# Jurnalul Oficial C 379/2020

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 379 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6310 noiembrie 2020 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 379

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6310 noiembrie 2020

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 379/01 | Comunicarea Comisiei — Comunicare interpretativă a Comisiei privind întocmirea, auditul și publicarea situațiilor financiare incluse în rapoartele financiare anuale elaborate în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2019/815 al Comisiei privind formatul de raportare electronic unic (ESEF) | 1 |
| 2020/C 379/02 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9434 — UTC/Raytheon) (
  1
  ) | 8 |
| 2020/C 379/03 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9861 — Unilabs/Medbase/JV) (
  1
  ) | 9 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2020/C 379/01

Comunicarea Comisiei — Comunicare interpretativă a Comisiei privind întocmirea, auditul și publicarea situațiilor financiare incluse în rapoartele financiare anuale elaborate în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2019/815 al Comisiei privind formatul de raportare electronic unic (ESEF)

1

2020/C 379/02

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9434 — UTC/Raytheon) (
  1
  )

1

8

2020/C 379/03

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9861 — Unilabs/Medbase/JV) (
  1
  )

1

9

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 379/04 | Rata de schimb a monedei euro — 9 noiembrie 2020 | 10 |
| 2020/C 379/05 | Avizul Comitetului consultativ în domeniul concentrărilor economice din 20 august 2019 Cazul M.8870 – E.ON/Innogy Raportor: Danemarca | 11 |
| 2020/C 379/06 | Raport final al consilierului-auditor E.ON/Innogy (Cazul M.8870) | 14 |
| 2020/C 379/07 | Rezumatul Deciziei Comisiei din 17 septembrie 2019 de declarare a compatibilității unei concentrări cu piața internă și cu funcționarea Acordului privind SEE (Cazul M.8870 – E.ON/Innogy)
  [notificată cu numărul C(2019) 6530] | 16 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2020/C 379/08 | Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit | 21 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2020/C 379/04

Rata de schimb a monedei euro — 9 noiembrie 2020

10

2020/C 379/05

Avizul Comitetului consultativ în domeniul concentrărilor economice din 20 august 2019 Cazul M.8870 – E.ON/Innogy Raportor: Danemarca

11

2020/C 379/06

Raport final al consilierului-auditor E.ON/Innogy (Cazul M.8870)

14

2020/C 379/07

Rezumatul Deciziei Comisiei din 17 septembrie 2019 de declarare a compatibilității unei concentrări cu piața internă și cu funcționarea Acordului privind SEE (Cazul M.8870 – E.ON/Innogy)
  [notificată cu numărul C(2019) 6530]

[notificată cu numărul C(2019) 6530]

16

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2020/C 379/08

Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit

21

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2020/C 379/09 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 22 |
| 2020/C 379/10 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 29 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2020/C 379/09

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

22

2020/C 379/10

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

29

---

| | Rectificări |
| --- | --- |
| | Rectificare la Cerere Deschisă de Propuneri – GP/DSI/ReferNet_FPA/002/20 ReferNet – Rețeaua europeană pentru expertiză în domeniul educației și formării profesionale (EFP) a Cedefop ( JO C 327, 5.10.2020 ) | 34 |

Rectificări

Rectificare la Cerere Deschisă de Propuneri – GP/DSI/ReferNet_FPA/002/20 ReferNet – Rețeaua europeană pentru expertiză în domeniul educației și formării profesionale (EFP) a Cedefop ( JO C 327, 5.10.2020 )

( JO C 327, 5.10.2020 )

34

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 10.11.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 379/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 379/1

---

COMUNICAREA COMISIEI

Comunicare interpretativă a Comisiei privind întocmirea, auditul și publicarea situațiilor financiare incluse în rapoartele financiare anuale elaborate în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2019/815 al Comisiei privind formatul de raportare electronic unic (ESEF)

(2020/C 379/01)

1.   Introducere

Scopul prezentei comunicări interpretative este de a clarifica anumite dispoziții din dreptul Uniunii privind întocmirea, auditarea și publicarea situațiilor financiare întocmite în conformitate cu Regulamentul delegat (UE) 2019/815 al Comisiei (1) (Regulamentul ESEF). Aceste dispoziții ale UE decurg din Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2013/50/UE (Directiva privind transparența), din Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2014/56/UE (Directiva privind auditul), și din Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) (Directiva contabilă).

