoločnosti možnosť zaviesť žiadosti o nízku dotáciu, aby nemuseli investovať desiatky tisíc eur do spolufinancovania. V súčasnosti predstavuje priemerná predpokladaná výška finančných prostriedkov vyčlenených na projekt 80 000 EUR, čo vyvoláva znepokojenie. Počas plánovania programu je potrebné pozorne zhodnotiť a eliminovať aj iné hľadiská, pre ktoré by ustanovenia programu mohli diskriminovať niektorých autorov projektov alebo cieľové skupiny.

| 3.7 | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zvážila, možnosť poskytnúť špecifickú podporu alebo vytvoriť osobitnú kategóriu pre malé projekty v členských štátoch, v ktorých je činnosť občianskej spoločnosti v oblastiach, ktoré súvisia s cieľom programu, mimoriadne znevýhodnená alebo v ktorých je nízka účasť. |
| --- | --- |

3.7

EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zvážila, možnosť poskytnúť špecifickú podporu alebo vytvoriť osobitnú kategóriu pre malé projekty v členských štátoch, v ktorých je činnosť občianskej spoločnosti v oblastiach, ktoré súvisia s cieľom programu, mimoriadne znevýhodnená alebo v ktorých je nízka účasť.

| 3.8 | V novom programovom období bude potrebné nájsť spôsob ako započítať dobrovoľnícku prácu do spolufinancovania (8). |
| --- | --- |

3.8

V novom programovom období bude potrebné nájsť spôsob ako započítať dobrovoľnícku prácu do spolufinancovania (8).

| 3.9 | Zintenzívnenie krokov a občianskych hodnôt u novej generácie Európanov predstavuje dôležitú výzvu a úlohu pre budúcnosť EÚ. EHSV navyše vyzýva Európsku komisiu, aby preskúmala možnosti zahrnúť do programu „Európa pre občanov“ viac projektov mladých ľudí, ktoré nie sú realizované v rámci programu „Erasmus pre všetkých“, najmä projekty vyplývajúce z iniciatívy Mládež. Projekty zamerané na podporu sociálnej zodpovednosti podnikov by sa tiež mohli stať novým tematickým prvkom. |
| --- | --- |

3.9

Zintenzívnenie krokov a občianskych hodnôt u novej generácie Európanov predstavuje dôležitú výzvu a úlohu pre budúcnosť EÚ. EHSV navyše vyzýva Európsku komisiu, aby preskúmala možnosti zahrnúť do programu „Európa pre občanov“ viac projektov mladých ľudí, ktoré nie sú realizované v rámci programu „Erasmus pre všetkých“, najmä projekty vyplývajúce z iniciatívy Mládež. Projekty zamerané na podporu sociálnej zodpovednosti podnikov by sa tiež mohli stať novým tematickým prvkom.

Riadenie a správa programu

| 3.10 | Najmä pri malých projektoch uvedených v bode 3.6 je žiaduca decentralizovaná správa programu. V súčasnosti sa už Komisia zaviazala zapojiť čo najviac zastúpení Komisie v členských štátoch do propagácie uvedeného programu (9), ale treba preskúmať možnosti obrátiť sa na zastúpenia alebo iné orgány na národnej úrovni, vrátane riadenia jednotlivých oblastí programu. Informovanie verejnosti a správa programu sú doplnkovými aktivitami. Ďalším riešením by bola možnosť realizovať viaceré malé projekty s využitým globálnych grantov. |
| --- | --- |

3.10

Najmä pri malých projektoch uvedených v bode 3.6 je žiaduca decentralizovaná správa programu. V súčasnosti sa už Komisia zaviazala zapojiť čo najviac zastúpení Komisie v členských štátoch do propagácie uvedeného programu (9), ale treba preskúmať možnosti obrátiť sa na zastúpenia alebo iné orgány na národnej úrovni, vrátane riadenia jednotlivých oblastí programu. Informovanie verejnosti a správa programu sú doplnkovými aktivitami. Ďalším riešením by bola možnosť realizovať viaceré malé projekty s využitým globálnych grantov.

| 3.11 | Správa programu musí byť úplne otvorená a transparentná. EHSV vyjadruje uznanie Európskej komisii za konzultácie, ktoré už vykonala v rámci programu. Vzhľadom na osobitný charakter programu je však potrebné umožniť, aby sa zástupcovia Výboru regiónov, EHSV a partnerov štruktúrovaného dialógu mohli zapojiť do práce riadiaceho výboru programu a je potrebné priznať im štatút experta, plnohodnotného člena, pozorovateľa, aktívneho pozorovateľa alebo podobný štatút, alebo vytvoriť formálnu alebo neformálnu medziinštitucionálnu pracovnú skupinu pre vypracovanie ročného programu. Takéto ustanovenia umožnia uplatňovať myšlienku partnerstva a účinne si vymieňať informácie už od prvých fáz rozhodovacieho procesu. Okrem toho je potrebné, aby boli títo zástupcovia úzko zapojení do všetkých fáz hodnotenia programu a jeho neskoršieho rozvoja (10). |
| --- | --- |

3.11

Správa programu musí byť úplne otvorená a transparentná. EHSV vyjadruje uznanie Európskej komisii za konzultácie, ktoré už vykonala v rámci programu. Vzhľadom na osobitný charakter programu je však potrebné umožniť, aby sa zástupcovia Výboru regiónov, EHSV a partnerov štruktúrovaného dialógu mohli zapojiť do práce riadiaceho výboru programu a je potrebné priznať im štatút experta, plnohodnotného člena, pozorovateľa, aktívneho pozorovateľa alebo podobný štatút, alebo vytvoriť formálnu alebo neformálnu medziinštitucionálnu pracovnú skupinu pre vypracovanie ročného programu. Takéto ustanovenia umožnia uplatňovať myšlienku partnerstva a účinne si vymieňať informácie už od prvých fáz rozhodovacieho procesu. Okrem toho je potrebné, aby boli títo zástupcovia úzko zapojení do všetkých fáz hodnotenia programu a jeho neskoršieho rozvoja (10).

| 3.12 | Je potrebné odstrániť riziko, na ktoré upozorňuje občianska spoločnosť, pokiaľ ide o ročné priority pracovného programu, krátkodobé činnosti alebo konkrétne iniciatívy, ktoré nemôžu jednostranne zastierať ani obmedzovať základné ciele programu. Je potrebné umožniť, aby si občianska spoločnosť mohla sama zvoliť vhodné témy pre svoje projekty, ktoré rešpektujú tieto ciele. |
| --- | --- |

3.12

Je potrebné odstrániť riziko, na ktoré upozorňuje občianska spoločnosť, pokiaľ ide o ročné priority pracovného programu, krátkodobé činnosti alebo konkrétne iniciatívy, ktoré nemôžu jednostranne zastierať ani obmedzovať základné ciele programu. Je potrebné umožniť, aby si občianska spoločnosť mohla sama zvoliť vhodné témy pre svoje projekty, ktoré rešpektujú tieto ciele.

| 3.13 | EHSV zdôrazňuje význam zavedenia hodnotiaceho systému projektov v dvoch etapách. Počet zamietnutých žiadostí z dôvodu nedostatočného financovania je vysoký. V súčasnosti približne len jeden z dvadsiatich projektov dostáva podporu z rozličných oblastí programu. Nie je možné pripustiť, aby v dôsledku realizácie programu žiadajúce organizácie plytvali zdrojmi, čo by ich poškodilo a bolo by v rozpore so základnými cieľmi. Okrem toho by bolo potrebné stanoviť viacero termínov na predkladanie projektov. |
| --- | --- |

3.13

EHSV zdôrazňuje význam zavedenia hodnotiaceho systému projektov v dvoch etapách. Počet zamietnutých žiadostí z dôvodu nedostatočného financovania je vysoký. V súčasnosti približne len jeden z dvadsiatich projektov dostáva podporu z rozličných oblastí programu. Nie je možné pripustiť, aby v dôsledku realizácie programu žiadajúce organizácie plytvali zdrojmi, čo by ich poškodilo a bolo by v rozpore so základnými cieľmi. Okrem toho by bolo potrebné stanoviť viacero termínov na predkladanie projektov.

| 3.14 | Vzhľadom na plánované administratívne výdavky programu, ktoré sa zdajú byť prehnané, keďže dosahujú približne 11 % rozpočtu plánovaného na celý program, EHSV vyzýva na zohľadnenie analýzy nákladov a výnosov (11) a riešení navrhnutých v tomto stanovisku s cieľom znížiť tieto výdavky, najmä prostredníctvom globálnych grantov, hodnotiaceho systému v dvoch etapách atď. |
| --- | --- |

3.14

Vzhľadom na plánované administratívne výdavky programu, ktoré sa zdajú byť prehnané, keďže dosahujú približne 11 % rozpočtu plánovaného na celý program, EHSV vyzýva na zohľadnenie analýzy nákladov a výnosov (11) a riešení navrhnutých v tomto stanovisku s cieľom znížiť tieto výdavky, najmä prostredníctvom globálnych grantov, hodnotiaceho systému v dvoch etapách atď.

| 3.15 | EHSV odporúča, aby sa kontaktné miesta pre program „Európa pre občanov“ bezodkladne zriadili v členských štátoch, v ktorých ešte neexistujú a aby sa zintenzívnili ich aktivity a ich viditeľnosť. |
| --- | --- |

3.15

EHSV odporúča, aby sa kontaktné miesta pre program „Európa pre občanov“ bezodkladne zriadili v členských štátoch, v ktorých ešte neexistujú a aby sa zintenzívnili ich aktivity a ich viditeľnosť.

Efektivita, udržateľnosť a výnos v porovnaní s vynaloženými zdrojmi

| 3.16 | Komisia spoločne s mnohými zapojenými zástupcami občianskej spoločnosti (12) uznali, že v budúcnosti bude potrebné, aby bol program oveľa užšie spojený s konkrétnym rozhodovacím procesom a európskym politickým harmonogramom. EHSV pozitívne hodnotí skutočnosť, že jedným z kritérií nového programu bude počet a kvalita tých politických iniciatív, ktoré vznikli z dôvodu aktivít podporovaných v rámci programu. Následne môže program podporovať vykonávanie článku 11 ZEÚ. EHSV tiež víta žiadosť Komisie týkajúcu sa výmeny osvedčených postupov a zhromažďovania nápadov v oblasti účasti spoločnosti (13). |
| --- | --- |

3.16

Komisia spoločne s mnohými zapojenými zástupcami občianskej spoločnosti (12) uznali, že v budúcnosti bude potrebné, aby bol program oveľa užšie spojený s konkrétnym rozhodovacím procesom a európskym politickým harmonogramom. EHSV pozitívne hodnotí skutočnosť, že jedným z kritérií nového programu bude počet a kvalita tých politických iniciatív, ktoré vznikli z dôvodu aktivít podporovaných v rámci programu. Následne môže program podporovať vykonávanie článku 11 ZEÚ. EHSV tiež víta žiadosť Komisie týkajúcu sa výmeny osvedčených postupov a zhromažďovania nápadov v oblasti účasti spoločnosti (13).

| 3.17 | Všetky akcie podporované v rámci programu musia priniesť výsledky, ktoré majú konkrétne využitie, budú trvalé, udržateľné a sú maximálne viditeľné. Tieto výsledky sa tiež musia dosiahnuť aj pri organizovaní diskusií, krátkych stretnutí s občanmi a pri rozvíjaní recipročných kontaktov. Časť podujatí predsedníctva by sa mohla napríklad pretransformovať na pravidelné diskusné fóra medzi občianskou spoločnosťou a európskymi inštitúciami. |
| --- | --- |

3.17

Všetky akcie podporované v rámci programu musia priniesť výsledky, ktoré majú konkrétne využitie, budú trvalé, udržateľné a sú maximálne viditeľné. Tieto výsledky sa tiež musia dosiahnuť aj pri organizovaní diskusií, krátkych stretnutí s občanmi a pri rozvíjaní recipročných kontaktov. Časť podujatí predsedníctva by sa mohla napríklad pretransformovať na pravidelné diskusné fóra medzi občianskou spoločnosťou a európskymi inštitúciami.

| 3.18 | EHSV odporúča väčšmi sprístupniť granty na prevádzku, a to najmä na európskej, ale aj národnej úrovni, pretože práve tieto úrovne umožňujú organizácii rozvíjať všetky jej kompetencie, posilňovať kapacity pri príprave politík a rýchlo reagovať na nové výzvy (14). Naopak, často sa stáva, že granty na projekt sú zamerané na konkrétne iniciatívy a je často zložitejšie zabezpečiť prostredníctvom nich udržateľnosť, inštitucionálnu pamäť a kvalitu činnosti. Treba overovať priemerné čiastky, počet projektov a iné ukazovatele, ktoré sú uvedené v prílohe k súčasnému návrhu. Tieto body nemôžu pre malé organizácie predstavovať zdroj finančnej alebo administratívnej diskriminácie vyplývajúcej z uplatňovania vyšších prahov v súvislosti so spolufinancovaním alebo iných bodov. Bolo by rozumnejšie nestanoviť žiadny prah alebo stanoviť len nízku minimálnu čiastku vo vzťahu k objemu týchto grantov, tak aby sa zvýšil počet ich príjemcov alebo dĺžka trvania priznanej podpory. |
| --- | --- |

3.18

EHSV odporúča väčšmi sprístupniť granty na prevádzku, a to najmä na európskej, ale aj národnej úrovni, pretože práve tieto úrovne umožňujú organizácii rozvíjať všetky jej kompetencie, posilňovať kapacity pri príprave politík a rýchlo reagovať na nové výzvy (14). Naopak, často sa stáva, že granty na projekt sú zamerané na konkrétne iniciatívy a je často zložitejšie zabezpečiť prostredníctvom nich udržateľnosť, inštitucionálnu pamäť a kvalitu činnosti. Treba overovať priemerné čiastky, počet projektov a iné ukazovatele, ktoré sú uvedené v prílohe k súčasnému návrhu. Tieto body nemôžu pre malé organizácie predstavovať zdroj finančnej alebo administratívnej diskriminácie vyplývajúcej z uplatňovania vyšších prahov v súvislosti so spolufinancovaním alebo iných bodov. Bolo by rozumnejšie nestanoviť žiadny prah alebo stanoviť len nízku minimálnu čiastku vo vzťahu k objemu týchto grantov, tak aby sa zvýšil počet ich príjemcov alebo dĺžka trvania priznanej podpory.

| 3.19 | V prípade dôveryhodných partnerov by bolo vhodné v rozsiahlej miere poskytovať dlhodobú štrukturálnu pomoc. Je tiež žiaduce predĺžiť maximálnu dĺžku projektov, ak si to vyžaduje ich povaha. |
| --- | --- |

3.19

V prípade dôveryhodných partnerov by bolo vhodné v rozsiahlej miere poskytovať dlhodobú štrukturálnu pomoc. Je tiež žiaduce predĺžiť maximálnu dĺžku projektov, ak si to vyžaduje ich povaha.

4.   Doplňujúce odporúčania k návrhom, ktoré predložila Európska komisia

Tieto zmeny predstavujú postoj EHSV k niektorým základným aspektom programu. V záujme zohľadnenia pripomienok vyjadrených v prvej časti a zabezpečenia celkového súladu textu bude možno potrebné vykonať ďalšie zmeny v návrhu, v dôvodovej správe a v prílohe k návrhu.

| 4.1 | V štvrtom odôvodnení preambuly EHSV odporúča doplniť alebo vypustiť znenie „európska iniciatíva občanov poskytuje jedinečnú príležitosť, ako občanom umožniť, aby sa mohli priamo zúčastňovať na formovaní právnych predpisov EÚ“, pretože môže vyvolávať pochybnosti v súvislosti s inými ustanoveniami Lisabonskej zmluvy (15). |
| --- | --- |

4.1

V štvrtom odôvodnení preambuly EHSV odporúča doplniť alebo vypustiť znenie „európska iniciatíva občanov poskytuje jedinečnú príležitosť, ako občanom umožniť, aby sa mohli priamo zúčastňovať na formovaní právnych predpisov EÚ“, pretože môže vyvolávať pochybnosti v súvislosti s inými ustanoveniami Lisabonskej zmluvy (15).

| 4.2 | V štvrtom odôvodnení preambuly EHSV odporúča nahradiť znenie „nadnárodných činností a činností na úrovni Únie“ znením „na úrovni Únie a nadnárodnej úrovni, ako aj národnej úrovni s dodržiavaním európskeho rozmeru“ v súlade s bodmi 2.3 a 3.6 tohto stanoviska. |
| --- | --- |

4.2

V štvrtom odôvodnení preambuly EHSV odporúča nahradiť znenie „nadnárodných činností a činností na úrovni Únie“ znením „na úrovni Únie a nadnárodnej úrovni, ako aj národnej úrovni s dodržiavaním európskeho rozmeru“ v súlade s bodmi 2.3 a 3.6 tohto stanoviska.

| 4.3 | V desiatom odôvodnení preambuly EHSV vyzýva nahradiť slovo „nadnárodných“ slovom „programu“ v súlade s bodmi 2.3 a 3.6 stanoviska. |
| --- | --- |

4.3

V desiatom odôvodnení preambuly EHSV vyzýva nahradiť slovo „nadnárodných“ slovom „programu“ v súlade s bodmi 2.3 a 3.6 stanoviska.

| 4.4 | EHSV navrhuje doplniť štrnáste odôvodnenie takto „v spolupráci s Komisiou a členskými štátmi, Výborom regiónov, Európskym hospodárskym a sociálnym výborom, partnermi štruktúrovaného dialógu a individuálnymi zástupcami európskej občianskej spoločnosti“. |
| --- | --- |

4.4

EHSV navrhuje doplniť štrnáste odôvodnenie takto „v spolupráci s Komisiou a členskými štátmi, Výborom regiónov, Európskym hospodárskym a sociálnym výborom, partnermi štruktúrovaného dialógu a individuálnymi zástupcami európskej občianskej spoločnosti“.

| 4.5 | V šestnástom odôvodnení EHSV navrhuje nahradiť znenie „sú priamo spojené s politikami EÚ“ znením „priamo spojené s politikami týkajúcimi sa Európskej únie“ a „na formovaní politického programu, ktorý sa týka Európskej únie“. |
| --- | --- |

4.5

V šestnástom odôvodnení EHSV navrhuje nahradiť znenie „sú priamo spojené s politikami EÚ“ znením „priamo spojené s politikami týkajúcimi sa Európskej únie“ a „na formovaní politického programu, ktorý sa týka Európskej únie“.

| 4.6 | S cieľom konkretizovať bod 3.13 EHSV odporúča doplniť druhú vetu šestnásteho odôvodnenia o „ako aj výberom návrhov projektov v dvoch fázach“. |
| --- | --- |

4.6

S cieľom konkretizovať bod 3.13 EHSV odporúča doplniť druhú vetu šestnásteho odôvodnenia o „ako aj výberom návrhov projektov v dvoch fázach“.

| 4.7 | EHSV navrhuje zmeniť článok 1 návrhu „celkového cieľa ... propagovať európske hodnoty a identitu“. Výraz „európske hodnoty a identita“ je širší a obsažnejší. Tieto zmeny musia byť tiež vykonané v iných častiach návrhu. |
| --- | --- |

4.7

EHSV navrhuje zmeniť článok 1 návrhu „celkového cieľa ... propagovať európske hodnoty a identitu“. Výraz „európske hodnoty a identita“ je širší a obsažnejší. Tieto zmeny musia byť tiež vykonané v iných častiach návrhu.

| 4.8 | EHSV tiež odporúča, aby sa v článku 1 znenie „na úrovni Únie“ nahradilo „v otázkach a záležitostiach, ktoré sa týkajú Únie“ vzhľadom na uvedené poznámky, aby sa potvrdilo, že účasť občanov je nevyhnutná a že o otázkach týkajúcich sa EÚ sa nerozhoduje len na samotnej európskej úrovni. |
| --- | --- |

4.8

EHSV tiež odporúča, aby sa v článku 1 znenie „na úrovni Únie“ nahradilo „v otázkach a záležitostiach, ktoré sa týkajú Únie“ vzhľadom na uvedené poznámky, aby sa potvrdilo, že účasť občanov je nevyhnutná a že o otázkach týkajúcich sa EÚ sa nerozhoduje len na samotnej európskej úrovni.

| 4.9 | V článku 2 ods. 2 EHSV odporúča nahradiť výraz „na úrovni Únie“ znením „v záležitostiach a otázkach týkajúcich sa Únie“, ako aj zmeniť znenie „rozvíjaním chápania tvorby politík, ktoré sa týkajú Európskej únie a lepším zapojením do tejto tvorby“. |
| --- | --- |

4.9

V článku 2 ods. 2 EHSV odporúča nahradiť výraz „na úrovni Únie“ znením „v záležitostiach a otázkach týkajúcich sa Únie“, ako aj zmeniť znenie „rozvíjaním chápania tvorby politík, ktoré sa týkajú Európskej únie a lepším zapojením do tejto tvorby“.

| 4.10 | EHSV odporúča, aby sa článok 3 ods. 2 zmenil a doplnil takto:






  (3) | podpora pre organizácie všeobecného európskeho záujmu alebo s explicitným európskym rozmerom |
| --- | --- | --- |
| (4) | budovanie komunít a diskusie o otázkach občianstva s cieľovým skupinami na základe využitia IKT a/alebo sociálnych médií, ako aj prostredníctvom posilnenia európskeho rozmeru v iných zdrojoch a komunikačných prostriedkoch |
| (5) | podujatia na úrovni Únie v konkrétnych a odôvodnených prípadoch. Zdôvodnenie: podujatia organizované na úrovni EÚ nie sú vždy prínosom, pretože často združujú len občanov, ktorí sú už informovaní a angažovaní, pokiaľ ide o európske témy, pričom ich výsledky neodôvodňujú potrebné vysoké výdavky. |
| (7) | úvahy/diskusie o spoločných hodnotách, ako aj o budúcnosti občianstva Únie a možnostiach účasti v tejto oblasti |
| (8) | iniciatívy na zvýšenie informovanosti o inštitúciách EÚ a ich fungovaní, o občianskych právach, a najmä o demokratických právach, ako aj o procese tvorby politík, predovšetkým EÚ na národnej úrovni. V rámci týchto iniciatív je potrebné zamerať sa na zapojenie občanov do tvorby politík a do prijímania rozhodnutí na rozličných úrovniach a v rozličných fázach |
| (11) | podpora programových informačných/poradenských a administratívnych štruktúr v členských štátoch |
| (12) | nový bod: granty v regiónoch alebo členských štátoch, v ktorých je obmedzený prístup k iným zdrojom pre aktivity spojené s cieľmi programu alebo v ktorých je účasť občanov pod priemerom |

4.10

EHSV odporúča, aby sa článok 3 ods. 2 zmenil a doplnil takto:

(3)

podpora pre organizácie všeobecného európskeho záujmu alebo s explicitným európskym rozmerom

(4)

budovanie komunít a diskusie o otázkach občianstva s cieľovým skupinami na základe využitia IKT a/alebo sociálnych médií, ako aj prostredníctvom posilnenia európskeho rozmeru v iných zdrojoch a komunikačných prostriedkoch

(5)

podujatia na úrovni Únie v konkrétnych a odôvodnených prípadoch. Zdôvodnenie: podujatia organizované na úrovni EÚ nie sú vždy prínosom, pretože často združujú len občanov, ktorí sú už informovaní a angažovaní, pokiaľ ide o európske témy, pričom ich výsledky neodôvodňujú potrebné vysoké výdavky.

(7)

úvahy/diskusie o spoločných hodnotách, ako aj o budúcnosti občianstva Únie a možnostiach účasti v tejto oblasti

(8)

iniciatívy na zvýšenie informovanosti o inštitúciách EÚ a ich fungovaní, o občianskych právach, a najmä o demokratických právach, ako aj o procese tvorby politík, predovšetkým EÚ na národnej úrovni. V rámci týchto iniciatív je potrebné zamerať sa na zapojenie občanov do tvorby politík a do prijímania rozhodnutí na rozličných úrovniach a v rozličných fázach

(11)

podpora programových informačných/poradenských a administratívnych štruktúr v členských štátoch

(12)

nový bod: granty v regiónoch alebo členských štátoch, v ktorých je obmedzený prístup k iným zdrojom pre aktivity spojené s cieľmi programu alebo v ktorých je účasť občanov pod priemerom

| 4.11 | V súvislosti s článkom 4 návrhu EHSV zdôrazňuje, že Komisia by sa podľa možnosti mala vyhnúť zmluvám o verejnom obstarávaní, ktoré najčastejšie vedú k usporiadaniu ambicióznych a nákladných reklamných kampaní, ktoré sú však vzdialené od občana. Treba zabezpečiť, aby všetky aktivity boli maximálne otvorené pre všetkých účastníkov programu. |
| --- | --- |

4.11

V súvislosti s článkom 4 návrhu EHSV zdôrazňuje, že Komisia by sa podľa možnosti mala vyhnúť zmluvám o verejnom obstarávaní, ktoré najčastejšie vedú k usporiadaniu ambicióznych a nákladných reklamných kampaní, ktoré sú však vzdialené od občana. Treba zabezpečiť, aby všetky aktivity boli maximálne otvorené pre všetkých účastníkov programu.

| 4.12 | EHSV navrhuje doplniť článok 6 podľa tohto stanoviska, najmä bodu 2.6. |
| --- | --- |

4.12

EHSV navrhuje doplniť článok 6 podľa tohto stanoviska, najmä bodu 2.6.

| 4.13 | Z článku 8 by sa malo vypustiť ustanovenie, podľa ktorého sa každoročne určujú nové priority programu, alebo by sa malo zmierniť znenie uvedeného článku. |
| --- | --- |

4.13

Z článku 8 by sa malo vypustiť ustanovenie, podľa ktorého sa každoročne určujú nové priority programu, alebo by sa malo zmierniť znenie uvedeného článku.

| 4.14 | EHSV odporúča doplniť článok 9 takto: „3. je potrebné vytvoriť možnosť aktívne zapojiť zástupcov Výboru regiónov, Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a partnerov štruktúrovaného dialógu do prác riadiaceho výboru programu a priznať im štatút experta, plnohodnotného člena, pozorovateľa, aktívneho pozorovateľa alebo podobný štatút, alebo vytvoriť formálnu alebo neformálnu medziinštitucionálnu pracovnú skupinu pre vypracovanie ročného programu“. |
| --- | --- |

4.14

EHSV odporúča doplniť článok 9 takto: „3. je potrebné vytvoriť možnosť aktívne zapojiť zástupcov Výboru regiónov, Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a partnerov štruktúrovaného dialógu do prác riadiaceho výboru programu a priznať im štatút experta, plnohodnotného člena, pozorovateľa, aktívneho pozorovateľa alebo podobný štatút, alebo vytvoriť formálnu alebo neformálnu medziinštitucionálnu pracovnú skupinu pre vypracovanie ročného programu“.

| 4.15 | EHSV odporúča doplniť článok 10 takto: „Subjekty uvedené v článku 9 návrhu musia byť široko zapojené vo všetkých fázach hodnotenia programu a jeho neskoršieho vývoja.“ |
| --- | --- |

4.15

EHSV odporúča doplniť článok 10 takto: „Subjekty uvedené v článku 9 návrhu musia byť široko zapojené vo všetkých fázach hodnotenia programu a jeho neskoršieho vývoja.“

| 4.16 | EHSV navrhuje doplniť článok 14 ods. 2 takto: „pravidelne podáva správy Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov“. EHSV odporúča doplniť na začiatok článku 14 ods. 3 slovo „predovšetkým,“. |
| --- | --- |

4.16

EHSV navrhuje doplniť článok 14 ods. 2 takto: „pravidelne podáva správy Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov“. EHSV odporúča doplniť na začiatok článku 14 ods. 3 slovo „predovšetkým,“.

| 4.17 | EHSV navrhuje doplniť kapitolu 2 prílohy („riadenie programov“) o zmienku, že je pravdepodobné a žiaduce zapojiť do správy rozličných oblastí programu zastúpenia Európskej komisie v členských štátoch alebo iné štruktúry na národnej úrovni, o ktorých sa domnieva, že by mohli byť schopné zúčastňovať sa na ich správe. |
| --- | --- |

4.17

EHSV navrhuje doplniť kapitolu 2 prílohy („riadenie programov“) o zmienku, že je pravdepodobné a žiaduce zapojiť do správy rozličných oblastí programu zastúpenia Európskej komisie v členských štátoch alebo iné štruktúry na národnej úrovni, o ktorých sa domnieva, že by mohli byť schopné zúčastňovať sa na ich správe.

| 4.18 | Pokiaľ ide o hodnotiace kritériá uvedené v prílohe, EHSV zdôrazňuje a osobitne podporuje myšlienku, aby sa pristúpilo k silnejšiemu finančnému zapojeniu v krajinách a regiónoch, v ktorých sú zdroje zamerané na plnenie cieľov programu obmedzené alebo nedostupné, alebo v ktorých ukazovatele svedčia o nízkej účasti. |
| --- | --- |

4.18

Pokiaľ ide o hodnotiace kritériá uvedené v prílohe, EHSV zdôrazňuje a osobitne podporuje myšlienku, aby sa pristúpilo k silnejšiemu finančnému zapojeniu v krajinách a regiónoch, v ktorých sú zdroje zamerané na plnenie cieľov programu obmedzené alebo nedostupné, alebo v ktorých ukazovatele svedčia o nízkej účasti.

| 4.19 | V bode 2.2.1 legislatívneho a finančného výkazu pre návrhy EHSV kategoricky odmieta a odporúča odteraz vypustiť poznámku, že účasť malých a stredných organizácií na programe predstavuje riziko pre jeho riadenie. V súlade s uvedenými pripomienkami je nutné uviesť, že tieto zoskupenia sú osobitne vhodné na zapájanie občanov a je potrebné všetkými prostriedkami podporovať ich zapojenie do programu, najmä prostredníctvom ľahšieho predkladania a správy projektov, zníženia minimálneho prahu ich rozpočtu a umožnením, aby sa v prípade, že to nie je objektívne nevyhnutné, nemusel zúčastniť aj zahraničný partner alebo tiež znížením objemu spolufinancovania. |
| --- | --- |

4.19

V bode 2.2.1 legislatívneho a finančného výkazu pre návrhy EHSV kategoricky odmieta a odporúča odteraz vypustiť poznámku, že účasť malých a stredných organizácií na programe predstavuje riziko pre jeho riadenie. V súlade s uvedenými pripomienkami je nutné uviesť, že tieto zoskupenia sú osobitne vhodné na zapájanie občanov a je potrebné všetkými prostriedkami podporovať ich zapojenie do programu, najmä prostredníctvom ľahšieho predkladania a správy projektov, zníženia minimálneho prahu ich rozpočtu a umožnením, aby sa v prípade, že to nie je objektívne nevyhnutné, nemusel zúčastniť aj zahraničný partner alebo tiež znížením objemu spolufinancovania.

| 4.20 | EHSV žiada, aby sa prehodnotil počet projektov stanovený v prílohách pre rozličné aktivity, ako aj ich miera financovania, tak aby sa zohľadnili predchádzajúce uvedené žiadosti v tomto stanovisku, aby boli finančné prostriedky prístupné pre malé alebo stredné organizácie, alebo aby sa zaviedli jedna alebo viaceré kategórie osobitne vytvorené pre malé projekty s lepším prístupom ku grantom na prevádzku, s predĺžením maximálnej dĺžky, ktorú musia dodržiavať atď. |
| --- | --- |

4.20

EHSV žiada, aby sa prehodnotil počet projektov stanovený v prílohách pre rozličné aktivity, ako aj ich miera financovania, tak aby sa zohľadnili predchádzajúce uvedené žiadosti v tomto stanovisku, aby boli finančné prostriedky prístupné pre malé alebo stredné organizácie, alebo aby sa zaviedli jedna alebo viaceré kategórie osobitne vytvorené pre malé projekty s lepším prístupom ku grantom na prevádzku, s predĺžením maximálnej dĺžky, ktorú musia dodržiavať atď.

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:181:SOM:SK:HTML.

1

(2)  COM(2011) 884 final.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 83, 30.3.2010.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 83, 30.3.2010.

4

(5)  Výsledky online konzultácie, ktorú vykonala Európska komisia (2010 – 2011).

5

(6)  U. v. EÚ C 28, 3.2.2006, s. 29 – 34.

6

(7)  Pozri poznámku pod čiarou na strane 6.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 325, 30.12.2006, s. 46 – 52.

8

(9)  COM(2011) 884 final.

9

(10)  Pozri poznámku pod čiarou na strane 6.

10

(11)  Podľa súčasného návrhu Európskej komisie celkový rozpočet programu „Európa pre občanov“ na obdobie 2014 – 2020 dosiahne 229 miliónov EUR, z ktorých je 206 miliónov EUR určených priamo na akcie vykonané v rámci programu a 23 miliónov EUR na administratívne výdavky. Pozri prílohu dokumentu COM(2011) 884 final 2011/0436 (APP).

11

(12)  Výsledky online konzultácie, ktorú vykonala Európska komisia v rokoch 2010 – 2011.

12

(13)  COM(2011) 884 final.

13

(14)  Pozri tiež Európsky parlament, generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky Únie, riaditeľstvo D rozpočtové veci, „Financovanie mimovládnych organizácií z rozpočtu Európskej únie“ (štúdia), predbežná verzia, 2010.

14

(15)  Pozri poznámku pod čiarou na strane 13.

15

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/128 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/128

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o zmrazovaní a konfiškácii príjmov z trestnej činnosti v Európskej únii“

COM(2012) 85 final – 2012/0036 (COD)

2012/C 299/23

Spravodajca: DE LAMAZE

Európsky parlament 15. marca 2012 a Rada 4. apríla 2012 sa rozhodli podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o zmrazovaní a konfiškácii príjmov z trestnej činnosti v Európskej únii“

COM(2012) 85 final – 2012/0036 (COD).

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 28. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla 2012) prijal 142 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 5 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   EHSV podporuje uvedenú iniciatívu Európskej komisie, ktorej cieľom je posilniť súčasný európsky legislatívny rámec v oblasti zmrazovania a konfiškácie príjmov z trestnej činnosti. Výbor, ktorý má rovnaké politické záujmy ako Európsky parlament a Rada, chce poukázať na to, že organizovaná kriminalita rastie a stáva sa komplexnejšou najmä vzhľadom na svoj cezhraničný charakter a značné prostriedky, ktorými disponuje. Keďže v tejto oblasti neexistujú harmonizované právne predpisy, kriminálne organizácie využívajú najmenej prísne zákony, a preto by sa malo naliehavo zintenzívniť úsilie na európskej úrovni. Ide o bezpečnosť občanov Európskej únie a tento cieľ v plnej miere odôvodňuje prijatie opatrení na úrovni EÚ podľa článku 5 ods. 3 a článku 67 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“).

1.2   EHSV by chcel však spresniť, že navrhovanie a uskutočňovanie uvedených opatrení musí byť plne v súlade s tradíciami a postupmi členských štátov v tejto oblasti a musí zohľadniť tiež osobitné črty, najmä pokiaľ ide o špecifické trestné činy, ktoré sa majú potláčať.

1.3   EHSV zdôrazňuje potrebu globálneho, operatívneho a integrovaného prístupu v tejto oblasti a zároveň ľutuje, že predkladaný návrh nezahŕňa acquis communautaire v oblasti justičnej spolupráce a spolupráce vyšetrovacích orgánov. Pátranie a identifikácia príjmov z trestnej činnosti si v prvom rade vyžadujú posilnenie právomocí úradov pre vyhľadávanie majetku a Eurojustu. EHSV okrem toho vyzýva na presadzovanie:

| — | lepšej spolupráce medzi orgánmi zodpovednými za prenasledovanie, prevenciu a trestanie rozsiahleho nelegálneho obchodovania vrátane spolupráce týkajúcej sa použitých prostriedkov, |
| --- | --- |

—

lepšej spolupráce medzi orgánmi zodpovednými za prenasledovanie, prevenciu a trestanie rozsiahleho nelegálneho obchodovania vrátane spolupráce týkajúcej sa použitých prostriedkov,

| — | spoločnej kultúry medzi všetkými odborníkmi v danej oblasti, |
| --- | --- |

—

spoločnej kultúry medzi všetkými odborníkmi v danej oblasti,

| — | horizontálneho prístupu medzi všetkými generálnymi riaditeľstvami Európskej komisie, |
| --- | --- |

—

horizontálneho prístupu medzi všetkými generálnymi riaditeľstvami Európskej komisie,

| — | daňovej a procedurálnej harmonizácie, ktorú by mohla napomôcť stratégia Európa 2020. |
| --- | --- |

—

daňovej a procedurálnej harmonizácie, ktorú by mohla napomôcť stratégia Európa 2020.

1.3.1   EHSV sa domnieva, že okrem nevyhnutnej koordinácie a systematickej výmeny informácií medzi úradmi členských štátov pre vyhľadávanie majetku je nevyhnutné z dlhodobého hľadiska uvažovať o centralizácii na úrovni EÚ v danej oblasti, a to prostredníctvom novej špecifickej štruktúry alebo priamo prostredníctvom Eurojustu. Vzhľadom na závažnosť problematiky sa boj proti organizovanej trestnej činnosti nemôže obmedziť len na spoluprácu.

1.4   Ak majú byť opatrenia v oblasti zmrazovania a konfiškácie príjmov z trestnej činnosti účinné, je potrebné zaujať globálny prístup, ktorý by vytvoril rámec pre všetky aspekty tohto nástroja. Osobitný dôraz sa pritom musí klásť na opätovné využívanie skonfiškovaného majetku, a to prioritne na sociálne účely.

V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že je nevyhnutné predísť riziku, že priamy predaj majetku umožní zločineckým organizáciám, aby sa opätovne stali držiteľom tohto majetku.

1.5   Na záver EHSV poukazuje na to, že žiadne porušenie základných práv, najmä právo na obhajobu zaručené v Charte základných práv Európskej únie, nebude môcť byť odôvodnené tým, že od toho závisí účinnosť boja proti organizovanej trestnej činnosti.

2.   Obsah návrhu Komisie

2.1   Predkladaný návrh, ktorého cieľom je ochrana legálneho hospodárstva pred prenikaním trestnej činnosti, stanovuje minimálne pravidlá pre členské štáty týkajúce sa zmrazovania a konfiškácie majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti – príjmy, vrátane nepriamych príjmov, a nástroje. Keďže hlavným právnym základom tohto návrhu je článok 83 ods. 1 ZFEÚ, jeho rozsah pôsobnosti sa obmedzuje na tzv. európske trestné činy vrátane trestných činov spáchaných prostredníctvom účasti v zločineckej organizácii, avšak iba pokiaľ boli tieto trestné činy harmonizované na európskej úrovni.

2.2   Tento návrh, ktorý nahrádza jednotnú akciu 98/699/SVV a čiastočne rámcové rozhodnutia 2001/500/SVV (1) a 2005/212/SVV (2):

| — | preberá platné ustanovenia o konfiškácii nástrojov a príjmov z trestnej činnosti na základe konečného odsudzujúceho rozsudku a konfiškácii majetku v hodnote zodpovedajúcej príjmom z trestnej činnosti (článok 3), |
| --- | --- |

—

preberá platné ustanovenia o konfiškácii nástrojov a príjmov z trestnej činnosti na základe konečného odsudzujúceho rozsudku a konfiškácii majetku v hodnote zodpovedajúcej príjmom z trestnej činnosti (článok 3),

| — | mení ustanovenia o rozšírenej konfiškácii (článok 4) stanovením jednotnej minimálnej normy namiesto súčasného režimu alternatívnych možností. Rozšírená konfiškácia sa neuplatňuje v prípade premlčania alebo v prípade, keď platí zásada ne bis in idem. |
| --- | --- |

—

mení ustanovenia o rozšírenej konfiškácii (článok 4) stanovením jednotnej minimálnej normy namiesto súčasného režimu alternatívnych možností. Rozšírená konfiškácia sa neuplatňuje v prípade premlčania alebo v prípade, keď platí zásada ne bis in idem.

2.3   Tento návrh zavádza tiež nové ustanovenia, ktoré umožnia:

| — | konfiškáciu, ktorá nie ja založená na predchádzajúcom odsúdení (článok 5), keď odsúdenie v trestnom konaní nie je možné z dôvodu úmrtia alebo dlhodobej choroby podozrivej osoby alebo keď jej útek alebo choroba bránia účinnému trestnému stíhaniu v primeranej lehote a vzniká tak riziko, že by mohlo dôjsť k premlčaniu trestného stíhania, |
| --- | --- |

—

konfiškáciu, ktorá nie ja založená na predchádzajúcom odsúdení (článok 5), keď odsúdenie v trestnom konaní nie je možné z dôvodu úmrtia alebo dlhodobej choroby podozrivej osoby alebo keď jej útek alebo choroba bránia účinnému trestnému stíhaniu v primeranej lehote a vzniká tak riziko, že by mohlo dôjsť k premlčaniu trestného stíhania,

| — | konfiškáciu majetku prevedeného na tretiu stranu, ktorá si mala byť vedomá toho, že tento majetok pochádza z trestnej činnosti (článok 6), |
| --- | --- |

—

konfiškáciu majetku prevedeného na tretiu stranu, ktorá si mala byť vedomá toho, že tento majetok pochádza z trestnej činnosti (článok 6),

| — | preventívne ochranné zmrazenie majetku, pri ktorom hrozí riziko jeho straty, ak sa nezasiahne, a pokiaľ súd potvrdí takéto opatrenie príslušných orgánov (článok), |
| --- | --- |

—

preventívne ochranné zmrazenie majetku, pri ktorom hrozí riziko jeho straty, ak sa nezasiahne, a pokiaľ súd potvrdí takéto opatrenie príslušných orgánov (článok),

| — | vedenie finančného vyšetrovania majetku dotknutej osoby, aby sa nevykonané príkazy na konfiškáciu mohli vykonať, a to aj po skončení trestného konania (článok 9), |
| --- | --- |

—

vedenie finančného vyšetrovania majetku dotknutej osoby, aby sa nevykonané príkazy na konfiškáciu mohli vykonať, a to aj po skončení trestného konania (článok 9),

| — | primeranú správu majetku, ktorý bol zmrazený, s cieľom zabrániť strate jeho hodnoty pred tým, ako bude skonfiškovaný (článok 10). |
| --- | --- |

—

primeranú správu majetku, ktorý bol zmrazený, s cieľom zabrániť strate jeho hodnoty pred tým, ako bude skonfiškovaný (článok 10).

2.4   Tieto obmedzenia základných práv (3) sú vyvážené minimálnymi zárukami, ktorých cieľom je zaistiť dodržiavanie prezumpcie neviny, práva na spravodlivé súdne konanie, práva na účinný prostriedok nápravy pred súdom a práva byť informovaný o tom, ako tieto prostriedky nápravy využiť (článok 8).

3.   Všeobecné pripomienky

3.1   Vzhľadom na značné ľudské, sociálne, hospodárske a finančné náklady spojené s organizovanou trestnou činnosťou, odhliadnuc od obmedzení práv a slobôd občanov a aktérov vnútorného trhu, ktoré táto organizovaná trestná činnosť spôsobuje, čím poškodzuje ich dôveru, EHSV vyzdvihuje zásadnú úlohu konfiškačných opatrení v boji proti tejto trestnej činnosti, pretože týmto spôsobom je zasiahnutá jej samotná podstata, ktorou je finančný zisk.

3.2   EHSV súhlasí s cieľmi uvedenej iniciatívy na posilnenie legislatívneho rámca EÚ v tejto oblasti. Európsky parlament i Rada už dlho zdôrazňujú potrebu takéhoto sprísnenia pravidiel v nadväznosti na Štokholmský program. Výbor v tejto súvislosti oceňuje zriadenie osobitného výboru pre boj proti organizovanej trestnej činnosti, korupcii a praniu špinavých peňazí na základe iniciatívy Európskeho parlamentu, čím sa potvrdzuje vôľa zaradiť boj proti týmto nebezpečným javom medzi politické priority EÚ.

3.3   EHSV apeluje na to, že si treba plne uvedomiť závažnosť situácie spôsobenej krízou a znepokojivým nárastom nezákonnej činnosti v EÚ a žiada, aby sa zintenzívnili harmonizačné opatrenia medzi členskými štátmi v oblasti zaobchádzania so zločineckými sieťami a s ich majetkom.

3.4   EHSV vyzýva na to, aby sa v čase krízy venovala pozornosť možnostiam, ktoré z hospodárskeho a sociálneho hľadiska ponúka konfiškácia nezákonne získaných príjmov, ktoré často predstavujú obrovské sumy, s cieľom vrátiť tieto príjmy do obehu legálneho hospodárstva. Ďalej poukazuje na to, že boj proti organizovanej trestnej činnosti musí vďaka takémuto prístupu vyvolať pozitívnu reťazovú reakciu, ktorá sa bude opierať o lepšie fungovanie vnútorného trhu znížením počtu prípadov narušení hospodárskej súťaže, ktoré poškodzujú legálne podniky.

3.5   Potreba globálneho, operatívneho a integrovaného prístupu

3.5.1   Keďže účinný boj proti organizovanej trestnej činnosti spočíva na globálnom prístupe, EHSV ľutuje, že harmonizácia opatrení v oblasti zmrazovania a konfiškácie nie je súčasťou celkového nástroja zahŕňajúceho acquis communautaire, ktoré bolo prijaté v rámci bývalého tretieho piliera v oblasti justičnej spolupráce a spolupráce vyšetrovacích orgánov, pretože ide o doplnkové a neoddeliteľné prvky tej istej politiky.

3.5.2   EHSV zdôrazňuje, že ak majú byť opatrenia v oblasti zmrazovania a konfiškácie príjmov z trestnej činnosti účinné, je potrebné zaujať globálny prístup, s cieľom vytvoriť právny rámec, ktorý by zohľadnil všetky súvisiace aspekty tohto nástroja. Osobitný dôraz sa pritom musí klásť na nevyhnutnosť predísť riziku, že priamy predaj majetku umožní zločineckým organizáciám, aby sa opätovne stali držiteľom tohto majetku.

3.5.3   EHSV žiada, aby v záujme koherentnosti, väčšej právnej istoty a uspokojivejšej transpozície a uplatňovania európskych noriem smernica obsahovala tiež odkaz na rozhodnutie 2006/783/SVV o uplatňovaní zásady vzájomného uznávania na príkazy na konfiškáciu a rozhodnutie 2007/845/SVV o spolupráci medzi úradmi pre vyhľadávanie majetku v členských štátoch pri vypátraní a identifikácii príjmov z trestnej činnosti.

3.5.4   V skutočnosti môžu byť opatrenia v oblasti zmrazovania a konfiškácie účinne vykonávané iba vtedy, ak sa budú opierať o rovnako účinný systém vypátrania a identifikácie príjmov z trestnej činnosti vrátane tých príjmov, ktoré boli legalizované.

3.5.5   V súvislosti s opätovným využitím skonfiškovaného majetku treba zdôrazniť, že je dôležité vytvoriť nástroje spolupráce medzi členskými štátmi, a tým podporiť výmenu osvedčených postupov medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi.

3.5.6   EHSV v tejto súvislosti poukazuje na to, že:

| — | je potrebné uľahčiť úradom pre vyhľadávanie majetku prístup k finančným informáciám (najmä k údajom týkajúcim sa bankových účtov) (4), |
| --- | --- |

—

je potrebné uľahčiť úradom pre vyhľadávanie majetku prístup k finančným informáciám (najmä k údajom týkajúcim sa bankových účtov) (4),

| — | je v záujme členských štátov, aby v plnej miere využívali možnosti Eurojustu, ktorého pridaná hodnota v oblasti cezhraničného vyšetrovania a trestného stíhania je jednoznačná, a ktorý môže uľahčiť spoluprácu medzi úradmi pre vyhľadávanie majetku a súdnymi orgánmi, |
| --- | --- |

—

je v záujme členských štátov, aby v plnej miere využívali možnosti Eurojustu, ktorého pridaná hodnota v oblasti cezhraničného vyšetrovania a trestného stíhania je jednoznačná, a ktorý môže uľahčiť spoluprácu medzi úradmi pre vyhľadávanie majetku a súdnymi orgánmi,

| — | je naliehavé posilniť právomoci iniciatívy Eurojustu, najmä právomoc začať vyšetrovanie, |
| --- | --- |

—

je naliehavé posilniť právomoci iniciatívy Eurojustu, najmä právomoc začať vyšetrovanie,

| — | je potrebné zabezpečiť spoluprácu všetkých orgánov zodpovedných za prenasledovanie, prevenciu a trestanie rozsiahleho nelegálneho obchodovania s použitím všetkých prostriedkov (elektronické databázy, vzájomná výmena informácií, ľudské, odborné a materiálne prostriedky), |
| --- | --- |

—

je potrebné zabezpečiť spoluprácu všetkých orgánov zodpovedných za prenasledovanie, prevenciu a trestanie rozsiahleho nelegálneho obchodovania s použitím všetkých prostriedkov (elektronické databázy, vzájomná výmena informácií, ľudské, odborné a materiálne prostriedky),

| — | je naliehavé vytvoriť spoločnú európsku kultúru v tejto oblasti prostredníctvom výmeny zamestnancov colných, policajných, daňových a súdnych orgánov, |
| --- | --- |

—

je naliehavé vytvoriť spoločnú európsku kultúru v tejto oblasti prostredníctvom výmeny zamestnancov colných, policajných, daňových a súdnych orgánov,

| — | je potrebné vytvoriť nevyhnutnú súčinnosť medzi jednotlivými generálnymi riaditeľstvami Európskej komisie, aby sme napomohli tento cieľ, |
| --- | --- |

—

je potrebné vytvoriť nevyhnutnú súčinnosť medzi jednotlivými generálnymi riaditeľstvami Európskej komisie, aby sme napomohli tento cieľ,

| — | je potrebná daňová a procedurálna harmonizácia, aby sa zlikvidovali útočiská organizovanej trestnej činnosti v Európe a |
| --- | --- |

—

je potrebná daňová a procedurálna harmonizácia, aby sa zlikvidovali útočiská organizovanej trestnej činnosti v Európe a

| — | je potrebné prepojiť boj proti organizovanej trestnej činnosti so stratégiou Európa 2020. |
| --- | --- |

—

je potrebné prepojiť boj proti organizovanej trestnej činnosti so stratégiou Európa 2020.

3.5.7   Úspech a účinnosť niektorých centralizačných krokov prijatých na vnútroštátnej úrovni (5) v oblasti skonfiškovaného majetku navyše ukazuje, že tieto skúsenosti by sa mali preniesť na európsku úroveň. EHSV navrhuje, aby sa okrem nevyhnutnej koordinácie a systematickej výmeny informácií medzi úradmi členských štátov pre vyhľadávanie majetku dôkladne preskúmala možnosť centralizácie na úrovni EÚ v danej oblasti, a to prostredníctvom novej špecifickej štruktúry alebo priamo prostredníctvom Eurojustu. Hoci v súčasnosti myšlienka takejto centralizácie naráža v členských štátoch na citlivú otázku spoločného používania niektorých databáz, musíme ju považovať za cieľ, i keď dlhodobý, pretože na dosiahnutie cieľov v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti len spolupráca nestačí.

3.5.8   EHSV na záver upozorňuje, že európska stratégia v oblasti konfiškácie príjmov z trestnej činnosti bude účinná iba vtedy, ak bude súčasťou celosvetového prístupu, a preto ľutuje, že spomínaný návrh sa týmto kľúčovým aspektom nezaoberá.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1   Článok 1 návrhu smernice: Nahradiť slová „v trestných veciach“ slovami „získaného trestnou činnosťou“.

4.2   Článok 2 ods. 1 návrhu smernice: Predmet zmrazovania a konfiškácie.

4.2.1   EHSV víta rozšírenie týchto opatrení na nepriame výnosy, čo je v porovnaní s rozhodnutím 2005/212/SVV výrazným pokrokom.

4.3   Článok 3 ods. 2 návrhu smernice: Konfiškácia náhrady hodnoty.

4.3.1   EHSV odporúča rozšíriť ju na majetok použitý na spáchanie trestného činu (označený ako „nástroje“). Domnieva sa, že nie je dôvod obmedziť toto opatrenie len na príjmy z trestnej činnosti. EHSV poukazuje na to, že vymedzenie pojmu „nástroje“ zahŕňa dopravné prostriedky použité na prepravu príjmov z trestnej činnosti v EÚ.

4.4   Článok 4 návrhu smernice: Rozšírené právomoci na konfiškáciu.

4.4.1   EHSV víta zjednodušenie, ktoré prináša stanovenie jednotnej normy v tejto oblasti, pretože režim alternatívnych možností zavedený rozhodnutím 2005/212/SVV viedol k príliš veľkému počtu odlišných vnútroštátnych prístupov a škodil riadnemu uplatňovaniu zásady vzájomného uznávania v tejto oblasti.

4.4.2   EHSV vyjadruje veľké sklamanie z toho, že kritérium nepomeru medzi hodnotou majetku a legálnymi príjmami už nie je v popredí (6), a že je iba implicitne obsiahnuté medzi „osobitnými skutočnosťami“, na základe ktorých súd rozhoduje (článok 4 ods. 1). Toto kritérium má v skutočnosti rozhodujúci význam práve pre tie členské štáty, ktoré najviac pokročili v boji proti organizovanej trestnej činnosti. EHSV berie na vedomie rozhodnutie Komisie ponechať na uvážení vnútroštátnych súdov, či budú na toto kritérium odkazovať a žiada Európsky parlament a Radu, aby toto kritérium opätovne zaviedli a v návrhu smernice po odkaze na „osobu odsúdenú za trestný čin“ doplnili slová „úmerne k výške jej legálnych príjmov“. EHSV zároveň vyzýva vnútroštátne orgány, aby považovali toto kritérium za mimoriadne dôležité.

4.5   Článok 5 návrhu smernice: Konfiškácia, ktorá nie je založená na predchádzajúcom odsúdení.

4.5.1   I keď principiálne sa môže javiť ťažké zladiť konfiškáciu so skutočnosťou, že dotknutá osoba sa nezodpovedá za skutky, ktoré sú základom tohto opatrenia, EHSV uznáva, že z praktického hľadiska ide o užitočné opatrenie a podporuje ho z dôvodu jeho účinnosti. Uvedené opatrenie by okrem toho uľahčilo vzájomné uznávanie s krajinami, v ktorých platí zvykové právo a ktoré už teraz uplatňujú postupy konfiškácie založené na občianskoprávnych konaniach.

4.5.2   EHSV sa obáva, že zavedenie pojmu „dlhodobá choroba podozrivej alebo obžalovanej osoby“ otvorí cestu rôznym taktikám. Keďže právo EÚ umožňuje, aby každá obvinená osoba bola zastúpená obhajcom, EHSV žiada, aby choroba nebola dôvodom konfiškácie, ktorá nie je založená na predchádzajúcom odsúdení, a preto žiada vypustiť z návrhu smernice odkaz na ňu (článok 5).

4.6   Článok 7 návrhu smernice: Zmrazenie.

4.6.1   EHSV pripomína, že súdne konanie a dodržiavanie práva na obhajobu nesmú byť vylúčené na základe odôvodnenia, že od toho závisí účinnosť prevencie.

4.6.2   EHSV sa domnieva, že akékoľvek zmrazenie musí v primeranej lehote potvrdiť súd, avšak príslušný správny orgán musí byť oprávnený prijať akékoľvek okamžité ochranné opatrenie.

4.7   Článok 8 návrhu smernice: Záruky týkajúce sa práva na obhajobu.

4.7.1   Návrh poskytuje obvinenej osobe minimálne procedurálne záruky a súdne prostriedky nápravy v súlade s prístupom Európskeho súdu pre ľudské práva, ktorý sa uplatňuje pri individuálnom posudzovaní primeranosti určitých opatrení obmedzujúcich základné právo na majetok – najmä rozšírená konfiškácia, konfiškácia bez usvedčenia zo spáchania trestného činu a konfiškácia majetku tretích strán. Hoci sa zdá byť zbytočné pripomínať právo na nestranný súd, je naopak užitočné spresniť, že akýkoľvek súdny príkaz na konfiškáciu musí byť odôvodnený a oznámený dotknutej osobe.

4.7.2   V záujme súladu s požiadavkami stanovenými európskymi normami v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí EHSV zdôrazňuje, že v súvislosti s budúcim nástrojom určeným na tento účel je nevyhnutné, aby osoba, ktorej majetok bol zhabaný, mala právo na právnu pomoc.

4.7.3   Podľa názoru EHSV by obvinená osoba nemala mať menej práv než tretia osoba, ktorá uchováva predmetný majetok. Aby sa predišlo akýmkoľvek nejasnostiam v tomto smere, EHSV navrhuje preformulovať odsek 1 takto: „Každý členský štát prijme potrebné opatrenia, ktorými zaistí osobám dotknutým opatreniami ustanovenými v tejto smernici na účely ochrany ich práv právo na účinný prostriedok nápravy a právo na právnu pomoc. Súdne rozhodnutie o konfiškácii musí byť odôvodnené a oznámené dotknutej osobe.“

4.8   Článok 9 návrhu smernice: Účinné vykonanie.

4.8.1   Podľa EHSV cieľ zabezpečiť účinné vykonanie rozhodnutia o konfiškácii, ktorý je sám o sebe legitímnym cieľom, nemôže ospravedlniť prijatie „ďalších opatrení“ po konečnom odsudzujúcom rozsudku, ktoré by dopĺňali rozhodnutie súdu. Ide tu o nevyhnutnú ochranu zásady spravodlivého súdneho konania a zásady určenia trestu. Prijateľné sú samozrejme iba „ďalšie vyšetrovacie opatrenia na zabezpečenie kontinuity účinného výkonu trestu uloženého súdnym orgánom.“

4.8.2   EHSV konštatuje, že okrem samotnej konfiškácie môže byť uložený aj trest v podobe trestnoprávnych, daňových alebo colných sankcií, s cieľom vyvážiť riziko podvodu na úkor štátu, a to na základe zloženia majetku získaného nezákonným spôsobom. Odporúča preto, aby smernica ustanovila posilnenú spoluprácu medzi členskými štátmi, aby sa každý členský štát mohol ubezpečiť, že uložený trest bude vykonaný. Takéto ustanovenie by bolo nevyhnutnou podmienkou účinného trestného stíhania.

4.9   Otázka prerozdelenia a vrátenia skonfiškovaných finančných prostriedkov

4.9.1   Otázka prerozdelenia týchto finančných prostriedkov, ktorá ani zďaleka nie je vedľajšou otázkou, má priamy vplyv na celkovú účinnosť stratégie konfiškácie. Priamy predaj majetku často umožňuje, aby zločinecké organizácie tento majetok znovu nadobudli nepriamym spôsobom. EHSV preto poukazuje na to, že by bolo užitočné prerozdeliť tento majetok prioritne na sociálne účely, ako je to napríklad v Taliansku. Ako konštatoval Európsky parlament (7), takýto prístup by mal dvojnásobný prínos, pretože by pomáhal predchádzať organizovanej trestnej činnosti a podporil by hospodársky a sociálny rozvoj.

4.9.2   EHSV považuje za dôležité to, že generálne riaditeľstvo JUST začalo uvažovať o otázke sociálneho prerozdelenia príjmov pochádzajúcich z trestnej činnosti. Existuje viacero možných riešení, do ktorých musia byť zapojené ústredné orgány členských štátov a ktoré treba preskúmať a prispôsobiť s prihliadnutím na obete, všeobecný záujem a povahu samotného zmrazeného majetku.

4.9.3   Potreba dodržiavania zásad subsidiarity a proporcionality nesmie brániť EÚ v tom, aby v tejto oblasti navrhla všeobecný právny rámec. EHSV vyzýva členské štáty, aby si v tejto oblasti vymieňali osvedčené postupy.

4.9.4   Podmienkou je stanovenie jasných pravidiel v oblasti vrátenia skonfiškovaného majetku. Často sa totiž stáva, že štát, na území ktorého bol majetok zhabaný, nie je štát, ktorému sa tento majetok musí vrátiť. V záujme spravodlivosti a stanovenia jednotných pravidiel v členských štátoch EHSV žiada, aby EÚ objasnila tento bod najmä s ohľadom na rámcové rozhodnutie z roku 2006, na základe ktorého si členské štáty majú tento majetok rozdeliť na polovicu.

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Rámcové rozhodnutie o praní špinavých peňazí, identifikácii, vyhľadávaní, zmrazení, zaistení a konfiškácii prostriedkov a príjmov z trestnej činnosti.

1

(2)  Rámcové rozhodnutie o konfiškácii príjmov, nástrojov a majetku z trestnej činnosti.

2

(3)  Alebo týchto zásad.

3

(4)  Pozri správu Komisie vychádzajúcu z článku 8 rozhodnutia Rady 2007/845/SVV, 12. apríl 2011.

4

(5)  Najmä AGRASC vo Francúzsku a BOOM v Holandsku.

5

(6)  Toto kritérium bolo jedným z troch alternatívnych a/alebo kumulatívnych možností v rozhodnutí 2005/212/SVV (článok 3 ods. 2 písm. c).

6

(7)  Správa o organizovanej trestnej činnosti v EÚ, október 2011.

7

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/133 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/133

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde pre námorníctvo a rybárstvo, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1198/2006, nariadenie Rady (ES) č. 861/2006 a nariadenie Rady (EÚ) č. XXX/2011 o integrovanej námornej politike“

COM(2011) 804 final – 2011/0380 (COD)

2012/C 299/24

Spravodajca: pán Sarró IPARRAGUIRRE

Európska rada (15. decembra 2011) a Európsky parlament (16. januára 2012) sa v súlade s článkom 43 Zmluvy o fungovaní Európskej únie rozhodli prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde pre námorníctvo a rybárstvo, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1198/2006, nariadenie Rady (ES) č. 861/2006 a nariadenie Rady (EÚ) č. XXX/2011 o integrovanej námornej politike“

COM(2011) 804 final – 2011/0380(COD).

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená prípravnými prácami prijala svoje stanovisko 26. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla 2012) prijal 150 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 6 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   Výbor víta návrh Komisie a súhlasí so stanovenými cieľmi a prioritami. Domnieva sa však, že v rámci prvého cieľa by sa malo špecifikovať, že rybolov a akvakultúra musia byť udržateľné a konkurencieschopné z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho hľadiska. EHSV sa tiež nazdáva, že medzi cieľmi Európskeho fondu pre námorníctvo a rybárstvo (EFNR) chýba osobitný odkaz na obchodný a spracovateľský sektor zameraný na produkty rybolovu a akvakultúry.

1.2   Pokiaľ ide o definíciu pojmu „maloobjemový pobrežný rybolov“, EHSV poukazuje na obsah svojho stanoviska k reforme spoločnej rybárskej politiky a vyzýva Radu a Európsky parlament, aby náležite doplnili návrh Komisie.

1.3   Výbor súhlasí s cieľom odstrániť prípadnú nadmernú kapacitu flotily. Domnieva sa, že je preto potrebné zachovať podporu na definitívne zastavenie činnosti rybárskych lodí, ak to umožní, aby sa každý segment skutočne prispôsobil existujúcim možnostiam rybolovu.

1.4   EHSV takisto považuje za potrebné zachovať podporu na dočasné zastavenie činnosti flotily.

1.5   Výbor považuje za veľmi dôležité poskytovať pomoc na rozvoj vzťahov a vytváranie partnerstiev medzi vedeckými a rybárskymi subjektmi, na podporu ľudského kapitálu a sociálneho dialógu, na stimulovanie diverzifikácie a vytváranie pracovných miest ako aj na zlepšenie bezpečnosti na palube. Okrem toho sa nazdáva, že by sa mali zaviesť opatrenia, ktoré prilákajú do odvetvia rybolovu mladých profesionálov, v snahe zabezpečiť chýbajúcu výmenu generácií, a mala by sa venovať väčšia pozornosť tvorbe a zachovaniu pracovných miest.

1.6   EHSV súhlasí s poskytovaním podpory na vykonávanie ochranných opatrení v rámci SRP, obmedzovanie vplyvu rybolovu na morské prostredie, inovácie, ochranu a obnovu morskej biodiverzity, zmiernenie klimatických zmien, lepšie využitie nežiaducich úlovkov a zvýšenie energetickej účinnosti.

1.7   Výbor súhlasí s podporou vnútrozemského rybolovu. Domnieva sa však, že by sa mali zaviesť opatrenia na podporu prevencie vzájomného pôsobenia sladkovodnej akvakultúry a sladkovodného rybolovu.

1.8   EHSV podporuje opatrenia zamerané na udržateľný rozvoj akvakultúry a oblastí rybolovu a navrhuje v stanovisku niekoľko dôležitých zlepšení.

1.9   EHSV víta opatrenia súvisiace s marketingom a spracovaním. Považuje však za potrebné zachovať podporu, ktorá vykompenzuje organizáciám výrobcov skladovanie výrobkov rybolovu až do ukončenia platnosti EFNR. Takisto považuje za nevyhnutné zachovať mechanizmus vyrovnávacích príspevkov za tuniaka smerujúceho do spracovateľského priemyslu. Okrem toho sa domnieva, že by sa medzi osobitné ciele malo začleniť zlepšenie konkurencieschopnosti spracovateľského priemyslu, zlepšenie podmienok verejného zdravia a kvality výrobkov, zníženie negatívneho vplyvu na životné prostredie a zvýšenie energetickej účinnosti, zlepšenie využívania málo využívaných druhov, vedľajších výrobkov a odpadu, vývoj a výroba nových produktov a ich uvádzanie na trh, využívanie nových technológií a inovačných metód vo výrobe, otváranie a rozvoj trhov a zlepšenie pracovných podmienok a odborného vzdelávania zamestnancov.

1.10   EHSV víta všetky návrhy v súvislosti s integrovanou námornou politikou.

2.   Súvislosti

2.1   Reforma spoločnej rybárskej politiky (SRP) nadobudne účinnosť 1. januára 2013 (1).

2.2   Platná SRP sa z finančného hľadiska opiera o nariadenie (ES) č. 1198/2006 o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo, ktorého preskúmanie bolo plánované pred 1. januárom 2014.

2.3   Integrovaná námorná politika (INP) sa v období rokov 2008 – 2010 financovala prostredníctvom súboru pilotných projektov a prípravných činností. Komisia navrhla nový finančný nástroj na obdobie rokov 2012 – 2013.

2.4   Zámerom nového Európskeho fondu pre námorníctvo a rybárstvo (EFNR), ktorý nadobudne účinnosť 1. januára 2014, je zaistiť reformu SRP a konsolidáciu INP.

3.   Analýza návrhu

3.1   Ciele a priority

3.1.1   Návrh vo všeobecnosti rozdeľuje podporu prideľovanú v rámci „spoločného hospodárenia“, predovšetkým SRP a „priameho hospodárenia“, ktoré pokrýva INP a doplnkové opatrenia k SRP, ako aj k INP, a zavádza finančné opatrenia EÚ na uskutočňovanie:

| a) | spoločnej rybárskej politiky; |
| --- | --- |

a)

spoločnej rybárskej politiky;

| b) | príslušných opatrení týkajúcich sa morského práva; |
| --- | --- |

b)

príslušných opatrení týkajúcich sa morského práva;

| c) | udržateľného rozvoja rybárskych oblastí a vnútrozemského rybolovu; |
| --- | --- |

c)

udržateľného rozvoja rybárskych oblastí a vnútrozemského rybolovu;

| d) | integrovanej námornej politiky. |
| --- | --- |

d)

integrovanej námornej politiky.

3.1.2   Pokiaľ ide o definíciu pojmu „maloobjemový pobrežný rybolov“, EHSV poukazuje na obsah svojho stanoviska k reforme. Výbor sa domnieva, že sa nezohľadňuje skutočný stav drobnej flotily v jednotlivých členských štátoch a že sa stanovuje jediné ľubovoľné kritérium, ktoré môže viesť k diskriminačným situáciám. EHSV preto žiada, aby sa k dĺžke pridali dodatočné kritériá, ktoré by sa mohli uplatňovať s cieľom definovať tento vysoko rozmanitý druh rybolovu, ako je napríklad obdobie strávené na otvorenom mori, vzdialenosť od pobrežia, druh rybárskeho výstroja alebo väzby na miestne komunity. Rovnako by sa mala definícia drobného rybolovu vzťahovať aj na lov prostredníctvom pascových sietí.

3.1.3   EHSV považuje za vhodné objasniť pojmy „samostatne zárobkovo činní rybári“ a „zamestnanci“ s cieľom presne vymedziť adresátov rozličných opatrení EFNR, keďže pojem „rybár“ sa často používa v rozličných kontextoch: majitelia lodí, samostatne zárobkovo činní rybári atď.

3.1.4   Cieľom EFNR je:

| a) | podpora udržateľného a konkurencieschopného rybárstva a akvakultúry; |
| --- | --- |

a)

podpora udržateľného a konkurencieschopného rybárstva a akvakultúry;

| b) | podpora rozvoja a vykonávania integrovanej námornej politiky spôsobom, ktorý dopĺňa politiku súdržnosti a spoločnú rybársku politiku; |
| --- | --- |

b)

podpora rozvoja a vykonávania integrovanej námornej politiky spôsobom, ktorý dopĺňa politiku súdržnosti a spoločnú rybársku politiku;

| c) | podpora vyváženého a inkluzívneho územného rozvoja rybolovných oblastí; |
| --- | --- |

c)

podpora vyváženého a inkluzívneho územného rozvoja rybolovných oblastí;

| d) | podpora vykonávania SRP. |
| --- | --- |

d)

podpora vykonávania SRP.

3.1.5   EHSV sa domnieva, že v rámci prvého cieľa by sa malo špecifikovať, že rybolov a akvakultúra musia byť udržateľné a konkurencieschopné z hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho hľadiska.

3.1.6   V opise uvedených cieľov, ako aj v prioritách EÚ podľa EHSV chýba osobitný odkaz na obchodný a spracovateľský sektor, keďže ide o príjemcov, na ktoré sú zamerané opatrenia uvedené v návrhu. Výbor v tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie nad tým, že medzi cieľmi nie je zahrnuté financovanie investícií určených na zaistenie bezpečnosti a kvality výrobkov, zlepšenie pracovných podmienok a podnikateľského prostredia a na podporu rozvoja silnej, inovatívnej a udržateľnej priemyselnej základne, ktorá je schopná vytvárať pracovné miesta a konkurovať na svetovom trhu.

3.1.7   Návrh sa bude vzťahovať na operácie, ktoré sa vykonávajú na území Únie, pokiaľ nie je v tomto nariadení stanovené inak.

3.2   Prípustnosť žiadostí a neoprávnené operácie

3.2.1   Počas určeného časového obdobia nebudú prípustné žiadosti predložené prevádzkovateľmi, ktorí sa dopustili nezrovnalosti v súvislosti s Európskym fondom pre rybárstvo (EFR) alebo fondom EFNR, ktorí sa dopustili závažného porušenia nariadenia o nezákonnom, nenahlásenom a neregulovanom rybolove (INDNR), ktorí sú na zozname plavidiel vykonávajúcich nezákonný, nenahlásený a neregulovaný rybolov a ktorí sa dopustili iných prípadov nedodržania pravidiel SRP vážne ohrozujúcich udržateľnosť dotknutých zásob.

3.2.2   V rámci fondu EFNR nie sú oprávnené tieto operácie:

| a) | operácie, ktoré zvyšujú rybolovnú kapacitu plavidiel; |
| --- | --- |

a)

operácie, ktoré zvyšujú rybolovnú kapacitu plavidiel;

| b) | stavba nových rybárskych plavidiel, vyradenie alebo dovoz rybárskych plavidiel; |
| --- | --- |

b)

stavba nových rybárskych plavidiel, vyradenie alebo dovoz rybárskych plavidiel;

| c) | dočasné pozastavenie rybolovných činností; |
| --- | --- |

c)

dočasné pozastavenie rybolovných činností;

| d) | experimentálny rybolov; |
| --- | --- |

d)

experimentálny rybolov;

| e) | prevod vlastníctva podniku; |
| --- | --- |

e)

prevod vlastníctva podniku;

| f) | priame opätovné zarybňovanie, pokiaľ sa s ním v právnom akte EÚ výslovne nepočíta ako s ochranným opatrením alebo pokiaľ nejde o experimentálne zarybňovanie. |
| --- | --- |

f)

priame opätovné zarybňovanie, pokiaľ sa s ním v právnom akte EÚ výslovne nepočíta ako s ochranným opatrením alebo pokiaľ nejde o experimentálne zarybňovanie.

3.2.3   EHSV sa domnieva, že je potrebné zachovať podporu na definitívne zastavenie činnosti rybárskych lodí, aby sa mohla začať seriózna a dôkladná reštrukturalizácia flotily EÚ, ak sa umožní, aby sa každý segment skutočne prispôsobil existujúcim možnostiam rybolovu v rámci hospodársky, sociálne a environmentálne udržateľného rybolovu. Takisto by sa mali zahrnúť opatrenia na kompenzáciu v prípade zanechania tohto povolania ukončením činnosti plavidiel, ako je napríklad predčasný odchod do dôchodku a paušálne náhrady.

3.2.4   Zrušenie uvedenej podpory odôvodňovala Komisia tvrdením, že sa ňou nepodarilo vyriešiť problém nadmernej kapacity flotily Únie, pričom sa opierala o správu Dvora audítorov, ktorá analyzovala, či prijaté opatrenia prispeli k prispôsobeniu kapacity flotíl súčasným možnostiam rybolovu.

3.2.5   Výbor však konštatuje, že táto správa nespochybňuje vplyv podpory na definitívne zastavenie činností, ale ponúka súbor odporúčaní samotnej Komisii a členským štátom.

3.2.5.1   Komisii odporúča, aby prijala vhodnejšie opatrenia na dosiahnutie rovnováhy medzi kapacitou a možnosťami rybolovu, stanovila účinné obmedzenia kapacity flotíl, a aby sa uistila, že programy prevodu rybolovných povolení prispievajú k znižovaniu nadmernej kapacity.

3.2.5.2   členským štátom odporúča dohliadať na to, aby opatrenia na podporu investícií do plavidiel neprispievali k zvyšovaniu kapacity, aby zaručili, že šrotovacie režimy budú mať pozitívny vplyv na udržateľnosť vybraných populácií rýb a zabránili prideľovaniu verejnej podpory na programy vyraďovania nečinných lodí.

3.2.6   Na vyriešenie problému nadmernej kapacity Komisia navrhuje systém prevoditeľných rybolovných povolení. EHSV vo svojom stanovisku o reforme odmietol tento systém, pretože podpora na definitívne zastavenie činností by sa mala zachovať s cieľom znížiť prípadnú nadmernú kapacitu.

3.2.7   Na druhej strane EHSV považuje za potrebné uchovať podporu na prechodné pozastavenie činnosti, pretože je dôležitá pre zlepšenie stavu zdrojov, predovšetkým pokiaľ ide o biologický odpočinok a takisto o čiastočné nahradenie výpadku príjmov rybárov počas obdobia pozastavenia.

3.2.8   Podpora pri prechodnom pozastavení činnosti je úplne odôvodnená v týchto prípadoch:

| a) | výrazné zníženie kvót alebo intenzity rybolovu v rámci viacročných plánov riadenia rybolovu; |
| --- | --- |

a)

výrazné zníženie kvót alebo intenzity rybolovu v rámci viacročných plánov riadenia rybolovu;

| b) | vypovedanie alebo ukončenie dohôd o rybnom hospodárstve a |
| --- | --- |

b)

vypovedanie alebo ukončenie dohôd o rybnom hospodárstve a

| c) | prírodné katastrofy. |
| --- | --- |

c)

prírodné katastrofy.

3.2.9   Výbor sa domnieva, že táto podpora nadobúda osobitný význam v rámci zachovania a rozvoja sociálno-ekonomickej siete regiónov, ktoré sú vo veľkej miere závislé od rybolovu, pretože je určená vlastníkom lodí, ako aj posádkam, a zaručuje kontinuitu rybolovu.

3.3   Rozpočtové prostriedky v rámci spoločného hospodárenia a priameho hospodárenia

3.3.1   Rozpočtové prostriedky v rámci spoločného hospodárenia na obdobie rokov 2014 – 2020 sa zvýšia na 5520 miliónov EUR a budú rozdelené medzi členské štáty na základe objektívnych kritérií uvedených v návrhu. Prostriedky v rámci priameho hospodárenia, vrátane technickej pomoci, sa zvýšia na 1047 miliónov EUR.

3.3.2   Na získanie prístupu k spolufinancovaniu plánovanému v EFNR vypracuje každý členský štát jednotný operačný program na vykonávanie priorít EÚ. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov schváli operačné programy členských štátov a ich zmeny.

3.4   Opatrenia financované v rámci spoločného hospodárenia

3.4.1   Udržateľný rozvoj rybolovu

3.4.1.1   Podpora plánovaná v rámci tejto koncepcie prispeje k dosiahnutiu týchto priorít EÚ:

| — | rozvoj inovatívneho a konkurencieschopného rybárstva, |
| --- | --- |

—

rozvoj inovatívneho a konkurencieschopného rybárstva,

| — | podpora udržateľnej akvakultúry, ktorá bude účinne využívať zdroje. |
| --- | --- |

—

podpora udržateľnej akvakultúry, ktorá bude účinne využívať zdroje.

3.4.1.2   Stanovuje sa všeobecná podmienka, že majiteľ, ktorému sa poskytne podpora určená na prispôsobenie plavidiel používaných v rámci maloobjemového pobrežného rybolovu tak, aby sa dali využiť na činnosti, ktoré nesúvisia s rybolovom, alebo ktorý dostal podporu určenú na investície do plavidiel s cieľom čo najlepšie využiť nežiaduce úlovky komerčných zásob rýb a zhodnotiť časti ulovených rýb, ktoré sa nevyužívajú naplno, nesmie presunúť predmetné plavidlo do tretej krajiny mimo EÚ počas najmenej piatich rokov odo dňa, keď došlo k uskutočneniu platby na účet príjemcu.

3.4.1.3   Podľa EHSV je potrebné prepracovať znenie bodu 3.4.1.2. a stanoviť v ňom, že plavidlá vyvezené v priebehu piatich rokov od získania podpory budú musieť túto podporu vrátiť v súlade so zásadou prorrata temporis.

3.4.1.4   Inovácie Podpora v rámci fondu EFNR sa môže vzťahovať na projekty zamerané na vývoj a zavádzanie výrobkov, procesov, systémov riadenia a organizačných systémov, ktoré sú nové alebo výrazne vylepšené v porovnaní so súčasným stavom.

3.4.1.5   Podľa EHSV je potrebné špecifikovať význam pojmu „súčasný stav“ a pripomína, že inovácie sa vzťahujú aj na sociálne aspekty.

3.4.1.6   Operácie financované v rámci inovácií sa vykonávajú v spolupráci s vedeckým alebo technickým orgánom uznaným členským štátom, ktorý overuje výsledky týchto operácií.

3.4.1.7   EHSV sa domnieva, že nie všetky činnosti v oblasti inovácií si nevyhnutne vyžadujú zapojenie vedeckého alebo technického orgánu. Dôležitejšou požiadavkou musí byť zlepšenie hospodárskych výsledkov, ktoré rybárske podniky dosiahnu vzhľadom na tieto činnosti.

3.4.1.8   Poradenské služby Z fondu EFNR sa môžu podporovať:

| — | štúdie uskutočniteľnosti, v ktorých sa posúdi realizovateľnosť projektov, |
| --- | --- |

—

štúdie uskutočniteľnosti, v ktorých sa posúdi realizovateľnosť projektov,

| — | poskytovanie odborného poradenstva v oblasti obchodných a marketingových stratégií. |
| --- | --- |

—

poskytovanie odborného poradenstva v oblasti obchodných a marketingových stratégií.

3.4.1.9   Komisia navrhuje, aby štúdie uskutočniteľnosti, v ktorých sa posúdi realizovateľnosť projektov a poskytovanie odborného poradenstva v oblasti obchodných a marketingových stratégií mali na starosti uznané vedecké a technické orgány s požadovanými poradenskými právomocami a aby ich náklady neprevyšovali sumu 3 000 EUR.

3.4.1.10   EHSV sa domnieva, že tieto činnosti sa majú rozšíriť tak, aby zahŕňali aj súkromné firmy, ktoré dokážu navrhovať strategické plány podnikateľského a obchodného charakteru a poskytovať súvisiace poradenstvo, a že by sa mala zvýšiť maximálna čiastka. V každom prípade by sa mala stanoviť metóda na určovanie tejto čiastky pri definovaní kritérií pre výber projektov.

3.4.1.11   Partnerstvá medzi vedeckými a rybárskymi subjektmi Z fondu EFNR možno podporovať:

| — | vytvorenie siete nezávislých vedeckých orgánov a rybárov alebo organizácií združujúcich rybárov, |
| --- | --- |

—

vytvorenie siete nezávislých vedeckých orgánov a rybárov alebo organizácií združujúcich rybárov,

| — | činnosti vykonávané touto sieťou. |
| --- | --- |

—

činnosti vykonávané touto sieťou.

3.4.1.12   EHSV považuje za mimoriadne dôležité, aby sa podporili vzťahy medzi výskumníkmi a rybármi.

3.4.1.13   Podpora ľudského kapitálu a sociálneho dialógu Z fondu EFNR sa môže podporovať:

| — | celoživotné vzdelávanie, šírenie vedeckých poznatkov a inovatívnych postupov a získavanie nových odborných zručností predovšetkým v oblasti udržateľného riadenia morských ekosystémov, činností v námornom odvetví, inovácií a podnikania, |
| --- | --- |

—

celoživotné vzdelávanie, šírenie vedeckých poznatkov a inovatívnych postupov a získavanie nových odborných zručností predovšetkým v oblasti udržateľného riadenia morských ekosystémov, činností v námornom odvetví, inovácií a podnikania,

| — | vytváranie sietí a výmena skúseností medzi zúčastnenými stranami vrátane organizácií zasadzujúcich sa za rovnosť príležitostí žien a mužov, |
| --- | --- |

—

vytváranie sietí a výmena skúseností medzi zúčastnenými stranami vrátane organizácií zasadzujúcich sa za rovnosť príležitostí žien a mužov,

| — | sociálny dialóg na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni, na ktorom sa zúčastňujú rybári alebo iné dotknuté zúčastnené strany. |
| --- | --- |

—

sociálny dialóg na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni, na ktorom sa zúčastňujú rybári alebo iné dotknuté zúčastnené strany.

3.4.1.14   EHSV uznáva úsilie Komisie zahrnúť činnosti určené na podporu ľudského kapitálu a sociálneho dialógu, tvorby pracovných miest, bezpečnosti a zdravia na palube rybárskych lodí. Nazdáva sa však, že je potrebné objasniť alebo doplniť niektoré aspekty. EHSV chce v prvom rade spresniť, že sociálny dialóg je proces, ktorého súčasťou sú sociálni partneri, t.j. organizácie zastupujúce zamestnávateľov a zamestnancov. V súvislosti s podporou sociálneho dialógu je preto potrebné vypustiť pojem „iné dotknuté zúčastnené strany“. Výbor sa ďalej domnieva, že okrem rybárov by sa medzi príjemcov tejto podpory mali zahrnúť aj iní prevádzkovatelia, aby tak z nej mohli profitovať aj iné osoby pôsobiace v oblasti rybolovu, ktoré vykonávajú pomocné práce: opravári výstroja, zamestnanci vykládky v prístavoch atď. EHSV okrem toho považuje za vhodné, aby sa podporovalo spolufinancovanie európskych činností uskutočňovaných európskymi organizáciami v tomto sektore, predovšetkým informačných seminárov o vývoji SRP s cieľom umožniť sociálnym partnerom lepšie pochopiť právne predpisy, podporovať dodržiavanie pravidiel a optimalizovať využívanie fondov. A napokon sa EHSV nazdáva, že EFNR by mal zahŕňať finančnú podporu pre vzdelávanie a odbornú prípravu rybárov, aby tak boli schopní nájsť si prácu v iných odvetviach. Súčasťou tejto finančnej podpory musí byť kompenzácia za stratu príjmov počas obdobia vzdelávania a odbornej prípravy.

3.4.1.15   Uľahčenie diverzifikácie a tvorby pracovných miest Z fondu EFNR sa môže podporovať:

| — | začatie podnikania v sektoroch, ktoré nesúvisia s rybolovom, |
| --- | --- |

—

začatie podnikania v sektoroch, ktoré nesúvisia s rybolovom,

| — | prispôsobenie plavidiel používaných v rámci maloobjemového pobrežného rybolovu tak, aby sa dali využiť na činnosti, ktoré nesúvisia s rybolovom. |
| --- | --- |

—

prispôsobenie plavidiel používaných v rámci maloobjemového pobrežného rybolovu tak, aby sa dali využiť na činnosti, ktoré nesúvisia s rybolovom.

3.4.1.16   EHSV sa domnieva, že by sa mala vypustiť zmienka o maloobjemovom rybolove, aby sa podporila úprava akéhokoľvek rybárskeho plavidla na inú činnosť než je rybolov.

3.4.1.17   Poukázať treba na absenciu podpory určenej na tvorbu pracovných miest v samotnom sektore rybolovu. EHSV považuje za potrebné, aby sa zaviedol nejaký druh opatrenia zameraného na začleňovanie mladých profesionálov do sektoru rybolovu, aby sa čiastočne mohol zmierniť jeden z veľkých problémov identifikovaných v sektore, a síce generačná výmena.

3.4.1.18   Zdravie a bezpečnosť na palube Z fondu EFNR sa bude môcť poskytovať podpora rybárom a majiteľom rybárskych plavidiel podľa programovacieho obdobia, podľa rybárskeho plavidla alebo podľa príjemcu, ktorá bude určená na investície na palube alebo do jednotlivých zariadení, pokiaľ tieto investície presahujú normy požadované podľa vnútroštátnych právnych predpisov alebo právnych predpisov Európskej únie.

3.4.1.19   EHSV zastáva názor, že by sa to nemalo týkať len investícií na palube plavidiel, aby tak mohli dostávať podporu aj samotní rybári a pomocní pracovníci. Rozsah tejto podpory by sa mal rozšíriť na všeobecné zlepšenie podmienok na palube, t.j. na predchádzanie pracovným rizikám, zlepšenie pracovných a hygienických podmienok atď., ako aj na štúdie zamerané na analýzu uskutočniteľnosti týchto investícií.