Declarațiile și opiniile exprimate în prezentul document reflectă punctul de vedere al Comisiei Europene. În conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Curtea de Justiție este singura competentă să interpreteze actele instituțiilor Uniunii Europene.

Regulamentul ESEF a introdus un format de raportare electronic unic pentru rapoartele financiare anuale ale emitenților ale căror valori mobiliare sunt cotate pe piețele reglementate din UE. Acesta stabilește norme generale privind formatul rapoartelor financiare anuale, astfel cum sunt definite la articolul 4 alineatul (2) din Directiva privind transparența (5), și norme mai specifice privind marcarea situațiilor financiare incluse în rapoartele respective. Regulamentul menționat nu se aplică rapoartelor financiare semestriale, astfel cum sunt definite la articolul 5 din Directiva privind transparența.

Regulamentul ESEF stabilește următoarele cerințe principale:

| (i) | emitenții trebuie să întocmească și să publice rapoartele financiare anuale folosind formatul eXtensible HyperText Markup Language (XHTML); |
| --- | --- |

(i)

emitenții trebuie să întocmească și să publice rapoartele financiare anuale folosind formatul eXtensible HyperText Markup Language (XHTML);

| (ii) | emitenții care își întocmesc situațiile financiare consolidate în conformitate cu Standardele Internaționale de Raportare Financiară (IFRS) adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (6) (IFRS, astfel cum au fost adoptate de UE) sau în conformitate cu IFRS menționate la articolul 1 primul paragraf litera (a) din Decizia 2008/961/CE (IFRS, astfel cum au fost adoptate de IASB) (7) trebuie:






  — | să marcheze respectivele situații financiare consolidate utilizând Inline eXtensible Business Reporting Language (iXBRL); |
| --- | --- | --- |

(ii)

emitenții care își întocmesc situațiile financiare consolidate în conformitate cu Standardele Internaționale de Raportare Financiară (IFRS) adoptate în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (6) (IFRS, astfel cum au fost adoptate de UE) sau în conformitate cu IFRS menționate la articolul 1 primul paragraf litera (a) din Decizia 2008/961/CE (IFRS, astfel cum au fost adoptate de IASB) (7) trebuie:

—

să marcheze respectivele situații financiare consolidate utilizând Inline eXtensible Business Reporting Language (iXBRL);

| — | să folosească etichetarea de tip bloc de text pentru notele la situațiile financiare (8). |
| --- | --- |

—

să folosească etichetarea de tip bloc de text pentru notele la situațiile financiare (8).

Marcajele iXBRL trebuie să respecte Taxonomia ESEF, care este inclusă în anexele la Regulamentul ESEF și este elaborată pe baza Taxonomiei IFRS publicate de Fundația IFRS.

Combinația dintre formatul XHTML și marcajele iXBRL face ca rapoartele financiare anuale să poată fi citite atât de om, cât și în mod automat, ceea ce îmbunătățește accesibilitatea, analiza și comparabilitatea informațiilor incluse în rapoartele financiare anuale.

De îndată ce Regulamentul ESEF va deveni aplicabil, emitenții își vor îndeplini obligațiile de publicare a informațiilor care decurg din Directiva privind transparența (9) numai dacă își vor întocmi rapoartele financiare anuale în formatul ESEF.

Comisia salută faptul că mai multe state membre și-au modificat deja sau au început să își modifice normele naționale pentru a se conforma pe deplin cerințelor legate de ESEF din dreptul Uniunii. Comisia încurajează statele membre să finalizeze acest proces cât mai curând posibil, dacă nu au făcut-o încă.