3.4.1.20   Okrem toho by sa malo zrušiť obmedzenie, že podporu možno poskytnúť len raz počas programovacieho obdobia.

3.4.1.21   Podpora systému prevoditeľných rybolovných povolení v rámci SRP Komisia navrhuje udeľovanie určitej podpory s cieľom zriadiť alebo zmeniť systémy udeľovania prevoditeľných rybolovných povolení v rámci SRP. EHSV považuje poskytovanie tejto podpory za vhodné v prípade, že sa tento systém skutočne zriadi v rámci SRP.

3.4.1.22   EFNR predpokladá poskytovanie podpory na vykonávanie ochranných opatrení v rámci SRP, na obmedzovanie vplyvu rybolovu na morské prostredie, na inovácie spojené so zachovaním morských biologických zdrojov a na ochranu a obnovu morskej biodiverzity a ekosystémov pri udržateľnom rybolove. EHSV súhlasí s touto podporou, pričom vyzdvihuje dôležitú úlohu, ktorú môžu zohrávať pri čistení a zachovaní morského prostredia samotní rybári.

3.4.1.23   Zmiernenie klimatických zmien V snahe zmierniť dôsledky klimatických zmien bude možné podporovať z EFNR investície na palubách určené na zníženie emisií znečisťujúcich látok alebo skleníkových plynov, ako aj do auditov a programov energetickej účinnosti. Komisia naopak navrhuje zrušiť podporu na výmenu a modernizáciu motorov.

3.4.1.24   EHSV sa domnieva, že je potrebné povoliť udeľovanie podpory na výmenu alebo modernizáciu motorov, ktoré nezvyšujú kapacitu plavidiel. V opačnom prípade by sa mohla ohroziť bezpečnosť plavidiel a samotných členov posádky, nezlepšila by sa energetická účinnosť a neprispelo by sa k znižovaniu znečistenia.

3.4.1.25   Kvalita výrobkov a nakladanie s nežiaducimi úlovkami Z fondu EFNR sa budú môcť podporovať investície na palubách určené na zvýšenie kvality úlovku a lepšie využitie nežiaducich úlovkov. Počas programovacieho obdobia sa podpora poskytne na dané rybárske plavidlo alebo daného príjemcu najviac jedenkrát. Takisto bude možné udeliť z fondu EFNR podporu prístavom, vykládkovým miestam a prístreškom s cieľom zvýšiť energetickú účinnosť, prispieť k ochrane životného prostredia a zlepšiť bezpečnostné a pracovné podmienky a vybudovať alebo zmodernizovať prístrešky, aby sa tak zvýšila bezpečnosť rybárov.

3.4.1.26   EHSV považuje opatrenia určené pre rybárske prístavy, vykládkové miesta a prístrešky za vhodné a dodáva, že by sa mali rozšíriť aj na podporu investícií do skladovania a aukciu produktov rybolovu, tankovanie, zásobovanie plavidiel (voda, ľad, elektrina atď.), ako aj na elektronické riadenie predajných miest.

3.4.1.27   Vnútrozemský rybolov S cieľom zmierniť dôsledky sladkovodného rybolovu na životné prostredie, zvýšiť energetickú účinnosť, zvýšiť kvalitu vylodených rýb a zlepšiť bezpečnostné a pracovné podmienky sa z fondu EFNR budú môcť podporovať rybárske plavidlá loviace vo vnútrozemských vodách. Rovnako sa bude podporovať diverzifikácia vnútrozemských rybárov a ich účasť na riadení, obnove a monitorovaní lokalít sústavy Natura 2000. EHSV súhlasí s navrhovanými opatreniami, no v súlade so stanoviskom o reforme SRP by Komisia mala zaviesť opatrenia na podporu prevencie vzájomného pôsobenia sladkovodnej akvakultúry a sladkovodného rybolovu.

3.4.1.28   V najsevernejších regiónoch EÚ sa v obdobiach, ktoré zvyknú trvať šesť mesiacov, zimný rybolov uskutočňuje pod ľadom, a to v jazerách, ako aj v pobrežných oblastiach. Snežné skútre a osobitný výstroj na zimný rybolov by mali byť tiež oprávnené na získanie podpory z EFNR.

3.4.2   Udržateľný rozvoj akvakultúry

3.4.2.1   Podpora plánovaná v rámci tejto koncepcie prispeje k dosiahnutiu týchto priorít EÚ:

| — | rozvoj inovatívnej, konkurencieschopnej akvakultúry založenej na poznatkoch, |
| --- | --- |

—

rozvoj inovatívnej, konkurencieschopnej akvakultúry založenej na poznatkoch,

| — | podpora udržateľnej akvakultúry, ktorá bude účinne využívať zdroje. |
| --- | --- |

—

podpora udržateľnej akvakultúry, ktorá bude účinne využívať zdroje.

3.4.2.2   EHSV považuje za vhodné poskytovanie podpory podnikom pôsobiacim v oblasti akvakultúry bez ohľadu na ich veľkosť (mikropodniky, malé a stredné podniky alebo veľké podniky), domnieva sa však, že u veľkých podnikov nie je potrebné znižovanie uvádzané v prílohe I.

3.4.2.3   Návrh predpokladá podporu inovácií, investícií do akvakultúrnych činností a podporu foriem akvakultúry na otvorenom mori a nepotravinárskej akvakultúry s cieľom stimulovať druhy akvakultúry, ktoré majú vysoký potenciál rastu, podporu spracovania, marketingu a priameho predaja svojich vlastných výrobkov, podporu zakladania služieb zameraných na riadenie, náhradu a poradenstvo podnikov pôsobiacich v oblasti akvakultúry a podporu ľudského kapitálu a tvorby sietí.

3.4.2.4   Výbor tieto návrhy podporuje. Pokiaľ ide o posledný bod a s cieľom zlepšiť činnosť zamestnancov podnikov pôsobiacich v oblasti akvakultúry EHSV navrhuje, aby sa otvorila osobitná línia podpory na zlepšenie zdravotných a bezpečnostných podmienok pre zamestnancov akvakultúrnych fariem, tak na mori ako aj na palube pomocných plavidiel akvakultúry a takisto aj na pevninských farmách.

3.4.2.5   EHSV navrhuje zrušiť obmedzenie podpory určenej na celoživotné vzdelávanie a šírenie poznatkov a inovačných postupov atď. pre veľké podniky, pretože význam všetkých týchto činností je dôvodom pre odstránenie obmedzení týkajúcich sa veľkosti podnikov. Domnieva sa však, že prednosť by mali mať malé a stredné podniky.

3.4.2.6   Na zvýšenie potenciálu akvakultúrnych oblastí sa bude môcť z EFNR poskytnúť podpora určená na vyhľadávanie a mapovanie najvhodnejších oblastí, na zlepšenie infraštruktúry a prevenciu závažných škôd v akvakultúre.

3.4.2.7   EHSV považuje za potrebné podporovať investície určené na zlepšenie infraštruktúry domovských prístavov morskej akvakultúry alebo miest vykládky a investície do zariadení na zbieranie odpadu a nečistôt.

3.4.2.8   Podpora nových podnikateľov v oblasti akvakultúry Z fondu EFNR sa bude môcť poskytnúť pomoc mikropodnikom zakladaným novými podnikateľmi v oblasti akvakultúry, ktorí vstupujú do tohto odvetvia a majú zodpovedajúce odborné zručnosti a schopnosti; po prvýkrát zakladajú mikropodnik alebo malý podnik v oblasti akvakultúry ako vedúci takéhoto podniku a predložia podnikateľský zámer rozvoja svojich akvakultúrnych činností.

3.4.2.9   EHSV navrhuje, aby sa podpora tohto druhu týkala čistého vytvárania pracovných miest pre akýkoľvek podnik pôsobiaci v oblasti akvakultúry bez ohľadu na to, či je nový alebo nie.

3.4.2.10   S cieľom podporiť akvakultúru s vysokou úrovňou ochrany životného prostredia sa z fondu EFNR bude môcť poskytovať podpora na pokrytie určitých investícií. EHSV sa domnieva, že rovnako ako v prípade rybolovu by bolo potrebné zahrnúť podporu investícií na zníženie emisií znečisťujúcich látok alebo skleníkových plynov, ako aj do auditov a programov energetickej účinnosti.

3.4.2.11   Takisto možno poskytnúť podporu určenú na prechod na systém pre ekologické riadenie a audit a na ekologickú akvakultúru, na akvakultúru zabezpečujúcu environmentálne služby, na opatrenia na ochranu verejného zdravia a opatrenia na ochranu zdravia a dobrých životných podmienok zvierat.

3.4.2.12   EHSV sa nazdáva, že zdravie zvierat má kľúčový význam pre udržateľnosť sektoru akvakultúry a preto je potrebné posilniť podporu tejto oblasti z EFNR. V tejto súvislosti navrhuje vytvorenie a rozvoj združení na ochranu zdravia zvierat v akvakultúre, aké už úspešne existujú v oblasti chovu hospodárskych zvierat.

3.4.2.13   Návrh predpokladá možnosť poskytnúť príspevok k poisteniu akvakultúrnych zásob, ktorý pokryje určité straty. EHSV považuje za potrebné zahrnúť náklady súvisiace so zberom a likvidáciou zvierat ktoré uhynuli v chove prirodzenou smrťou alebo v dôsledku nehôd atď., ako aj náklady na utratenie a pochovanie zvierat v danom chove z veterinárnych dôvodov a na základe povolenia správnych orgánov.

3.4.3   Udržateľný rozvoj oblastí rybolovu

3.4.3.1   Podpora plánovaná v tomto kontexte by prispela k dosiahnutiu priority EÚ, ktorá spočíva vo vyváženom a inkluzívnom územnom rozvoji rybolovných oblastí stimulujúc pritom rast zamestnanosti a územnú súdržnosť. Túto podporu bude možné udeľovať rybolovným oblastiam menším než sú celky NUTS 3 (2).

3.4.3.2   EHSV považuje za diskriminačné, že z tejto podpory sú vylúčené pobrežné mestá, ktoré majú viac než 100 000 obyvateľov, keďže flotily kotvia v rybárskych prístavoch bez ohľadu na veľkosť populácie daných miest a obcí.

3.4.3.3   Komisia navrhuje aktualizáciu a posilnenie rybárskych miestnych akčných skupín (GALP), ktoré navrhnú integrovanú stratégiu miestneho rozvoja, kde bude zjavné sociálno-ekonomické zloženie oblasti s vyváženým zastúpením súkromného a verejného sektora a občianskej spoločnosti.

3.4.3.4   V snahe objektívne posúdiť výsledky doterajšej činnosti týchto skupín, ktorých cieľom je oživenie pobrežných oblastí, považuje EHSV sa kľúčové, aby Komisia predložila uvedené posúdenie skôr, než sa podpora predpokladaná v tomto rámci prejaví v nových fondoch.

3.4.4   Marketing a spracovanie

3.4.4.1   Komisia predpokladá niektoré opatrenia súvisiace s uvádzaním na trh a spracovaním, predovšetkým opatrenia, ktoré sú určené na prípravu a vykonávanie výrobných a marketingových plánov organizácií výrobcov.

3.4.4.2   EHSV síce podporuje toto opatrenie, ktoré prispeje k udržateľnosti zdrojov a konkurencieschopnosti podnikov, domnieva sa však, že je potrebné zaviesť nejaký mechanizmus flexibility plánov, pretože sa pohybujeme na globalizovanom trhu, kde sa podmienky ponuky a dopytu môžu kedykoľvek zmeniť.

3.4.4.3   Návrh predpokladá udeľovanie podpory, ktorá vykompenzuje organizáciám výrobcov skladovanie výrobkov rybolovu uvedených v prílohe II nariadenia o spoločnej organizácii trhov. Podpora sa bude postupne znižovať a v roku 2019 sa úplne zruší.

3.4.4.4   EHSV nesúhlasí s tým, aby sa táto podpora postupne znižovala až do jej úplného zrušenia v roku 2019, pretože zásadne prispieva k stabilizácii trhov, a preto považuje za potrebné jej zachovanie do roku 2020.

3.4.4.5   Výbor konštatoval zrušenie mechanizmu vyrovnávacích príspevkov za tuniaka smerujúceho do spracovateľského priemyslu. S týmto mechanizmom doteraz počítala spoločná organizácia trhu.

3.4.4.6   Tento mechanizmus sa stanovuje ako náhrada za úplné a trvalé zrušenie spoločného colného sadzobníka na neporciovaného tuniaka pochádzajúceho z tretích krajín, ktorý je určený spracovateľskému priemyslu. Výbor sa domnieva, že toto zrušenie by jasne znevýhodnilo produkciu EÚ, ktorá by musela konkurovať výrobkov s nižšími hygienickými a zdravotnými požiadavkami než majú výrobky EÚ. EHSV preto požaduje, aby sa zachoval uvedený mechanizmus vyrovnávacích príspevkov.

3.4.4.7   Podľa EHSV podpora určená na súkromné skladovanie uvedená v návrhu nenahrádza ani nezaručuje primeraný príjem výrobcom tuniakov pri znížení ceny tuniaka v Únii, čo je dôvod, pre ktorý sa zaviedol systém vyrovnávacích príspevkov.

3.4.4.8   Návrh predpokladá možnosť poskytovať určitú podporu opatreniam na uvádzanie na trh.

3.4.4.9   EHSV považuje za potrebné rozšíriť túto podporu na vypracúvanie a realizáciu komunikačných kampaní zameraných na zlepšenie imidžu rybolovu a akvakultúry. EHSV rovnako navrhuje začleniť nové body týkajúce sa organizácie veľtrhov a obchodných podujatí v tomto sektore a účasti na nich, činností, ktoré uľahčujú prístup podnikov k inováciám, činností v oblasti vzdelávania o súčasnom stave, nových alebo zdokonalených postupoch a organizačných systémoch.

3.4.4.10   Vzhľadom na významnú úlohu, ktorú pri podpore a zlepšovaní uvádzania výrobkov na trh zohrávajú medziodvetvové organizácie, považuje výbor za vhodné, aby sa nepodporoval len vznik týchto organizácií, ale aj ich fungovanie, s cieľom umožniť im vykonávať pridelené právomoci.

3.4.4.11   Z fondu EFNR sa tiež budú môcť podporovať určité investície do činností týkajúcich sa spracovania výrobkov. Výbor zastáva názor, že by sa mali doplniť o tieto osobitné ciele: zlepšenie konkurencieschopnosti spracovateľského priemyslu, zlepšenie podmienok verejného zdravia a kvality výrobkov, zníženie negatívneho vplyvu na životné prostredie a zvýšenie energetickej účinnosti, zlepšenie využívania málo využívaných druhov, vedľajších výrobkov a odpadu, vývoj a výroba nových produktov a ich uvádzanie na trh, využívanie nových technológií a inovačných metód vo výrobe, otváranie a rozvoj trhov a zlepšenie pracovných podmienok a odborného vzdelávania zamestnancov.

3.4.5   Najvzdialenejšie regióny

3.4.5.1   Návrh ráta s kompenzáciou dodatočných nákladov pre výrobky rybolovu a akvakultúry z najvzdialenejších regiónov – Azorských ostrovov, Madeiry, Kanárskych ostrovov, Francúzskej Guyany a Réunionu. Výbor sa nazdáva, že Komisia by mala podrobne objasniť svoje výpočty, ktorými dospela k rozdeleniu rozpočtu pre každý z najvzdialenejších regiónov a okrem toho by mala zdôvodniť, prečo znížila rozpočet určený pre Kanárske ostrovy, zatiaľ čo rozpočty pre ostatné regióny boli zvýšené.

3.4.6   Sprievodné opatrenia SRP

3.4.6.1   Z fondu EFNR sa bude môcť podporovať vykonávanie systému EÚ na kontrolu, inšpekcie a presadzovanie a tiež zber, riadenie a využívanie primárnych biologických, technických, environmentálnych a sociálno-hospodárskych údajov v súlade s nariadením o SRP. EHSV považuje túto podporu za kľúčovú pre zaručenie kontroly a zberu údajov v celej EÚ, vrátane tých údajov, ktoré sa týkajú pracovných inšpekcií.

3.4.6.2   V prípade mnohých z uvedených opatrení návrh stanovuje obmedzenie, že podporu možno poskytnúť rybárskemu plavidlu len raz počas programovacieho obdobia. Toto obmedzenie by sa malo zrušiť.

3.4.6.3   EHSV sa domnieva, že by sa malo zvážiť vytvorenie krízovému fondu, ktorý by umožnil reagovať na náhle potreby sektora tak, aby sa mohli prijať flexibilné núdzové opatrenia vo výnimočných situáciách, akými sú napríklad preradenie flotily z dôvodu prerušenia alebo neobnovenia dohôd o rybolove, náhle zvýšenie prevádzkových nákladov, prírodné katastrofy atď.

3.5   Opatrenia financované v rámci priameho hospodárenia

3.5.1   Integrovaná námorná politika

3.5.1.1   Návrh obsahuje podporu, ktorá má prispieť k rozvoju a vykonávaniu integrovanej námornej politiky EÚ s cieľom podporiť integrované riadenie námorných a pobrežných otázok, rozvoj medziodvetvových iniciatív, ktoré budú vzájomne prospešné pre rôzne námorné odvetvia a odvetvové politiky, podporovať udržateľný rast, zamestnanosť, inovácie a nové technológie v rozvíjajúcich sa a perspektívnych námorných odvetviach v pobrežných oblastiach, podporovať ochranu morského prostredia, najmä jeho biodiverzity, a morské chránené oblasti, ako aj podporovať udržateľné využívanie morských a pobrežných zdrojov. EHSV víta navrhované opatrenia.

3.5.1.2   Takisto sa zavádza podpora na uľahčenie vykonávania SRP a INP, predovšetkým pokiaľ ide o vedecké poradenstvo v rámci SRP, osobitné opatrenia kontroly a presadzovania v rámci SRP, dobrovoľné príspevky do medzinárodných organizácií, poradné rady, informácie o trhu a propagačné činnosti. Výbor považuje túto podporu za primeranú.

3.5.1.3   Výbor uznáva význam úlohy, ktorú zohrávajú regionálne poradné rady, v ktorých majú zastúpenie všetky zainteresované strany, ako konzultačné orgány Komisie pre rozličné otázky spojené so SRP. Výbor si preto myslí, že táto podpora by mala stačiť na zaručenie ich správneho fungovania tak, aby bolo možné zaistiť účasť všetkých členov, vrátane vedcov.

3.5.1.4   EHSV sa nazdáva, že EFNR by mal financovať budúcu odvetvovú radu pre zručnosti a pracovné miesta, ktorá je súčasťou cieľov reformy SRP, stratégie Európa 2020 a oznámenia na tému „Nové zručnosti pre nové pracovné miesta“ (3). Takisto zastáva názor, že by sa mal aj naďalej financovať Poradný výbor EÚ pre rybolov a akvakultúru. V prípade, že by uvedený fond napokon zanikol, EHSV požaduje vytvorenie Poradnej rady pre priemysel, trh a všeobecné otázky.

3.5.1.5   Pokiaľ ide o informácie o trhu, výbor pozitívne hodnotí akúkoľvek podporu určenú na šírenie a rozvoj informácií o trhu s výrobkami rybolovu a akvakultúry.

3.5.2   Technická pomoc

3.5.2.1   Návrh stanovuje udeľovanie podpory na technickú pomoc z iniciatívy Komisie na vykonávanie dohôd o udržateľnom rybolove a účasti EÚ v regionálnych organizáciách pre riadenie rybolovu, ako aj na zriadenie európskej siete rybárskych miestnych akčných skupín. Výbor považuje túto podporu za kľúčovú.

3.6   Vykonávanie

3.6.1   Na záver návrh veľmi podrobne opisuje vykonávanie programov podpory v rámci spoločného, ako aj priameho hospodárenia, mechanizmy vykonávania, systémy riadenia a kontroly zo strany členských štátov, ako aj Komisie, a tiež ich monitorovanie, hodnotenie, informovanie a komunikáciu.

3.6.2   EHSV schvaľuje systémy vykonávania v rámci obidvoch režimoch, pretože obsahujú skúsenosti Komisie so všetkými postupmi potrebnými na zavádzanie, vykonávanie, monitorovanie a ukončenie programov podpory predpokladaných v rámci SRP a INP.

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  CESE, Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 183 - 195.

1

(2)  Pozri nariadenie (ES) č 1059/2003 Európskeho parlamentu a Rady z 26. mája 2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS) (Ú. v. EÚ L 154, 21.6.2003, s. 1).

2

(3)  Pozri stanovisko EHSV na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Nové zručnosti pre nové pracovné miesta - Predvídanie a zosúlaďovanie potrieb trhu práce a zručností” COM(2008) 868 final, Ú. v. EÚ C 128, 18.5 2010, s. 74.

3

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/141 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/141

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Propagačné a informačné opatrenia na podporu poľnohospodárskych výrobkov: Stratégia so silnou európskou pridanou hodnotou na propagáciu chutí Európy“

COM(2012) 148 final

2012/C 299/25

Spravodajca: Armands KRAUZE

Európska komisia sa 30. marca 2012 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Propagačné a informačné opatrenia na podporu poľnohospodárskych výrobkov: stratégia so silnou európskou pridanou hodnotou na propagáciu chutí Európy“

COM(2012) 148 final.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 26. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla) prijal 136 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 10 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   Informačné a propagačné programy Európskej únie plnia zásadnú úlohu, pretože európskym producentom a pracovníkom pomáhajú zvládať výzvy, ktoré prináša čoraz silnejšia konkurencia vo svete, a zabezpečiť dobré postavenie na trhu tým, že zákazníkom objasňujú normy pre vysokú kvalitu poľnohospodárskych výrobkov EÚ a stimulujú vývoz.

1.2   EHSV podporuje dva hlavné ciele novej propagačnej politiky zamerané na cieľový trh: poskytovanie informácií spotrebiteľom a zvyšovanie ich povedomia o trhu EÚ a podpora vývozu na vonkajší trh, tak ako to výbor uviedol vo svojom predchádzajúcom stanovisku (COM(2011) 436 final) (1).

1.3   V rámci finančného rámca na roky 2014 – 2020 bude potrebné stanoviť nové dodatočné zdroje, ktoré umožnia riešiť nové krízové a mimoriadne situácie, ktoré môžu postihnúť tento sektor a na ktoré nebudú postačovať finančné prostriedky určené na informačnú a propagačnú politiku v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP). EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné zvýšiť rozpočet na informačné a propagačné opatrenia na podporu poľnohospodárskych výrobkov na vnútornom trhu a v tretích krajinách.

1.4   EHSV sa domnieva, že Komisia by mala vypracovať jasné usmernenia pre žiadateľov o národné programy, programy pre viaceré krajiny a programy týkajúce sa tretích krajín v členských štátoch. Malo by sa zlepšiť hodnotenie programov používaním prísneho hodnotiaceho systému s konkrétnymi ukazovateľmi. Potrebná je väčšia transparentnosť pri výbere a priorizovaní programov na národnej a európskej úrovni. V záujme zjednodušenia postupov by sa programy pre viaceré krajiny mohli predkladať priamo Komisii. Programy pre viaceré krajiny, ktoré sú zamerané na viacero výrobkov, by mali mať prednosť prostredníctvom výhodnejšieho systému financovania, a to v podobe spolufinancovania EÚ až do výšky 60 %.

1.5   Mala by sa zaviesť väčšia flexibilita, aby bolo možné prispôsobovať programy meniacim sa podmienkam na trhu počas realizačnej fázy. EHSV podporuje návrh predložiť viacročný finančný program, ktorý bude obsahovať podrobné informácie iba o prvom roku v prípadoch, keď predmetným programom bude predchádzať analýza trhu a posúdenie vplyvu, čo umožní upraviť plány na nadchádzajúce roky.

1.6   EHSV poukazuje na to, že právne predpisy v oblasti reklamy by mali objasniť úlohu obchodných známok a rovnováhu medzi generickou reklamou a reklamou súkromných obchodných známok. Mala by sa preskúmať základná myšlienka propagácie výrobkov EÚ prostredníctvom špecifických obchodných známok. Malo by sa povoliť uvádzanie pôvodu výrobku vrátane výrobkov, ktorým nebolo udelené chránené označenie pôvodu alebo chránené zemepisné označenie. Koncepcia pôvodu EÚ by sa mohla prezentovať pomocou všeobecných sloganov, ktoré nebudú ohrozovať právo spotrebiteľa byť riadne informovaný.

1.7   V prípade spoločného európskeho sloganu na účely marketingu na vonkajšom trhu sa zdá byť logické používať jednotný odkaz, ktorý spojí a pokryje všetky európske výrobky do jedného označenia. Mimoriadne dôležité je vyslať spotrebiteľovi jasný odkaz, ktorý je ľahko identifikovateľný.

1.8   EHSV v záujme zjednodušenia postupov odporúča zostaviť jediný zoznam oprávnených výrobkov, ktorý by sa mal rozšíriť a umožniť tak podporu výrobkov, na ktoré sa uplatňuje iný systém kvality (napr. národné, regionálne a ekologické systémy kvality) a ktoré budú tlmočiť odkaz o kvalitnej európskej produkcii.

1.9   EHSV považuje za rozhodujúce vytvoriť sieť pre výmenu osvedčených postupov medzi odborníkmi, aby sa realizovali vhodne štruktúrované, koordinované propagačné kampane a programy pre viacero krajín, a to aj prostredníctvom nových technológií. Mala by sa tiež preskúmať možnosť použitia nových technológií, pomocou ktorých by sa medzi spotrebiteľmi a výrobcami nadviazal kontakt. Bude treba zabrániť tomu, aby tieto mechanizmy narušili trh alebo hospodársku súťaž.

2.   Zhrnutie oznámenia Komisie

2.1   Na dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020 bude nevyhnutné podporovať takú formu poľnohospodárstva, ktorá zaručí potravinovú bezpečnosť, udržateľné využívanie prírodných zdrojov, rozvoj vidieckych oblastí, ako i rast a zamestnanosť. Účinná propagačná politika je na dosiahnutie týchto cieľov kľúčová.

2.2   Propagačné programy sú spolufinancované EÚ, ktorá poskytuje najviac 50 %, obchodnými združeniami, ktorých podiel predstavuje 20 % a členským štátom, ktorý zabezpečuje zvyšnú časť finančných prostriedkov. Programy predkladané v krajinách mimo EÚ sú však často nedostatočne ambiciózne a majú iba slabý a oneskorený dosah.

2.3   Komisia vo svojom oznámení uvádza nedostatky v súčasných propagačných opatreniach, ako sú byrokratické postupy a nerovnováha medzi prijatými opatreniami a prekážkami brzdiacimi pokrok. Oznámenie ďalej obsahuje návrhy na riešenie týchto problémov a zlepšenie obrazu európskych poľnohospodárskych výrobkov.

2.4   V oznámení sa uvádzajú tieto ciele budúcej propagačnej politiky:

| — | vyššia európska pridaná hodnota, |
| --- | --- |

—

vyššia európska pridaná hodnota,

| — | atraktívnejšia politika s istejším dosahom, |
| --- | --- |

—

atraktívnejšia politika s istejším dosahom,

| — | jednoduché riadenie a |
| --- | --- |

—

jednoduché riadenie a

| — | súhra medzi jednotlivými propagačnými nástrojmi. |
| --- | --- |

—

súhra medzi jednotlivými propagačnými nástrojmi.

2.5   Komisia definuje usmernenia pre propagačnú politiku.

2.5.1   Širší rozsah pôsobnosti

| — | Rozsah pôsobnosti týchto iniciatív by sa mohol rozšíriť aj na iné subjekty ako odborné organizácie a mohol by zahŕňať aj súkromné podniky, ak ponúkajú programy s vysokou pridanou hodnotou pre Európsku úniu. |
| --- | --- |

—

Rozsah pôsobnosti týchto iniciatív by sa mohol rozšíriť aj na iné subjekty ako odborné organizácie a mohol by zahŕňať aj súkromné podniky, ak ponúkajú programy s vysokou pridanou hodnotou pre Európsku úniu.

| — | Navrhuje sa zostaviť iba jeden zoznam oprávnených výrobkov, ktorý sa bude v čo najväčšej miere zhodovať so zoznamom výrobkov, na ktoré sa uplatňuje politika kvality. Opatrenia by mohli mať formu tematických odkazov a mohli by v širokej miere využívať nové technológie, ktoré umožnia výmenu osvedčených postupov a uľahčia predaj výrobkov. |
| --- | --- |

—

Navrhuje sa zostaviť iba jeden zoznam oprávnených výrobkov, ktorý sa bude v čo najväčšej miere zhodovať so zoznamom výrobkov, na ktoré sa uplatňuje politika kvality. Opatrenia by mohli mať formu tematických odkazov a mohli by v širokej miere využívať nové technológie, ktoré umožnia výmenu osvedčených postupov a uľahčia predaj výrobkov.

| — | Všetky informačné a konzultačné opatrenia by mali obsahovať odkaz na európsky pôvod výrobku, aby sa budoval európsky imidž poľnohospodárskych výrobkov a potravín. Pri výrobkoch s chráneným označením pôvodu (CHOP) a chráneným zemepisným označením (CHZO) bude naďalej možné uviesť pôvod ako hlavnú informáciu. |
| --- | --- |

—

Všetky informačné a konzultačné opatrenia by mali obsahovať odkaz na európsky pôvod výrobku, aby sa budoval európsky imidž poľnohospodárskych výrobkov a potravín. Pri výrobkoch s chráneným označením pôvodu (CHOP) a chráneným zemepisným označením (CHZO) bude naďalej možné uviesť pôvod ako hlavnú informáciu.

| — | V posúdení vplyvu by sa mala preskúmať možnosť začať so zmiešanými programami na vonkajšom trhu, ktoré by obsahovali všeobecnú časť a obchodnú časť, na ktorej by sa mohli zúčastniť súkromné obchodné známky. |
| --- | --- |

—

V posúdení vplyvu by sa mala preskúmať možnosť začať so zmiešanými programami na vonkajšom trhu, ktoré by obsahovali všeobecnú časť a obchodnú časť, na ktorej by sa mohli zúčastniť súkromné obchodné známky.

| — | Silnejšiu podporu získa propagácia európskych značiek kvality potravín, akými sú CHOP, CHZO a ZTŠ (zaručené tradičné špeciality). |
| --- | --- |

—

Silnejšiu podporu získa propagácia európskych značiek kvality potravín, akými sú CHOP, CHZO a ZTŠ (zaručené tradičné špeciality).

2.5.2   Širší rozsah pôsobnosti

| — | Mal by byť navrhnutý nový druh opatrenia, ktoré by malo spočívať v technickej podpore uľahčujúcej subjektom trhu zúčastňovať sa na spolufinancovaných programoch, realizovať účinné kampane alebo rozvíjať vývozné činnosti. |
| --- | --- |

—

Mal by byť navrhnutý nový druh opatrenia, ktoré by malo spočívať v technickej podpore uľahčujúcej subjektom trhu zúčastňovať sa na spolufinancovaných programoch, realizovať účinné kampane alebo rozvíjať vývozné činnosti.

2.5.3   Prehodnotené spôsoby intervencie

| — | Prehodnotenie metód sa týka programov pre viaceré krajiny, ktoré v súčasnosti nedosahujú očakávané výsledky. Pracovné cesty na vysokej úrovni do tretích krajín za účasti člena Komisie zodpovedného za poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a účasť Komisie na medzinárodných veľtrhoch sa zachovajú. |
| --- | --- |

—

Prehodnotenie metód sa týka programov pre viaceré krajiny, ktoré v súčasnosti nedosahujú očakávané výsledky. Pracovné cesty na vysokej úrovni do tretích krajín za účasti člena Komisie zodpovedného za poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a účasť Komisie na medzinárodných veľtrhoch sa zachovajú.

2.5.4   Propagácia a kríza

| — | Vzhľadom na obmedzenia spojené s finančným rámcom 2014 – 2020 bude ťažšie získať dodatočné finančné prostriedky pre informačné a propagačné opatrenia súvisiace s krízou. Bude preto potrebné rozhodnúť, či opatrenia na úrovni Spoločenstva v prípade krízy budú financované z budúcej propagačnej politiky alebo zo spoločnej poľnohospodárskej politiky v rámci horizontálnych opatrení. |
| --- | --- |

—

Vzhľadom na obmedzenia spojené s finančným rámcom 2014 – 2020 bude ťažšie získať dodatočné finančné prostriedky pre informačné a propagačné opatrenia súvisiace s krízou. Bude preto potrebné rozhodnúť, či opatrenia na úrovni Spoločenstva v prípade krízy budú financované z budúcej propagačnej politiky alebo zo spoločnej poľnohospodárskej politiky v rámci horizontálnych opatrení.

2.5.5   Jednoduchšie a racionálnejšie riadenie

| — | Kontrola a riadenie programov by mali byť jednoduchšie, pružnejšie a operatívnejšie. |
| --- | --- |

—

Kontrola a riadenie programov by mali byť jednoduchšie, pružnejšie a operatívnejšie.

2.5.6   Väčšia súdržnosť medzi informačnými a propagačnými opatreniami

| — | Opatrenia uskutočňované v rámci propagačnej schémy a ostatné propagačné opatrenia v tejto oblasti budú vo väčšej miere vo vzájomnom súlade a v súlade so SPP. |
| --- | --- |

—

Opatrenia uskutočňované v rámci propagačnej schémy a ostatné propagačné opatrenia v tejto oblasti budú vo väčšej miere vo vzájomnom súlade a v súlade so SPP.

3.   Analýza návrhu a pripomienky výboru

3.1   EHSV vo svojich predchádzajúcich stanoviskách uviedol, že vzhľadom na výzvy, pred ktorými stojí európska poľnohospodárska politika, je čoraz dôležitejšie podporovať poľnohospodárske výrobky a potraviny EÚ, aby sa im pomohlo etablovať sa ako výrobky s vysokou pridanou hodnotou a aby sa zachovalo vedúce postavenie EÚ ako dodávateľa potravín (2).

3.2   EHSV vyzdvihuje význam dvoch hlavných cieľov novej politiky EÚ pre tento sektor: na jednej strane ide o poskytovanie informácií spotrebiteľom a zvyšovanie ich povedomia o vysokých normách kvality a vysokej pridanej hodnote výrobkov na trhu EÚ, dôraz na vyššie záruky v oblasti výrobných postupov, označovania, vysledovateľnosti a zdravotnej bezpečnosti, ako i o náročnejšie požiadavky na životné prostredie a dobré životné podmienky zvierat a dôsledné dodržiavanie práv pracujúcich, a na druhej strane ide o podporu vývozu na vonkajší trh, dôraz na kvalitu, nutričnú a gastronomickú hodnotu, udržateľnosť a bezpečnosť európskych výrobkov.

3.3   Výbor podporuje iniciatívu Komisie prepracovať súčasnú politiku EÚ v oblasti informačných a propagačných opatrení, aby bola účinnejšia, lepšie zameraná a ambicióznejšia.

3.4   Výbor v zásade súhlasí s návrhmi a usmerneniami, ktoré Komisia predkladá vo svojom oznámení a ktoré sa týkajú budúcej politiky v oblasti propagácie poľnohospodárskych výrobkov s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť tohto sektora a povedomie o vysokých normách európskeho poľnohospodárskeho a potravinárskeho modelu.

3.5   EHSV konštatuje, že Komisia sa v oznámení nezmieňuje o automatickom alebo poloautomatickom mechanizme, ktorý by mohol pomôcť ekonomikám postihnutým potravinovými krízami a ktorý by bol rýchly, efektívny, systematický a účinný. EHSV si je vedomý obmedzení vyplývajúcich zo súčasnej finančnej krízy, no domnieva sa, že je veľmi dôležité zvýšiť rozpočet na informačné a propagačné opatrenia na podporu poľnohospodárskych výrobkov na vnútornom trhu a v tretích krajinách. V rámci finančného rámca na roky 2014 – 2020 bude potrebné včas stanoviť nové dodatočné zdroje, ktoré umožnia riešiť nové krízové a mimoriadne situácie, ktoré môžu postihnúť tento sektor a na ktoré nebudú postačovať finančné prostriedky určené na informačnú a propagačnú politiku v rámci SPP.

3.6   EHSV zdôrazňuje, že v programoch by sa mal uplatniť európsky prístup a prístup založený na pridanej hodnote vrátane dôrazu na tvorbu pracovných miest a domnieva sa, že Komisia by mala vypracovať jasné usmernenia pre žiadateľov o národné programy, programy pre viaceré krajiny a programy týkajúce sa tretích krajín v členských štátoch. Malo by sa zlepšiť hodnotenie programov tým, že sa bude používať prísny hodnotiaci systém s konkrétnymi ukazovateľmi. Mimoriadny význam má zavedenie väčšej transparentnosti pri výbere a priorizovaní programov na národnej a európskej úrovni. Programy pre viaceré krajiny by sa mohli predkladať priamo Komisii a na národnej a európskej úrovni by sa mali urýchliť výberové konania, aby sa zjednodušili postupy.

3.7   Pokiaľ ide o možnosť rozšíriť škálu príjemcov propagačných programov, sa EHSV domnieva, že prednosť by mali mať odborné organizácie z agropotravinárskeho sektora, pretože práve tieto organizácie zbližujú podniky a spolufinancujú opatrenia. Všetci ďalší príjemcovia by mali byť schválení iba na základe odporúčania sektorových odborných organizácií.

3.8   Sektorová odborná organizácia, ktorá navrhne program, by mala mať možnosť riadiť projekt samostatne alebo v spolupráci s iným subjektom v závislosti od rozsahu iniciatívy, schopností a skúseností, ktorými disponuje. Mala by sa preskúmať možnosť, na základe ktorej by sa malé sektorové združenia z nových členských štátov uchádzali o propagačné programy ako príjemcovia a výkonné subjekty, pretože najlepšie poznajú svoje tradičné výrobky a spôsob, ako ich propagovať.

3.9   V záujme zjednodušenia postupov EHSV odporúča zostaviť jediný zoznam oprávnených výrobkov. Zoznam výrobkov, na ktoré sa vzťahujú príslušné právne predpisy, by sa mal rozšíriť a mal by umožniť podporu všetkých výrobkov, ktoré svedčia o kvalitnej európskej produkcii alebo ju môžu posilniť. Pri výrobkoch so silnou národnou identitou by mohlo byť výhodné a malo by byť možné uviesť krajinu pôvodu, i keď nemajú označenie CHOP alebo CHZO. Výbor sa však domnieva, že treba nájsť rovnováhu medzi tým, ako sa budú tieto návrhy realizovať a potrebou propagovať v prvom rade výrobky EÚ.

3.10   EHSV podporuje návrh na vytvorenie európskej platformy pre výmenu osvedčených postupov medzi odborníkmi pri navrhovaní a implementácii vhodne štruktúrovaných a koordinovaných propagačných kampaní pre viaceré krajiny tiež pomocou nových technológií, ktoré v tejto oblasti môžu byť hodnotným nástrojom. Osobitnú pozornosť bude treba venovať tomu, aby využívanie týchto mechanizmov neviedlo k narušeniam trhu alebo hospodárskej súťaži.

3.11   V súvislosti so spôsobom, ako zlepšiť kvalitu programov a ako ich vypracovať tak, aby zahŕňali viaceré krajiny, EHSV súhlasí s tým, aby boli tieto programy uprednostňované, pretože obsahujú skutočný európsky rozmer a vyžadujú si podporu EÚ. EHSV odporúča Komisii, aby zvýšila svoj príspevok najmä v prípade programov pre rozvíjajúce sa trhy.

3.12   Výbor víta návrh, na základe ktorého budú môcť predkladatelia programu poskytnúť podrobnejšie informácie o realizácii programu iba v prvom roku v prípadoch, keď predmetným programom bude predchádzať analýza trhu a posúdenie vplyvu s uvedením všetkých možností na dosiahnutie cieľov, a poskytnúť podrobnejšie informácie o nadchádzajúcich rokoch v neskoršom štádiu. Umožní to väčšiu flexibilitu programov a reagovať na trhové signály.

3.13   Okrem európskych systémov kvality potravín uvedených v oznámení (CHOP, CHZO a ZTŠ) by sa malo uvažovať aj o iných systémoch kvality, ktoré by sa vzťahovali napríklad na ekologickú výrobu a regionálnu kvalitu.

3.14   EHSV sa domnieva, že právne predpisy týkajúce sa reklamy by mali objasniť úlohu obchodných známok a rovnováhu medzi generickou reklamou a reklamou súkromných obchodných známok, predovšetkým v krajinách mimo EÚ. Napomohlo by to účinnosť propagačných kampaní (väčší dosah na dovozcov a spotrebiteľov) a vo väčšej miere stimulovalo účasť podnikov, ktoré v konečnom dôsledku spolufinancujú tieto opatrenia. Uvádzanie pôvodu výrobku, a to aj v prípade, že nejde o chránené označenie pôvodu alebo chránené zemepisné označenie, by sa malo povoliť, aby boli informácie o výrobku úplné a transparentné. Koncepcia pôvodu EÚ by sa mohla prezentovať pomocou všeobecných sloganov, ktoré nebudú ohrozovať právo spotrebiteľa byť riadne informovaný.

3.15   Myšlienka zabezpečiť súlad rozpočtu rôznych propagačných programov by sa z hľadiska zjednodušenia postupov mala podporiť.

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  CESE, Ú. v. EÚ C 43, 15.2.2012, s. 59 – 64.

1

(2)  CESE 1859/2011, Ú. v. EÚ C 43, 15.2.2012, s. 59 – 64.

2

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/145 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/145

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1098/2007 z 18. septembra 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populácie tresky v Baltskom mori a rybolov využívajúci tieto populácie“

COM(2012) 155 final – 2012/0077 (COD)

2012/C 299/26

Samostatný spravodajca: Seppo KALLIO

Európsky parlament (18. apríla 2012) a Rada (24. apríla 2012) sa rozhodli podľa článku 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1098/2007 z 18. septembra 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populácie tresky v Baltskom mori a rybolov využívajúci tieto populácie“

COM(2012) 155 final – 2012/0077 (COD).

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 26. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla 2012) prijal 141 hlasmi za, pričom žiadny člen nehlasoval proti a 10 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV je veľmi rád, že plán pre populácie tresky v Baltskom mori bol úspešný, a považuje za dôležité, aby sa tento plán predĺžil. |
| --- | --- |

1.1

EHSV je veľmi rád, že plán pre populácie tresky v Baltskom mori bol úspešný, a považuje za dôležité, aby sa tento plán predĺžil.

| 1.2 | EHSV sa domnieva, že navrhované zmeny a doplnenia článkov 4, 5 a 8 a článku 29 ods. 2, 3 a 4 predstavujú prípustné a potrebné technické zmeny v záujme dosiahnutia súladu so ZFEÚ. |
| --- | --- |

1.2

EHSV sa domnieva, že navrhované zmeny a doplnenia článkov 4, 5 a 8 a článku 29 ods. 2, 3 a 4 predstavujú prípustné a potrebné technické zmeny v záujme dosiahnutia súladu so ZFEÚ.

| 1.3 | EHSV nesúhlasí s tým, aby sa na Komisiu delegovala legislatívna právomoc stanovovať miery úhynu rýb pri rybolove, ako sa navrhuje v článkoch 27 a 29a. EHSV zastáva názor, že v zmysle článku 43 ods. 3 ZFEÚ je prijímanie rozhodnutí v tejto oblasti výsadou Rady. |
| --- | --- |

1.3

EHSV nesúhlasí s tým, aby sa na Komisiu delegovala legislatívna právomoc stanovovať miery úhynu rýb pri rybolove, ako sa navrhuje v článkoch 27 a 29a. EHSV zastáva názor, že v zmysle článku 43 ods. 3 ZFEÚ je prijímanie rozhodnutí v tejto oblasti výsadou Rady.