Conținutul prezentei comunicări este relevant în măsura în care Regulamentul ESEF a intrat în vigoare (10).

2.   Clarificări cu privire la dispozițiile existente ale Uniunii privind auditul

2.1.   Auditorii statutari au obligația de a emite o opinie de audit cu privire la conformitatea situațiilor financiare incluse în rapoartele financiare anuale cu cerințele statutare relevante prevăzute în Regulamentul ESEF?

Dreptul Uniunii le impune auditorilor statutari (11) obligația de a emite o opinie de audit cu privire la conformitatea situațiilor financiare incluse în rapoartele financiare anuale cu cerințele statutare relevante prevăzute în Regulamentul ESEF, și anume cu dispozițiile Regulamentului ESEF care se aplică situațiilor financiare.

Această concluzie poate fi dedusă din următoarea analiză juridică:

| (i) | În temeiul articolului 4 alineatul (7) din Directiva privind transparența, emitenții cu valori mobiliare cotate pe piețele reglementate din UE trebuie să își întocmească rapoartele financiare anuale într-un format de raportare electronic unic. Cerințele privind formatul de raportare electronic unic sunt prevăzute în Regulamentul ESEF, care stabilește normele privind formatul rapoartelor financiare anuale în ansamblul lor (12), precum și norme mai specifice privind marcarea situațiilor financiare incluse în aceste rapoarte (13). |
| --- | --- |

(i)

În temeiul articolului 4 alineatul (7) din Directiva privind transparența, emitenții cu valori mobiliare cotate pe piețele reglementate din UE trebuie să își întocmească rapoartele financiare anuale într-un format de raportare electronic unic. Cerințele privind formatul de raportare electronic unic sunt prevăzute în Regulamentul ESEF, care stabilește normele privind formatul rapoartelor financiare anuale în ansamblul lor (12), precum și norme mai specifice privind marcarea situațiilor financiare incluse în aceste rapoarte (13).

| (ii) | Articolul 4 alineatul (4) din Directiva privind transparența specifică faptul că situațiile financiare ale emitenților trebuie să fie auditate în conformitate cu Directiva contabilă (14). În temeiul articolului 34 alineatul (1) din Directiva contabilă, situațiile financiare ale entităților de interes public – printre care se numără și emitenții de valori mobiliare cotate pe piețele reglementate din UE (15) – trebuie să fie auditate de auditori statutari. |
| --- | --- |

(ii)

Articolul 4 alineatul (4) din Directiva privind transparența specifică faptul că situațiile financiare ale emitenților trebuie să fie auditate în conformitate cu Directiva contabilă (14). În temeiul articolului 34 alineatul (1) din Directiva contabilă, situațiile financiare ale entităților de interes public – printre care se numără și emitenții de valori mobiliare cotate pe piețele reglementate din UE (15) – trebuie să fie auditate de auditori statutari.

| (iii) | În temeiul articolului 28 din Directiva privind auditul, auditorii statutari trebuie să prezinte rezultatele auditului lor într-un raport de audit. Acest raport de audit trebuie să includă opinia de audit a auditorului statutar cu privire la următoarele: (i) dacă situațiile financiare anuale oferă o imagine fidelă, în conformitate cu cadrul relevant de raportare financiară; și (ii) „după caz”, dacă situațiile financiare sunt conforme „cerințelor legale” aplicabile (16). |
| --- | --- |

(iii)

În temeiul articolului 28 din Directiva privind auditul, auditorii statutari trebuie să prezinte rezultatele auditului lor într-un raport de audit. Acest raport de audit trebuie să includă opinia de audit a auditorului statutar cu privire la următoarele: (i) dacă situațiile financiare anuale oferă o imagine fidelă, în conformitate cu cadrul relevant de raportare financiară; și (ii) „după caz”, dacă situațiile financiare sunt conforme „cerințelor legale” aplicabile (16).