2.   Úvod

| 2.1 | Podľa správ Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) boli populácie tresky v Baltskom mori začiatkom 21. storočia objektom nadmerného výlovu. V subdivíziách ICES 25 až 32 sa v dôsledku miery úhynu rýb pri rybolove znížila populácia tresky vo východnej časti Baltského mora na úroveň, pri ktorej hrozilo nebezpečenstvo kolapsu. Populácie tresky v západnej časti Baltského mora v subdivíziách ICES 22 až 24 boli v mierne lepšom stave, no výnos populácie bol jednoznačne pod úrovňou svojho dlhodobého potenciálu. Z tohto dôvodu sa nariadením Rady (ES) č. 1098/2007 z 18. septembra 2007 stanovil viacročný plán pre populácie tresky v Baltskom mori a rybolov využívajúci tieto populácie. Cieľom plánu bolo zabezpečiť, aby sa populácie tresky v Baltskom mori mohli využívať za udržateľných hospodárskych, environmentálnych a sociálnych podmienok. |
| --- | --- |

2.1

Podľa správ Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) boli populácie tresky v Baltskom mori začiatkom 21. storočia objektom nadmerného výlovu. V subdivíziách ICES 25 až 32 sa v dôsledku miery úhynu rýb pri rybolove znížila populácia tresky vo východnej časti Baltského mora na úroveň, pri ktorej hrozilo nebezpečenstvo kolapsu. Populácie tresky v západnej časti Baltského mora v subdivíziách ICES 22 až 24 boli v mierne lepšom stave, no výnos populácie bol jednoznačne pod úrovňou svojho dlhodobého potenciálu. Z tohto dôvodu sa nariadením Rady (ES) č. 1098/2007 z 18. septembra 2007 stanovil viacročný plán pre populácie tresky v Baltskom mori a rybolov využívajúci tieto populácie. Cieľom plánu bolo zabezpečiť, aby sa populácie tresky v Baltskom mori mohli využívať za udržateľných hospodárskych, environmentálnych a sociálnych podmienok.

| 2.2 | Na dosiahnutie tohto cieľa sa v pláne vymedzili pravidlá stanovovania ročných rybolovných možností pre tieto populácie z hľadiska celkového povoleného výlovu a rybolovného úsilia. Medzi tieto pravidlá patrí parameter úhynu rýb založený na každoročných vedeckých odporúčaniach, ktorý sa používa na určenie životaschopnosti populácie. V článku 27 nariadenia sa okrem toho uvádza, že Rada rozhoduje o mierach úhynu rýb pri rybolove kvalifikovanou väčšinou a na základe návrhu Komisie tak, aby sa zaistilo, že ciele plánu týkajúce sa riadenia je možné splniť. Podobne sa článkom 26 stanovuje, že Rada mení a dopĺňa plán s cieľom zaistiť splnenie daných cieľov. |
| --- | --- |

2.2

Na dosiahnutie tohto cieľa sa v pláne vymedzili pravidlá stanovovania ročných rybolovných možností pre tieto populácie z hľadiska celkového povoleného výlovu a rybolovného úsilia. Medzi tieto pravidlá patrí parameter úhynu rýb založený na každoročných vedeckých odporúčaniach, ktorý sa používa na určenie životaschopnosti populácie. V článku 27 nariadenia sa okrem toho uvádza, že Rada rozhoduje o mierach úhynu rýb pri rybolove kvalifikovanou väčšinou a na základe návrhu Komisie tak, aby sa zaistilo, že ciele plánu týkajúce sa riadenia je možné splniť. Podobne sa článkom 26 stanovuje, že Rada mení a dopĺňa plán s cieľom zaistiť splnenie daných cieľov.

| 2.3 | Plán bol úspešne zrealizovaný. Miera úhynu rýb pri rybolove populácií tresky v obidvoch častiach Baltského mora je pod cieľovou úrovňou súčasného plánu. Úhyn rýb pri rybolove populácie tresky vo východnej časti Baltského mora je zároveň nižší ako maximálny udržateľný výnos a neresiaca sa populácia rýb vzrástla od zavedenia plánu takmer na štvornásobok. Pri populácii tresky v západnej časti Baltského mora bol trend pozvoľnejší, no evidentne ide správnym smerom. |
| --- | --- |

2.3

Plán bol úspešne zrealizovaný. Miera úhynu rýb pri rybolove populácií tresky v obidvoch častiach Baltského mora je pod cieľovou úrovňou súčasného plánu. Úhyn rýb pri rybolove populácie tresky vo východnej časti Baltského mora je zároveň nižší ako maximálny udržateľný výnos a neresiaca sa populácia rýb vzrástla od zavedenia plánu takmer na štvornásobok. Pri populácii tresky v západnej časti Baltského mora bol trend pozvoľnejší, no evidentne ide správnym smerom.

3.   Návrh Komisie

| 3.1 | Cieľom návrhu Komisie je zmeniť a doplniť nariadenie Rady (ES) č. 1098/2007 z 18. septembra 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populácie tresky v Baltskom mori a rybolov využívajúci tieto populácie. Tento právny predpis bol prijatý ešte pred nadobudnutím platnosti Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a preto ho treba zmeniť a doplniť v súlade s novou zmluvou. |
| --- | --- |

3.1

Cieľom návrhu Komisie je zmeniť a doplniť nariadenie Rady (ES) č. 1098/2007 z 18. septembra 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populácie tresky v Baltskom mori a rybolov využívajúci tieto populácie. Tento právny predpis bol prijatý ešte pred nadobudnutím platnosti Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a preto ho treba zmeniť a doplniť v súlade s novou zmluvou.

| 3.2 | V článku 209 ZFEÚ sa stanovuje, že legislatívnym aktom sa môže Komisii udeliť právomoc prijať nelegislatívne akty všeobecného uplatnenia, ktorými sa dopĺňajú alebo menia určité nepodstatné prvky legislatívneho aktu. Komisia teraz navrhuje, aby sa rozhodovací postup ustanovený v článkoch 26 a 27 nariadenia zmenil na systém delegovaných právomocí, ktoré bude Komisia vykonávať v záujme monitorovania plánu a so zreteľom na ciele v oblasti úhynu rýb pri rybolove. |
| --- | --- |

3.2

V článku 209 ZFEÚ sa stanovuje, že legislatívnym aktom sa môže Komisii udeliť právomoc prijať nelegislatívne akty všeobecného uplatnenia, ktorými sa dopĺňajú alebo menia určité nepodstatné prvky legislatívneho aktu. Komisia teraz navrhuje, aby sa rozhodovací postup ustanovený v článkoch 26 a 27 nariadenia zmenil na systém delegovaných právomocí, ktoré bude Komisia vykonávať v záujme monitorovania plánu a so zreteľom na ciele v oblasti úhynu rýb pri rybolove.

| 3.3 | V pláne sa vyžaduje vyhodnotenie vplyvu riadiacich opatrení na tieto populácie a príslušný rybolov každé tri roky. Túto podmienku je veľmi ťažké splniť pre obmedzenú dostupnosť relevantných údajov potrebných na riadne posúdenie. Podľa vedeckého názoru úplné vyhodnotenie výsledkov plánu za 3 roky možno uskutočniť najskôr 5 rokov po začatí plánu. Časový rozvrh vyhodnotenia plánu by sa mal preto zmeniť. |
| --- | --- |

3.3

V pláne sa vyžaduje vyhodnotenie vplyvu riadiacich opatrení na tieto populácie a príslušný rybolov každé tri roky. Túto podmienku je veľmi ťažké splniť pre obmedzenú dostupnosť relevantných údajov potrebných na riadne posúdenie. Podľa vedeckého názoru úplné vyhodnotenie výsledkov plánu za 3 roky možno uskutočniť najskôr 5 rokov po začatí plánu. Časový rozvrh vyhodnotenia plánu by sa mal preto zmeniť.

| 3.4 | Komisia tiež navrhuje, aby jej boli udelené vykonávacie právomoci na to, aby potvrdila, či sa splnili podmienky stanovené v článku 29 týkajúce sa vyňatia niektorých oblastí v Baltskom mori z pôsobnosti opatrení. |
| --- | --- |

3.4

Komisia tiež navrhuje, aby jej boli udelené vykonávacie právomoci na to, aby potvrdila, či sa splnili podmienky stanovené v článku 29 týkajúce sa vyňatia niektorých oblastí v Baltskom mori z pôsobnosti opatrení.

| 3.5 | Komisia a členské štáty sa okrem toho zaviazali, že v prípade vyčerpaných zásob dosiahnu najneskôr do roku 2015 maximálny udržateľný výnos, nie je to však ustanovené ako cieľ plánu. Aby sa v pláne predišlo nejednoznačnostiam, mal by obsahovať odkaz na maximálny udržateľný výnos. |
| --- | --- |

3.5

Komisia a členské štáty sa okrem toho zaviazali, že v prípade vyčerpaných zásob dosiahnu najneskôr do roku 2015 maximálny udržateľný výnos, nie je to však ustanovené ako cieľ plánu. Aby sa v pláne predišlo nejednoznačnostiam, mal by obsahovať odkaz na maximálny udržateľný výnos.

| 3.6 | V článkoch 5 a 8 sa stanovuje celkový povolený výlov (TAC) pre populácie tresky a v súlade s tým by sa mal zmeniť maximálny počet dní neprítomnosti v prístave, aby sa objasnilo, že predmetným postupom je postup stanovený zmluvou. |
| --- | --- |

3.6

V článkoch 5 a 8 sa stanovuje celkový povolený výlov (TAC) pre populácie tresky a v súlade s tým by sa mal zmeniť maximálny počet dní neprítomnosti v prístave, aby sa objasnilo, že predmetným postupom je postup stanovený zmluvou.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | EHSV je veľmi rád, že plán pre populácie tresky v Baltskom mori bol úspešný, a považuje za dôležité, aby sa tento plán predĺžil. |
| --- | --- |

4.1

EHSV je veľmi rád, že plán pre populácie tresky v Baltskom mori bol úspešný, a považuje za dôležité, aby sa tento plán predĺžil.

| 4.2 | Vo svojom návrhu Komisia mení a dopĺňa ciele plánu (článok 4). EHSV sa domnieva, že navrhovaný odkaz na maximálny udržateľný výnos je v súlade so všeobecným cieľom EÚ pre populácie rýb. |
| --- | --- |

4.2

Vo svojom návrhu Komisia mení a dopĺňa ciele plánu (článok 4). EHSV sa domnieva, že navrhovaný odkaz na maximálny udržateľný výnos je v súlade so všeobecným cieľom EÚ pre populácie rýb.

| 4.3 | Komisia navrhuje zmeniť a doplniť články 5 a 8 plánu, pričom rozhodnutia Rady prijímané kvalifikovanou väčšinou by sa nahradili rozhodnutiami podľa novej zmluvy. Ide teda o technické zmeny odrážajúce zmenu v rozhodovacom postupe, ktorú priniesla ZFEÚ. |
| --- | --- |

4.3

Komisia navrhuje zmeniť a doplniť články 5 a 8 plánu, pričom rozhodnutia Rady prijímané kvalifikovanou väčšinou by sa nahradili rozhodnutiami podľa novej zmluvy. Ide teda o technické zmeny odrážajúce zmenu v rozhodovacom postupe, ktorú priniesla ZFEÚ.

| 4.4 | V súvislosti s článkom 26 Komisia navrhuje, aby sa plán vyhodnocoval v intervale piatich rokov. EHSV akceptuje uvádzané dôvody, no poznamenáva, že stav populácie tresky by sa mal s odkazom na plán a posúdenia ICES týkajúce sa populácie rýb monitorovať každoročne. |
| --- | --- |

4.4

V súvislosti s článkom 26 Komisia navrhuje, aby sa plán vyhodnocoval v intervale piatich rokov. EHSV akceptuje uvádzané dôvody, no poznamenáva, že stav populácie tresky by sa mal s odkazom na plán a posúdenia ICES týkajúce sa populácie rýb monitorovať každoročne.

| 4.5 | S ohľadom na súčasný rozhodovací postup Komisia navrhuje zmeniť a doplniť článok 29 ods. 2, 3 a 4, čím by sa jej umožnilo udeľovať výnimky z obmedzení výlovu. V zmysle návrhu by Komisia potvrdila výnimky každý rok vo svojich vykonávacích aktoch a výbor zložený zo zástupcov členských štátov by to posúdil a vypracoval správu. EHSV súhlasí s rozšírením pôsobnosti Komisie v tejto oblasti, no zdôrazňuje, že návrhy rozhodnutí by sa mali predkladať dostatočne včas, aby sa posúdenie dalo vykonať ešte pred nasledujúcim obdobím rybolovu. |
| --- | --- |

4.5

S ohľadom na súčasný rozhodovací postup Komisia navrhuje zmeniť a doplniť článok 29 ods. 2, 3 a 4, čím by sa jej umožnilo udeľovať výnimky z obmedzení výlovu. V zmysle návrhu by Komisia potvrdila výnimky každý rok vo svojich vykonávacích aktoch a výbor zložený zo zástupcov členských štátov by to posúdil a vypracoval správu. EHSV súhlasí s rozšírením pôsobnosti Komisie v tejto oblasti, no zdôrazňuje, že návrhy rozhodnutí by sa mali predkladať dostatočne včas, aby sa posúdenie dalo vykonať ešte pred nasledujúcim obdobím rybolovu.

| 4.6 | Návrhom sa menia a dopĺňajú články 27 a 29 tak, aby Komisia mala právomoc prijímať delegované akty. EHSV vyjadril svoj názor na túto otázku vo svojich predchádzajúcich stanoviskách (1), v ktorých sa uvádza, že právomoc prijímať delegované akty musí byť časovo ohraničená. Okrem toho by sa delegované akty mali obmedzovať výhradne na oblasti, v ktorých je nevyhnutné, aby sa rozhodnutia prijímali rýchlo. |
| --- | --- |

4.6

Návrhom sa menia a dopĺňajú články 27 a 29 tak, aby Komisia mala právomoc prijímať delegované akty. EHSV vyjadril svoj názor na túto otázku vo svojich predchádzajúcich stanoviskách (1), v ktorých sa uvádza, že právomoc prijímať delegované akty musí byť časovo ohraničená. Okrem toho by sa delegované akty mali obmedzovať výhradne na oblasti, v ktorých je nevyhnutné, aby sa rozhodnutia prijímali rýchlo.

| 4.7 | Návrh udeliť Komisii právomoc prijímať delegované akty na základe článkov 26 a 27, ktorý je vyjadrený v článku 29a, by značným spôsobom zmenil zásady tvorby politiky EÚ v oblasti rybného hospodárstva. Delegovanie právomoci sa zdôvodňuje pomalým tempom, akým v súčasnosti Komisia a Európsky parlament prijímajú spoločné rozhodnutia. EHSV sa domnieva, že riešenie tohto problému by sa malo najprv hľadať tak, že sa objasní rozdelenie právomoci medzi Európskym parlamentom a Radou podľa článku 43 ods. 2 a 3 ZFEÚ. Podľa výboru je miera úhynu rýb pri rybolove, ktorá sa stanoví v súlade s článkom 27 plánu, priamo naviazaná na určovanie a prideľovanie rybolovných možností, t. j. patrí do výlučnej právomoci Rady v súlade s článkom 43 ods. 3 ZFEÚ. |
| --- | --- |

4.7

Návrh udeliť Komisii právomoc prijímať delegované akty na základe článkov 26 a 27, ktorý je vyjadrený v článku 29a, by značným spôsobom zmenil zásady tvorby politiky EÚ v oblasti rybného hospodárstva. Delegovanie právomoci sa zdôvodňuje pomalým tempom, akým v súčasnosti Komisia a Európsky parlament prijímajú spoločné rozhodnutia. EHSV sa domnieva, že riešenie tohto problému by sa malo najprv hľadať tak, že sa objasní rozdelenie právomoci medzi Európskym parlamentom a Radou podľa článku 43 ods. 2 a 3 ZFEÚ. Podľa výboru je miera úhynu rýb pri rybolove, ktorá sa stanoví v súlade s článkom 27 plánu, priamo naviazaná na určovanie a prideľovanie rybolovných možností, t. j. patrí do výlučnej právomoci Rady v súlade s článkom 43 ods. 3 ZFEÚ.

| 4.8 | Plán pre populácie tresky v Baltskom mori bol vypracovaný aj s cieľom zaistiť stabilné rybolovné možnosti, na základe ktorých budú môcť komerčné rybolovné spoločnosti s pocitom istoty rozvíjať svoje rybolovné činnosti. EHSV sa obáva, že ak sa na Komisiu deleguje právomoc meniť cieľovú mieru úhynu rýb pri rybolove, na základe ktorej sa určujú rybolovné kvóty, mohlo by to z krátkodobého hľadiska viesť k prudkej zmene rybolovných kvót, čo by malo negatívny vplyv na rybársky priemysel. |
| --- | --- |

4.8

Plán pre populácie tresky v Baltskom mori bol vypracovaný aj s cieľom zaistiť stabilné rybolovné možnosti, na základe ktorých budú môcť komerčné rybolovné spoločnosti s pocitom istoty rozvíjať svoje rybolovné činnosti. EHSV sa obáva, že ak sa na Komisiu deleguje právomoc meniť cieľovú mieru úhynu rýb pri rybolove, na základe ktorej sa určujú rybolovné kvóty, mohlo by to z krátkodobého hľadiska viesť k prudkej zmene rybolovných kvót, čo by malo negatívny vplyv na rybársky priemysel.

| 4.9 | Ďalším dôvodom, prečo by si Rada mala zachovať právomoc prijímať rozhodnutia týkajúce sa cieľovej miery úhynu rýb pri rybolove stanovenej v pláne, sú z roka na rok sa meniace zásady, na základe ktorých vznikajú vedecké odporúčania. Takýto vedecký názor nezohľadňuje potrebu sociálno-ekonomickej stability. Zmena zásad alebo metód výpočtu môže značne zmeniť výslednú cieľovú mieru úhynu rýb pri rybolove odporúčanú vedcami bez toho, aby došlo k nejakej pozoruhodnej zmene v populácii rýb. |
| --- | --- |

4.9

Ďalším dôvodom, prečo by si Rada mala zachovať právomoc prijímať rozhodnutia týkajúce sa cieľovej miery úhynu rýb pri rybolove stanovenej v pláne, sú z roka na rok sa meniace zásady, na základe ktorých vznikajú vedecké odporúčania. Takýto vedecký názor nezohľadňuje potrebu sociálno-ekonomickej stability. Zmena zásad alebo metód výpočtu môže značne zmeniť výslednú cieľovú mieru úhynu rýb pri rybolove odporúčanú vedcami bez toho, aby došlo k nejakej pozoruhodnej zmene v populácii rýb.

| 4.10 | EHSV si takisto všíma aktuálne snahy o vypracovanie celkovej koncepcie hospodárenia s populáciami tresky baltskej a pelagických druhov. Plán založený na tejto koncepcii nakoniec nahradí viacročný plán pre populácie tresky v Baltskom mori a nie je teda dôvod na to, aby sa robili aj iné ako len potrebné zmeny v súčasnom pláne, ktorý dosahuje pozitívne výsledky. |
| --- | --- |

4.10

EHSV si takisto všíma aktuálne snahy o vypracovanie celkovej koncepcie hospodárenia s populáciami tresky baltskej a pelagických druhov. Plán založený na tejto koncepcii nakoniec nahradí viacročný plán pre populácie tresky v Baltskom mori a nie je teda dôvod na to, aby sa robili aj iné ako len potrebné zmeny v súčasnom pláne, ktorý dosahuje pozitívne výsledky.

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  CESE, Ú. v. EÚ C 107, 6.4.2011, s. 33 – 36 a CESE, Ú. v. EÚ C 43, 15.2.2012, s. 56 – 59.

1

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/148 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/148

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Vysokovýkonná výpočtová technika: Miesto Európy v globálnych pretekoch“

COM(2012) 45 final

2012/C 299/27

Spravodajkyňa: Isabel CAÑO AGUILAR

Európska komisia sa 18. apríla 2012 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Vysoko výkonná výpočtová technika: Miesto Európy v globálnych pretekoch“

COM(2012) 45 final.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 25. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla 2012) 143 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 3 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   EHSV zásadne súhlasí s oznámením Komisie a rozhodne podporuje jeho ciele. Vysoko výkonná výpočtová technika (high performance computing, HPC) je predpokladom nových poznatkov a základom vývoja mnohých inovačných produktov, postupov a služieb.

1.2   HPC je súčasťou digitálnej agendy a nevyhnutným nástrojom moderných oblastí výskumu a odvetví národného hospodárstva, vrátane napr. politiky v oblasti energetiky, klímy, zdravia, hospodárstva, spoločnosti a obrany. Má strategický význam pre stratégiu Európa 2020.

1.3   Výbor podporuje rozvoj európskeho ekosystému HPC a zavedenú výskumnú infraštruktúru PRACE, ktorá zabezpečí širokú dostupnosť zdrojov HPC za rovnakých prístupových podmienok pre všetkých potenciálnych používateľov resp. aktérov v EÚ, najmä pre vysoké školy a malé a stredné podniky.

1.4   Okrem zmluvnoprávnej a finančnej stránky výkonných ekosystémov HPC sa s ďalším rozvojom HPC spájajú dve rovnako dôležité úlohy: na jednej strane vývoj technického vybavenia, teda hardvéru pre počítač budúcej generácie tzv. exaflopový počítač, na druhej strane vývoj a šírenie veľmi náročného programového vybavenia, teda softvéru nevyhnutného na jeho používanie. Uvedené dve úlohy by sa mali plniť vyvážene.

1.5   Výbor preto podporuje návrh zdvojnásobiť doteraz dosiahnutú úroveň investícií v EÚ do HPC na približne 1,2 mld. EUR ročne. Vzhľadom na to by bolo každoročne potrebných ďalších 600 mil. EUR, ktoré by poskytli predovšetkým EÚ, členské štáty a priemyselní používatelia. Na základe toho by sa dosiahla miera investícií zodpovedajúca ostatným regiónom sveta. Približne polovica uvedených ďalších zdrojov by sa mala použiť na obstaranie systémov HPC a skúšobných zariadení, ďalšia polovica by sa mala rovnakým dielom použiť na školenie pracovných síl a vývoj a upscale softvéru HPC.

1.6   V tejto súvislosti je nevyhnutná spolupráca medzi výskumnými ústavmi resp. vysokými školami a priemyslom. Výbor sa domnieva, že veľmi vhodným a už osvedčeným nástrojom by boli verejno-súkromné partnerstvá. V jednotlivých prípadoch by mohlo do úvahy prichádzať aj obstarávanie vo fáze pred komerčným využitím, Komisia by však v žiadnom prípade nemala stanoviť jeho záväzné používanie.

1.7   V tejto súvislosti sú na druhej strane potrebné značné finančné prostriedky z členských štátov a EÚ. Tieto prostriedky sú nevyhnutné priamo na splnenie uvedených úloh súvisiacich s ďalším vývojom výkonného systému HPC, ako aj na školenie potrebných vysoko a stredne kvalifikovaných pracovných síl, takisto pre vysoké školy a ich personál.

1.8   Výbor vyzýva Radu a členské štáty, aby vzhľadom na hospodársku a finančnú krízu v nijakom prípade nezanedbali uvedené opatrenia, ktoré sú potrebné pre HPC a nevyhnutné na posilnenie hospodárskeho potenciálu a konkurencieschopnosti. V opačnom prípade by došlo k nebezpečnému nepriaznivému vývoju.

1.9   Výbor sa domnieva, že najdôležitejšou prioritou je, aby bol v Európe a pre Európu dostupný konkurencieschopný systém HPC. Tento cieľ neimplikuje protekcionistickú priemyselnú politiku. Úsilie by sa malo zamerať skôr na to, aby sa v súvislosti s vývojom a použitím HPC aj v Európe zachovali alebo vytvorili potrebné odborné znalosti, príslušné pracovné miesta a príslušné rozhodovacie úrovne. Pritom by sa súčasne v rámci ďalšej spolupráce s doteraz technologicky vedúcimi globálnymi hráčmi, ktorí pôsobia alebo sa angažujú vo výskume a vývoji aj v Európe, a s európskymi spoločnosťami, ktoré majú moderné poznatky v špecifických segmentoch HPC vytvoril potrebný kritický potenciál, ktorý by konkuroval očakávanému budúcemu vedúcemu postaveniu Číny na trhu.

2.   Zhrnutie oznámenia Komisie

2.1   Predmetom oznámenia je strategický význam vysoko výkonnej výpočtovej techniky (high performance computing, HPC). (Pojem vysoko výkonná výpočtová technika sa v tomto oznámení používa ako synonymum pre špičkovú výpočtovú techniku, supervýkonnú výpočtovú techniku, výpočtovú techniku svetovej triedy atď., aby sa tak odlíšila od technológie distribuovaných výpočtových služieb, cloud computingu a výpočtových serverov.) Oznámenie nadväzuje na oznámenie o infraštruktúre IKT pre elektronickú vedu a na závery Rady, v ktorých sa požaduje ďalší rozvoj výpočtových infraštruktúr, ako je Partnerstvo pre vyspelú výpočtovú techniku v Európe (PRACE, www.prace-ri.eu), ako aj združenie investícií do vysoko výkonnej výpočtovej techniky v rámci PRACE.

2.2   Členské štáty, priemysel a vedecká obec sa v ňom vyzývajú, aby v spolupráci s Komisiou posilnili spoločné úsilie s cieľom zaistiť vedúce postavenie Európy v oblasti dodávania a využívania systémov a služieb HPC do roku 2020.

2.3   Systémy HPC sa podporujú na jednej strane s cieľom efektívnejšie ako doteraz riešiť veľké spoločenské a vedecké výzvy, napr. včasná diagnóza a liečba chorôb, výskum fungovania ľudského mozgu, predpovede vývoja podnebia alebo predchádzanie katastrofám, na druhej strane s cieľom uspokojiť potreby priemyslu pri inovácii výrobkov a služieb.

2.4   Výzvy súvisiace s vývojom výkonnejších systémov HPC nie je možné vyriešiť jednoduchou extrapoláciou, ale vyžadujú si radikálne inovácie mnohých výpočtových technológií. Vyplýva z toho príležitosť pre priemyselných a výskumných aktérov v EÚ, aby získali v tejto oblasti novú pozíciu.

2.5   Európska únia vynakladá na nadobúdanie špičkových výpočtových systémov podstatne menej než iné regióny (iba polovicu v porovnaní s USA pri porovnateľnom HDP). V dôsledku toho sú počet a výkonnosť výpočtových systémov, ktoré sú v EÚ k dispozícii, príliš nízke v porovnaní s ostatnými regiónmi sveta, a rozpočty na výskum a vývoj HPC sú malé.

2.6   Ďalšie aspekty oznámenia sa týkajú:

| — | Partnerstva pre vyspelú výpočtovú techniku v Európe (PRACE) |
| --- | --- |

—

Partnerstva pre vyspelú výpočtovú techniku v Európe (PRACE)

| — | odborných znalostí Európy v rámci celého dodávateľského reťazca |
| --- | --- |

—

odborných znalostí Európy v rámci celého dodávateľského reťazca

| — | výhod, ktoré Európe plynú z opätovného angažovania sa v oblasti HPC |
| --- | --- |

—

výhod, ktoré Európe plynú z opätovného angažovania sa v oblasti HPC

| — | budúcich výziev |
| --- | --- |

—

budúcich výziev

| — | akčného plánu pre Európu v oblasti HPC |
| --- | --- |

—

akčného plánu pre Európu v oblasti HPC

| — | riadenia na úrovni EÚ |
| --- | --- |

—

riadenia na úrovni EÚ

| — | obstarávania vo fáze pred komerčným využitím a združovania zdrojov |
| --- | --- |

—

obstarávania vo fáze pred komerčným využitím a združovania zdrojov

| — | rozvoja európskeho ekosystému HPC. |
| --- | --- |

—

rozvoja európskeho ekosystému HPC.

3.   Všeobecné pripomienky EHSV

3.1   Zásadný súhlas

3.1.1   Výbor v zásade súhlasí s oznámením Komisie a rozhodne podporuje jeho ciele. Vysoko výkonná výpočtová technika (HPC) je základom rozvoja mnohých nových produktov, postupov a služieb. Okrem toho, že patrí k najdôležitejším kľúčovým technológiám, je takisto podmienkou možného preskúmania komplexných systémov. HPC je preto podstatnou súčasťou programu do roku 2020.

3.1.2   V uplynulých desaťročiach sa prostredníctvom vývoja a využívania čoraz výkonnejších počítačov stal z HPC rozhodujúci tretí pilier výskumu a vývoja, ktorý nielen dopĺňa, ale súčasne aj čoraz viac presadzuje klasický pilierový pokus (vrátane demonštračných a testovacích zariadení) a teóriu. Tak vznikol nový vedný odbor „simulačná veda“. HPC je navyše dôležitý nástroj komplexného zberu údajov, ako aj systémov analýzy a prognózy. HPC sa medzičasom stala súčasťou digitálnej agendy a nevyhnutným nástrojom moderných oblastí výskumu a odvetví národného hospodárstva napr. vrátane politiky v oblasti energetiky, klímy, zdravia, hospodárstva, spoločnosti a obrany.

3.2   Superpočítače

Rozhodujúce hardvérové nástroje HPC sú tzv. superpočítače s dvomi charakteristickými vlastnosťami.

| — | Ich výkonnosť sa môže dosiahnuť len prostredníctvom obrovského počtu súčasne, t. j. paralelne používaných samostatných počítačov (procesorov). Dosiaľ sa vytvorili superpočítače až s jedným miliónom takýchto samostatných procesorov. Aby bolo možné optimálne využiť toto mimoriadne zložité technické vybavenie (hardvér), je nevyhnutné vytvoriť veľmi náročné a zložité programové vybavenie (softvér) a sprístupniť ho používateľom. To je doteraz veľmi podceňovaná, vysoko špecializovaná vývojová úloha. |
| --- | --- |

—

Ich výkonnosť sa môže dosiahnuť len prostredníctvom obrovského počtu súčasne, t. j. paralelne používaných samostatných počítačov (procesorov). Dosiaľ sa vytvorili superpočítače až s jedným miliónom takýchto samostatných procesorov. Aby bolo možné optimálne využiť toto mimoriadne zložité technické vybavenie (hardvér), je nevyhnutné vytvoriť veľmi náročné a zložité programové vybavenie (softvér) a sprístupniť ho používateľom. To je doteraz veľmi podceňovaná, vysoko špecializovaná vývojová úloha.

| — | Spotreba elektrickej energie pri prevádzke ešte výkonnejšieho počítača sa zvyšuje v rozsahoch, ktoré podľa súčasného názoru nie je možné zabezpečiť. Na prevádzku superpočítača budúcej generácie (exaflopový počítač) by bola bez vývoja celkom nových prvkov s energetickou náročnosťou zníženou o 99 % potrebná minimálne vlastná elektráreň s výkonom 1 000 MW. Zníženie energetickej náročnosti na reálnu hodnotu je obrovská technologická výzva, ktorú nie je ľahké splniť. |
| --- | --- |

—

Spotreba elektrickej energie pri prevádzke ešte výkonnejšieho počítača sa zvyšuje v rozsahoch, ktoré podľa súčasného názoru nie je možné zabezpečiť. Na prevádzku superpočítača budúcej generácie (exaflopový počítač) by bola bez vývoja celkom nových prvkov s energetickou náročnosťou zníženou o 99 % potrebná minimálne vlastná elektráreň s výkonom 1 000 MW. Zníženie energetickej náročnosti na reálnu hodnotu je obrovská technologická výzva, ktorú nie je ľahké splniť.

3.3   Aspekty európskej politiky podpory

Výbor konštatuje, že predložené oznámenie sa zaoberá vedecko-technickými výzvami menej ako si podľa názoru Komisie vyžadujú aspekty príslušnej európskej politiky podpory a rozvoja a predkladá v tejto súvislosti návrhy týkajúce sa uplatniteľných nástrojov. Výbor však má ešte pochybnosti a odporúča ďalšie konzultácie (pozri bod 4.4).

3.4   Rovnováha medzi hardvérom a softvérom

Výbor ako jedno z najdôležitejších odporúčaní uvádza, aby sa otázka softvéru posudzovala ako rovnako dôležitá stránka problému a predložili sa riešenia, najmä pokiaľ ide o vývoj, skúšanie a šírenie potrebných používateľských programov. Tu je nevyhnutný výskum, vývoj, vzdelávanie a odborná príprava na rôznych úrovniach vzdelávacieho a používateľského systému. V tejto súvislosti je nevyhnutná dostatočná podpora príslušných opatrení na úrovni vysokých škôl, výskumných zariadení a priemyslu. Výbor odporúča, aby Komisia odstránila tento nedostatok.

3.5   Kvalifikovaný personál – vysoké školy a vybavenie

Rozhodujúci nedostatok pritom je vzdelávanie a dostupnosť dostatočného počtu kvalifikovaných pracovníkov (napr. http://www.hpcwire.com/hpcwire/2012-04-04/supercomputing_education_in_russia.html), a to tak v súvislosti s potrebnou výskumno-vývojovou činnosťou, ako aj s efektívnym používaním systémov HPC. Úsilie o odstránenie tohto nedostatku by preto malo byť takisto súčasťou podporných opatrení. Rozhodujúcim predpokladom je mať vysoké školy s dostatočným finančným krytím a personálnym zabezpečením, v ktorých sa na vyučovaní a výskume zúčastňujú mnohí medzinárodne uznávaní softvéroví odborníci a vývojoví inžinieri a v ktorých môže prebiehať vysoko kvalifikované vzdelávanie založené na skúsenostiach z výskumu a vývoja.

3.6   Európsky ekosystém HPC – PRACE

3.6.1   Čo je PRACE?

V roku 2005 prevádzkovatelia a používatelia národných stredísk HPC zistili a spropagovali nevyhnutnosť európskej infraštruktúry pre HPC užitočnej pre všetkých partnerov. Predstavitelia 14 európskych štátov vytvorili partnerstvo PRACE s cieľom podporovať, využívať a ďalej rozvíjať HPC v Európe.

Na základe toho sa HPC prijala ako jedna z vybraných výskumných infraštruktúr prvého zoznamu ESFRI (1). V roku 2010, po vytvorení právnych, finančných, organizačných a technických predpokladov, vzniklo združenie PRACE AISBL (t. j. neziskové medzinárodné združenie) so sídlom v Bruseli s cieľom zabezpečiť pre používateľov všetkých partnerov prístup k piatim najvýkonnejším systémom HPC v Európe. PRACE má doteraz 24 členov okrem iného tiež z Izraela a Turecka. V rámci 7. rámcového programu získa PRACE finančnú podporu v troch projektoch, najmä na činnosti v oblasti portovania, optimalizovania a škálovania aplikácií, ako aj na intenzívne školenie a vzdelávanie používateľov. V súčasnosti každý zo štyroch partnerských štátov (Nemecko, Francúzsko, Taliansko, Španielsko) prisľúbil príslušnú výpočtovú kapacitu v hodnote 100 mil. EUR. Užívateľské kvóty prideľuje nezávislý Riadiaci vedecký výbor v paneurópskom procese partnerského hodnotenia.

3.6.2   Stanovisko EHSV k PRACE

Výbor podporuje rozvoj európskeho ekosystému HPC a s tým súvisiacu zavedenú výskumnú infraštruktúru, ktorá zabezpečuje resp. má zabezpečiť širokú dostupnosť zdrojov HPC za rovnakých podmienok prístupu. Pritom je potrebné zabezpečiť, aby všetci potenciálni používatelia resp. aktéri v EÚ, najmä tiež na vysokých školách alebo v malých a stredných podnikoch, ktorí nie sú priamo spojení s organizáciou PRACE, mohli rovnako ako všetci ostatní aktéri spolupracovať na rozvoji a využívaní zdrojov. Netýka sa to však len ľahšieho a dobre riešiteľného problému rovnakých podmienok prístupu k existujúcim zdrojom HPC, ale tiež výskumu, vývoja a nakoniec vytvorenia nového, omnoho výkonnejšieho budúceho ekosystému HPC s exaflopovými počítačmi (pozri v tejto súvislosti bod 4.1) ako hlavnými nástrojmi vrátane vývoja vhodného náročného softvéru. Výbor v tejto súvislosti odporúča vyhýbať sa predčasnému sústreďovaniu na nejaký celkový systém, aby sa umožnila hospodárska súťaž a pluralizmus možných východísk a myšlienok, ktorý je potrebný pre úspešnosť ekosystému a nevyhnutný na dosiahnutie stanoveného veľmi ambiciózneho cieľa. Tejto citlivej otázky vyváženej politiky v oblasti výskumu, vývoja a hospodárskej súťaže sa týka nasledujúca kapitola. Výbor sa domnieva, že v tejto súvislosti sú potrebné ďalšie rokovania medzi potenciálnymi aktérmi.

3.7   Výzva určená Rade a členským štátom

3.7.1   Vzhľadom na krízovú hospodársku situáciu v mnohých členských štátoch EÚ vyplýva z núdzovej situácie pochopiteľná tendencia prijať úsporné opatrenia práve vo vzdelávaní, výskume a vývoji. To by však viedlo k osudnému nepriaznivému vývoju, keďže práve nové technológie, inovácie a s tým súvisiace schopnosti (zručnosti) sú potrebné pre hospodársky rast a konkurencieschopnosť.

3.7.2   Výbor preto dôrazne vyzýva Radu a všetky členské štáty, aby neprijímali najjednoduchšie riešenia, ale práve v tejto oblasti namiesto znižovania podporovali viac investovanie do noviniek a potrebných predpokladov. Neprehrajte budúcnosť!

4.   Konkrétne pripomienky EHSV

4.1   Exaflopový projekt

Vývoj budúcej generácie superpočítačov sa označuje ako exaflopový projekt. V tejto súvislosti je nevyhnutné na všetkých úrovniach celého systému podstatne zlepšiť, pravdepodobne aj vytvoriť celkom nové jednotlivé komponenty, najmä tie, ktoré sú rozhodujúce z hľadiska spotreby elektrickej energie. To je v rámci spolupráce medzi výskumnými zariadeniami a priemyslom ťažká úloha aj vzhľadom na napätie, ktoré medzi nimi panuje.

4.2   Spolupráca medzi výskumom a priemyslom

Výbor sa už viackrát vyjadril k tejto problematickej všeobecnej tematickej oblasti (pozri napr. CESE 330/2009). Okrem iného vo svojom nedávnom stanovisku (CESE 806/2012) skrátene nazvanom „Horizont 2020“ uviedol odporúčanie, že je potrebné pouvažovať o nových východiskách zodpovedajúcej priemyselnej politiky a politiky hospodárskej súťaže.

Pritom je otázne, či by „obstarávanie vo fáze pred komerčným využitím“ bolo vhodným nástrojom spolupráce výskumných stredísk a podnikov. Výbor preto odporúča identifikovať rôzne, čiastočne navzájom si protirečiace ciele alebo požiadavky na výskumnú, inovačnú a priemyselnú politiku a prediskutovať a ujasniť ich s jednotlivými zainteresovanými stranami – v niektorých prípadoch bude možno dokonca potrebné prijať osobitné pravidlá. (pozri v tejto súvislosti bod 4.4).

4.3   Činnosť zameraná na rozvoj exaflopovej výpočtovej techniky

Osobitne v súvislosti s exaflopovou výpočtovou technikou je potrebné v duchu moderného výskumu a vývoja zapojiť do partnerstiev medzi výskumom a priemyslom veľké aj malé podniky, vrátane celosvetovo najúspešnejších aktérov (pozri aj bod 4.5) z rôznych oblastí (ako procesory a rôzne konštrukčné prvky), a súčasne zabrániť predčasnému rozhodovaniu. Optimálny návrh celého systému sa nakoniec dá predložiť len vtedy, ak je známe, ktoré stavebné prvky s akým výkonom bolo alebo je možné vyvinúť. Z minulosti žiaľ existujú príklady, kedy sa to porušilo a výsledkom bol neúspech.

4.4   Zodpovedajúci podporný rámec – verejno-súkromné partnerstvá

Výbor preto odporúča, aby vzhľadom na veľký význam výkonného systému HPC v Európe a pre Európu Komisia spolu s rôznymi potenciálnymi aktérmi, najmä z platformy PRACE, vytvorila a predložila želateľný podporný rámec skôr ako sa zrealizujú východiská uvedené v oznámení. Výbor sa domnieva, že predovšetkým verejno-súkromné partnerstvá sú vyskúšaným a overeným nástrojom, ktorý sa už osvedčil pri dosahovaní cieľov rozvoja HPC Preto „obstarávanie pred komerčným využitím“, ktoré uprednostňuje Komisia vo svojom návrhu, síce môže byť v jednotlivých prípadoch vhodné, v nijakom prípade by sa však nemalo vynucovať jeho všeobecné použitie.

4.5   Celosvetoví aktéri

V tejto súvislosti by sa malo uviesť, že prvá priorita je budúca dostupnosť konkurencieschopného výkonného systému HPC v Európe a pre Európu. Keďže toto odvetvie zatiaľ dominujú celosvetoví aktéri (ako IBM, CRAY alebo INTEL), ktorí majú svoje holdingy, výrobné závody a výskumné strediská rozmiestnené na celom svete, EHSV je presvedčený, že je dôležité, aby v Európe existovali alebo sa nadobudli potrebné odborné znalosti a vytvorili príslušné pracovné miesta a rozhodovacie úrovne pre rozvoj a používanie HPC. Pritom by mohla napríklad ďalšia spolupráca s doteraz vedúcimi spoločnosťami, ale aj s novo vznikajúcimi spoločnosťami, ktoré môžu získať vedúce postavenie v budúcnosti, vytvoriť nevyhnutný kritický potenciál, ktorý odolá očakávanému budúcemu vedúcemu postaveniu Číny na trhu.

4.6   Vyššie finančné krytie

Výbor podporuje návrh, aby sa úroveň investícií, ktorá sa doteraz dosiahla v EÚ v oblasti HPC, zdvojnásobila približne na 1,2 mld. EUR ročne. Každoročne by teda bolo potrebných ďalších 600 mil. EUR, ktoré by poskytli najmä EÚ, členské štáty a priemyselní používatelia. Na základe toho by sa dosiahla miera investícií zodpovedajúca ostatným svetovým regiónom. Navrhuje sa, aby sa približne polovica týchto ďalších zdrojov použila na obstaranie systémov a skúšobných zariadení HPC, ďalšia štvrtina by bola určená na školenie pracovných síl a zvyšná štvrtina na vývoj a upscale softvéru pre HPC.

Vysoké požiadavky na finančné krytie vyplývajú z vysokých nákladov na HPC. Na obstaranie vysoko výkonného počítača je potrebných viac ako 100 mil. EUR a na údržbu a prevádzku ešte minimálne 20 mil. EUR. Preto sú potrebné verejno-súkromné partnerstvá, ktoré už existujú v krajinách s vedúcim postavením v oblasti HPC.

4.7   Rovnosť príležitostí a duševné vlastníctvo

V oznámení sa poukazuje na to, že pre európskych dodávateľov HPC je veľmi ťažké predávať svoje výrobky verejnému sektoru v krajinách, ktoré nepatria do EÚ a majú svojich dodávateľov HPC. Používanie HPC v strategicky dôležitých oblastiach ako jadrová energetika, zbrojný priemysel, odvetvie spracovania ropy a zemného plynu musí spĺňať takmer neprekonateľne prísne bezpečnostné požiadavky. Európske výskumné projekty vytvorené v rámci rámcového programu však môžu byť nepriamo na úžitok podnikom v krajinách mimo EÚ.

So zreteľom na to, že všetky zmluvné strany dohody WTO o verejnom obstarávaní musia dodržiavať zásady rovnakého posudzovania ako pri domácich subjektoch a nediskriminácie (článok III), výbor podporuje návrh Komisie zamerať sa v obchodných vzťahoch s krajinami mimo EÚ na problematiku rovnakého prístupu k trhu s HPC.

Výbor v tejto súvislosti podporuje ciele uvedené v návrhu Komisie k programu Horizont 2020 [COM(2011) 809 final, 30.11.2011] jasne uviesť a chrániť práva duševného vlastníctva.

4.8   HPC a spotreba energie

V rámci budúcich výziev je nevyhnutné zohľadniť takisto spotrebu energie ako faktor, ktorý brzdí rozvoj HPC (The Greening of HPC - Will Power Consumption Become the Limiting Factor for Future Growth in HPC?, Mníchov, 10. októbra 2008. http://www.hpcuserforum.com/presentations/Germany/EnergyandComputing_Stgt.pdf) (pozri takisto bod 3.2). Exaflopové systémy by s technológiou, ktorá je v súčasnosti dostupná, spotrebovali obrovské množstvo energie, a tak by sa podstatne zvyšovali prevádzkové náklady (náklady na energiu by tvorili 50 % prevádzkových nákladov) a zaťažovalo životné prostredie.

Existujú rôzne koncepcie energeticky účinných technológií, ako napr. hybridný superpočítač, s ktorými však súvisia mnohé otázky (napríklad podľa dokumentu „A Strategy for Research and Innovation Through High Performance Computing“, ktorý vydala University of Edinburgh v roku 2011, môže pokrok v oblasti zariadení s nízkou spotrebou umožniť vytvorenie budúcich systémov s exaflopovým výkonom. Otázkou však je, ako využijeme túto prevratnú technológiu). Pokiaľ ide o štruktúru, vytvorili sa mnohé stratégie úspory energie, ako napríklad určenie častí s rôznym napájacím napätím (ktoré sa môžu aj odpojiť), použitie energeticky účinných pamätí (drowsy cache) a selektívne vypínanie komponentov. Prostredníctvom viacjadrových procesorov, viacvláknových technológií a klastrov je možné zosúladiť výpočtové zaťaženie s cieľom znížiť spotrebu energie a výrobu tepla (Green IT: Tecnologías para la Eficiencia Energética en los Sistemas TI. Universidad Politécnica de Madrid, 2008).

Výbor preto navrhuje, aby sa podpora energeticky úsporných technológií začlenila ako dôležitý aspekt do projektu HPC Európskej únie.

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Ú. v. EÚ C 182, 4.08.2009, s. 40.

1

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/153 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/153

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2009/16/ES o štátnej prístavnej kontrole“

COM(2012) 129 final – 2012/62 (COD)

a „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o zodpovednostiach vlajkového štátu za presadzovanie smernice Rady 2009/13/ES, ktorou sa vykonáva Dohoda uzavretá Združením vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva (ECSA) a Európskou federáciou pracovníkov v doprave (ETF) o Dohovore o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 1999/63/ES“

COM(2012) 134 final – 2012/65 (COD)

2012/C 299/28

Spravodajkyňa: Anna BREDIMA

Európsky parlament (29. marca) a Rada (11. apríla 2012) sa rozhodli podľa článku 100 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2009/16/ES o štátnej prístavnej kontrole“

COM(2012) 129 final – 2012/62 (COD)

a

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o zodpovednostiach vlajkového štátu za presadzovanie smernice Rady 2009/13/ES, ktorou sa vykonáva Dohoda uzavretá Združením vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva (ECSA) a Európskou federáciou pracovníkov v doprave (ETF) o Dohovore o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 1999/63/ES“

COM(2012) 134 final – 2012/65 (COD).

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 25. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla 2012) prijal 141 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 6 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery

| 1.1 | Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 (dohovor MLC) je prvým námorným zákonníkom práce medzinárodne označovaným za „štvrtý pilier“ najvýznamnejších námorných dohovorov. EHSV víta návrhy zamerané na stanovenie postupov, ktoré sú potrebné na zabezpečenie jeho účinnej implementácie členskými štátmi, či už sú v pozícii vlajkového alebo prístavného štátu. |
| --- | --- |

1.1

Dohovor Medzinárodnej organizácie práce o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 (dohovor MLC) je prvým námorným zákonníkom práce medzinárodne označovaným za „štvrtý pilier“ najvýznamnejších námorných dohovorov. EHSV víta návrhy zamerané na stanovenie postupov, ktoré sú potrebné na zabezpečenie jeho účinnej implementácie členskými štátmi, či už sú v pozícii vlajkového alebo prístavného štátu.

| 1.2 | Cieľom dohovoru MLC ako „listiny práv námorníkov“ je zabezpečiť komplexnú celosvetovú ochranu práv námorníkov a vytvoriť rovnaké podmienky pre krajiny a vlastníkov lodí, ktorí majú záväzok poskytovať námorníkom primerané pracovné a životné podmienky a chrániť ich pred nekalou konkurenciou prevádzkovateľov lodí nespĺňajúcich normy. |
| --- | --- |

1.2

Cieľom dohovoru MLC ako „listiny práv námorníkov“ je zabezpečiť komplexnú celosvetovú ochranu práv námorníkov a vytvoriť rovnaké podmienky pre krajiny a vlastníkov lodí, ktorí majú záväzok poskytovať námorníkom primerané pracovné a životné podmienky a chrániť ich pred nekalou konkurenciou prevádzkovateľov lodí nespĺňajúcich normy.

| 1.3 | EHSV opätovne nalieha na EÚ, aby povzbudila ratifikáciu dohovoru MLC vo svojich členských štátoch. Výbor podporuje celkovú stratégiu, t. j. že legislatíva EÚ o pracovných podmienkach musí byť v súlade s medzinárodnými právnymi predpismi, ako je napríklad dohovor MLC, bez toho, aby boli dotknuté prísnejšie predpisy, ktoré už môžu v EÚ existovať. |
| --- | --- |

1.3

EHSV opätovne nalieha na EÚ, aby povzbudila ratifikáciu dohovoru MLC vo svojich členských štátoch. Výbor podporuje celkovú stratégiu, t. j. že legislatíva EÚ o pracovných podmienkach musí byť v súlade s medzinárodnými právnymi predpismi, ako je napríklad dohovor MLC, bez toho, aby boli dotknuté prísnejšie predpisy, ktoré už môžu v EÚ existovať.

| 1.4 | EHSV poznamenáva, že inšpekcia životných a pracovných podmienok námorníkov na palube lodí si vyžaduje dostatočný počet kvalifikovaných inšpektorov. Európsku námornú bezpečnostnú agentúru (EMSA) a strany Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole (memorandum o porozumení) žiada, aby podporovali náležitú odbornú prípravu inšpektorov, aby títo boli schopní vykonávať kontrolnú funkciu podľa dohovoru MLC už v čase nadobudnutia jeho platnosti. |
| --- | --- |

1.4

EHSV poznamenáva, že inšpekcia životných a pracovných podmienok námorníkov na palube lodí si vyžaduje dostatočný počet kvalifikovaných inšpektorov. Európsku námornú bezpečnostnú agentúru (EMSA) a strany Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole (memorandum o porozumení) žiada, aby podporovali náležitú odbornú prípravu inšpektorov, aby títo boli schopní vykonávať kontrolnú funkciu podľa dohovoru MLC už v čase nadobudnutia jeho platnosti.

| 1.5 | Je možné, že v niektorých oblastiach sa súčasná smernica 2009/16/ES a dohovor MLC (a súvisiace usmernenia Medzinárodnej organizácie práce o štátnej prístavnej kontrole) rôznia, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti či postupy. EHSV sa domnieva, že pri obidvoch nástrojoch bude potrebné zefektívniť kontrolné a donucovacie postupy tým, že sa rozšíria vykonávacie právomoci udelené Európskej komisii. |
| --- | --- |

1.5

Je možné, že v niektorých oblastiach sa súčasná smernica 2009/16/ES a dohovor MLC (a súvisiace usmernenia Medzinárodnej organizácie práce o štátnej prístavnej kontrole) rôznia, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti či postupy. EHSV sa domnieva, že pri obidvoch nástrojoch bude potrebné zefektívniť kontrolné a donucovacie postupy tým, že sa rozšíria vykonávacie právomoci udelené Európskej komisii.

| 1.6 | Plnenie a presadzovanie konštrukčných požiadaviek týkajúcich sa ubytovania námorníkov prinesie najmä v niektorých sektoroch námornej dopravy značné problémy. Úradníci štátnej prístavnej kontroly by mali brať na vedomie ustanovenia vlajkového štátu v súvislosti s rovnocennými ustanoveniami a sankciami za odchýlky a výnimky, ako sa uvádza vo vyhlásení o plnení požiadaviek na námornú prácu. |
| --- | --- |

1.6

Plnenie a presadzovanie konštrukčných požiadaviek týkajúcich sa ubytovania námorníkov prinesie najmä v niektorých sektoroch námornej dopravy značné problémy. Úradníci štátnej prístavnej kontroly by mali brať na vedomie ustanovenia vlajkového štátu v súvislosti s rovnocennými ustanoveniami a sankciami za odchýlky a výnimky, ako sa uvádza vo vyhlásení o plnení požiadaviek na námornú prácu.

| 1.7 | V protiklade k veľkým lodiam premávajúcim na medzinárodných trasách je pri inšpekciách malých lodí pôsobiacich na domácich trasách nevyhnutná istá flexibilita a bude treba, aby sa prostredníctvom navrhovaných delegovaných aktov upravilo hodnotenie nedostatkov na účely ďalších krokov. |
| --- | --- |

1.7

V protiklade k veľkým lodiam premávajúcim na medzinárodných trasách je pri inšpekciách malých lodí pôsobiacich na domácich trasách nevyhnutná istá flexibilita a bude treba, aby sa prostredníctvom navrhovaných delegovaných aktov upravilo hodnotenie nedostatkov na účely ďalších krokov.

| 1.8 | EHSV sa domnieva, že navrhované postupy pre úradníkov štátnej prístavnej kontroly pri riešení sťažností súvisiacich s dohovorom MLC, ktoré nemožno vyriešiť na palube, by mali zahŕňať druhé štádium spočívajúce v postúpení sťažnosti vlastníkovi lode, aby podnikol príslušné kroky. Takýto počin je v súlade s postupmi MLC. |
| --- | --- |

1.8

EHSV sa domnieva, že navrhované postupy pre úradníkov štátnej prístavnej kontroly pri riešení sťažností súvisiacich s dohovorom MLC, ktoré nemožno vyriešiť na palube, by mali zahŕňať druhé štádium spočívajúce v postúpení sťažnosti vlastníkovi lode, aby podnikol príslušné kroky. Takýto počin je v súlade s postupmi MLC.

| 1.9 | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zabezpečila, že budúce právne predpisy EÚ týkajúce sa štátov poskytujúcich pracovnú silu sa budú v tretích krajinách presadzovať v zmysle dohovoru MLC a v súlade s jeho podmienkami. |
| --- | --- |

1.9

EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zabezpečila, že budúce právne predpisy EÚ týkajúce sa štátov poskytujúcich pracovnú silu sa budú v tretích krajinách presadzovať v zmysle dohovoru MLC a v súlade s jeho podmienkami.

| 1.10 | Široká definícia pojmu „námorník“ by mohla zahŕňať rôznych členov posádky na palubách lodí, ktorí by mohli byť chápaní ako námorníci. Výbor je presvedčený, že členské štáty by pri vykonávaní a presadzovaní dohovoru MLC mali uznávať výklad Medzinárodnej organizácie práce a súvisiace usmernenia a že by sa mala rešpektovať výsada vlajkového štátu prijímať rozhodnutia v tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.10

Široká definícia pojmu „námorník“ by mohla zahŕňať rôznych členov posádky na palubách lodí, ktorí by mohli byť chápaní ako námorníci. Výbor je presvedčený, že členské štáty by pri vykonávaní a presadzovaní dohovoru MLC mali uznávať výklad Medzinárodnej organizácie práce a súvisiace usmernenia a že by sa mala rešpektovať výsada vlajkového štátu prijímať rozhodnutia v tejto oblasti.

| 1.11 | Keďže navrhovaná smernica o zodpovednostiach vlajkového štátu nie je dostatočne presná, pokiaľ ide o možnosť administratívy delegovať na uznané organizácie úlohy súvisiace s vykonaním inšpekcie alebo vydávaním osvedčení, EHSV predpokladá, že členské štáty tak budú môcť urobiť vo svojich transpozičných právnych predpisoch. |
| --- | --- |

1.11

Keďže navrhovaná smernica o zodpovednostiach vlajkového štátu nie je dostatočne presná, pokiaľ ide o možnosť administratívy delegovať na uznané organizácie úlohy súvisiace s vykonaním inšpekcie alebo vydávaním osvedčení, EHSV predpokladá, že členské štáty tak budú môcť urobiť vo svojich transpozičných právnych predpisoch.

2.   Úvod

| 2.1 | Cieľom Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce o pracovných normách v námornej doprave z 23. februára 2006 je vytvoriť rovnaké podmienky v námornej doprave na celom svete stanovením spoločných minimálnych noriem pre lode plaviace sa pod akoukoľvek vlajkou a pre všetkých námorníkov. |
| --- | --- |

2.1

Cieľom Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce o pracovných normách v námornej doprave z 23. februára 2006 je vytvoriť rovnaké podmienky v námornej doprave na celom svete stanovením spoločných minimálnych noriem pre lode plaviace sa pod akoukoľvek vlajkou a pre všetkých námorníkov.

| 2.2 | Dohovor nazývaný tiež „listina práv námorníkov“ bol skoncipovaný tak, aby sa dosiahla takmer univerzálna ratifikácia, a to vďaka kombinácii prísneho dodržiavania práv s pružnosťou pri implementácii technickejších požiadaviek, a vďaka výhodám poskytovaným lodiam tých krajín, ktoré ho ratifikovali. Bol označený za štvrtý pilier medzinárodného regulačného režimu kvalitnej lodnej dopravy, ktorý dopĺňa základné dohovory prijaté pod záštitou Medzinárodnej námornej organizácie (IMO): Medzinárodný dohovor o bezpečnosti ľudského života na mori (SOLAS) z roku 1974, Medzinárodný dohovor o normách výcviku, kvalifikácie a strážnej služby námorníkov (STCW) z roku 1978 a Medzinárodný dohovor o zabránení znečisťovania z lodí (MARPOL) z rokov 1973 a 1978. Cieľom je zabezpečiť komplexnú celosvetovú ochranu práv námorníkov a vytvoriť rovnaké podmienky pre krajiny a vlastníkov lodí, ktorí majú záväzok poskytovať námorníkom primerané pracovné a životné podmienky a chrániť ich pred nekalou konkurenciou prevádzkovateľov lodí nespĺňajúcich normy. |
| --- | --- |

2.2

Dohovor nazývaný tiež „listina práv námorníkov“ bol skoncipovaný tak, aby sa dosiahla takmer univerzálna ratifikácia, a to vďaka kombinácii prísneho dodržiavania práv s pružnosťou pri implementácii technickejších požiadaviek, a vďaka výhodám poskytovaným lodiam tých krajín, ktoré ho ratifikovali. Bol označený za štvrtý pilier medzinárodného regulačného režimu kvalitnej lodnej dopravy, ktorý dopĺňa základné dohovory prijaté pod záštitou Medzinárodnej námornej organizácie (IMO): Medzinárodný dohovor o bezpečnosti ľudského života na mori (SOLAS) z roku 1974, Medzinárodný dohovor o normách výcviku, kvalifikácie a strážnej služby námorníkov (STCW) z roku 1978 a Medzinárodný dohovor o zabránení znečisťovania z lodí (MARPOL) z rokov 1973 a 1978. Cieľom je zabezpečiť komplexnú celosvetovú ochranu práv námorníkov a vytvoriť rovnaké podmienky pre krajiny a vlastníkov lodí, ktorí majú záväzok poskytovať námorníkom primerané pracovné a životné podmienky a chrániť ich pred nekalou konkurenciou prevádzkovateľov lodí nespĺňajúcich normy.

| 2.3 | Minimálne normy podľa tohto dohovoru musia implementovať všetky krajiny, ktoré ho ratifikovali, prostredníctvom vnútroštátnych noriem či požiadaviek. V záujme účinnosti jeho systému presadzovania a plnenia požiadaviek je potrebná rozsiahla medzinárodná spolupráca. Keďže niektoré povinnosti vyplývajúce z dohovoru sú zamerané na vlastníkov lodí a vlajkové štáty, je dôležité, aby dohovor ratifikovali štáty so silnými námornými záujmami. |
| --- | --- |

2.3

Minimálne normy podľa tohto dohovoru musia implementovať všetky krajiny, ktoré ho ratifikovali, prostredníctvom vnútroštátnych noriem či požiadaviek. V záujme účinnosti jeho systému presadzovania a plnenia požiadaviek je potrebná rozsiahla medzinárodná spolupráca. Keďže niektoré povinnosti vyplývajúce z dohovoru sú zamerané na vlastníkov lodí a vlajkové štáty, je dôležité, aby dohovor ratifikovali štáty so silnými námornými záujmami.

3.   Zhrnutie návrhov Komisie

| 3.1 | V návrhoch sa zdôrazňuje, že členské štáty a Komisia podporovali úsilie Medzinárodnej organizácie práce vyvíjané s cieľom prijať dohovor o pracovných normách v námornej doprave. Veľký záujem EÚ na tom, aby dohovor nadobudol platnosť, sa prejavil v rozhodnutí 2007/431/ES (1), ktorým boli členské štáty splnomocnené na ratifikáciu tohto dohovoru v záujme EÚ. |
| --- | --- |

3.1

V návrhoch sa zdôrazňuje, že členské štáty a Komisia podporovali úsilie Medzinárodnej organizácie práce vyvíjané s cieľom prijať dohovor o pracovných normách v námornej doprave. Veľký záujem EÚ na tom, aby dohovor nadobudol platnosť, sa prejavil v rozhodnutí 2007/431/ES (1), ktorým boli členské štáty splnomocnené na ratifikáciu tohto dohovoru v záujme EÚ.

| 3.2 | Komisia vyzdvihuje význam Dohody uzavretej Združením vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva (ECSA) a Európskou federáciou pracovníkov v doprave (ETF) o Dohovore o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006, ktorej vykonávanie bolo schválené smernicou 2009/13/ES (2). Táto smernica zosúladila európske právne predpisy s medzinárodnými normami stanovenými v dohovore MLC. |
| --- | --- |

3.2

Komisia vyzdvihuje význam Dohody uzavretej Združením vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva (ECSA) a Európskou federáciou pracovníkov v doprave (ETF) o Dohovore o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006, ktorej vykonávanie bolo schválené smernicou 2009/13/ES (2). Táto smernica zosúladila európske právne predpisy s medzinárodnými normami stanovenými v dohovore MLC.

| 3.3 | Návrh smernice, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2009/16/ES o štátnej prístavnej kontrole (3), a návrh smernice o zodpovednostiach vlajkového štátu za presadzovanie smernice Rady 2009/13/ES, ktorou sa vykonáva Dohoda uzavretá Združením vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva (ECSA) a Európskou federáciou pracovníkov v doprave (ETF) o Dohovore o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 1999/63/ES (4) majú podporiť politiku EÚ v oblasti námorných profesií prostredníctvom implementácie dohovoru MLC z roku 2006. Súčasné iniciatívy sú zamerané na vytvorenie mechanizmu a postupov, ktoré sú potrebné na zaistenie úplnej a účinnej implementácie uvedeného dohovoru MLC členskými štátmi ako vlajkovými či prístavnými štátmi. Obidve smernice nadobudnú účinnosť dňom nadobudnutia platnosti dohovoru MLC z roku 2006, pričom sa stanovuje 12-mesačná lehota na transpozíciu. |
| --- | --- |

3.3

Návrh smernice, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2009/16/ES o štátnej prístavnej kontrole (3), a návrh smernice o zodpovednostiach vlajkového štátu za presadzovanie smernice Rady 2009/13/ES, ktorou sa vykonáva Dohoda uzavretá Združením vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva (ECSA) a Európskou federáciou pracovníkov v doprave (ETF) o Dohovore o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 1999/63/ES (4) majú podporiť politiku EÚ v oblasti námorných profesií prostredníctvom implementácie dohovoru MLC z roku 2006. Súčasné iniciatívy sú zamerané na vytvorenie mechanizmu a postupov, ktoré sú potrebné na zaistenie úplnej a účinnej implementácie uvedeného dohovoru MLC členskými štátmi ako vlajkovými či prístavnými štátmi. Obidve smernice nadobudnú účinnosť dňom nadobudnutia platnosti dohovoru MLC z roku 2006, pričom sa stanovuje 12-mesačná lehota na transpozíciu.

| 3.4 | Návrhy na zmenu a doplnenie smernice o štátnej prístavnej kontrole (2009/16/ES):






  — | zahrnúť námorné pracovné osvedčenie a vyhlásenie o plnení požiadaviek na námornú prácu medzi dokumenty, ktoré majú kontrolovať inšpektori, |
| --- | --- | --- |

3.4

Návrhy na zmenu a doplnenie smernice o štátnej prístavnej kontrole (2009/16/ES):

—

zahrnúť námorné pracovné osvedčenie a vyhlásenie o plnení požiadaviek na námornú prácu medzi dokumenty, ktoré majú kontrolovať inšpektori,

| — | rozšíriť rozsah pôsobnosti inšpekcií na nové položky (napr. existenciu zodpovedajúcej pracovnej zmluvy s každým námorníkom podpísanej oboma stranami s požadovanými zmluvnými ustanoveniami), |
| --- | --- |

—

rozšíriť rozsah pôsobnosti inšpekcií na nové položky (napr. existenciu zodpovedajúcej pracovnej zmluvy s každým námorníkom podpísanej oboma stranami s požadovanými zmluvnými ustanoveniami),

| — | rozšíriť rozsah pôsobnosti vyšetrovania v prípade sťažnosti a ustanoviť primeraný postup, |
| --- | --- |

—

rozšíriť rozsah pôsobnosti vyšetrovania v prípade sťažnosti a ustanoviť primeraný postup,

| — | zaviesť nové pravidlá týkajúce sa delegovaných a vykonávacích právomocí v nadväznosti na nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy. |
| --- | --- |

—

zaviesť nové pravidlá týkajúce sa delegovaných a vykonávacích právomocí v nadväznosti na nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy.

| 3.5 | Navrhovaná nová smernica o zodpovednostiach vlajkového štátu stanovuje:






  — | povinnosť vlajkových štátov EÚ zaviesť mechanizmy s cieľom plniť si povinnosti pri presadzovaní smernice 2009/13/ES, |
| --- | --- | --- |

3.5

Navrhovaná nová smernica o zodpovednostiach vlajkového štátu stanovuje:

—

povinnosť vlajkových štátov EÚ zaviesť mechanizmy s cieľom plniť si povinnosti pri presadzovaní smernice 2009/13/ES,

| — | odbornú kvalifikáciu a nezávislosť zamestnancov poverených overovaním správneho plnenia ustanovení smernice 2009/13/ES, |
| --- | --- |

—

odbornú kvalifikáciu a nezávislosť zamestnancov poverených overovaním správneho plnenia ustanovení smernice 2009/13/ES,

| — | zásady a postupy, ktoré majú príslušní zamestnanci vlajkových štátov dodržiavať pri vybavovaní sťažností na palube lodí pod vlajkou EÚ. |
| --- | --- |

—

zásady a postupy, ktoré majú príslušní zamestnanci vlajkových štátov dodržiavať pri vybavovaní sťažností na palube lodí pod vlajkou EÚ.

4.   Všeobecné pripomienky

| 4.1 | EHSV podporuje celkovú stratégiu, t. j. že legislatíva EÚ o pracovných podmienkach musí byť v úplnom súlade s medzinárodnými právnymi predpismi, ako je dohovor MLC alebo dohovor STCW, bez toho, aby boli dotknuté prísnejšie predpisy, ktoré už môžu v EÚ existovať. |
| --- | --- |

4.1

EHSV podporuje celkovú stratégiu, t. j. že legislatíva EÚ o pracovných podmienkach musí byť v úplnom súlade s medzinárodnými právnymi predpismi, ako je dohovor MLC alebo dohovor STCW, bez toho, aby boli dotknuté prísnejšie predpisy, ktoré už môžu v EÚ existovať.

| 4.2 | EHSV poznamenáva, že dohovor o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 zatiaľ nie je záväzný podľa medzinárodného práva a závisí od implementácie jednotlivými štátmi prostredníctvom ich právnych predpisov. V usmerneniach Medzinárodnej organizácie práce pre inšpekcie vlajkových a prístavných štátov sa kladie dôraz na to, že príslušné vnútroštátne predpisy, nariadenia, kolektívne zmluvy či iné opatrenia na implementáciu dohovoru MLC vo vlajkovom štáte by sa mali považovať za smerodajný prehľad požiadaviek vo vlajkovom štáte. Okrem toho sa v nich pripomína flexibilita pri implementácii dohovoru MLC založená najmä na vnútroštátnej obsahovej rovnocennosti a právomoci voľnej úvahy, ktorú majú vlajkové štáty pri konkrétnych vykonávacích opatreniach. Z tohto dôvodu bude potrebné, aby členské aj nečlenské štáty EÚ vykladali a presadzovali dohovor MLC spoločne. |
| --- | --- |

4.2

EHSV poznamenáva, že dohovor o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006 zatiaľ nie je záväzný podľa medzinárodného práva a závisí od implementácie jednotlivými štátmi prostredníctvom ich právnych predpisov. V usmerneniach Medzinárodnej organizácie práce pre inšpekcie vlajkových a prístavných štátov sa kladie dôraz na to, že príslušné vnútroštátne predpisy, nariadenia, kolektívne zmluvy či iné opatrenia na implementáciu dohovoru MLC vo vlajkovom štáte by sa mali považovať za smerodajný prehľad požiadaviek vo vlajkovom štáte. Okrem toho sa v nich pripomína flexibilita pri implementácii dohovoru MLC založená najmä na vnútroštátnej obsahovej rovnocennosti a právomoci voľnej úvahy, ktorú majú vlajkové štáty pri konkrétnych vykonávacích opatreniach. Z tohto dôvodu bude potrebné, aby členské aj nečlenské štáty EÚ vykladali a presadzovali dohovor MLC spoločne.

| 4.3 | EHSV uznáva, že prijatie smernice 2009/13/ES, ktorou sa vykonáva Dohoda uzavretá Združením vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva (ECSA) a Európskou federáciou pracovníkov v doprave (ETF) o Dohovore o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006, predstavuje významný úspech sektorového sociálneho dialógu, ktorý by mal v praxi priniesť hmatateľné výsledky. Najväčšou výzvou bude odstránenie príčin únavy námorníkov pomocou kontroly odpracovaných hodín a času odpočinku. |
| --- | --- |

4.3

EHSV uznáva, že prijatie smernice 2009/13/ES, ktorou sa vykonáva Dohoda uzavretá Združením vlastníkov lodí Európskeho spoločenstva (ECSA) a Európskou federáciou pracovníkov v doprave (ETF) o Dohovore o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006, predstavuje významný úspech sektorového sociálneho dialógu, ktorý by mal v praxi priniesť hmatateľné výsledky. Najväčšou výzvou bude odstránenie príčin únavy námorníkov pomocou kontroly odpracovaných hodín a času odpočinku.

| 4.4 | EHSV by chcel upozorniť na svoje stanoviská:






  — | k tretiemu balíku opatrení v oblasti bezpečnosti námornej dopravy (5), v ktorom podporil snahy o nájdenie spôsobu, ako čo najlepšie transponovať dohovor MLC do právnych predpisov EÚ. Výbor naliehal na to, aby EÚ jednoznačne povzbudila ratifikačné úsilie v súvislosti s dohovorom MLC tým, že podporí ratifikáciu v krajinách Európskeho hospodárskeho priestoru a v tretích krajinách, s ktorými sa podpísali dohody o hospodárskej spolupráci, |
| --- | --- | --- |

4.4

EHSV by chcel upozorniť na svoje stanoviská:

—

k tretiemu balíku opatrení v oblasti bezpečnosti námornej dopravy (5), v ktorom podporil snahy o nájdenie spôsobu, ako čo najlepšie transponovať dohovor MLC do právnych predpisov EÚ. Výbor naliehal na to, aby EÚ jednoznačne povzbudila ratifikačné úsilie v súvislosti s dohovorom MLC tým, že podporí ratifikáciu v krajinách Európskeho hospodárskeho priestoru a v tretích krajinách, s ktorými sa podpísali dohody o hospodárskej spolupráci,

| — | o politike EÚ v oblasti námornej dopravy do roku 2018 (6), v ktorom naliehal na „členské štáty, aby ratifikovali dohovor Medzinárodnej organizácie práce o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006, ktorý vytvorí rovnaké pracovné a životné podmienky na palubách lodí a prispeje k pritiahnutiu mladých ľudí k námorníckej profesii“, |
| --- | --- |

—

o politike EÚ v oblasti námornej dopravy do roku 2018 (6), v ktorom naliehal na „členské štáty, aby ratifikovali dohovor Medzinárodnej organizácie práce o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006, ktorý vytvorí rovnaké pracovné a životné podmienky na palubách lodí a prispeje k pritiahnutiu mladých ľudí k námorníckej profesii“,

| — | o posilnení námorných pracovných noriem (7), v ktorom nabádal členské štáty, aby čo najrýchlejšie ratifikovali dohovor MLC, a odporúčal vypracovať operačné usmernenia pre vlajkové a prístavné štáty. |
| --- | --- |

—

o posilnení námorných pracovných noriem (7), v ktorom nabádal členské štáty, aby čo najrýchlejšie ratifikovali dohovor MLC, a odporúčal vypracovať operačné usmernenia pre vlajkové a prístavné štáty.

| 4.5 | EHSV by takisto rád zdôraznil svoje stanovisko na tému „Biela kniha – Plán jednotného európskeho dopravného priestoru“ (8), v ktorom konštatuje, že „členské štáty EÚ sú nabádané, aby pristúpili k Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce (MOP) o pracovných normách v námornej doprave (MLC), aby sa dosiahli medzinárodne rovnaké podmienky, pričom sa však nesmú ohroziť prípadné prísnejšie normy existujúce v EÚ. Legislatíva EÚ by mala byť úplne v súlade s medzinárodnými právnymi predpismi, najmä s MLC a dohovorom Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) o normách výcviku, kvalifikácie a strážnej služby námorníkov (STCW).“ |
| --- | --- |

4.5

EHSV by takisto rád zdôraznil svoje stanovisko na tému „Biela kniha – Plán jednotného európskeho dopravného priestoru“ (8), v ktorom konštatuje, že „členské štáty EÚ sú nabádané, aby pristúpili k Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce (MOP) o pracovných normách v námornej doprave (MLC), aby sa dosiahli medzinárodne rovnaké podmienky, pričom sa však nesmú ohroziť prípadné prísnejšie normy existujúce v EÚ. Legislatíva EÚ by mala byť úplne v súlade s medzinárodnými právnymi predpismi, najmä s MLC a dohovorom Medzinárodnej námornej organizácie (IMO) o normách výcviku, kvalifikácie a strážnej služby námorníkov (STCW).“

| 4.6 | Návrhy spĺňajú očakávania zainteresovaných strán, pokiaľ ide o posilnenie námornej bezpečnosti, zvýšenie kvality lodnej dopravy a vytvorenie spravodlivejších podmienok hospodárskej súťaže prevádzkovateľov EÚ a z ostatných častí sveta a medzi loďami plávajúcimi pod vlajkami EÚ a vlajkami z ostatných častí sveta. Podporuje preto princíp presadzovania dohovoru MLC posilnením právnych predpisov EÚ. Činnosť EÚ bude sledovať ciele pracovnej skupiny pre námornú zamestnanosť a konkurencieschopnosť, ktorú zriadil podpredseda Siim Kallas a ktorá odporúčala presadzovanie uvedeného dohovoru (jún 2011). |
| --- | --- |

4.6

Návrhy spĺňajú očakávania zainteresovaných strán, pokiaľ ide o posilnenie námornej bezpečnosti, zvýšenie kvality lodnej dopravy a vytvorenie spravodlivejších podmienok hospodárskej súťaže prevádzkovateľov EÚ a z ostatných častí sveta a medzi loďami plávajúcimi pod vlajkami EÚ a vlajkami z ostatných častí sveta. Podporuje preto princíp presadzovania dohovoru MLC posilnením právnych predpisov EÚ. Činnosť EÚ bude sledovať ciele pracovnej skupiny pre námornú zamestnanosť a konkurencieschopnosť, ktorú zriadil podpredseda Siim Kallas a ktorá odporúčala presadzovanie uvedeného dohovoru (jún 2011).

5.   Konkrétne pripomienky

Zmeny a doplnenia smernice 2009/16/ES o štátnej prístavnej kontrole

| 5.1 | EHSV sa domnieva, že rozsah delegovaných a vykonávacích právomocí udelených Komisii by sa mal jednak rozšíriť na podrobné určenie harmonizovaných spôsobov vykonávania postupov štátnej prístavnej kontroly pri inšpekcii lodí podľa dohovoru MLC, a to s ohľadom na príslušné usmernenia Medzinárodnej organizácie práce, a tiež zosúladiť s rozsahom pôsobnosti a postupmi smernice 2009/16/ES. |
| --- | --- |

5.1

EHSV sa domnieva, že rozsah delegovaných a vykonávacích právomocí udelených Komisii by sa mal jednak rozšíriť na podrobné určenie harmonizovaných spôsobov vykonávania postupov štátnej prístavnej kontroly pri inšpekcii lodí podľa dohovoru MLC, a to s ohľadom na príslušné usmernenia Medzinárodnej organizácie práce, a tiež zosúladiť s rozsahom pôsobnosti a postupmi smernice 2009/16/ES.

| 5.2 | V stanovisku k tretiemu balíku opatrení v oblasti bezpečnosti námornej dopravy (9) EHSV privítal, že „nariadenie zavádza inšpekciu pracovných podmienok na lodiach, pretože ľudský faktor často zohráva dôležitú úlohu pri nehodách v námornej doprave. Inšpekcia životných a pracovných podmienok námorníkov na lodiach a ich kvalifikácie si vyžaduje zvýšenie počtu inšpektorov s osobitnými právomocami v danej oblasti.“ Z tohto dôvodu bude potrebná náležitá odborná príprava inšpektorov, aby títo boli schopní vykonávať kontrolu podľa dohovoru MLC už v čase nadobudnutia jeho platnosti. EHSV vyzýva Európsku námornú bezpečnostnú agentúru (EMSA) a strany parížskeho memoranda o porozumení, aby posilnili odbornú prípravu inšpektorov na účely dohovoru MLC. |
| --- | --- |

5.2

V stanovisku k tretiemu balíku opatrení v oblasti bezpečnosti námornej dopravy (9) EHSV privítal, že „nariadenie zavádza inšpekciu pracovných podmienok na lodiach, pretože ľudský faktor často zohráva dôležitú úlohu pri nehodách v námornej doprave. Inšpekcia životných a pracovných podmienok námorníkov na lodiach a ich kvalifikácie si vyžaduje zvýšenie počtu inšpektorov s osobitnými právomocami v danej oblasti.“ Z tohto dôvodu bude potrebná náležitá odborná príprava inšpektorov, aby títo boli schopní vykonávať kontrolu podľa dohovoru MLC už v čase nadobudnutia jeho platnosti. EHSV vyzýva Európsku námornú bezpečnostnú agentúru (EMSA) a strany parížskeho memoranda o porozumení, aby posilnili odbornú prípravu inšpektorov na účely dohovoru MLC.

| 5.3 | EHSV poznamenáva, že podľa článku 13 písm. c) smernice 2009/16/ES o štátnej prístavnej kontrole príslušný orgán zabezpečí, aby sa inšpektor pri každej úvodnej inšpekcii lode „presvedčil o celkovom stave lode vrátane strojovne a ubytovania, vrátane hygienických podmienok na lodi“. V zmysle usmernení Medzinárodnej organizácie práce pre úradníkov štátnej prístavnej kontroly, ktorí vykonávajú inšpekcie podľa dohovoru MLC z roku 2006, je však úvodná a často aj jediná inšpekcia spojená najmä s overením námorného pracovného osvedčenia a vyhlásenia o plnení požiadaviek na námornú prácu. Uvedené dokumenty predstavujú evidentný dôkaz toho, že požiadavky tohto dohovoru týkajúce sa pracovných a životných podmienok námorníkov boli splnené v potvrdenom rozsahu. Môžu však nastať okolnosti, za ktorých sa môže vykonať podrobnejšia inšpekcia s cieľom zistiť, aké sú pracovné a životné podmienky na palube lode. Je možné, že je viac oblastí, v ktorých sa súčasná smernica 2009/16/ES, dohovor MLC a súvisiace usmernenia Medzinárodnej organizácie práce rôznia, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti či postupy. Preto bude pri obidvoch nástrojoch potrebné zefektívniť kontrolné a donucovacie postupy tým, že sa rozšíria vykonávacie právomoci udelené Komisii na stanovenie vhodných harmonizovaných spôsobov. |
| --- | --- |

5.3

EHSV poznamenáva, že podľa článku 13 písm. c) smernice 2009/16/ES o štátnej prístavnej kontrole príslušný orgán zabezpečí, aby sa inšpektor pri každej úvodnej inšpekcii lode „presvedčil o celkovom stave lode vrátane strojovne a ubytovania, vrátane hygienických podmienok na lodi“. V zmysle usmernení Medzinárodnej organizácie práce pre úradníkov štátnej prístavnej kontroly, ktorí vykonávajú inšpekcie podľa dohovoru MLC z roku 2006, je však úvodná a často aj jediná inšpekcia spojená najmä s overením námorného pracovného osvedčenia a vyhlásenia o plnení požiadaviek na námornú prácu. Uvedené dokumenty predstavujú evidentný dôkaz toho, že požiadavky tohto dohovoru týkajúce sa pracovných a životných podmienok námorníkov boli splnené v potvrdenom rozsahu. Môžu však nastať okolnosti, za ktorých sa môže vykonať podrobnejšia inšpekcia s cieľom zistiť, aké sú pracovné a životné podmienky na palube lode. Je možné, že je viac oblastí, v ktorých sa súčasná smernica 2009/16/ES, dohovor MLC a súvisiace usmernenia Medzinárodnej organizácie práce rôznia, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti či postupy. Preto bude pri obidvoch nástrojoch potrebné zefektívniť kontrolné a donucovacie postupy tým, že sa rozšíria vykonávacie právomoci udelené Komisii na stanovenie vhodných harmonizovaných spôsobov.

| 5.4 | Plnenie a presadzovanie konštrukčných požiadaviek týkajúcich sa ubytovania námorníkov prinesie najmä v niektorých sektoroch námornej dopravy, ako sú veľké komerčné jachty či menšie lode, značné problémy. EHSV si uvedomuje, že dohovor MLC umožňuje vlajkovým štátom, aby v prípade potreby prostredníctvom ustanovení vo svojich zákonoch a nariadeniach či prostredníctvom iných opatrení, ktoré budú v zásade rovnocenné s ustanoveniami dohovoru, zaviedli a sankcionovali odchýlky, výnimky či inú formu flexibilného uplatňovania dohovoru po konzultácii s organizáciami vlastníkov lodí a námorníkov. EHSV preto očakáva, že úradníci štátnej prístavnej kontroly budú pri hodnotení brať do úvahy rozhodnutia vlajkového štátu, ako sa uvádza vo vyhlásení o plnení požiadaviek na námornú prácu. |
| --- | --- |

5.4

Plnenie a presadzovanie konštrukčných požiadaviek týkajúcich sa ubytovania námorníkov prinesie najmä v niektorých sektoroch námornej dopravy, ako sú veľké komerčné jachty či menšie lode, značné problémy. EHSV si uvedomuje, že dohovor MLC umožňuje vlajkovým štátom, aby v prípade potreby prostredníctvom ustanovení vo svojich zákonoch a nariadeniach či prostredníctvom iných opatrení, ktoré budú v zásade rovnocenné s ustanoveniami dohovoru, zaviedli a sankcionovali odchýlky, výnimky či inú formu flexibilného uplatňovania dohovoru po konzultácii s organizáciami vlastníkov lodí a námorníkov. EHSV preto očakáva, že úradníci štátnej prístavnej kontroly budú pri hodnotení brať do úvahy rozhodnutia vlajkového štátu, ako sa uvádza vo vyhlásení o plnení požiadaviek na námornú prácu.

| 5.5 | V dohovore MLC sa uznáva, že členské štáty Medzinárodnej organizácie práce potrebujú určitú flexibilitu pri posudzovaní niektorých osobitných vnútroštátnych podmienok, najmä pokiaľ ide o menšie lode a lode, ktoré neslúžia na medzinárodné plavby, či špecifické druhy lodí. Pravidelné inšpekcie malých lodí pôsobiacich na domácich trasách nemusia byť preto rovnaké, ako je to v prípade veľkých lodí premávajúcich na medzinárodných trasách. EHSV navyše predpokladá, že štátna prístavná kontrola bude čeliť vážnym operačným otázkam v súvislosti s podrobnejšími inšpekciami a hodnotením nedostatkov na účely ďalších krokov. Výbor je presvedčený, že týmito otázkami sa treba pozorne zaoberať a rozumne ich vyriešiť prostredníctvom navrhovaných delegovaných aktov, ktoré budú zohľadňovať jestvujúcu vnútroštátnu právnu úpravu týkajúcu sa vykonávania dohovoru MLC. |
| --- | --- |

5.5

V dohovore MLC sa uznáva, že členské štáty Medzinárodnej organizácie práce potrebujú určitú flexibilitu pri posudzovaní niektorých osobitných vnútroštátnych podmienok, najmä pokiaľ ide o menšie lode a lode, ktoré neslúžia na medzinárodné plavby, či špecifické druhy lodí. Pravidelné inšpekcie malých lodí pôsobiacich na domácich trasách nemusia byť preto rovnaké, ako je to v prípade veľkých lodí premávajúcich na medzinárodných trasách. EHSV navyše predpokladá, že štátna prístavná kontrola bude čeliť vážnym operačným otázkam v súvislosti s podrobnejšími inšpekciami a hodnotením nedostatkov na účely ďalších krokov. Výbor je presvedčený, že týmito otázkami sa treba pozorne zaoberať a rozumne ich vyriešiť prostredníctvom navrhovaných delegovaných aktov, ktoré budú zohľadňovať jestvujúcu vnútroštátnu právnu úpravu týkajúcu sa vykonávania dohovoru MLC.

| 5.6 | Navrhovaný nový článok 18a „Sťažnosti v súvislosti s Dohovorom o pracovných normách v námornej doprave“ v prvom odseku stanovuje, že ak sa sťažnosť nevyriešila na palube lode, úradník štátnej prístavnej kontroly to oznámi vlajkovému štátu, aby sa podnikli príslušné kroky. EHSV sa domnieva, že navrhované postupy by mali zahŕňať druhé štádium spočívajúce v postúpení sťažnosti vlastníkovi lode na podniknutie ďalších krokov. Takýto počin je v súlade s postupmi MLC. |
| --- | --- |

5.6

Navrhovaný nový článok 18a „Sťažnosti v súvislosti s Dohovorom o pracovných normách v námornej doprave“ v prvom odseku stanovuje, že ak sa sťažnosť nevyriešila na palube lode, úradník štátnej prístavnej kontroly to oznámi vlajkovému štátu, aby sa podnikli príslušné kroky. EHSV sa domnieva, že navrhované postupy by mali zahŕňať druhé štádium spočívajúce v postúpení sťažnosti vlastníkovi lode na podniknutie ďalších krokov. Takýto počin je v súlade s postupmi MLC.