| (iv) | Termenul „cerințe legale” de la articolul 28 alineatul (2) litera (c) punctul (ii) din Directiva privind auditul înseamnă orice cerință legală impusă la nivelul Uniunii și/sau la nivel național pentru întocmirea situațiilor financiare. La considerentul 11 din Regulamentul ESEF se precizează explicit faptul că cerințele prevăzute în Regulamentul ESEF constituie „cerințe statutare”. |
| --- | --- |

(iv)

Termenul „cerințe legale” de la articolul 28 alineatul (2) litera (c) punctul (ii) din Directiva privind auditul înseamnă orice cerință legală impusă la nivelul Uniunii și/sau la nivel național pentru întocmirea situațiilor financiare. La considerentul 11 din Regulamentul ESEF se precizează explicit faptul că cerințele prevăzute în Regulamentul ESEF constituie „cerințe statutare”.

| (v) | Sintagma „după caz” de la articolul 28 alineatul (2) litera (c) punctul (ii) din Directiva privind auditul înseamnă că, în cazul în care legislația Uniunii și/sau legislația națională prevede/prevăd cerințe legale aplicabile situațiilor financiare, auditorii statutari verifică conformitatea situațiilor financiare cu aceste cerințe legale și emit o opinie de audit. |
| --- | --- |

(v)

Sintagma „după caz” de la articolul 28 alineatul (2) litera (c) punctul (ii) din Directiva privind auditul înseamnă că, în cazul în care legislația Uniunii și/sau legislația națională prevede/prevăd cerințe legale aplicabile situațiilor financiare, auditorii statutari verifică conformitatea situațiilor financiare cu aceste cerințe legale și emit o opinie de audit.

Prin urmare, auditorii statutari trebuie să verifice conformitatea situațiilor financiare cu orice cerință legală aplicabilă, inclusiv cu cerințele statutare relevante prevăzute în Regulamentul ESEF, astfel cum se explică în continuare la întrebarea nr. 2.2 de mai jos, și să emită o opinie de audit cu privire la conformitatea situațiilor financiare cu aceste cerințe.

Obiectivele de politică stabilite în considerentele actelor juridice ale Uniunii care reglementează întocmirea, publicarea și auditarea situațiilor financiare ale societăților cotate sprijină această analiză juridică. Obiectivele de politică vizează:

| (i) | îmbunătățirea comparabilității situațiilor financiare și consolidarea încrederii publicului în aceste documente (17); |
| --- | --- |

(i)

îmbunătățirea comparabilității situațiilor financiare și consolidarea încrederii publicului în aceste documente (17);

| (ii) | asigurarea unui nivel ridicat de transparență și de comparabilitate a rapoartelor financiare ale societăților cu valori mobiliare cotate pe piețele reglementate din UE (18); |
| --- | --- |

(ii)

asigurarea unui nivel ridicat de transparență și de comparabilitate a rapoartelor financiare ale societăților cu valori mobiliare cotate pe piețele reglementate din UE (18);

| (iii) | protejarea intereselor terților față de societățile comerciale (19); |
| --- | --- |

(iii)

protejarea intereselor terților față de societățile comerciale (19);

| (iv) | asigurarea unei abordări armonizate a auditului statutar (20); |
| --- | --- |

(iv)

asigurarea unei abordări armonizate a auditului statutar (20);

| (v) | asigurarea unui nivel ridicat de protecție a investitorilor în cadrul Comunității (21); și |
| --- | --- |

(v)

asigurarea unui nivel ridicat de protecție a investitorilor în cadrul Comunității (21); și

| (vi) | facilitarea raportării, precum și a accesibilității, analizei și comparabilității informațiilor legate de întreprinderi (22). |
| --- | --- |

(vi)

facilitarea raportării, precum și a accesibilității, analizei și comparabilității informațiilor legate de întreprinderi (22).