Nová smernica o plnení povinností vlajkového štátu

| 5.7 | Proces ratifikácie/vykonávania dohovoru MLC z roku 2006 v niektorých členských štátoch značne pokročil alebo bol už dokončený. Implementácia jeho požiadaviek týkajúcich sa náboru a zamestnávania, ako aj sociálneho zabezpečenia námorníkov, ktorí sú štátnymi príslušníkmi, rezidentmi alebo obyvateľmi štátu poskytujúceho pracovnú silu, vyvolá vážne operačné otázky. EHSV žiada Komisiu, aby sa touto záležitosťou naliehavo zaoberala a zabezpečila, že budúce právne predpisy EÚ týkajúce sa štátov poskytujúcich pracovnú silu sa budú v tretích krajinách presadzovať v zmysle dohovoru MLC a v súlade s jeho podmienkami. |
| --- | --- |

5.7

Proces ratifikácie/vykonávania dohovoru MLC z roku 2006 v niektorých členských štátoch značne pokročil alebo bol už dokončený. Implementácia jeho požiadaviek týkajúcich sa náboru a zamestnávania, ako aj sociálneho zabezpečenia námorníkov, ktorí sú štátnymi príslušníkmi, rezidentmi alebo obyvateľmi štátu poskytujúceho pracovnú silu, vyvolá vážne operačné otázky. EHSV žiada Komisiu, aby sa touto záležitosťou naliehavo zaoberala a zabezpečila, že budúce právne predpisy EÚ týkajúce sa štátov poskytujúcich pracovnú silu sa budú v tretích krajinách presadzovať v zmysle dohovoru MLC a v súlade s jeho podmienkami.

| 5.8 | Vlajkové štáty podporujú vlastníkov lodí v tom, aby zaviedli opatrenia na zabezpečenie plnenia požiadaviek. V článku II dohovoru MLC je pojem „námorník“ definovaný ako „každá osoba, ktorá je zamestnaná, prijatá alebo pracuje v akomkoľvek pracovnom zaradení na palube lode, na ktorú sa vzťahuje táto dohoda“. V zmysle tejto širokej definície možno personál nájomcu plavidla, ako sú geológovia a potápači na palube príbrežného plavidla, alebo členov personálu, ktorí nie sú priamo zamestnaní vlastníkom lode, či súkromné bezpečnostné hliadky na palube lodí pôsobiace na základe zmluvnej dohody na ochranu proti pirátom, považovať za námorníkov. Medzinárodná organizácia práce si uvedomovala, že môže dôjsť k situácii, keď bude niektorý jej členský štát pochybovať o tom, či by sa mali určité kategórie osôb dočasne pracujúcich na palube lode považovať za námorníkov na účely dohovoru alebo nie, a poskytla výklad v rezolúcii VII z 94. (námorného) zasadnutia Medzinárodnej konferencie práce. V každom prípade a v súlade s článkom II ods. 3, ak existujú pochybnosti o tom, či sa majú niektoré kategórie osôb považovať za námorníkov na účely tohto dohovoru, v tejto otázke rozhodne príslušný orgán v každom členskom štáte po konzultácii s organizáciami vlastníkov lodí a námorníkov, ktorých sa táto záležitosť týka. EHSV je presvedčený, že členské štáty EÚ by pri vykonávaní a presadzovaní dohovoru MLC mali uznávať rezolúcie Medzinárodnej organizácie práce a súvisiace smernice a že tento princíp by sa mal pevne dodržiavať. |
| --- | --- |

5.8

Vlajkové štáty podporujú vlastníkov lodí v tom, aby zaviedli opatrenia na zabezpečenie plnenia požiadaviek. V článku II dohovoru MLC je pojem „námorník“ definovaný ako „každá osoba, ktorá je zamestnaná, prijatá alebo pracuje v akomkoľvek pracovnom zaradení na palube lode, na ktorú sa vzťahuje táto dohoda“. V zmysle tejto širokej definície možno personál nájomcu plavidla, ako sú geológovia a potápači na palube príbrežného plavidla, alebo členov personálu, ktorí nie sú priamo zamestnaní vlastníkom lode, či súkromné bezpečnostné hliadky na palube lodí pôsobiace na základe zmluvnej dohody na ochranu proti pirátom, považovať za námorníkov. Medzinárodná organizácia práce si uvedomovala, že môže dôjsť k situácii, keď bude niektorý jej členský štát pochybovať o tom, či by sa mali určité kategórie osôb dočasne pracujúcich na palube lode považovať za námorníkov na účely dohovoru alebo nie, a poskytla výklad v rezolúcii VII z 94. (námorného) zasadnutia Medzinárodnej konferencie práce. V každom prípade a v súlade s článkom II ods. 3, ak existujú pochybnosti o tom, či sa majú niektoré kategórie osôb považovať za námorníkov na účely tohto dohovoru, v tejto otázke rozhodne príslušný orgán v každom členskom štáte po konzultácii s organizáciami vlastníkov lodí a námorníkov, ktorých sa táto záležitosť týka. EHSV je presvedčený, že členské štáty EÚ by pri vykonávaní a presadzovaní dohovoru MLC mali uznávať rezolúcie Medzinárodnej organizácie práce a súvisiace smernice a že tento princíp by sa mal pevne dodržiavať.

| 5.9 | V súvislosti s článkom 4 „Zamestnanci poverení monitorovaním plnenia požiadaviek“ EHSV poznamenáva, že usmernenia Medzinárodnej organizácie práce pre úradníkov štátnej prístavnej kontroly vykonávajúcich inšpekcie podľa dohovoru MLC z roku 2006 boli vypracované s cieľom pomôcť úradom prístavného štátu účinne plniť ich povinnosti podľa dohovoru MLC. Vo väčšine prípadov bude súčasťou inšpekcie personál, ktorý je už oprávnený podľa existujúcej medzinárodnej úpravy štátnej prístavnej kontroly vypracovanej v spojitosti s dohovormi Medzinárodnej organizácie práce a podľa memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole. Toto vlastne platí pre krajiny EÚ, ktoré konajú v zmysle parížskeho memoranda o porozumení a smernice 2009/16/ES. |
| --- | --- |

5.9

V súvislosti s článkom 4 „Zamestnanci poverení monitorovaním plnenia požiadaviek“ EHSV poznamenáva, že usmernenia Medzinárodnej organizácie práce pre úradníkov štátnej prístavnej kontroly vykonávajúcich inšpekcie podľa dohovoru MLC z roku 2006 boli vypracované s cieľom pomôcť úradom prístavného štátu účinne plniť ich povinnosti podľa dohovoru MLC. Vo väčšine prípadov bude súčasťou inšpekcie personál, ktorý je už oprávnený podľa existujúcej medzinárodnej úpravy štátnej prístavnej kontroly vypracovanej v spojitosti s dohovormi Medzinárodnej organizácie práce a podľa memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole. Toto vlastne platí pre krajiny EÚ, ktoré konajú v zmysle parížskeho memoranda o porozumení a smernice 2009/16/ES.

| 5.10 | Dôležitým aspektom presadzovania MLC bude vydávanie námorných pracovných osvedčení a vyhlásení o plnení požiadaviek na námornú prácu úradmi vlajkových štátov. Podľa pravidla 5.1.1 dohovoru môžu členovia poveriť organizácie, ako sú klasifikačné spoločnosti, aby vykonávali inšpekcie alebo vydávali osvedčenia, príp. aby robili oboje. Tento princíp sa uznáva aj v právnych predpisoch EÚ, a to čiastočne v smernici 2009/15/ES o spoločných pravidlách a normách pre organizácie vykonávajúce inšpekcie a prehliadky lodí a pre príslušné činnosti námorných úradov a čiastočne v smernici 2009/21/ES o plnení povinností vlajkového štátu. Keďže navrhovaná smernica nie je dostatočne presná, pokiaľ ide o možnosť administratívy delegovať úlohy na uznané organizácie, EHSV predpokladá, že členské štáty tak budú môcť urobiť vo svojich transpozičných právnych predpisoch. |
| --- | --- |

5.10

Dôležitým aspektom presadzovania MLC bude vydávanie námorných pracovných osvedčení a vyhlásení o plnení požiadaviek na námornú prácu úradmi vlajkových štátov. Podľa pravidla 5.1.1 dohovoru môžu členovia poveriť organizácie, ako sú klasifikačné spoločnosti, aby vykonávali inšpekcie alebo vydávali osvedčenia, príp. aby robili oboje. Tento princíp sa uznáva aj v právnych predpisoch EÚ, a to čiastočne v smernici 2009/15/ES o spoločných pravidlách a normách pre organizácie vykonávajúce inšpekcie a prehliadky lodí a pre príslušné činnosti námorných úradov a čiastočne v smernici 2009/21/ES o plnení povinností vlajkového štátu. Keďže navrhovaná smernica nie je dostatočne presná, pokiaľ ide o možnosť administratívy delegovať úlohy na uznané organizácie, EHSV predpokladá, že členské štáty tak budú môcť urobiť vo svojich transpozičných právnych predpisoch.

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Ú. v. EÚ L 161, 22.6.2007, s. 63 – 64.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2009, s. 30 – 50.

2

(3)  COM(2012) 129 final.

3

(4)  COM(2012) 134 final.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 195 – 201.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 255, 22.9.2010, s. 103.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 97, 28.4.2007, s. 33.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 146.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 195 – 201.

9

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/158 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/158

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o recyklácii lodí“

COM(2012) 118 final – 2012/0055 (COD)

2012/C 299/29

Spravodajca: Martin SIECKER

Rada (10. apríla 2011) a Európsky parlament (19. apríla 2012) sa rozhodli podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o recyklácii lodí“

COM(2012) 118 final – 2012/0055 (COD).

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 26. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 12. júla 2012) prijal 122 hlasmi za, pričom 31 členov hlasovalo proti a 6 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Demontáž lodí sa vykonáva nezodpovedným spôsobom. Väčšina z nich je demontovaná tzv. plážovou metódou (beaching), pri ktorej sa lode doplavia do Indie, Bangladéšu a Pakistanu a nechajú sa nabehnúť na plytčinu, kde ich demontujú nekvalifikovaní pracovníci, medzi ktorými aj veľa detí, bez vhodných nástrojov a akejkoľvek ochrany proti veľkým množstvám uvoľňujúcich sa nebezpečných látok. |
| --- | --- |

1.1

Demontáž lodí sa vykonáva nezodpovedným spôsobom. Väčšina z nich je demontovaná tzv. plážovou metódou (beaching), pri ktorej sa lode doplavia do Indie, Bangladéšu a Pakistanu a nechajú sa nabehnúť na plytčinu, kde ich demontujú nekvalifikovaní pracovníci, medzi ktorými aj veľa detí, bez vhodných nástrojov a akejkoľvek ochrany proti veľkým množstvám uvoľňujúcich sa nebezpečných látok.

| 1.2 | Lode po dobe životnosti sa považujú za nebezpečný odpad a vzťahuje sa na ne Bazilejský dohovor, ktorý upravuje prepravu nebezpečného odpadu. Keďže sa pravidlá tohto dohovoru už roky sústavne a masovo obchádzajú, Medzinárodná námorná organizácia prijala v roku 2009 Hongkonský dohovor o bezpečnej a environmentálne vhodnej recyklácii lodí. EÚ a jej členské štáty usudzujú, že oba dohovory poskytujú rovnakú úroveň kontroly a presadzovania, pokiaľ ide o lode považované za odpad. S týmto záverom však nesúhlasil žiaden z afrických štátov a viaceré štáty Latinskej Ameriky. Ak ho ratifikuje dostatočný počet krajín, očakáva sa, že Hongkonský dohovor vstúpi do platnosti v roku 2020. |
| --- | --- |

1.2

Lode po dobe životnosti sa považujú za nebezpečný odpad a vzťahuje sa na ne Bazilejský dohovor, ktorý upravuje prepravu nebezpečného odpadu. Keďže sa pravidlá tohto dohovoru už roky sústavne a masovo obchádzajú, Medzinárodná námorná organizácia prijala v roku 2009 Hongkonský dohovor o bezpečnej a environmentálne vhodnej recyklácii lodí. EÚ a jej členské štáty usudzujú, že oba dohovory poskytujú rovnakú úroveň kontroly a presadzovania, pokiaľ ide o lode považované za odpad. S týmto záverom však nesúhlasil žiaden z afrických štátov a viaceré štáty Latinskej Ameriky. Ak ho ratifikuje dostatočný počet krajín, očakáva sa, že Hongkonský dohovor vstúpi do platnosti v roku 2020.

| 1.3 | Európska únia má v tejto oblasti veľkú zodpovednosť, pretože vlastníctvo svetovej flotily je z veľkej časti v rukách lodiarov z členských štátov EÚ. Európska komisia je už roky znepokojená vývojom v tomto odvetví, preto sa pred niekoľkými rokmi rozhodla konať. Komisia vypracovala k tejto problematike v ostatných piatich rokoch zelenú knihu, následne strategický dokument a teraz prichádza s návrhom nariadenia. Navrhovaným nariadením EÚ nadobudnú niektoré požiadavky Hongkonského dohovoru platnosť skôr. |
| --- | --- |

1.3

Európska únia má v tejto oblasti veľkú zodpovednosť, pretože vlastníctvo svetovej flotily je z veľkej časti v rukách lodiarov z členských štátov EÚ. Európska komisia je už roky znepokojená vývojom v tomto odvetví, preto sa pred niekoľkými rokmi rozhodla konať. Komisia vypracovala k tejto problematike v ostatných piatich rokoch zelenú knihu, následne strategický dokument a teraz prichádza s návrhom nariadenia. Navrhovaným nariadením EÚ nadobudnú niektoré požiadavky Hongkonského dohovoru platnosť skôr.

| 1.4 | Návrh nariadenia o recyklácii lodí je však pomerne slabý v porovnaní s predchádzajúcou zelenou knihou a strategickým dokumentom na rovnakú tému. Tieto dva dokumenty obsahujú presnú analýzu problémov týkajúcich sa recyklácie lodí, predovšetkým v Bangladéši, Indii a Pakistane, a vyjadrujú presvedčenie, že sa musia prijať prísne opatrenia na nápravu tamojšej neprijateľnej situácie. Opatrenia uvedené v návrhu nariadenia však tieto problémy neriešia. EHSV musí skonštatovať, že zjavne chýba politická vôľa vyriešiť tieto problémy. |
| --- | --- |

1.4

Návrh nariadenia o recyklácii lodí je však pomerne slabý v porovnaní s predchádzajúcou zelenou knihou a strategickým dokumentom na rovnakú tému. Tieto dva dokumenty obsahujú presnú analýzu problémov týkajúcich sa recyklácie lodí, predovšetkým v Bangladéši, Indii a Pakistane, a vyjadrujú presvedčenie, že sa musia prijať prísne opatrenia na nápravu tamojšej neprijateľnej situácie. Opatrenia uvedené v návrhu nariadenia však tieto problémy neriešia. EHSV musí skonštatovať, že zjavne chýba politická vôľa vyriešiť tieto problémy.

| 1.5 | Čo v návrhu napríklad chýba, je hospodársky nástroj, ktorým by Komisia mohla docieliť želaný vývoj. V predchádzajúcich dokumentoch sa o takomto nástroji hovorilo. Komisia dala preskúmať možnosť vytvorenia fondu, do ktorého by sa musela odviesť určitá suma za každú loď, ktorá zakotví v európskom prístave. Výšku tejto sumy by mohla určovať kombinácia tonáže a toxicity. Zriadenie takéhoto fondu navyše dobre zapadá do zásady „znečisťovateľ platí“. Časť získaných prostriedkov sa môže využiť na zlepšenie pracovných podmienok v juhovýchodnej Ázii školením pracovníkov o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, zvyšovaním povedomia na miestnej úrovni o rizikách vyplývajúcich z nezodpovednej demontáže veľkých námorných lodí a zlepšovaním miestnej verejnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

1.5

Čo v návrhu napríklad chýba, je hospodársky nástroj, ktorým by Komisia mohla docieliť želaný vývoj. V predchádzajúcich dokumentoch sa o takomto nástroji hovorilo. Komisia dala preskúmať možnosť vytvorenia fondu, do ktorého by sa musela odviesť určitá suma za každú loď, ktorá zakotví v európskom prístave. Výšku tejto sumy by mohla určovať kombinácia tonáže a toxicity. Zriadenie takéhoto fondu navyše dobre zapadá do zásady „znečisťovateľ platí“. Časť získaných prostriedkov sa môže využiť na zlepšenie pracovných podmienok v juhovýchodnej Ázii školením pracovníkov o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, zvyšovaním povedomia na miestnej úrovni o rizikách vyplývajúcich z nezodpovednej demontáže veľkých námorných lodí a zlepšovaním miestnej verejnej infraštruktúry.

| 1.6 | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby preskúmala možnosť využiť tieto prostriedky na rozvoj recyklačnej kapacity a vytvorenie odvetvia recyklácie v Európe. V EÚ existuje dostatok kapacít v dokoch, ktoré už sa len málo alebo vôbec nevyužívajú na stavbu a opravy lodí, avšak sú vhodné na ich demontáž a recykláciu. Bolo by to v súlade s ambíciou Európskej komisie stať sa udržateľnou „recyklujúcou spoločnosťou“, t. j. spoločenstvom, v ktorom sa prostredníctvom dobre premysleného a široko rozvetveného systému recyklácie zmení odpad na surovinu. Môže to viesť k vysokým hospodárskym výnosom cenných materiálov, ktoré môžu do značnej miery pokrývať dopyt po surovinách, a k mnohým novým pracovným miestam. Vzhľadom na neustále sa zvyšujúce ceny surovín a vysokú nezamestnanosť v niekoľkých členských štátoch to môže byť veľmi prínosné pre Európu ako celok. Navyše odvetvie zamerané na demontáž lodí, ktorých životnosť sa končí, by bolo príležitosťou pre rozvoj prímorských území a odbornú prípravu mladých ľudí na nové povolania, ako aj pre nezamestnaných. |
| --- | --- |

1.6

EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby preskúmala možnosť využiť tieto prostriedky na rozvoj recyklačnej kapacity a vytvorenie odvetvia recyklácie v Európe. V EÚ existuje dostatok kapacít v dokoch, ktoré už sa len málo alebo vôbec nevyužívajú na stavbu a opravy lodí, avšak sú vhodné na ich demontáž a recykláciu. Bolo by to v súlade s ambíciou Európskej komisie stať sa udržateľnou „recyklujúcou spoločnosťou“, t. j. spoločenstvom, v ktorom sa prostredníctvom dobre premysleného a široko rozvetveného systému recyklácie zmení odpad na surovinu. Môže to viesť k vysokým hospodárskym výnosom cenných materiálov, ktoré môžu do značnej miery pokrývať dopyt po surovinách, a k mnohým novým pracovným miestam. Vzhľadom na neustále sa zvyšujúce ceny surovín a vysokú nezamestnanosť v niekoľkých členských štátoch to môže byť veľmi prínosné pre Európu ako celok. Navyše odvetvie zamerané na demontáž lodí, ktorých životnosť sa končí, by bolo príležitosťou pre rozvoj prímorských území a odbornú prípravu mladých ľudí na nové povolania, ako aj pre nezamestnaných.

| 1.7 | Ak Európa chce, aby sa jej lode demontovali bezpečným spôsobom, je logické, že sa bude podieľať na vybudovaní kapacity, ktorá je na správnu demontáž potrebná. V trhovom hospodárstve nie je napokon nič zadarmo, všetko má svoju cenu. V prípade bezpečnej demontáže lodí sa táto cena platí v peniazoch. Pri nezodpovednej demontáži sa časť tejto ceny platí v iných hodnotách, ako je zničenie miestneho životného prostredia a strata ľudských životov. Keďže v EÚ nechceme tieto hodnoty akceptovať ako zákonný platobný prostriedok, musíme tiež zabrániť tomu, aby sa používali v platobnom styku mimo Európy. Komisia by na to mala klásť väčší dôraz. EHSV sa preto domnieva, že Komisia by mala predložiť lepší, tvorivejší, odvážnejší a iniciatívnejší návrh, ktorý by zodpovedal úrovni ambícií jej predošlých dokumentov a s nimi súvisiacich stanovísk výboru. |
| --- | --- |

1.7

Ak Európa chce, aby sa jej lode demontovali bezpečným spôsobom, je logické, že sa bude podieľať na vybudovaní kapacity, ktorá je na správnu demontáž potrebná. V trhovom hospodárstve nie je napokon nič zadarmo, všetko má svoju cenu. V prípade bezpečnej demontáže lodí sa táto cena platí v peniazoch. Pri nezodpovednej demontáži sa časť tejto ceny platí v iných hodnotách, ako je zničenie miestneho životného prostredia a strata ľudských životov. Keďže v EÚ nechceme tieto hodnoty akceptovať ako zákonný platobný prostriedok, musíme tiež zabrániť tomu, aby sa používali v platobnom styku mimo Európy. Komisia by na to mala klásť väčší dôraz. EHSV sa preto domnieva, že Komisia by mala predložiť lepší, tvorivejší, odvážnejší a iniciatívnejší návrh, ktorý by zodpovedal úrovni ambícií jej predošlých dokumentov a s nimi súvisiacich stanovísk výboru.

| 1.8 | S cieľom povoliť recykláciu lodí v zariadeniach umiestnených v krajinách, ktoré nie sú členmi OECD, ak tieto zariadenia spĺňajú požiadavky a sú zaradené do európskeho zoznamu, EHSV odporúča, aby sa nariadenie opieralo najmä o jestvujúce usmernenia príslušných medzinárodných organizácií (1), ako aj o samotný Bazilejský dohovor a jeho technické usmernenia. |
| --- | --- |

1.8

S cieľom povoliť recykláciu lodí v zariadeniach umiestnených v krajinách, ktoré nie sú členmi OECD, ak tieto zariadenia spĺňajú požiadavky a sú zaradené do európskeho zoznamu, EHSV odporúča, aby sa nariadenie opieralo najmä o jestvujúce usmernenia príslušných medzinárodných organizácií (1), ako aj o samotný Bazilejský dohovor a jeho technické usmernenia.

2.   Úvod

| 2.1 | Koncom 80. rokov minulého storočia vyvolala preprava jedovatého odpadu z priemyselných do rozvojových krajín medzinárodné pohoršenie. Správy o viac ako 8 000 sudoch chemického odpadu vyložených na pláži Koko v Nigérii a o lodiach ako Karin B, ktoré sa plavia z jedného prístavu do druhého, aby sa zbavili naloženého nebezpečného odpadu, sa dostali na titulné stránky novín a naliehalo sa na prísnejšie medzinárodné právne predpisy. Nato sa v roku 1989 prijal Bazilejský dohovor Organizácie Spojených národov s cieľom vytvoriť rámec na kontrolu pohybu nebezpečných odpadov cez hranice štátov. |
| --- | --- |

2.1

Koncom 80. rokov minulého storočia vyvolala preprava jedovatého odpadu z priemyselných do rozvojových krajín medzinárodné pohoršenie. Správy o viac ako 8 000 sudoch chemického odpadu vyložených na pláži Koko v Nigérii a o lodiach ako Karin B, ktoré sa plavia z jedného prístavu do druhého, aby sa zbavili naloženého nebezpečného odpadu, sa dostali na titulné stránky novín a naliehalo sa na prísnejšie medzinárodné právne predpisy. Nato sa v roku 1989 prijal Bazilejský dohovor Organizácie Spojených národov s cieľom vytvoriť rámec na kontrolu pohybu nebezpečných odpadov cez hranice štátov.

| 2.2 | Bazilejský dohovor ustanovuje celosvetový systém, v ktorom je prepravu odpadu medzi krajinami potrebné vopred písomne oznámiť a získať na ňu súhlas. V roku 1995 bolo prijaté doplnenie, ktoré zakazuje vývoz nebezpečného odpadu z členských štátov EÚ a OECD do krajín, ktoré nie sú členmi OECD. EÚ preniesla Bazilejský dohovor a jeho doplnenie týkajúce sa tohto zákazu vývozu do svojich právnych predpisov (2). |
| --- | --- |

2.2

Bazilejský dohovor ustanovuje celosvetový systém, v ktorom je prepravu odpadu medzi krajinami potrebné vopred písomne oznámiť a získať na ňu súhlas. V roku 1995 bolo prijaté doplnenie, ktoré zakazuje vývoz nebezpečného odpadu z členských štátov EÚ a OECD do krajín, ktoré nie sú členmi OECD. EÚ preniesla Bazilejský dohovor a jeho doplnenie týkajúce sa tohto zákazu vývozu do svojich právnych predpisov (2).

| 2.3 | Hoci sa právne predpisy o preprave odpadu vzťahujú aj na lode a rozhodnutiami podľa Bazilejského dohovoru sa uznalo, že loď sa môže stať odpadom, podľa iných medzinárodných predpisov môžu byť ďalej považované za lode. Keďže takmer všetky lode obsahujú značné množstvo nebezpečných materiálov, akými sú napr. ropa, ropné kaly, azbest, sklenená vlna, PCB, TBT, ťažké kovy o. i. v náteroch, lode určené na demontáž sa musia považovať za nebezpečný odpad. Preto sa takéto lode plaviace sa pod vlajkou členských štátov EÚ, ak sú vyvážané z krajín OECD, môžu v súlade s Bazilejským dohovorom demontovať iba v krajinách OECD. |
| --- | --- |

2.3

Hoci sa právne predpisy o preprave odpadu vzťahujú aj na lode a rozhodnutiami podľa Bazilejského dohovoru sa uznalo, že loď sa môže stať odpadom, podľa iných medzinárodných predpisov môžu byť ďalej považované za lode. Keďže takmer všetky lode obsahujú značné množstvo nebezpečných materiálov, akými sú napr. ropa, ropné kaly, azbest, sklenená vlna, PCB, TBT, ťažké kovy o. i. v náteroch, lode určené na demontáž sa musia považovať za nebezpečný odpad. Preto sa takéto lode plaviace sa pod vlajkou členských štátov EÚ, ak sú vyvážané z krajín OECD, môžu v súlade s Bazilejským dohovorom demontovať iba v krajinách OECD.

| 2.4 | Keďže sa pri lodiach tento právny predpis sústavne obchádza stávajú sa medzinárodné pravidlá a právne predpisy EÚ neúčinnými. V snahe zlepšiť tento stav zmluvné strany Bazilejského dohovoru vyzvali v roku 2004 Medzinárodnú námornú organizáciu (IMO), aby vypracovala povinné predpisy o recyklácii lodí. IMO prišla v roku 2006 s návrhom, ktorý bol v roku 2009 prijatý ako Hongkonský dohovor o bezpečnej a environmentálne vhodnej recyklácii lodí. Aby tento dohovor vstúpil do platnosti a začal prinášať efekt, musí ho ratifikovať dostatočný počet veľkých vlajkových štátov a štátov s veľkou mierou recyklácie. |
| --- | --- |

2.4

Keďže sa pri lodiach tento právny predpis sústavne obchádza stávajú sa medzinárodné pravidlá a právne predpisy EÚ neúčinnými. V snahe zlepšiť tento stav zmluvné strany Bazilejského dohovoru vyzvali v roku 2004 Medzinárodnú námornú organizáciu (IMO), aby vypracovala povinné predpisy o recyklácii lodí. IMO prišla v roku 2006 s návrhom, ktorý bol v roku 2009 prijatý ako Hongkonský dohovor o bezpečnej a environmentálne vhodnej recyklácii lodí. Aby tento dohovor vstúpil do platnosti a začal prinášať efekt, musí ho ratifikovať dostatočný počet veľkých vlajkových štátov a štátov s veľkou mierou recyklácie.

| 2.5 | Zmluvné strany Bazilejského dohovoru uvítali v roku 2006 návrh dohovoru IMO a začali posudzovať, či je úroveň kontroly a presadzovania ustanovená v Hongkonskom dohovore rovnocenná úrovni ustanovenej podľa Bazilejského dohovoru. EÚ a jej členské štáty ukončili svoje posúdenie v roku 2010 a dospeli k záveru, že oba dohovory týkajúce sa lodí považovaných za odpad ponúkajú rovnakú úroveň kontroly a presadzovania. Zmluvné strany Bazilejského dohovoru podporili v októbri 2011 ratifikáciu Hongkonského dohovoru s cieľom umožniť jeho vstup do platnosti. Podľa očakávaní sa to stane najskôr v roku 2020. Keď tento dohovor nadobudne platnosť, zmluvné strany budú svoje veľké obchodné lode môcť demontovali výhradne v krajinách, ktoré sú zmluvnými stranami dohovoru. |
| --- | --- |

2.5

Zmluvné strany Bazilejského dohovoru uvítali v roku 2006 návrh dohovoru IMO a začali posudzovať, či je úroveň kontroly a presadzovania ustanovená v Hongkonskom dohovore rovnocenná úrovni ustanovenej podľa Bazilejského dohovoru. EÚ a jej členské štáty ukončili svoje posúdenie v roku 2010 a dospeli k záveru, že oba dohovory týkajúce sa lodí považovaných za odpad ponúkajú rovnakú úroveň kontroly a presadzovania. Zmluvné strany Bazilejského dohovoru podporili v októbri 2011 ratifikáciu Hongkonského dohovoru s cieľom umožniť jeho vstup do platnosti. Podľa očakávaní sa to stane najskôr v roku 2020. Keď tento dohovor nadobudne platnosť, zmluvné strany budú svoje veľké obchodné lode môcť demontovali výhradne v krajinách, ktoré sú zmluvnými stranami dohovoru.

| 2.6 | Nebezpečné a environmentálne nevhodné postupy demontáže lodí neprestávajú poskytovať Európskej komisii dôvody na vážne znepokojenie, a preto Komisia ostro sleduje vývoj v tejto oblasti. V roku 2007 Komisia prijala zelenú knihu o lepšej demontáži lodí (3) a v roku 2008 oznámenie, v ktorom sa navrhuje stratégia EÚ pre lepšiu demontáž lodí (4). EHSV na to reagoval v predchádzajúcich stanoviskách (5). Týmto stanoviskom výbor reaguje na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o recyklácii lodí (6), ktorý vypracovala Európska komisia. |
| --- | --- |

2.6

Nebezpečné a environmentálne nevhodné postupy demontáže lodí neprestávajú poskytovať Európskej komisii dôvody na vážne znepokojenie, a preto Komisia ostro sleduje vývoj v tejto oblasti. V roku 2007 Komisia prijala zelenú knihu o lepšej demontáži lodí (3) a v roku 2008 oznámenie, v ktorom sa navrhuje stratégia EÚ pre lepšiu demontáž lodí (4). EHSV na to reagoval v predchádzajúcich stanoviskách (5). Týmto stanoviskom výbor reaguje na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o recyklácii lodí (6), ktorý vypracovala Európska komisia.

3.   Súvislosti

| 3.1 | Demontáž lodí sa riadi trhovými činiteľmi. Náklady na udržiavanie zastaranej flotily, sadzby za prepravu a ceny šrotu rozhodujú o tom, kedy je loď určená na demontáž. Výber miesta demontáže lode ovplyvňuje predovšetkým cena, ktorú za loď ponúkne vrakovisko. Túto cenu určuje dopyt po recyklovanej oceli v danej oblasti a náklady na infraštruktúru určenú na ochranu zamestnancov a životného prostredia. Pod vplyvom týchto činiteľov sa recyklácia veľkých námorných plavidiel postupne presunula do juhovýchodnej Ázie. |
| --- | --- |

3.1

Demontáž lodí sa riadi trhovými činiteľmi. Náklady na udržiavanie zastaranej flotily, sadzby za prepravu a ceny šrotu rozhodujú o tom, kedy je loď určená na demontáž. Výber miesta demontáže lode ovplyvňuje predovšetkým cena, ktorú za loď ponúkne vrakovisko. Túto cenu určuje dopyt po recyklovanej oceli v danej oblasti a náklady na infraštruktúru určenú na ochranu zamestnancov a životného prostredia. Pod vplyvom týchto činiteľov sa recyklácia veľkých námorných plavidiel postupne presunula do juhovýchodnej Ázie.

| 3.2 | Zo všetkých lodí po dobe životnosti, ktoré sa na celom svete od roku 2004 demontovali, sa viac ako 80 % demontovalo plážovou metódou v Indii, Pakistane a Bangladéši. Plavidlá sa nechajú nabehnúť na plytčinu, kde sa rozoberú bez použitia ťažkej techniky. V týchto krajinách chýbajú aj zariadenia na vhodné nakladanie so silne znečisteným a jedovatým odpadom. Vlády krajín juhovýchodnej Ázie odmietajú riešiť tieto praktiky, pretože recykláciu lodí považujú za dôležitú hospodársku aktivitu, ktorej treba čo najmenej brániť. Recyklácia prináša mnoho pracovných miest, avšak jej sociálne a ekologické dôsledky sú katastrofálne. |
| --- | --- |

3.2

Zo všetkých lodí po dobe životnosti, ktoré sa na celom svete od roku 2004 demontovali, sa viac ako 80 % demontovalo plážovou metódou v Indii, Pakistane a Bangladéši. Plavidlá sa nechajú nabehnúť na plytčinu, kde sa rozoberú bez použitia ťažkej techniky. V týchto krajinách chýbajú aj zariadenia na vhodné nakladanie so silne znečisteným a jedovatým odpadom. Vlády krajín juhovýchodnej Ázie odmietajú riešiť tieto praktiky, pretože recykláciu lodí považujú za dôležitú hospodársku aktivitu, ktorej treba čo najmenej brániť. Recyklácia prináša mnoho pracovných miest, avšak jej sociálne a ekologické dôsledky sú katastrofálne.

| 3.3 | Veľké lode zasielané do Ázie na demontáž predstavujú jeden z najväčších tokov nebezpečného odpadu z priemyselných krajín do rozvojového sveta. Ide o látky ako azbest, ropa, ropné kaly, polychlórované bifenyly (PCB) a ťažké kovy. Štúdia Európskej komisie (GR TREN) z roku 2004 odhadla množstvá týchto znečisťujúcich látok do roku 2015 na 1 000 až 3 000 ton azbestu, 170 až 540 ton PCB, 6 000 až 20 000 ton škodlivých náterov a 400 000 až 1 300 000 ton ropných kalov ročne. Dosah na životné prostredie sa len zriedka dôsledne skúma, avšak z dostupných údajov vyplýva, že to má ďalekosiahle dôsledky na morskú vodu, pobrežnú pôdu a sedimenty. Znečistenie mora v blízkosti demontážnych zariadení v Indii a Bangladéši je jasne viditeľné na leteckých snímkach. Mimovládne organizácie navyše udávajú, že v týchto oblastiach sa už nevyskytuje žiadna vegetácia ani ryby. |
| --- | --- |

3.3

Veľké lode zasielané do Ázie na demontáž predstavujú jeden z najväčších tokov nebezpečného odpadu z priemyselných krajín do rozvojového sveta. Ide o látky ako azbest, ropa, ropné kaly, polychlórované bifenyly (PCB) a ťažké kovy. Štúdia Európskej komisie (GR TREN) z roku 2004 odhadla množstvá týchto znečisťujúcich látok do roku 2015 na 1 000 až 3 000 ton azbestu, 170 až 540 ton PCB, 6 000 až 20 000 ton škodlivých náterov a 400 000 až 1 300 000 ton ropných kalov ročne. Dosah na životné prostredie sa len zriedka dôsledne skúma, avšak z dostupných údajov vyplýva, že to má ďalekosiahle dôsledky na morskú vodu, pobrežnú pôdu a sedimenty. Znečistenie mora v blízkosti demontážnych zariadení v Indii a Bangladéši je jasne viditeľné na leteckých snímkach. Mimovládne organizácie navyše udávajú, že v týchto oblastiach sa už nevyskytuje žiadna vegetácia ani ryby.

| 3.4 | Podmienky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci sú v demontážnych zariadeniach v juhovýchodnej Ázii kritické. Riziko ťažkých pracovných úrazov je vysoké vzhľadom na nedostatok ťažkej techniky a ochranných pracovných pomôcok. Podľa správy indickej vlády došlo v demontážnych zariadeniach v Alangu v rokoch 1996 až 2003 k 434 úrazom, z ktorých 209 bolo smrteľných. Podľa správ z Pakistanu prišlo v rokoch 1986 až 2006 v tejto krajine o život viac ako 400 robotníkov a 6 000 sa ťažko zranilo. Okrem toho sa odhaduje, že tisícky robotníkov si privodia nevyliečiteľnú chorobu v dôsledku manipulovania s toxickými látkami a ich vdychovania bez akýchkoľvek bezpečnostných opatrení alebo ochrany. Väčšina pracovníkov pochádza z najchudobnejších regiónov, sú nekvalifikovaní, pracujú bez pracovnej zmluvy a zdravotného alebo úrazového poistenia a nemôžu sa združovať v odborových zväzoch. Prieskum v Indii ukázal, že veľmi rozšírená je detská práca. Štvrtina všetkých zamestnancov má menej ako 18 rokov, pričom 10 % má dokonca menej ako 12. |
| --- | --- |

3.4

Podmienky bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci sú v demontážnych zariadeniach v juhovýchodnej Ázii kritické. Riziko ťažkých pracovných úrazov je vysoké vzhľadom na nedostatok ťažkej techniky a ochranných pracovných pomôcok. Podľa správy indickej vlády došlo v demontážnych zariadeniach v Alangu v rokoch 1996 až 2003 k 434 úrazom, z ktorých 209 bolo smrteľných. Podľa správ z Pakistanu prišlo v rokoch 1986 až 2006 v tejto krajine o život viac ako 400 robotníkov a 6 000 sa ťažko zranilo. Okrem toho sa odhaduje, že tisícky robotníkov si privodia nevyliečiteľnú chorobu v dôsledku manipulovania s toxickými látkami a ich vdychovania bez akýchkoľvek bezpečnostných opatrení alebo ochrany. Väčšina pracovníkov pochádza z najchudobnejších regiónov, sú nekvalifikovaní, pracujú bez pracovnej zmluvy a zdravotného alebo úrazového poistenia a nemôžu sa združovať v odborových zväzoch. Prieskum v Indii ukázal, že veľmi rozšírená je detská práca. Štvrtina všetkých zamestnancov má menej ako 18 rokov, pričom 10 % má dokonca menej ako 12.

4.   Podstata nariadenia

| 4.1 | Cieľom nariadenia o recyklácii lodí je podstatne obmedziť negatívny dosah recyklácie lodí plaviacich sa pod vlajkou EÚ na spoločnosť a životné prostredie, najmä v juhovýchodnej Ázii, bez vytvárania zbytočného ekonomického zaťaženia. Navrhovaným nariadením nadobudnú niektoré požiadavky Hongkonského dohovoru platnosť skôr, a tak sa urýchli jeho nadobudnutie účinnosti na celom svete. |
| --- | --- |

4.1

Cieľom nariadenia o recyklácii lodí je podstatne obmedziť negatívny dosah recyklácie lodí plaviacich sa pod vlajkou EÚ na spoločnosť a životné prostredie, najmä v juhovýchodnej Ázii, bez vytvárania zbytočného ekonomického zaťaženia. Navrhovaným nariadením nadobudnú niektoré požiadavky Hongkonského dohovoru platnosť skôr, a tak sa urýchli jeho nadobudnutie účinnosti na celom svete.

| 4.2 | Tieto požiadavky Hongkonského dohovoru sa zavádzajú včaššie:






  4.2.1 | Lode plaviace sa pod vlajkou EÚ musia mať zoznam nebezpečných látok nachádzajúcich sa na palube, ktorý sa musí počas celej životnosti lode aktualizovať. Nové lode musia mať tento zoznam okamžite, staršie lode na to dostanú lehotu 5 rokov. Zoznam sa musí aktualizovať skôr, ako sa loď odošle na demontáž, aby oprávnené recyklačné zariadenie bolo schopné spracovať všetky nebezpečné materiály a odpad nachádzajúci sa na palube. |
| --- | --- | --- |

4.2

Tieto požiadavky Hongkonského dohovoru sa zavádzajú včaššie:

4.2.1

Lode plaviace sa pod vlajkou EÚ musia mať zoznam nebezpečných látok nachádzajúcich sa na palube, ktorý sa musí počas celej životnosti lode aktualizovať. Nové lode musia mať tento zoznam okamžite, staršie lode na to dostanú lehotu 5 rokov. Zoznam sa musí aktualizovať skôr, ako sa loď odošle na demontáž, aby oprávnené recyklačné zariadenie bolo schopné spracovať všetky nebezpečné materiály a odpad nachádzajúci sa na palube.

| 4.2.2 | Na základe Hongkonského dohovoru bol vypracovaný zoznam požiadaviek, ktoré musia recyklačné zariadenia spĺňať, s doplňujúcimi požiadavkami zameranými na lepšiu ochranu životného prostredia a zdravia obyvateľstva. Jednotlivé zariadenia na recykláciu, ktoré spĺňajú tieto požiadavky, požiadajú o zaradenie do európskeho zoznamu zariadení na recykláciu lodí. Lode plaviace sa pod vlajkou členského štátu EÚ bude možné recyklovať len v zariadeniach, ktoré sa nachádzajú na tomto zozname. |
| --- | --- |

4.2.2

Na základe Hongkonského dohovoru bol vypracovaný zoznam požiadaviek, ktoré musia recyklačné zariadenia spĺňať, s doplňujúcimi požiadavkami zameranými na lepšiu ochranu životného prostredia a zdravia obyvateľstva. Jednotlivé zariadenia na recykláciu, ktoré spĺňajú tieto požiadavky, požiadajú o zaradenie do európskeho zoznamu zariadení na recykláciu lodí. Lode plaviace sa pod vlajkou členského štátu EÚ bude možné recyklovať len v zariadeniach, ktoré sa nachádzajú na tomto zozname.

| 4.2.3 | Lode plaviace sa pod vlajkou členského štátu EÚ musia pred odoslaním do recyklačného zariadenia obmedziť na minimum objem nebezpečných látok, ktoré sa nachádzajú na palube. V prípade tankerov musia ich vlastníci zabezpečiť, že lode prídu do recyklačných zariadení v stave, ktorý umožňuje certifikáciu ako „bezpečné pre vstup“ a „bezpečné pre prácu pri vysokých teplotách“, aby sa zabránilo výbuchom a (smrteľným) pracovným úrazom v zariadeniach na recykláciu lodí. |
| --- | --- |

4.2.3

Lode plaviace sa pod vlajkou členského štátu EÚ musia pred odoslaním do recyklačného zariadenia obmedziť na minimum objem nebezpečných látok, ktoré sa nachádzajú na palube. V prípade tankerov musia ich vlastníci zabezpečiť, že lode prídu do recyklačných zariadení v stave, ktorý umožňuje certifikáciu ako „bezpečné pre vstup“ a „bezpečné pre prácu pri vysokých teplotách“, aby sa zabránilo výbuchom a (smrteľným) pracovným úrazom v zariadeniach na recykláciu lodí.

| 4.3 | Na rozdiel od existujúcich právnych predpisov sa navrhované nariadenie zakladá na systéme kontroly a presadzovania Hongkonského dohovoru, ktorý je osobitne určený pre lode a medzinárodnú lodnú dopravu. Vďaka tomu sa môže zlepšiť dodržiavanie právnych predpisov Európskej únie. Veľkou nevýhodou platných právnych predpisov je, že je ťažké stanoviť, kedy sa lode stávajú odpadom. Podľa nového predpisu budú členské štáty včas dostávať informácie o plánovanom začiatku a o ukončení recyklácie. Porovnaním zoznamu lodí, ktorým vydali osvedčenie o zozname nebezpečných látok, so zoznamom lodí, ktoré boli recyklované v schválených zariadeniach, bude jednoduchšie identifikovať nezákonnú recykláciu. |
| --- | --- |

4.3

Na rozdiel od existujúcich právnych predpisov sa navrhované nariadenie zakladá na systéme kontroly a presadzovania Hongkonského dohovoru, ktorý je osobitne určený pre lode a medzinárodnú lodnú dopravu. Vďaka tomu sa môže zlepšiť dodržiavanie právnych predpisov Európskej únie. Veľkou nevýhodou platných právnych predpisov je, že je ťažké stanoviť, kedy sa lode stávajú odpadom. Podľa nového predpisu budú členské štáty včas dostávať informácie o plánovanom začiatku a o ukončení recyklácie. Porovnaním zoznamu lodí, ktorým vydali osvedčenie o zozname nebezpečných látok, so zoznamom lodí, ktoré boli recyklované v schválených zariadeniach, bude jednoduchšie identifikovať nezákonnú recykláciu.

| 4.4 | Bezpečnú recykláciu sťažuje v Európe okrem hospodárskych činiteľov aj problém kapacity. Kapacity postačujú práve na recykláciu vojenských flotíl európskych členských štátov a ďalších štátnych lodí. Ak sa umožní, aby sa lode recyklovali v zariadeniach umiestnených v krajinách, ktoré nepatria do skupiny krajín OECD, pokiaľ vyhovujú daným požiadavkám a sú zaradené do európskeho zoznamu, vyrieši sa aj súčasný problém chýbajúcej legálnej recyklačnej kapacity, ktorá je vlastníkom lodí k dispozícii. A keďže sa v nasledujúcich 10 rokoch očakáva prudký nárast recyklácie lodí, je to o to dôležitejšie. |
| --- | --- |

4.4

Bezpečnú recykláciu sťažuje v Európe okrem hospodárskych činiteľov aj problém kapacity. Kapacity postačujú práve na recykláciu vojenských flotíl európskych členských štátov a ďalších štátnych lodí. Ak sa umožní, aby sa lode recyklovali v zariadeniach umiestnených v krajinách, ktoré nepatria do skupiny krajín OECD, pokiaľ vyhovujú daným požiadavkám a sú zaradené do európskeho zoznamu, vyrieši sa aj súčasný problém chýbajúcej legálnej recyklačnej kapacity, ktorá je vlastníkom lodí k dispozícii. A keďže sa v nasledujúcich 10 rokoch očakáva prudký nárast recyklácie lodí, je to o to dôležitejšie.

5.   Všeobecné pripomienky

| 5.1 | Demontáž lodí sa vykonáva nezodpovedným spôsobom. Väčšina z nich je demontovaná plážovou metódou, pri ktorej sa lode doplavia do Indie, Bangladéšu a Pakistanu a nechajú sa nabehnúť na plytčinu, kde ich demontujú nekvalifikovaní pracovníci, medzi ktorými aj veľa detí, bez vhodných nástrojov a akejkoľvek ochrany proti veľkým množstva uvoľňujúcich sa nebezpečných látok. Pracovníci sú vykorisťovaní a bez možnosti obrany, pretože odborové zväzy v týchto odvetviach často nie sú tolerované, a to najmä v Bangladéši a Pakistane. Vlády nerobia nič proti týmto neznesiteľným podmienkam. Ide o hospodársky dôležitú činnosť pre tieto krajiny, ktoré sa vyznačujú predovšetkým slabou a skorumpovanou správou a, najmä v tomto odvetví, silnými a nemorálnymi podnikmi. |
| --- | --- |

5.1

Demontáž lodí sa vykonáva nezodpovedným spôsobom. Väčšina z nich je demontovaná plážovou metódou, pri ktorej sa lode doplavia do Indie, Bangladéšu a Pakistanu a nechajú sa nabehnúť na plytčinu, kde ich demontujú nekvalifikovaní pracovníci, medzi ktorými aj veľa detí, bez vhodných nástrojov a akejkoľvek ochrany proti veľkým množstva uvoľňujúcich sa nebezpečných látok. Pracovníci sú vykorisťovaní a bez možnosti obrany, pretože odborové zväzy v týchto odvetviach často nie sú tolerované, a to najmä v Bangladéši a Pakistane. Vlády nerobia nič proti týmto neznesiteľným podmienkam. Ide o hospodársky dôležitú činnosť pre tieto krajiny, ktoré sa vyznačujú predovšetkým slabou a skorumpovanou správou a, najmä v tomto odvetví, silnými a nemorálnymi podnikmi.

| 5.2 | Hospodársky význam nespočíva iba v pracovných príležitostiach, ale hlavne v zásobovaní surovinami. Tieto krajiny si väčšinu svojej potreby ocele pokrývajú recykláciou lodí. Prínos z hľadiska pracovných príležitostí je pre ne tiež dôležitý, ale zo sociálneho hľadiska je kontroverzný. Ide predovšetkým o nekvalifikovaných ľudí z najchudobnejších vrstiev spoločnosti, ktorí tak síce majú prácu, ale nie zamestnanie, pretože ide o nádennícku prácu. Európske a celosvetové ponímanie zamestnania (MOP: Globálny pakt k zachovaniu pracovných miest z roku 2009) spočíva v tom, že z takto získaných príjmov sa dá žiť a živiť rodinu. Avšak ľudia pracujúci v zariadeniach na recykláciu lodí na juhoázijskom pobreží z práce, ktorá im je ponúkaná, nemôžu žiť, môžu z nej nanajvýš nejaký čas prežívať. V praxi mnoho z nich v jej dôsledku umrie. Buď to rýchlo pri jednom z mnohých pracovných úrazov, alebo pomaly na jednu zo zhubných a nevyliečiteľných chorôb, ktoré si môžu privodiť pri práci. |
| --- | --- |

5.2

Hospodársky význam nespočíva iba v pracovných príležitostiach, ale hlavne v zásobovaní surovinami. Tieto krajiny si väčšinu svojej potreby ocele pokrývajú recykláciou lodí. Prínos z hľadiska pracovných príležitostí je pre ne tiež dôležitý, ale zo sociálneho hľadiska je kontroverzný. Ide predovšetkým o nekvalifikovaných ľudí z najchudobnejších vrstiev spoločnosti, ktorí tak síce majú prácu, ale nie zamestnanie, pretože ide o nádennícku prácu. Európske a celosvetové ponímanie zamestnania (MOP: Globálny pakt k zachovaniu pracovných miest z roku 2009) spočíva v tom, že z takto získaných príjmov sa dá žiť a živiť rodinu. Avšak ľudia pracujúci v zariadeniach na recykláciu lodí na juhoázijskom pobreží z práce, ktorá im je ponúkaná, nemôžu žiť, môžu z nej nanajvýš nejaký čas prežívať. V praxi mnoho z nich v jej dôsledku umrie. Buď to rýchlo pri jednom z mnohých pracovných úrazov, alebo pomaly na jednu zo zhubných a nevyliečiteľných chorôb, ktoré si môžu privodiť pri práci.

| 5.3 | Európska únia má v tejto oblasti veľkú zodpovednosť, pretože z veľkej časti je vlastníctvo svetovej flotily v rukách lodiarov z členských štátov EÚ. Európska komisia sa už roky znepokojuje nad vývojom v tomto odvetví, okrem iného vzhľadom na rozsiahle obchádzanie pravidiel Bazilejského dohovoru. Preto sa pred niekoľkými rokmi rozhodla konať. Komisia vypracovala k tejto problematike v ostatných piatich rokoch zelenú knihu, následne strategický dokument a teraz prichádza s návrhom nariadenia. |
| --- | --- |

5.3

Európska únia má v tejto oblasti veľkú zodpovednosť, pretože z veľkej časti je vlastníctvo svetovej flotily v rukách lodiarov z členských štátov EÚ. Európska komisia sa už roky znepokojuje nad vývojom v tomto odvetví, okrem iného vzhľadom na rozsiahle obchádzanie pravidiel Bazilejského dohovoru. Preto sa pred niekoľkými rokmi rozhodla konať. Komisia vypracovala k tejto problematike v ostatných piatich rokoch zelenú knihu, následne strategický dokument a teraz prichádza s návrhom nariadenia.

| 5.4 | Návrh nariadenia o recyklácii lodí je však pomerne slabý v porovnaní s predchádzajúcou zelenou knihou a strategickým dokumentom na rovnakú tému. Tieto dva dokumenty obsahujú presnú analýzu problémov týkajúcich sa recyklácie lodí, predovšetkým v Bangladéši, Indii a Pakistane, a vyjadrujú presvedčenie, že sa musia prijať prísne opatrenia na nápravu tamojšej neprijateľnej situácie. Opatrenia uvedené v návrhu nariadenia však tieto problémy neriešia. ESHV musí skonštatovať, je zjavne chýba politická vôľa vyriešiť tieto problémy. Je to nielen poľutovaniahodné, ale aj prekvapujúce. V podobných odvetviach Komisia dokázala preukázať politickú vôľu. |
| --- | --- |

5.4

Návrh nariadenia o recyklácii lodí je však pomerne slabý v porovnaní s predchádzajúcou zelenou knihou a strategickým dokumentom na rovnakú tému. Tieto dva dokumenty obsahujú presnú analýzu problémov týkajúcich sa recyklácie lodí, predovšetkým v Bangladéši, Indii a Pakistane, a vyjadrujú presvedčenie, že sa musia prijať prísne opatrenia na nápravu tamojšej neprijateľnej situácie. Opatrenia uvedené v návrhu nariadenia však tieto problémy neriešia. ESHV musí skonštatovať, je zjavne chýba politická vôľa vyriešiť tieto problémy. Je to nielen poľutovaniahodné, ale aj prekvapujúce. V podobných odvetviach Komisia dokázala preukázať politickú vôľu.

| 5.5 | V tomto návrhu však ostalo veľmi málo z plánov uvedených v predchádzajúcich dokumentoch, ako zaviesť určité povinnosti pre vlastníkov, staviteľov a vykladačov a nakladačov lodí s cieľom dospieť k bezpečnej demontáži a recyklácii lodí, ktoré sú na konci svojej ekonomickej životnosti. Opatrenia, ktoré sa navrhujú, sú slabé a plné právnych medzier. |
| --- | --- |

5.5

V tomto návrhu však ostalo veľmi málo z plánov uvedených v predchádzajúcich dokumentoch, ako zaviesť určité povinnosti pre vlastníkov, staviteľov a vykladačov a nakladačov lodí s cieľom dospieť k bezpečnej demontáži a recyklácii lodí, ktoré sú na konci svojej ekonomickej životnosti. Opatrenia, ktoré sa navrhujú, sú slabé a plné právnych medzier.

| 5.6 | Zmluvné strany Bazilejského dohovoru posudzovali po predstavení Hongkonského dohovoru, či tieto dva dohovory ponúkajú rovnakú úroveň kontroly a presadzovania. Zmluvné strany Bazilejského dohovoru nedosiahli v tejto oblasti zhodu. Podľa IMO a členských štátov EÚ boli však výsledky posúdenia pozitívne. Jednou z príčin odlišného posúdenia by mohla byť skutočnosť, že Hongkonský dohovor sa týka iba demontáže lodí. Bazilejský dohovor sa zaoberá predovšetkým bezpečným spracovaním nebezpečných látok a ustanovuje požiadavky na súvisiaci reťazec. Hongkonský dohovor sa tým veľmi nezaoberá. EHSV konštatuje, že návrh Komisie sa však tejto oblasti vo všeobecných pojmoch venuje a odporúča – s cieľom povoliť recykláciu lodí v zariadeniach umiestnených v krajinách, ktoré nie sú členmi OECD, ak tieto zariadenia spĺňajú požiadavky a sú zaradené do európskeho zoznamu – aby sa nariadenie opieralo najmä o jestvujúce usmernenia príslušných medzinárodných organizácií (7), ako aj o samotný tento dohovor a jeho technické usmernenia. |
| --- | --- |

5.6

Zmluvné strany Bazilejského dohovoru posudzovali po predstavení Hongkonského dohovoru, či tieto dva dohovory ponúkajú rovnakú úroveň kontroly a presadzovania. Zmluvné strany Bazilejského dohovoru nedosiahli v tejto oblasti zhodu. Podľa IMO a členských štátov EÚ boli však výsledky posúdenia pozitívne. Jednou z príčin odlišného posúdenia by mohla byť skutočnosť, že Hongkonský dohovor sa týka iba demontáže lodí. Bazilejský dohovor sa zaoberá predovšetkým bezpečným spracovaním nebezpečných látok a ustanovuje požiadavky na súvisiaci reťazec. Hongkonský dohovor sa tým veľmi nezaoberá. EHSV konštatuje, že návrh Komisie sa však tejto oblasti vo všeobecných pojmoch venuje a odporúča – s cieľom povoliť recykláciu lodí v zariadeniach umiestnených v krajinách, ktoré nie sú členmi OECD, ak tieto zariadenia spĺňajú požiadavky a sú zaradené do európskeho zoznamu – aby sa nariadenie opieralo najmä o jestvujúce usmernenia príslušných medzinárodných organizácií (7), ako aj o samotný tento dohovor a jeho technické usmernenia.

| 5.7 | Návrh Komisie je síce ďalekosiahlejší ako ustanovenia Hongkonského dohovoru, avšak menej závažný, ako ustanovenia Bazilejského dohovoru. Komisia uvádza, že nechce položiť latku príliš vysoko, pretože inak by krajiny, v ktorých v súčasnosti dochádza k demontáži postupmi ohrozujúcimi ľudí a životné prostredie, pravdepodobne nepristúpili k Hongkonskému dohovoru a nariadenie by tak minulo svoj cieľ. Diskutabilné zdôvodnenie: ak sa určitý právny predpis (Bazilejský dohovor) často nedodržiava, jeho nahradenie novým, slabšie presaditeľným právnym režimom (Hongkonský dohovor) nie je práve najevidentnejším opatrením na riešenie tohto problému. Komisia mala vo svojom návrhu venovať viac pozornosti lepšej úrovni presadzovania. |
| --- | --- |

5.7

Návrh Komisie je síce ďalekosiahlejší ako ustanovenia Hongkonského dohovoru, avšak menej závažný, ako ustanovenia Bazilejského dohovoru. Komisia uvádza, že nechce položiť latku príliš vysoko, pretože inak by krajiny, v ktorých v súčasnosti dochádza k demontáži postupmi ohrozujúcimi ľudí a životné prostredie, pravdepodobne nepristúpili k Hongkonskému dohovoru a nariadenie by tak minulo svoj cieľ. Diskutabilné zdôvodnenie: ak sa určitý právny predpis (Bazilejský dohovor) často nedodržiava, jeho nahradenie novým, slabšie presaditeľným právnym režimom (Hongkonský dohovor) nie je práve najevidentnejším opatrením na riešenie tohto problému. Komisia mala vo svojom návrhu venovať viac pozornosti lepšej úrovni presadzovania.

| 5.8 | Dve často používané metódy, ako sa vyhnúť povinnostiam vyplývajúcim z Bazilejského dohovoru je zmeniť vlajku lode z vlajky členského štátu EÚ na vlajku inej krajiny, alebo loď predať výkupcovi. Ak k predaju dôjde v európskych vodách, výkupca nesmie loď vyviezť na recykláciu do krajiny, ktorá nepatrí do OECD, pretože sa na ňu vzťahujú pravidlá Bazilejského dohovoru. Výkupca vydá vyhlásenie, v ktorom potvrdí, že loď nekupuje na demontáž, ale na hospodárske využitie. Avšak hneď, ako loď opustí európske vody, často okamžite naberie kurz na jednu z pláží v juhovýchodnej Ázii a vyhlásenie sa ukáže byť falošné. |
| --- | --- |

5.8

Dve často používané metódy, ako sa vyhnúť povinnostiam vyplývajúcim z Bazilejského dohovoru je zmeniť vlajku lode z vlajky členského štátu EÚ na vlajku inej krajiny, alebo loď predať výkupcovi. Ak k predaju dôjde v európskych vodách, výkupca nesmie loď vyviezť na recykláciu do krajiny, ktorá nepatrí do OECD, pretože sa na ňu vzťahujú pravidlá Bazilejského dohovoru. Výkupca vydá vyhlásenie, v ktorom potvrdí, že loď nekupuje na demontáž, ale na hospodárske využitie. Avšak hneď, ako loď opustí európske vody, často okamžite naberie kurz na jednu z pláží v juhovýchodnej Ázii a vyhlásenie sa ukáže byť falošné.

| 5.9 | EHSV konštatuje, že návrh Komisie preberá najdôležitejšie prvky Hongkonského dohovoru, v ktorom sa ustanovuje rozdelenie zodpovedností medzi vlajkové štáty, recyklujúce štáty a prístavné štáty na jednej strane, a vlastníkov a staviteľov lodí a recyklačné zariadenia na druhej strane. Výbor však pochybuje o rovnováhe tohto rozdelenia a uvítal by, keby toto rozdelenie upravovalo aj postavenie bývalých vlastníkov resp. držiteľov. |
| --- | --- |

5.9

EHSV konštatuje, že návrh Komisie preberá najdôležitejšie prvky Hongkonského dohovoru, v ktorom sa ustanovuje rozdelenie zodpovedností medzi vlajkové štáty, recyklujúce štáty a prístavné štáty na jednej strane, a vlastníkov a staviteľov lodí a recyklačné zariadenia na druhej strane. Výbor však pochybuje o rovnováhe tohto rozdelenia a uvítal by, keby toto rozdelenie upravovalo aj postavenie bývalých vlastníkov resp. držiteľov.

| 5.10 | Čo v návrhu napríklad chýba je hospodársky nástroj, ktorým by Komisia mohla docieliť želaný vývoj. V predchádzajúcich dokumentoch sa o takomto nástroji hovorilo. Komisia dala preskúmať možnosť vytvorenia fondu, do ktorého by musela odviesť určitú sumu každá loď, ktorá zakotví v európskom prístave. Výšku tejto sumy by mohla určovať kombinácia tonáže a toxicity. Zriadenie takéhoto fondu je navyše v dokonalom súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“. Časť získaných prostriedkov sa môže využiť na zlepšenie pracovných podmienok v juhovýchodnej Ázii školením pracovníkov o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, zvyšovaním povedomia na miestnej úrovni o rizikách vyplývajúcich z nezodpovednej demontáže veľkých námorných lodí a zlepšovaním miestnej verejnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

5.10

Čo v návrhu napríklad chýba je hospodársky nástroj, ktorým by Komisia mohla docieliť želaný vývoj. V predchádzajúcich dokumentoch sa o takomto nástroji hovorilo. Komisia dala preskúmať možnosť vytvorenia fondu, do ktorého by musela odviesť určitú sumu každá loď, ktorá zakotví v európskom prístave. Výšku tejto sumy by mohla určovať kombinácia tonáže a toxicity. Zriadenie takéhoto fondu je navyše v dokonalom súlade so zásadou „znečisťovateľ platí“. Časť získaných prostriedkov sa môže využiť na zlepšenie pracovných podmienok v juhovýchodnej Ázii školením pracovníkov o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, zvyšovaním povedomia na miestnej úrovni o rizikách vyplývajúcich z nezodpovednej demontáže veľkých námorných lodí a zlepšovaním miestnej verejnej infraštruktúry.

| 5.11 | EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby preskúmala možnosť využiť tieto prostriedky na rozvoj recyklačnej kapacity a vytvorenie recyklačného odvetvia v Európe. V EÚ existuje dostatok kapacít v dokoch, ktoré už sa málo alebo vôbec nevyužívajú na konštrukciu a opravy lodí, avšak sú veľmi vhodné na ich demontáž a recykláciu. Bolo by to v súlade s ambíciou Európskej komisie stať sa udržateľnou „recyklujúcou spoločnosťou“, t. j. spoločenstvom, v ktorom dobre premyslený a široko rozvetvený systém recyklácie zmení odpad na surovinu. Môže to viesť k vysokým hospodárskym výnosom cenných materiálov, ktoré do značnej miery môžu pokrývať dopyt po surovinách, a k mnohým novým pracovným miestam. Vzhľadom na neustále sa zvyšujúce ceny surovín a vysokú nezamestnanosť v niekoľkých členských štátoch to môže byť veľmi prínosné pre Európu ako celok. |
| --- | --- |

5.11

EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby preskúmala možnosť využiť tieto prostriedky na rozvoj recyklačnej kapacity a vytvorenie recyklačného odvetvia v Európe. V EÚ existuje dostatok kapacít v dokoch, ktoré už sa málo alebo vôbec nevyužívajú na konštrukciu a opravy lodí, avšak sú veľmi vhodné na ich demontáž a recykláciu. Bolo by to v súlade s ambíciou Európskej komisie stať sa udržateľnou „recyklujúcou spoločnosťou“, t. j. spoločenstvom, v ktorom dobre premyslený a široko rozvetvený systém recyklácie zmení odpad na surovinu. Môže to viesť k vysokým hospodárskym výnosom cenných materiálov, ktoré do značnej miery môžu pokrývať dopyt po surovinách, a k mnohým novým pracovným miestam. Vzhľadom na neustále sa zvyšujúce ceny surovín a vysokú nezamestnanosť v niekoľkých členských štátoch to môže byť veľmi prínosné pre Európu ako celok.

| 5.12 | Ak Európa chce, aby sa jej lode demontovali bezpečným spôsobom, je logické, že sa bude podieľať na vybudovaní kapacity, ktorá je na správnu demontáž potrebná. Napokon v trhovom hospodárstve nie je nič zadarmo, všetko má svoju cenu. V prípade bezpečnej demontáže lodí sa táto cena platí v peniazoch. Pri nezodpovednej demontáži sa časť tejto ceny platí v iných hodnotách, ako je zničenie miestneho životného prostredia a strata ľudských životov. Keďže v rámci EÚ nechceme tieto hodnoty akceptovať ako zákonný platobný prostriedok, musíme tiež zabrániť tomu, aby sa používali v platobnom styku mimo Európy. Komisia by na to mala klásť väčší dôraz. EHSV sa domnieva, že Komisia by mala predložiť lepší, tvorivejší, odvážnejší a iniciatívnejší návrh, ktorý by zodpovedal úrovni ambícií jej predošlých dokumentov a súvisiacich stanovísk výboru. |
| --- | --- |

5.12

Ak Európa chce, aby sa jej lode demontovali bezpečným spôsobom, je logické, že sa bude podieľať na vybudovaní kapacity, ktorá je na správnu demontáž potrebná. Napokon v trhovom hospodárstve nie je nič zadarmo, všetko má svoju cenu. V prípade bezpečnej demontáže lodí sa táto cena platí v peniazoch. Pri nezodpovednej demontáži sa časť tejto ceny platí v iných hodnotách, ako je zničenie miestneho životného prostredia a strata ľudských životov. Keďže v rámci EÚ nechceme tieto hodnoty akceptovať ako zákonný platobný prostriedok, musíme tiež zabrániť tomu, aby sa používali v platobnom styku mimo Európy. Komisia by na to mala klásť väčší dôraz. EHSV sa domnieva, že Komisia by mala predložiť lepší, tvorivejší, odvážnejší a iniciatívnejší návrh, ktorý by zodpovedal úrovni ambícií jej predošlých dokumentov a súvisiacich stanovísk výboru.

6.   Konkrétne pripomienky

| 6.1 | EHSV podporuje ciele návrhu, pokiaľ ide o recykláciu lodí a celkový prístup, ktorý Komisia zvolila, má však veľké pochybnosti v súvislosti s účinnosťou presadzovania. Výbor vyslovuje kritiku k týmto ustanoveniam. |
| --- | --- |

6.1

EHSV podporuje ciele návrhu, pokiaľ ide o recykláciu lodí a celkový prístup, ktorý Komisia zvolila, má však veľké pochybnosti v súvislosti s účinnosťou presadzovania. Výbor vyslovuje kritiku k týmto ustanoveniam.

| 6.2 | V článku 15 nariadenia sa uvádza, že recyklačné zariadenia mimo EÚ môžu byť zaradené do európskeho zoznamu, ak spĺňajú požiadavky EÚ na bezpečnú demontáž. Avšak zariadenia musia samy poskytnúť dôkazy, že tieto požiadavky spĺňajú. Inšpekcie na mieste zo strany Komisie alebo zástupcov konajúcich v jej mene sú v návrhu nariadenia zaradené ako jedna z možností. EHSV vyzýva Komisiu, aby vytvorila jednoznačný a účinný mechanizmus inšpekcií a dohľadu nezávislými tretími stranami, aby sa zaistil súlad s požiadavkami stanovenými v článku 12. |
| --- | --- |

6.2

V článku 15 nariadenia sa uvádza, že recyklačné zariadenia mimo EÚ môžu byť zaradené do európskeho zoznamu, ak spĺňajú požiadavky EÚ na bezpečnú demontáž. Avšak zariadenia musia samy poskytnúť dôkazy, že tieto požiadavky spĺňajú. Inšpekcie na mieste zo strany Komisie alebo zástupcov konajúcich v jej mene sú v návrhu nariadenia zaradené ako jedna z možností. EHSV vyzýva Komisiu, aby vytvorila jednoznačný a účinný mechanizmus inšpekcií a dohľadu nezávislými tretími stranami, aby sa zaistil súlad s požiadavkami stanovenými v článku 12.

| 6.3 | V článku 12 sa uvádzajú podmienky, ktoré recyklačné zariadenie musí spĺňať na to, aby bolo zaradené do európskeho zoznamu. K týmto podmienkam nie je v podstate čo dodať. Avšak prechodné ustanovenie v článku 28 uvádza, že členské štáty môžu pred uverejnením európskeho zoznamu schváliť recykláciu lodí v zariadeniach umiestnených mimo Únie, ktoré podliehajú overeniu, či zariadenie na recykláciu lodí spĺňa požiadavky stanovené v článku 12, a to na základe informácií, ktoré poskytol vlastník lode, zariadenia na recykláciu lodí alebo informácií, ktoré boli získané inými prostriedkami. EHSV znovu vyzýva Komisiu, aby vytvorila jednoznačný a účinný mechanizmus inšpekcií a dohľadu nezávislými tretími stranami, aby sa zaistil súlad s požiadavkami stanovenými v článku 12. |
| --- | --- |

6.3

V článku 12 sa uvádzajú podmienky, ktoré recyklačné zariadenie musí spĺňať na to, aby bolo zaradené do európskeho zoznamu. K týmto podmienkam nie je v podstate čo dodať. Avšak prechodné ustanovenie v článku 28 uvádza, že členské štáty môžu pred uverejnením európskeho zoznamu schváliť recykláciu lodí v zariadeniach umiestnených mimo Únie, ktoré podliehajú overeniu, či zariadenie na recykláciu lodí spĺňa požiadavky stanovené v článku 12, a to na základe informácií, ktoré poskytol vlastník lode, zariadenia na recykláciu lodí alebo informácií, ktoré boli získané inými prostriedkami. EHSV znovu vyzýva Komisiu, aby vytvorila jednoznačný a účinný mechanizmus inšpekcií a dohľadu nezávislými tretími stranami, aby sa zaistil súlad s požiadavkami stanovenými v článku 12.

| 6.4 | V článku 23 sa navrhuje ustanoviť sankcie za porušovanie nariadenia, ktoré by mali byť občianskej alebo administratívnej povahy, mali by byť účinné, primerané a odrádzajúce. Konkrétne sankcie však nie sú vymenované. V tom istom článku sa ustanovuje, že sankcie sa môžu uplatniť aj voči predposlednému vlastníkovi lode, ak sa loď predá a do šiestich mesiacov po predaji sa pošle na recykláciu do zariadenia, ktoré nie je zaradené do európskeho zoznamu. Výbor poznamenáva, že 6 mesiacov je krátke obdobie vzhľadom na priemernú dĺžku životného cyklu lode. Popri tom výbor konštatuje, že výnimku zo sankcií v prípade, že vlastník lode môže preukázať, že loď nepredal s úmyslom poslať ju na recykláciu, je jednoduché získať prostredníctvom vyhlásenia, čo sa už mnohokrát ukázalo pri súčasných problémoch s presadzovaním Bazilejského dohovoru. |
| --- | --- |

6.4

V článku 23 sa navrhuje ustanoviť sankcie za porušovanie nariadenia, ktoré by mali byť občianskej alebo administratívnej povahy, mali by byť účinné, primerané a odrádzajúce. Konkrétne sankcie však nie sú vymenované. V tom istom článku sa ustanovuje, že sankcie sa môžu uplatniť aj voči predposlednému vlastníkovi lode, ak sa loď predá a do šiestich mesiacov po predaji sa pošle na recykláciu do zariadenia, ktoré nie je zaradené do európskeho zoznamu. Výbor poznamenáva, že 6 mesiacov je krátke obdobie vzhľadom na priemernú dĺžku životného cyklu lode. Popri tom výbor konštatuje, že výnimku zo sankcií v prípade, že vlastník lode môže preukázať, že loď nepredal s úmyslom poslať ju na recykláciu, je jednoduché získať prostredníctvom vyhlásenia, čo sa už mnohokrát ukázalo pri súčasných problémoch s presadzovaním Bazilejského dohovoru.

| 6.5 | Komisia sa v článku 30 zaväzuje, že preskúma nariadenie dva roky po nadobudnutí platnosti Hongkonského dohovoru, ktoré sa očakáva v roku 2020, a preskúmanie nariadenia by sa tak uskutočnilo v roku 2022. Komisia pritom posúdi zaradenie zariadení schválených zmluvnými stranami Hongkonského dohovoru do európskeho zoznamu zariadení na recykláciu lodí s cieľom predísť duplicite práce a administratívnemu zaťaženiu. Zároveň je však možné, že zariadenia schválené zmluvnými stranami Hongkonského dohovoru, predovšetkým v reťazci spracovania po demontáži, ktorý sa zaoberá bezpečným spracovaním nebezpečných látok, nesplnia požiadavky európskeho zoznamu. Aj to vedie k oslabeniu súčasných postupov. |
| --- | --- |

6.5

Komisia sa v článku 30 zaväzuje, že preskúma nariadenie dva roky po nadobudnutí platnosti Hongkonského dohovoru, ktoré sa očakáva v roku 2020, a preskúmanie nariadenia by sa tak uskutočnilo v roku 2022. Komisia pritom posúdi zaradenie zariadení schválených zmluvnými stranami Hongkonského dohovoru do európskeho zoznamu zariadení na recykláciu lodí s cieľom predísť duplicite práce a administratívnemu zaťaženiu. Zároveň je však možné, že zariadenia schválené zmluvnými stranami Hongkonského dohovoru, predovšetkým v reťazci spracovania po demontáži, ktorý sa zaoberá bezpečným spracovaním nebezpečných látok, nesplnia požiadavky európskeho zoznamu. Aj to vedie k oslabeniu súčasných postupov.

| 6.6 | EHSV konštatuje, že pri recyklácii lodí na miestach, kde k nej dochádza plážovou metódou, je miera bezpečnosti pri práci neprijateľná, zamestnanci sú vykorisťovaní a dôsledky pre životné prostredie sú katastrofické. Lode sa na plážach demontujú ručne, pričom všetky nebezpečné látky, ktoré sa v nich nachádzajú (ropa, ropné kaly, PCB atď.) vytekajú neobmedzene do mora alebo vsakujú do piesku. Prieskum na mieste ukázal, že flóra a fauna v širokom okolí takýchto pláži úplne vymizla. Vzhľadom na opatrenia EÚ zamerané na udržateľnosť by sa dalo očakávať, že Európska komisia vylúči z európskeho zoznamu recyklačné zariadenia, v ktorých sa tieto metódy využívajú. Táto jednoznačnosť však teraz chýba. |
| --- | --- |

6.6

EHSV konštatuje, že pri recyklácii lodí na miestach, kde k nej dochádza plážovou metódou, je miera bezpečnosti pri práci neprijateľná, zamestnanci sú vykorisťovaní a dôsledky pre životné prostredie sú katastrofické. Lode sa na plážach demontujú ručne, pričom všetky nebezpečné látky, ktoré sa v nich nachádzajú (ropa, ropné kaly, PCB atď.) vytekajú neobmedzene do mora alebo vsakujú do piesku. Prieskum na mieste ukázal, že flóra a fauna v širokom okolí takýchto pláži úplne vymizla. Vzhľadom na opatrenia EÚ zamerané na udržateľnosť by sa dalo očakávať, že Európska komisia vylúči z európskeho zoznamu recyklačné zariadenia, v ktorých sa tieto metódy využívajú. Táto jednoznačnosť však teraz chýba.

V Bruseli 12. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Technické usmernenia na nakladanie s odpadom z úplnej a čiastočnej demontáže lodí spôsobom prijateľným z hľadiska životného prostredia, Bazilejský dohovor o riadení pohybov nebezpečných odpadov cez hranice štátov a ich zneškodňovaní, UNEP; Zdravotné a bezpečnostné usmernenia na demontáž lodí: Usmernenia pre ázijské krajiny a Turecko, Medzinárodná organizácia práce (MOP); Usmernenia na recykláciu lodí, Medzinárodná námorná organizácia (IMO).

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 zo 14. júna 2006 o preprave odpadu.

2

(3)  COM(2007) 269 final.

3

(4)  COM(2008) 767 final.

4

(5)  CESE 1701/2007, Ú. v. EÚ C 120, 16.5.2008, s. 33; CESE 877/2009, Ú. v. EÚ C 277, 17.11.2009, s. 67.

5

(6)  COM(2012) 118 final.

6

(7)  Pozri poznámku pod čiarou č 1.

7

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Tieto pozmeňovacie návrhy, ktoré získali viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov, boli v priebehu diskusie zamietnuté:

Bod 5.5

Zmeniť:

„V tomto návrhu však ostalo veľmi málo z plánov uvedených v predchádzajúcich dokumentoch, ako zaviesť určité povinnosti pre vlastníkov, staviteľov a vykladačov a nakladačov lodí s cieľom dospieť k bezpečnej demontáži a recyklácii lodí, ktoré sú na konci svojej ekonomickej životnosti. Opatrenia, ktoré sa navrhujú, a právnych .“

Výsledok hlasovania

Výsledok hlasovania

| Za | : | 70 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 72 |
| Zdržali sa | : | 0 |

Za

:

70

Proti

:

72

Zdržali sa

:

0

Bod 5.7

Bod 5.7

Vypustiť:

„Návrh Komisie je síce ďalekosiahlejší ako ustanovenia Hongkonského dohovoru, avšak menej závažný, ako ustanovenia Bazilejského dohovoru. Komisia uvádza, že nechce položiť latku príliš vysoko, pretože inak by krajiny, v ktorých v súčasnosti dochádza k demontáži postupmi ohrozujúcimi ľudí a životné prostredie, pravdepodobne nepristúpili k Hongkonskému dohovoru a nariadenie by tak minulo svoj cieľ. “

Výsledok hlasovania

Výsledok hlasovania

| Za | : | 65 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 86 |
| Zdržali sa | : | 0 |

Za

:

65

Proti

:

86

Zdržali sa

:

0

Bod 5.10 a bod 1.5 (o ktorých sa hlasovalo spolu)

Bod 5.10 a bod 1.5 (o ktorých sa hlasovalo spolu)

Vypustiť bod:

„“

Výsledok hlasovania

Výsledok hlasovania

| Za | : | 69 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 80 |
| Zdržali sa | : | 2 |

Za

:

69

Proti

:

80

Zdržali sa

:

2

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/165 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/165

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Kľúčové kroky na ceste k Aktu o jednotnom trhu II“ (prieskumné stanovisko)

2012/C 299/30

Hlavný spravodajca: pán VOLEŠ

Európska komisia sa 27. júna 2012 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Kľúčové kroky na ceste k Aktu o jednotnom trhu II“

(prieskumné stanovisko).

Predseda poveril 28. júna 2012 vypracovaním tohto stanoviska odbornú sekciu pre jednotný trh, výrobu a spotrebu.

Vzhľadom na naliehavosť danej témy bol pán Voleš rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na jeho 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 12. júla 2012) vymenovaný za hlavného spravodajcu. Výbor prijal 176 hlasmi za, pričom 5 členovia hlasovali proti a 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

1.1   Komisia predstavila koncom roka 2011 návrhy v súvislosti s desiatimi z dvanástich hybných síl, ktoré vyplynuli z Aktu o jednotnom trhu, a zvyšné dva návrhy potom v prvej polovici roka 2012. Okrem toho Komisia predložila alebo doplnila návrhy 28 zo zostávajúcich 50 opatrení, ktoré spomenula v Akte o jednotnom trhu.

1.2   Špecifické návrhy týkajúce sa riadenia jednotného trhu boli zamerané na informovanie občanov a podnikov o príležitostiach, ktoré jednotný trh ponúka, o zlepšeniach dosiahnutých pri uplatňovaní pravidiel jednotného trhu v jednotlivých členských štátoch a o zabezpečení ich účinného dodržiavania. V tejto oblasti sa nepodarilo dosiahnuť výraznejší pokrok, a to ani napriek tomu, že občania a podniky to považujú za jeden z najzávažnejších nedostatkov.

1.3   Zameraním sa na dvanásť hybných síl sa Komisii podarilo dosiahnuť pokrok rýchlejšie, než by bolo možné za iných okolností. Európsky parlament a Rada boli požiadané, aby legislatívne návrhy prijali do konca roka 2013, aby sa od roku 2014 mohli začať uplatňovať. Rýchla, úplná a správna transpozícia a uplatňovanie prijatej legislatívy bude dôležitou úlohou pre členské štáty.

1.4   V októbri 2012 oslávi Komisia 20. výročie vytvorenia jednotného trhu podujatím Týždeň jednotného trhu v celej Európe, pričom sa v každom z 27 členských štátov budú konať rôzne akcie. Druhé fórum jednotného trhu pomôže udržať politické úsilie, ktoré sa začalo Aktom o jednotnom trhu, prehodnotiť pokrok, ktorý sa dosiahol pri jeho uplatňovaní, a stanoviť budúce priority s cieľom podporiť rast a posilniť dôveru.

1.5   Vo svojom liste z 27. júna podpredseda Európskej komisie Maroš Šefčovič požiadal EHSV, aby prispel k rozvíjajúcej sa diskusii, keďže členovia výboru reprezentujú celú škálu aktérov v sociálnej a hospodárskej oblasti, a môžu teda poskytnúť cenný konsenzuálny prínos k prebiehajúcej práci.

2.   Všeobecné pripomienky a odporúčania

2.1   Návrh Aktu o jednotnom trhu II musí prihliadať na zložitú situáciu, v ktorej sa EÚ nachádza v dôsledku neschopnosti niektorých členských štátov vyrovnať svoj dlh verejných financií, ako aj v dôsledku prevažnej stagnácie HDP a rastúcej nezamestnanosti. Návrh by preto mal obsahovať nielen krátkodobé opatrenia, ktoré budú mať okamžitý vplyv na rast a zamestnanosť, ale aj strednodobé a dlhodobé opatrenia, ktoré by zaručili trvalo udržateľný rozvoj a priniesli všetkým občanom EÚ úžitok aj do budúcnosti.

2.2   Revidovaná a aktualizovaná stratégia Európa 2020 by mala byť všeobecným orientačným bodom pre ďalší rozvoj jednotného trhu, ktorý je najcennejším výsledkom európskej integrácie a nástrojom na dosiahnutie cieľov tejto stratégie.

2.3   Pri príprave novej sady návrhov na posilnenie jednotného trhu by sa mali zohľadniť aj názory všetkých zainteresovaných strán, vrátane organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov.

2.4   Opatrenia s cieľom rozvinúť potenciál, ktorý pre podniky, spotrebiteľov, občanov a iné zainteresované strany predstavuje jednotný trh, by sa mali prijať najmä v oblasti služieb, prístupu k financiám, odstránenia administratívnej záťaže pre MSP, elektronického obchodovania, digitálneho jednotného trhu a mobility. Tieto opatrenia by mali byť sprevádzané krokmi zameranými na posilnenie ochrany a dôvery spotrebiteľov na jednej strane, a na strane druhej by mali primerane zohľadňovať sociálne aspekty jednotného trhu tým, že budú podporovať sociálne hospodárstvo a rešpektovať potrebu sociálnej súdržnosti, ako aj práva a záujmy občanov.

2.5   Vo svojich predchádzajúcich stanoviskách o Akte o jednotnom trhu (1) a dvanástich hybných silách (2) EHSV vyzdvihol celý rad otázok, ktoré aj naďalej považuje za dôležité:

| — | rozhodujúcu úlohu zohráva informovanie o výhodách, ktorý jednotný trh prináša občanom a podnikom, a sprostredkovatelia týchto informácií, ako sú medzi inými politické strany, organizácie občianskej spoločnosti, médiá a vzdelávacie inštitúcie, nesú hlavnú zodpovednosť za to, aby Európania pochopili, čo je v stávke, |
| --- | --- |

—

rozhodujúcu úlohu zohráva informovanie o výhodách, ktorý jednotný trh prináša občanom a podnikom, a sprostredkovatelia týchto informácií, ako sú medzi inými politické strany, organizácie občianskej spoločnosti, médiá a vzdelávacie inštitúcie, nesú hlavnú zodpovednosť za to, aby Európania pochopili, čo je v stávke,

| — | Európska komisia by mala pomáhať zvyšovať povedomie občanov o otázkach súvisiacich s jednotným trhom prostredníctvom rôznych sietí, agentúr a iných nástrojov, ktoré má k dispozícii (3). |
| --- | --- |

—

Európska komisia by mala pomáhať zvyšovať povedomie občanov o otázkach súvisiacich s jednotným trhom prostredníctvom rôznych sietí, agentúr a iných nástrojov, ktoré má k dispozícii (3).