Pentru a se asigura integritatea pieței interne și un nivel de protecție omogen pentru toți utilizatorii situațiilor financiare și ai rapoartelor financiare anuale, ar trebui să li se acorde utilizatorilor același nivel de protecție, indiferent de modul în care accesează informațiile cuprinse în situațiile financiare (adică indiferent dacă le accesează, de exemplu, prin intermediul unor documentele scanate pe hârtie sau al unor documente structurate electronic).

2.2.   Care sunt cerințele statutare prevăzute în Regulamentul ESEF în raport cu care auditorii statutari ar trebui să verifice conformitatea pentru a emite o opinie de audit?

Pentru a emite o opinie de audit cu privire la conformitatea situațiilor financiare cu „cerințele statutare relevante” prevăzute în regulament, auditorii statutari trebuie să verifice conformitatea situațiilor financiare ale emitenților cu dispozițiile Regulamentului ESEF care sunt aplicabile situațiilor financiare (23). „Cerințele statutare relevante” sunt următoarele:

| (i) | toate situațiile financiare care sunt incluse în raportul financiar anual trebuie să fie întocmite într-un format XHTML valabil (24); |
| --- | --- |

(i)

toate situațiile financiare care sunt incluse în raportul financiar anual trebuie să fie întocmite într-un format XHTML valabil (24);

| (ii) | pentru toate situațiile financiare consolidate întocmite în conformitate cu IFRS, astfel cum au fost adoptate de UE, sau cu IFRS, astfel cum au fost adoptate de IASB (25);






  — | trebuie marcate informațiile specificate în anexa II la Regulamentul ESEF, în cazul în care informațiile în cauză sunt prezente în situațiile financiare consolidate respective; |
| --- | --- | --- |

(ii)

pentru toate situațiile financiare consolidate întocmite în conformitate cu IFRS, astfel cum au fost adoptate de UE, sau cu IFRS, astfel cum au fost adoptate de IASB (25);

—

trebuie marcate informațiile specificate în anexa II la Regulamentul ESEF, în cazul în care informațiile în cauză sunt prezente în situațiile financiare consolidate respective;

| — | toate marcajele, inclusiv marcajele voluntare ale prezentării altor informații decât cele specificate în anexa II, trebuie să îndeplinească următoarele cerințe:






  — | să utilizeze limbajul de marcare XBRL; |
| --- | --- | --- |

—

toate marcajele, inclusiv marcajele voluntare ale prezentării altor informații decât cele specificate în anexa II, trebuie să îndeplinească următoarele cerințe:

—

să utilizeze limbajul de marcare XBRL;

| — | să utilizeze elementele taxonomiei de bază specificate în anexa VI la Regulamentul ESEF cu sensul contabil cel mai apropiat, cu excepția cazului în care se creează un element al taxonomiei extinse, în conformitate cu anexa IV la Regulamentul ESEF; |
| --- | --- |

—

să utilizeze elementele taxonomiei de bază specificate în anexa VI la Regulamentul ESEF cu sensul contabil cel mai apropiat, cu excepția cazului în care se creează un element al taxonomiei extinse, în conformitate cu anexa IV la Regulamentul ESEF;

| — | să respecte regulile comune privind marcajele (26); |
| --- | --- |

—

să respecte regulile comune privind marcajele (26);

| (iii) | pentru alte situații financiare decât situațiile financiare consolidate întocmite în conformitate cu IFRS (27):






  — | toate marcajele incluse de emitent în mod voluntar sau în conformitate cu legislația națională trebuie să îndeplinească următoarele cerințe:






  — | să utilizeze limbajul de marcare XBRL; |
| --- | --- | --- | --- |

(iii)

pentru alte situații financiare decât situațiile financiare consolidate întocmite în conformitate cu IFRS (27):

—

toate marcajele incluse de emitent în mod voluntar sau în conformitate cu legislația națională trebuie să îndeplinească următoarele cerințe:

—

să utilizeze limbajul de marcare XBRL;

| — | să utilizeze o taxonomie specifică furnizată de statul membru în care este încorporat emitentul; |
| --- | --- |

—

să utilizeze o taxonomie specifică furnizată de statul membru în care este încorporat emitentul;

| — | să respecte regulile comune privind marcajele (28). |
| --- | --- |

—

să respecte regulile comune privind marcajele (28).