2.6   Výbor v priebehu tohto roka vypracuje stanovisko z vlastnej iniciatívy o opatreniach, ktoré v Akte o jednotnom trhu chýbajú. Medzi ne patria okrem iného poplatky za autorské práva (ktoré sú obsiahnuté v Akte o jednotnom trhu II), preskúmanie smernice o autorských právach, neutralita internetu, ochrana osobných údajov, ochrana investorov, protokol o sociálnom pokroku, štatút európskej súkromnej spoločnosti, elektronické verejné obstarávanie, európske ratingové agentúry, rovnoprávnosť žien a mužov, mikropodniky a rodinné podniky, opatrenia na podporu zakladania nových podnikov a rozširovanie existujúcich firiem, kreditné a debetné karty, elektronické platby, spotrebné úvery a nadmerné zadlženie, medzibankové prevody, mládež, opatrenia na úplné zavedenie eura a dokončenie jednotného európskeho platobného priestoru (SEPA).

2.7   Výbor očakáva, že bude zapojený do všetkých konzultačných procesov v súvislosti s legislatívnymi a nelegislatívnymi opatreniami v rámci prebiehajúce programu Komisie, ktoré budú súčasťou Aktu o jednotnom trhu II, a keď sa jednotlivé kroky Komisie zmenia na riadne návrhy, pripraví podrobné odporúčania.

3.   Hybné sily a kľúčové kroky

3.1   Služby

3.1.1   Základné platobné účty by mali byť dostupné všetkým občanom, a tento bod treba dosiahnuť čo najrýchlejšie. Výbor žiada, aby boli v tejto oblasti zavedené regulačné opatrenia týkajúce sa transparentnosti poplatkov a jednoduchej zmeny účtu.

3.1.2   Doručovanie zásielok, najmä v rámci elektronického obchodovania (4), a cezhraničné konkurzné konania sú ďalšími oblasťami, ktoré je nutné považovať za prioritu.

3.1.3   EHSV tiež navrhuje zahrnúť opatrenia na konsolidáciu fungovania Jednotného európskeho platobného priestoru (SEPA).

3.1.4   Výbor potvrdzuje, že podporuje rozšírenie noriem pre služby, treba však súčasne zohľadniť ich špecifický charakter a potreby trhu a spoločnosti.

3.2   Jednotný digitálny trh

3.2.1   Výbor sa domnieva, že dokončenie jednotného digitálneho trhu bude jedným z ústredných prvkov oživenia jednotného trhu. Vo svojom predchádzajúcom stanovisku výbor vyjadril názor, že elektronické obchodovanie je jednou z obetí fragmentácie jednotného trhu, ktorá bráni tak poskytovateľom, ako aj spotrebiteľom v plnej miere využiť potenciál cezhraničného obchodu. V záujme vyriešenia tohto problému boli podniknuté kroky na dokončenie opatrení, ktoré už Komisia pripravila, konkrétne pokiaľ ide o vysokú úroveň ochrany údajov, otvorený internet, neutralitu internetu, odstránenie prekážok spojených so štátnou príslušnosťou/krajinou pobytu, elektronický podpis, elektronickú platbu, investície do širokopásmového pripojenia, univerzálny prístup, dostupnosť hardvéru a softvéru pre všetkých a legislatívu týkajúcu sa elektronických služieb, spolu s konzistentnou spotrebiteľskou politikou.

3.2.2   EHSV považuje za nevyhnutné zabezpečiť administratívnu spoluprácu medzi členskými štátmi a otvoriť služby v oblasti elektronickej verejnej správy, pričom všeobecné využívanie systému IMI by mohlo uľahčiť ich poskytovanie.

3.2.3   EHSV zdôrazňuje, že je potrebné osobitne zohľadniť výhody rozšírenia elektronických faktúr, je však presvedčený, že ich využívanie by malo zostať nepovinné a malo by sa k nim pristupovať rovnako ako k papierovým faktúram, a súčasne by sa malo zabrániť dodatočnej záťaži pre MSP.

3.3   Siete

3.3.1   EHSV venuje osobitnú pozornosť sieťam (dopravným, energetickým, komunikačným), ktoré zohrávajú podstatnú úlohu pri spájaní Európy. Pokiaľ ide o železnice, EHSV podporuje myšlienku vytvoriť jednotný európsky železničný priestor, ktorý by bol schopný konkurovať iným druhom dopravy. Odporúča preskúmať možnosť zriadiť kompenzačný fond, podobný tým, ktoré už fungujú v iných sieťových odvetviach. Absolútnou prioritou by malo byť všeobecné zavedenie európskeho systému signalizácie a riadenia železničnej dopravy, spolu s európskym systémom riadenia vlakov.

3.3.2   Pokiaľ ide o leteckú dopravu, vytvorenie jednotného európskeho vzdušného priestoru je nevyhnutné na zabezpečenie konkurencieschopnosti leteckého priemyslu EÚ na svetovom trhu. Treba sa zaoberať vývojom systému SESAR: a) zabezpečiť synchronizovanú modernizáciu vzdušných a pozemných infraštruktúr; b) zabezpečiť včasné a primerané finančné zdroje na zavádzanie SESAR; c) zaviesť správne riadenie zavádzania programu SESAR. Aj MSP by mali mať možnosť sa na ňom podieľať.

3.3.3   Výbor vyzýva, aby bolo urýchlene zrevidované nariadenie (ES) č. 261/2004 (5), v snahe zmodernizovať práva cestujúcich, pokiaľ ide o prekročenie kapacity rezervácií, meškanie a taktiež dovolenkové balíky.

3.3.4   Európska politika námorných prístavov by sa mala venovať nasledujúcim témam:

| a) | zabezpečiť trvalo udržateľný rozvoj prístavov a s nimi súvisiacich kapacít; |
| --- | --- |

a)

zabezpečiť trvalo udržateľný rozvoj prístavov a s nimi súvisiacich kapacít;

| b) | vytvoriť jasný a transparentný rámec financovania prístavných investícií; |
| --- | --- |

b)

vytvoriť jasný a transparentný rámec financovania prístavných investícií;

| c) | vysvetliť postupy týkajúce sa prístupu na trh s prístavnými službami; |
| --- | --- |

c)

vysvetliť postupy týkajúce sa prístupu na trh s prístavnými službami;

| d) | riešiť prevádzkové prekážky, ktoré obmedzujú efektivitu prístavu; |
| --- | --- |

d)

riešiť prevádzkové prekážky, ktoré obmedzujú efektivitu prístavu;

| e) | dohliadať na to, aby práca prebiehala za priaznivých a bezpečných okolností a podmienok, a nastoliť v prístavoch konštruktívne pracovné vzťahy; |
| --- | --- |

e)

dohliadať na to, aby práca prebiehala za priaznivých a bezpečných okolností a podmienok, a nastoliť v prístavoch konštruktívne pracovné vzťahy;

| f) | podporovať celkovú konkurencieschopnosť a propagovať pozitívne vnímanie prístavov. |
| --- | --- |

f)

podporovať celkovú konkurencieschopnosť a propagovať pozitívne vnímanie prístavov.

3.3.5   Európska politika námorných prístavov nemusí nevyhnutne znamenať prijímanie novej legislatívy. Vhodnou alternatívou právnych predpisov môže byť na jednej strane tzv. mäkké právo (soft law), a na druhej strane individuálny prístup k jednotlivým prípadom.

3.3.6   Pokiaľ ide o energetické siete, výbor schvaľuje nedávne iniciatívy Európskej komisie zamerané na prehĺbenie vzájomného prepojenia a dobudovanie vnútorného trhu s energiou.

3.3.7   EHSV podporuje myšlienku vytvoriť európske energetické spoločenstvo (EES) a súhlasí s nutnými prechodnými etapami, ako sú regionálne európske energetické siete, fond na rozvoj obnoviteľných zdrojov energie a zoskupenia pre nákup plynu.

3.3.8   Výbor sa domnieva, že dozrel čas na kritické prehodnotenie liberalizácie trhu s energiou, keďže doterajšie výsledky nepriniesli očakávané zníženie cien pre občanov a podniky.

3.4   Prístup k financiám

3.4.1   Vzhľadom na finančnú krízu môžu mať MSP v mnohých členských štátoch sťažený prístup k financiám, čo sa môže negatívne odzrkadliť na ich obchodnej činnosti. Prístup ku kapitálu je však hlavnou podmienkou, vďaka ktorej môže súkromný sektor, a najmä MSP a sociálne podniky, vytvárať rast a nové pracovné miesta. Banky sú však čoraz menej ochotné požičiavať podnikom, najmä inovatívnym podnikom a začínajúcim podnikom, ktoré predstavujú najväčšie riziko, ale aj najväčší potenciál rastu.

3.4.2   EHSV preto vyzýva Komisiu, aby podporila priamy prístup MSP k trhom s dlhovým kapitálom, vytvorila platformy dlhopisov zamerané na MSP a hľadala spôsoby, ako zlepšiť mezanínové financovanie a zaoberala sa novými mezanínovými produktmi, ako napríklad záruky za mezanínové pôžičky. Komisia by mala tiež poskytnúť všetkým zainteresovaným stranám usmernenia, pokiaľ ide o osvedčené postupy v súvislosti so spájaním a mobilizovaním finančných nástrojov z rôznych zdrojov.

3.4.3   EHSV odporúča, aby sa počas rokovaní s členskými štátmi o budúcich štrukturálnych fondoch brala do úvahy aj potreba vytvoriť finančné nástroje, ktoré by podporovali záruky na pôžičky pre MSP.

3.5   Zdaňovanie

3.5.1   Výbor vyzýva, aby boli podniknuté kroky zamerané na rozdielne pravidlá v oblasti daní a administratívne komplikácie, ktoré sú jednou z najväčších prekážok brániacich MSP rozšíriť svoju pôsobnosť v rámci celého jednotného trhu.

3.5.2   Mnohé z prekážok v tejto oblasti sa dajú odstrániť aj bez harmonizácie daní, napríklad dvojité zdanenie, ktoré je vážnou prekážkou pri rozvoji cezhraničných aktivít a má negatívny ekonomický vplyv na investície a zamestnanosť. Súčasné komplikované systémy vrátenia DPH pri cezhraničnom obchode a poskytovaní služieb môžu viesť k daňovým únikom a podvodom, proti ktorým treba účinnejšie bojovať. Štandardizované daňové priznanie DPH pre EÚ by prispelo k zjednodušeniu administratívnych postupov.

3.5.3   Výbor sa domnieva, že daňové systémy v členských krajinách by nemali podporovať vytváranie daňových rajov, ktoré majú negatívny dosah na hospodárstvo a verejné rozpočty.

3.5.4   Pozornosť by sa mala zamerať na režim DPH pri finančných službách, a ak sa zavedie nová daň vo finančnom sektore založená na peňažných tokoch alebo podobných faktoroch, Komisia by určite mala posúdiť výhody jej zavedenia v rámci DPH.

3.5.5   EHSV taktiež žiada, aby sa zaviedlo všeobecné pravidlo, že DPH sa bude platiť až vtedy, keď zákazník zaplatí faktúru. Tento systém, známy ako systém uplatňovania dane na základe platieb, ktorý sa už v niektorých členských štátoch uplatňuje na malé podniky, zabraňuje tomu, aby bola DPH účtovaná už pri predaji, bez ohľadu na to, či zákazník už zaplatil alebo nie. V súčasnej hospodársky nepriaznivej situácii by to mohlo pomôcť zabrániť konkurzom, najmä MSP.

3.6   Podnikateľské prostredie

3.6.1   EHSV zdôrazňuje, že je potrebné venovať osobitnú pozornosť otázkam, ktoré nie sú v dostatočnej miere obsiahnuté v legislatíve EÚ a podporných programoch, ako napríklad problematika samostatne zárobkovo činných osôb.

3.6.2   Výbor zdôrazňuje, že je potrebné ďalej zmenšovať administratívne zaťaženie, a očakáva, že Komisia navrhne ciele na obdobie po roku 2012, keď by administratívne zaťaženie malo byť o 25 % nižšie. Výbor konštatuje, že zmenšenie zbytočného zaťaženia, či už podnikov, spotrebiteľov alebo verejných orgánov, je vždy žiaduce, ale je potrebné urobiť dôkladné posúdenie, aby sa zabezpečilo, že pôvodný účel právneho predpisu nebude zmarený.

3.7   Sociálne podnikanie

3.7.1   Iniciatíva pre sociálne podnikanie bude prehodnotená v roku 2014. Komisia v úzkej spolupráci so skupinou expertov pre sociálne podnikanie zosumarizuje, čo sa v tejto oblasti dosiahlo, a rozhodne, aké ďalšie kroky sú ešte potrebné. EHSV odporúča, aby sa náležite zohľadnili pripomienky, ktoré uviedol vo svojich nedávno prijatých stanoviskách týkajúcich sa práve sociálneho podnikania (6).

3.7.2   Výbor zdôrazňuje, že je potrebné získať viac poznatkov o úlohe a rozšírení sociálnych podnikov, aby sa dal zhodnotiť ich skutočný vplyv na spoločnosť. To si bude vyžadovať vytvorenie metodológie, ktorou bude tento vplyv možné zmerať. Takéto meranie bude potrebné aj pri zavádzaní Európskeho fondu sociálneho podnikania.

3.7.3   Výbor zastáva názor, že navrhovanú európsku nadáciu a všetky ostatné právne formy spoločností treba prehodnotiť so zreteľom na konzultácie týkajúce sa prepracovania európskeho práva obchodných spoločností.

3.8   Spotrebitelia

3.8.1   Výbor sa teší na legislatívny návrh o kolektívnom odškodnení, ktorý má byť predložený v blízkej budúcnosti. Návrh musí priniesť mechanizmus kolektívneho odškodnenia, ktorý sa bude uplatňovať v členských štátoch aj cezhranične a bude dostupný všetkým spotrebiteľom na jednotnom trhu. Mechanizmus by mal byť dostupný všetkým, ktorých práva sa na jednotnom trhu porušujú. Práva spotrebiteľov porušujú nielen dodávatelia tovarov a poskytovatelia služieb, ale sú poškodzované aj nespravodlivými zmluvnými podmienkami a nekalými obchodnými praktikami. Systém kolektívneho odškodnenia by mal byť dostupný aj zamestnancom, ktorých práva sú porušované, a všeobecne občanom, ktorí trpia diskrimináciou. Podobnú ochranu proti nekalým obchodnými praktikám by mohli potrebovať aj malé a stredné podniky.

Pri ďalších prípravných prácach by sa mali zohľadniť názory všetkých zúčastnených strán.

3.8.2   EHSV žiada, aby boli zavedené regulačné opatrenia, ktoré umožnia vytvoriť jednotný trh, pokiaľ ide o platby kartou, cez internet a mobilný telefón.

3.8.3   V súvislosti s bezpečnosťou výrobkov výbor žiada, aby sa uplatňovali dve základné zásady:

| — | filozofia životného cyklu: to znamená, že požiadavky z hľadiska bezpečnosti výrobkov platia pre všetkých užívateľov a zainteresovaných pracovníkov. Životný cyklus zahŕňa všetky fázy života daného výrobku, od zabezpečenia surovín až po likvidáciu výrobku, |
| --- | --- |

—

filozofia životného cyklu: to znamená, že požiadavky z hľadiska bezpečnosti výrobkov platia pre všetkých užívateľov a zainteresovaných pracovníkov. Životný cyklus zahŕňa všetky fázy života daného výrobku, od zabezpečenia surovín až po likvidáciu výrobku,

| — | presadzovanie prístupu „od kolísky až po hrob“, vďaka ktorému by sa udržateľnosť výrobku mala stať kľúčovým aspektom výroby. |
| --- | --- |

—

presadzovanie prístupu „od kolísky až po hrob“, vďaka ktorému by sa udržateľnosť výrobku mala stať kľúčovým aspektom výroby.

3.9   Mobilita občanov

3.9.1   Výbor opakuje, že je potrebné, aby sa mobilita občanov zvýšila vďaka modernizácii systému uznávania odbornej kvalifikácie. Propagácia pracovnej a zemepisnej mobility pracovníkov by mohla pomôcť zlepšiť fungovanie európskeho trhu práce a podmienky cezhraničného poskytovania služieb. Diskutovať o uznávaní kvalifikácie na úrovni 27 členských štátov nie je vždy zmysluplné. Väčší dôraz treba klásť na skutočné potreby (v cezhraničných situáciách a medzi susediacimi krajinami), na základe analýzy zaužívaných modelov mobility. EÚ by mala stimulovať regionálnu spoluprácu v tejto oblasti a podporovať spoločnú cezhraničnú odbornú prípravu.

3.9.2   Pokiaľ ide o prenosnosť dôchodkových nárokov, v bielej knihe (7) sa venuje príliš veľká pozornosť zlepšeniu individuálnych dôchodkových produktov tretieho piliera. Je nevyhnutné zlepšiť systém prvého a druhého piliera, aby sa zaručili štrukturálne výhody aj pre ľudí, ktorí sa sťahujú po celej Európe.

3.9.3   Výbor takisto vyjadruje obavy v súvislosti s nedávnym rozhodnutím Rady o navrátenie Schengenskej dohody na vnútroštátnu úroveň, čím by sa umožnilo vytvárať nové prekážky v slobodnom pohybe občanov v Únii a opätovne by sa mohli zaviesť hraničné kontroly na miestach, kde už raz boli zrušené. Toto by bolo zjavným porušením základných zásad zmluvy a spôsobilo by ďalšie komplikácie pri dobudovaní jednotného trhu.

3.10   Sociálna súdržnosť

3.10.1   Výbor zastáva názor, že je potrebné vyjasniť pravidlá presadzovania a odkaz na článok 3 ods. 3 Lisabonskej zmluvy, kde sa uvádza, že vnútorný trh nie je sám osebe cieľom, ale je to nástroj, ako dosiahnuť sociálny pokrok a vybudovať udržateľnú spoločnosť pre európskych občanov.

3.11   Verejné obstarávanie

3.11.1   Verejné obstarávanie sa musí riadiť pravidlami, ktoré nevychádzajú len z osvedčených postupov. Rovnako treba prihliadať aj na ďalšie kritériá spojené so sociálnymi výhodami a vplyvom na udržateľnosť.

3.11.2   Malo by sa zvážiť, do akej miery môžu trhy EÚ s verejnými zákazkami zostať trvalo otvorené, keď tretie krajiny udržiavajú nerovnaké podmienky. Ratifikované dohovory Medzinárodnej organizácie práce a ľudské práva musia v tejto súvislosti dodržiavať všetci aktéri, rovnako členské štáty, ako aj tretie krajiny. EÚ by mala celosvetovo aktívne propagovať túto politiku.

3.11.3   Elektronické verejné obstarávanie by mohlo umožniť zrýchliť administratívne postupy.

3.12   Práva duševného vlastníctva

3.12.1   Pre spotrebiteľov je súčasný právny rámec práv duševného vlastníctva mätúci, pričom celoeurópska situácia je ešte horšia. Právny rámec sa musí vyjasniť a právne sankcie a presadzovanie predpisov musia byť primerané: spotrebitelia-jednotlivci, ktorí porušia práva duševného vlastníctva neúmyselne a/alebo v malom rozsahu pri osobnej spotrebe, by sa mohli posudzovať inak, než rozsiahla resp. komerčná trestná činnosť.

3.12.2   Pri udeľovaní licencií a vyberaní poplatkov sa treba usilovať o celoeurópsky prístup.

V Bruseli 12. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Ú. v. EÚ C 132, 3.5.2011, s. 47.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 99.

2

(3)  SOLVIT, Enterprise Europe Network, Európske spotrebiteľské centrá, Eurocentrá a pod.

3

(4)  Na túto skutočnosť bolo poukázané v jednom z videoklipov v súťaži „Tell us your story“, ktorú zorganizovalo GR MARKT. Verejná diskusia, ktorú zorganizovalo 1. júna 2012 v Tallinne Stredisko pre monitorovanie jednotného trhu sa zaoberala otázkami, na ktoré prostredníctvom týchto videí poukázali občania.

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 261/2004 z 11. februára 2004, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá systému náhrad a pomoci pri odmietnutí nástupu do lietadla, v prípade zrušenia alebo veľkého meškania letov a ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 295/91.

5

(6)  Pozri stanoviská Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 1; Ú. v. EÚ C 229, 31.07.2012, s. 44 a Ú. v. EÚ C 229, 31.7.2012, s. 55.

6

(7)  Biela kniha „Program pre primerané, bezpečné a udržateľné dôchodky“, COM(2012) 55 final.

7

---

| 4.10.2012 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 299/170 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2012

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 299/170

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Biela kniha o doprave: Zapojenie a angažovanosť občianskej spoločnosti“ (prieskumné stanovisko)

2012/C 299/31

Spravodajca: Stefan BACK

Európska komisia sa 11. januára 2012 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom dokument

„Biela kniha o doprave: Zapojenie a angažovanosť občianskej spoločnosti“

(prieskumné stanovisko).

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 25. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla) prijal 140 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 7 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) by mal podnietiť zriadenie rámca na otvorenú a transparentnú výmenu názorov na uplatňovanie bielej knihy medzi občianskou spoločnosťou, Komisiou a ďalšími relevantnými aktérmi, ako sú napríklad vnútroštátne orgány na rôznych úrovniach. Môže sa tak zlepšiť jej prijatie a pochopenie v občianskej spoločnosti a tvorcovia politiky a osoby zodpovedné za vykonávanie môžu získať užitočnú spätnú väzbu.

1.2   Dialóg by mal byť viacúrovňový a mal by zahŕňať celoštátne, regionálne a miestne úrovne občianskej spoločnosti a správy. Občianska spoločnosť sa musí chápať v širšom význame ako spoločnosť, ktorá zahŕňa podniky, zamestnávateľov, zamestnancov, používateľov, mimovládne organizácie a akademickú obec, ale neobmedzuje sa iba na ne.

1.3   Dialóg musí zaistiť obojsmernú komunikáciu. Európskej komisii musí poskytnúť možnosť komunikovať o návrhoch a politických opatreniach. Zároveň musí predovšetkým občianskej spoločnosti a regionálnej a miestnej správe poskytnúť možnosť nadviazať kontakt s Komisiou, EHSV a ostatnými príslušnými inštitúciami, aby mohli predložiť svoje pripomienky, poukázať na problémy a položiť otázky súvisiace s dopravnou politikou EÚ a jej vykonávaním s istotou, že dostanú odpoveď. Otvorený a konštruktívny dialóg je dôležitý na zvýšenie akceptácie politických opatrení vrátane legislatívnych návrhov a plánov infraštruktúry.

1.4   Malo by byť možné poukázať na konkrétne problémy, napríklad pokiaľ ide o prístupnosť pre osoby s postihnutím, kvalitu miestnej dopravy a primeranosť cieľov dopravnej politiky v určitých kontextoch, ako napríklad presun medzi jednotlivými druhmi dopravy alebo preprava nad určitú vzdialenosť.

1.5   Takýto dialóg by mohol zvýšiť porozumenie a akceptáciu cieľov dopravnej politiky EÚ a navrhovaných vykonávacích opatrení. Môže prispieť k tomu, že inštitúcie EÚ lepšie pochopia reálnu situáciu a potrebu zohľadniť rôzne podmienky v rôznych častiach EÚ a zlepšiť možnosti, ako nájsť uspokojivé riešenia konkrétnych problémov a reagovať na vyjadrené obavy.

1.6   Kontinuita a nadviazanie na položené otázky sú dôležitými prvkami úspešného dialógu, takisto aj včasné informovanie zo strany Komisie pred plánovanými iniciatívami. S cieľom zabezpečiť efektívny, otvorený a transparentný dialóg by sa mala s Komisiou dosiahnuť dohoda o jej zapojení. EHSV chápe, že Komisia prikladá vedeniu dialógu o projektoch týkajúcich sa infraštruktúry a opatreniam zahŕňajúcim zmenu správania osobitný význam. EHSV si tiež myslí, že rozsah dialógu by mal byť širší a že väčšine iniciatív by mohol priniesť pridanú hodnotu.

1.7   Dôležitým prvkom dialógu je zapojenie mladých ľudí, aby sa vzbudil záujem o ciele dopravnej politiky EÚ a zabezpečila ich akceptácia.

1.8   Dialóg by mal byť založený na prevažne internetovej komunikácii. To by malo zahŕňať vytvorenie osobitnej internetovej stránky. Malo by sa zvážiť využitie sociálnych médií, ako sú Facebook a Twitter. Vhodné riadenie internetového dialógu je dôležité na zaistenie fungovania systému. Určitá časť webovej prezentácie dialógu by sa mala zameriavať na mladých ľudí. Malo by tam byť aj niekoľko súvisiacich externých odkazov, napríklad na príslušnú časť webovej stránky Komisie venovanej iniciatíve občanov.

1.9   Internet by nemal byť výhradným prostriedkom komunikácie. Konferencie alebo iné podujatia organizované podľa potreby by mali dopĺňať internetový dialóg a poskytovať fórum na diskusiu o dvoch alebo troch témach. Keď sa to považuje za prospešné, mali by sa realizovať aj priame kontakty medzi EHSV a zástupcami občianskej spoločnosti. Otázky a obavy prednesené v tejto súvislosti by sa mali dať na vedomie Komisii.

1.10   Otázky a problémy prednesené v priebehu dialógu by mohli viesť k uzneseniam výboru EHSV z vlastnej iniciatívy a ovplyvniť jeho názory týkajúce sa súvisiacich tém.

1.11   Pokiaľ ide o zapojenie regionálnych a miestnych orgánov do dialógu, mali by sa nadviazať styky s Výborom regiónov (VR) s cieľom nájsť dohodu, ako ho zapojiť do dialógu a jeho vedenia s prihliadnutím na príslušné úlohy EHSV a VR.

1.12   Dialóg v EHSV by mal riadiť riadiaci výbor z odbornej sekcie pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť (TEN) výboru EHSV s podporou sekretariátu TEN v stálej spolupráci s VR a Komisiou.

1.13   Podrobnosti riadenia a správy internetového dialógu, potrebných zdrojov a rozpočtu by mala preskúmať pracovná skupina, ktorá má svoje názory predložiť do konca roku 2012. Mali by sa hľadať racionálne a jednoduché riadiace a administratívne riešenia, pokiaľ to je možné, v rámci existujúcich zdrojov. Mala by sa posúdiť možnosť spoločného znášania nákladov na riadenie dialógu s VR.

1.14   Cieľový dátum na začatie dialógu by mal byť začiatok roka 2013.

2.   Úvod

2.1   Biela kniha: Plán jednotného európskeho dopravného priestoru – Vytvorenie konkurencieschopného dopravného systému efektívne využívajúceho zdroje (ďalej len „plán“) stanovuje desať cieľov pre konkurencieschopný dopravný systém efektívne využívajúci zdroje. Tieto ciele slúžia ako referenčné kritéria na dosiahnutie cieľa znížiť emisie skleníkových plynov o 60 %. V rámci dlhodobých cieľov sú stanovené globálne ciele do roku 2050, zatiaľ čo iné ciele vytyčujú medzníky na roky 2020 alebo 2030. Biela kniha tiež stanovuje stratégiu zloženú zo 40 iniciatív, ktorá má v priebehu budúcich desiatich rokov prispieť k dosiahnutiu týchto cieľov.

2.2   Uvedených 40 iniciatív stanovených v pláne by sa malo uskutočniť do roku 2020. Niektoré sú legislatívne. Mnohé však vychádzajú z vnútroštátnych alebo miestnych iniciatív alebo z podnetu na zmenu správania buď preto, že EÚ má v danej oblasti obmedzené právomoci alebo preto, že legislatíva nie je dostatočným prostriedkom na dosiahnutie zmien správania, ktoré sú nevyhnutné pre úspech predmetnej iniciatívy. Zmena správania je dôležitá, aj pokiaľ ide o celý rad legislatívnych iniciatív.

2.3   Európska komisia v liste z 11. januára 2012 požiadala EHSV o názory na to, ako podnietiť občiansku spoločnosť k tomu, aby sa stotožnila s cieľmi bielej knihy a prispela k naplneniu dlhodobej vízie o doprave. V liste je výslovne uvedené, že je potrebné zladiť vnútroštátne a európske záujmy týkajúce sa dôležitých projektov infraštruktúry v transeurópskej dopravnej sieti (TEN-T), a nadnesená otázka, ako je možné získať príspevky a podporu občianskej spoločnosti pre dlhodobé ciele stanovené v bielej knihe.

2.4   Možno to prirovnať k úlohe EHSV vo vykonávaní stratégie Európa 2020, v rámci ktorého výbor zriadil nový horizontálny riadiaci výbor pre stratégiu Európa 2020 na umožnenie efektívnejšej spolupráce medzi orgánmi EHSV a vnútroštátnymi zainteresovanými stranami s cieľom identifikovať a naplánovať konkrétne iniciatívy a osvedčené postupy v prebiehajúcom reformnom procese v členských štátoch. Správa o hodnotení vypracovania národných programov reforiem (NPR) zo strany občianskej spoločnosti a o zapojení občianskej spoločnosti do tohto procesu, ktorá Komisii poskytla informácie pre jarné zasadanie Európskej rady, bola zverejnená 23. februára 2011.

2.5   V Akte o jednotnom trhu je tiež stanovené „zapojenie občianskej spoločnosti a podpora kultúry hodnotenia“. V akte je uvedené, že verejná konzultácia jasne preukázala, že občianska spoločnosť chce byť užšie zapojená do rozvoja jednotného trhu. Komisia bude preto pravidelne zverejňovať zoznam 20 hlavných očakávaní občanov a podnikov týkajúcich sa jednotného trhu. Zoznam sa bude predkladať Fóru jednotného trhu, v rámci ktorého sa budú pravidelne stretávať účastníci trhu, napr. podniky, sociálni partneri, mimovládne organizácie, organizácie zastupujúce občanov, verejné orgány na rôznych úrovniach a parlamenty. Preskúma stav jednotného trhu a umožní vzájomnú výmenu osvedčených postupov. Prispeje k rozvoju kultúry hodnotenia politík a v tomto smere sa plne zapojí do monitorovania Aktu o jednotnom trhu, v súvislosti s ktorým sa bude podieľať na skúmaní jeho praktického vplyvu. Potrebné je tiež posilniť úlohu sociálnych partnerov a mala by sa im poskytnúť možnosť prezentovať svoje stanoviská k otázkam, ktoré sa dotýkajú hospodárskej a sociálnej súdržnosti.

2.6   Prvý súbor očakávaní vychádzajúci zo štúdie bol zverejnený na jeseň roku 2011.

2.7   V EHSV sa v súčasnosti hodnotia aj koncepčné nápady pre európske fórum o skladbe zdrojov energie. Posudzuje sa návrh na stálu štruktúru s riadiacim výborom, stálym sekretariátom, ročnými konferenciami a maximálne šiestimi stretnutiami pracovnej skupiny za rok, a to z hľadiska otázok týkajúcich sa financovania, inštitucionálnych záležitostí, primeranosti a právneho základu. Táto koncepcia zahŕňa aj sieť vnútroštátnych fór.

3.   Všeobecné pripomienky

3.1   EHSV zastáva názor, že táto predmetná úloha je podobná úlohám uvedeným vyššie. Zameriava sa na príspevky a podporu občianskej spoločnosti pre dlhodobé dopravné ciele stanovené v bielej knihe a na akceptáciu projektov infraštruktúry. Komisia sa zjavne snaží získať názory občianskej spoločnosti aj na to, či je 60 % zníženie emisií skleníkových plynov a príslušných desať cieľov belej knihy možné dosiahnuť pomocou súčasných nástrojov, ktoré má Komisia k dispozícii.

3.2   EHSV poznamenáva, že v článku 11 ods. 1 až 3 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ) je stanovený formálny základ pre takýto prípad. V týchto ustanoveniach je stanovená povinnosť inštitúcií EÚ udržiavať otvorený, transparentný a pravidelný dialóg so združeniami zastupujúcimi zainteresované strany a občianskou spoločnosťou, vykonávať rozsiahle konzultácie s podnikmi a reprezentatívnymi združeniami a poskytnúť občanom a reprezentatívnym združeniam možnosť verejne vyjadrovať a vymieňať si názory. EHSV takisto poznamenáva, že tento článok predstavuje právny základ aj pre iniciatívu občanov.

3.3   EHSV zastáva názor, že z desiatich cieľov ustanovených v bielej knihe je podpora občianskej spoločnosti osobitne významná pre ciele číslo 1 (akceptácia na trhu a zmena správania), 3 (postoj prevádzkovateľov, projektantov dopravy a majiteľov nákladov), 4 (zmeny správania), 5, 7 (optimálne využívanie systémov infraštruktúry a riadenia dopravy, podporovanie efektívneho cezhraničného plánovania) 8, 10 (spravodlivosť systému), 9 (vzorce správania týkajúce sa bezpečnosti a ochrany).

3.4   Podpora cieľov plánu je jednoznačne užitočná, pretože pomáha vytvoriť politicky priaznivé prostredie na ich vykonávanie.

3.5   Podľa názoru EHSV medzi významné všeobecné otázky, pri ktorých by dialóg s organizovanou občianskou spoločnosťou mohol byť osobitne dôležitý, patria:

| — | otázky týkajúce sa spojenia záujmu EÚ s vnútroštátnym/regionálnym/miestnym záujmom, najmä z hľadiska záujmov organizovanej občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

—

otázky týkajúce sa spojenia záujmu EÚ s vnútroštátnym/regionálnym/miestnym záujmom, najmä z hľadiska záujmov organizovanej občianskej spoločnosti;

| — | otázky týkajúce sa netechnických spôsobov presadzovania cieľov dopravnej politiky vrátane podnikovej politiky, obchodného správania, akceptácie inovácií a zmeny správania. |
| --- | --- |

—

otázky týkajúce sa netechnických spôsobov presadzovania cieľov dopravnej politiky vrátane podnikovej politiky, obchodného správania, akceptácie inovácií a zmeny správania.

3.6   V tejto súvislosti je podpora organizovanej občianskej spoločnosti dôležitá a je možno najlepším spôsobom odovzdávania informácií, získavania podpory, ale tiež spätnej väzby, pokiaľ ide o problémy a prekážky.

3.7   Takéto komunikačné kanály by sa mohli použiť aj na porovnávacie hodnotenie a výmenu informácií.

3.8   Zoznam iniciatív takisto poskytuje predstavu o tom, kde je podpora občianskej spoločnosti dôležitá na dosiahnutie dlhodobých cieľov.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1   Na získanie lepšej predstavy o aspektoch obsiahnutých v akčnom pláne do roku 2020 so 40 položkami stanovenom v bielej knihe, pri ktorých je podpora občianskej spoločnosti osobitne dôležitá, poukazuje EHSV na tieto body.

4.2   Jednotný európsky dopravný priestor

4.2.1   Iniciatívy plánované na podporu kvality pracovných miest a pracovných podmienok vyžadujú aktívnu podporu sociálnych partnerov, ktorí môžu poskytnúť aj dôležitý prínos v súvislosti s ďalšími krokmi v rámci sociálneho dialógu (články 9, 152, 153 ZFEÚ). Pokiaľ ide o predchádzanie sociálnym konfliktom a možným krokom zameraným na vytvorenie rovnakých podmienok v súvislosti s platovými úrovňami, pripomína sa, že tieto oblasti sú výslovne vylúčené z právomoci EÚ (článok 153 ods. 5 ZFEÚ), a preto sa na ne vzťahujú riešenia konfliktov noriem, ako napríklad v smernici o službách alebo v smernici o vysielaní pracovníkov, ktorých praktické stránky môžu v oblasti dopravy predstavovať osobitné problémy.

4.2.2   Bezpečnosť a ochrana v doprave, ako aj voľný pohyb zdravotne postihnutých a starších cestujúcich, ktoré sú priamo spojené s prístupnosťou celého trhu s dopravou, nie sú len otázkou regulácie, ale aj otázkou politiky dopravných spoločností a ľudského faktora.

4.2.3   Podobne jednotné európske nebo, jednotný európsky železničný priestor a spoločný európsky námorný priestor „Blue Belt“ v podstate závisia od regulačných opatrení a administratívnych postupov, skutočné využívanie vznikajúcich možností, najmä v súvislosti s jednotným železničným priestorom a spoločným námorným priestorom vrátane optimálneho využitia inteligentných dopravných systémov a prístupu trhu k prístavom však bude závisieť od činnosti prevádzkovateľov a ostatných dotknutých strán.

4.2.4   Otázky kvality, dostupnosti a spoľahlivosti dopravných služieb sa týkajú nákladnej dopravy aj prepravy osôb. Najmä v prípade nákladnej dopravy je na dosiahnutie úspechu dôležitá činnosť rôznych príslušných prevádzkovateľov. Pokiaľ ide o prepravu osôb, najmä hodnotenie účinnosti regulačného rámca pre práva cestujúcich a kvalita dopravnej infraštruktúry pre zdravotne postihnutých a starších pasažierov si tiež vyžadujú zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti.

4.3   Posilnenie a integrácia miestnych iniciatív

4.3.1   Myšlienka účinného využívania zdrojov, prispôsobenia a udržateľnosti obsiahnutá v bielej knihe o doprave už podnietila vidiecke a mestské občianske akčné programy v celej Európe. Uskutočňujú sa mnohými inovatívnymi spôsobmi. Napríklad systémy organizovaného spoločného využívania áut znižujú individuálne vlastníctvo áut a maximálne lokalizovaná doprava v rámci komunít (najmä doprava fungujúca na žiadosť) ponúka lepší prístup a mobilitu pre znevýhodnené a izolované skupiny. V plánoch na pružnú reakciu spoločenstiev často s dôrazom na minimalizáciu spotreby energií sa ako kľúčový prvok určila doprava účinne využívajúca zdroje a vhodné dopravné spojenia. Takéto reálne programy ponúkajú nielen nové dopravné modely, ale keďže sa rozvíjajú zdola, ponúkajú aj skutočné zapojenie verejnosti a možnosti informovania pre účastníkov. Rozširuje sa tak základ informovanosti verejnosti a pochopenia zmeny v postojoch k doprave, ktorá sa bude musieť uskutočniť.

4.3.2   Mnohé miestne iniciatívy, ktoré sa uskutočňujú po celej Európe, sú však nekoordinované a bez štruktúry, čo nezodpovedá veľkosti budúcich úloh a najmä plánovanému prudkému zníženiu emisií CO2 z dopravy. Úroveň ambícií v bielej knihe si vyžaduje značne zvýšiť úsilie prostredníctvom týchto krokov:

| — | ďalší rozvoj a rozšírenie existujúcich iniciatív, najmä s cieľom maximálne zvýšiť účasť a zapojenie verejnosti; |
| --- | --- |

—

ďalší rozvoj a rozšírenie existujúcich iniciatív, najmä s cieľom maximálne zvýšiť účasť a zapojenie verejnosti;

| — | rozmnoženie takýchto iniciatív v celej Európe na základe existujúcich osvedčených postupov a opäť s osobitným zameraním na účasť a zapojenie verejnosti; |
| --- | --- |

—

rozmnoženie takýchto iniciatív v celej Európe na základe existujúcich osvedčených postupov a opäť s osobitným zameraním na účasť a zapojenie verejnosti;

| — | progresívna integrácia všetkých týchto iniciatív prostredníctvom spoločných platforiem a nástrojov komunikácie na výmenu osvedčených postupov, oslovenie väčších spoločenstiev a oboznámenia širokej verejnosti s úlohami/možnými riešeniami. |
| --- | --- |

—

progresívna integrácia všetkých týchto iniciatív prostredníctvom spoločných platforiem a nástrojov komunikácie na výmenu osvedčených postupov, oslovenie väčších spoločenstiev a oboznámenia širokej verejnosti s úlohami/možnými riešeniami.

4.4   Inovácie pre budúcnosť – technológia a správanie

4.4.1   Výskum, inovácia a stratégia zavádzania v oblasti európskej dopravy nie sú len záležitosťou výskumu, financovania výskumu, správy a zavádzania inteligentných systémov mobility. Ako bolo v pláne zdôraznené, potrebná je podpora podmienok regulačného rámca. Nevyhnutnými súčasťami sú však aj akceptácia trhu a záujem na trhu a tu môže organizovaná občianska spoločnosť zohrávať určitú úlohu.

4.4.2   V skutočnosti to je úzko spojené s témou inovačných modelov mobility, kde je nevyhnutný postoj prevádzkovateľov, majiteľov nákladu a v prípade prepravy osôb širokej verejnosti.

4.4.3   Taký je prípad nákladnej dopravy, kde sú ochota využívať technické inovácie a informačné a komunikačné technológie (IKT) rovnako dôležité ako napríklad ochota spolupracovať s cieľom optimalizovať využívanie kapacít.

4.4.4   Podobne ako v prípade mestskej dopravy, mnoho závisí od podpory občianskej spoločnosti, aby trh prijal alternatívne pohonné systémy, aby bola zabezpečená efektívna organizácia posledného úseku distribúcie a udržateľné plánovanie individuálneho cestovania a nákladnej dopravy.

4.5   Moderná infraštruktúra, inteligentné stanovovanie cien a financovanie

4.5.1   V súvislosti s Európskou sieťou mobility ide v podstate o optimálne využívanie nástrojov informačných technológií, systémov zisťovania pohybu a sledovania nákladu, optimalizované cestovné poriadky a toky prepravy (e-freight), na čo je potrebná akceptácia účastníkov na trhu. Táto akceptácia je potrebná na to, aby ich zavádzanie v spojeniach TEN-T bolo výhodné. Je to otázka dosiahnutia optimálnych výsledkov a hodnoty dosiahnutej za investované financie.

4.5.2   V rámci prístupu zameraného na koridory TEN-T ako nástroj na realizáciu hlavnej siete by sa mali vypracovať projekty v oblasti infraštruktúry, a to tak, aby sa občania, občianska spoločnosť a príslušné orgány mohli s týmito projektmi stotožniť. Ich súčasťou by mali byť opatrenia, ako je napríklad včasné zapojenie (už vo fáze plánovania), výmena osvedčených postupov v celej EÚ, uplatňovanie najmodernejších metód plánovania a realizácie alebo nepretržitá transparentná komunikácia. V tejto súvislosti by podpora občianskej spoločnosti mohla prispieť aj k vytvoreniu podmienok, ktoré budú vhodnejšie pre plánovanie cezhraničnej infraštruktúry.

4.5.3   Pokiaľ ide o financovanie, otázka verejno-súkromných partnerstiev (PPP) ostáva v zásade otázkou financovania, ktorá bude sama osebe závisieť najmä od právnych a technických aspektov. Avšak vzhľadom na význam zapojenia občianskej spoločnosti do projektov a služieb v oblasti infraštruktúry, v rámci ktorých by sa mohli využívať verejno-súkromné partnerstvá, má občianska spoločnosť legitímny záujem podieľať sa na koncipovaní a implementácii týchto partnerstiev.

4.5.4   Stanovovanie cien a predchádzanie nezrovnalostiam predstavujú v podstate regulačnú otázku. Styky s občianskou spoločnosťou sa však môžu preukázať ako užitočné, pokiaľ ide o vyhliadky na vytvorenie prostredia, kde budú tieto opatrenia akceptované. Takéto styky môžu takisto poskytnúť informácie týkajúce sa možných sociálnych problémov vyplývajúcich zo závažných vplyvov nákladov v riedko obývaných regiónoch alebo kvality života hospodársky alebo fyzicky zraniteľných skupín.

Na dosiahnutie akceptácie je nevyhnutné, aby bol akýkoľvek systém stanovovania cien vnímaný ako primeraný a spravodlivý, a aj tu môže byť prínos občianskej spoločnosti užitočný.

V Bruseli 11. júla 2012

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Staffan NILSSON

---