2.3.   Opinia de audit cu privire la conformitatea situațiilor financiare cu cerințele statutare relevante prevăzute în Regulamentul ESEF trebuie inclusă în raportul de audit sau într-un raport separat?

Opinia de audit cu privire la conformitatea situațiilor financiare cu cerințele statutare relevante prevăzute în Regulamentul ESEF trebuie inclusă în raportul de audit.

În temeiul articolului 28 din Directiva privind auditul, auditorii statutari trebuie să prezinte rezultatele auditului lor într-un raport de audit. La articolul 28 alineatul (2) litera (c) punctul (ii) se precizează că raportul de audit trebuie să includă o opinie de audit asupra faptului dacă situațiile financiare oferă o imagine fidelă, în conformitate cu cadrul relevant de raportare, precum și o opinie asupra faptului dacă situațiile financiare sunt conforme cu „cerințele legale” aplicabile. În acest caz, „cerințele legale” corespund „cerințelor statutare relevante” prevăzute în Regulamentul ESEF (a se vedea răspunsul la întrebarea nr. 2.2).

2.4.   Raportul de audit trebuie inclus în raportul financiar anual conform cu ESEF sau într-un document separat publicat împreună cu raportul financiar anual conform cu ESEF?

Legislația existentă a Uniunii nu precizează dacă raportul de audit ar trebui să fie inclus în raportul financiar anual sau să fie publicat împreună cu raportul financiar anual ca document separat.

În temeiul articolului 4 alineatul (4) din Directiva privind transparența, raportul de audit „este comunicat integral publicului, odată cu raportul financiar anual”. În lipsa unor norme specifice în vigoare la nivel național/la nivelul pieței reglementate și ținând seama de posibilitățile tehnice pe care le au, emitenții pot aplica opțiunea pe care o preferă.

2.5.   Emitenții din țări terțe sunt obligați să publice un raport de audit care să includă o opinie de audit cu privire la conformitatea situațiilor financiare incluse în rapoartele financiare anuale cu cerințele statutare relevante prevăzute în Regulamentul ESEF?

În temeiul Directivei privind transparența, emitenții din țări terțe au obligația de a publica rapoartele financiare anuale întocmite în conformitate cu toate cerințele din Regulamentul ESEF, împreună cu un raport de audit elaborat în conformitate cu Directiva privind auditul. Prin urmare, este responsabilitatea emitenților din țări terțe să se asigure că auditorii statutari care le auditează situațiile financiare emit o opinie de audit cu privire la conformitatea situațiilor financiare incluse în rapoartele financiare anuale cu cerințele statutare relevante prevăzute în Regulamentul ESEF.

Articolul 4 alineatul (4) din Directiva privind transparența prevede că situațiile financiare care trebuie publicate în cadrul rapoartelor financiare anuale ale oricărui emitent (inclusiv ale emitenților din țări terțe) fac obiectul unui audit efectuat în conformitate cu articolul 34 alineatul (1), articolul 34 alineatul (2) și articolul 35 din Directiva contabilă (care conține o trimitere încrucișată la articolul 28 din Directiva privind auditul). Aceste dispoziții se referă la obligația auditorilor de a audita situațiile financiare și, respectiv, la conținutul raportului de audit (29). Conținutul raportului de audit trebuie să fie conform cu articolul 28 din Directiva privind auditul, care prevede obligația auditorului de a emite o opinie de audit cu privire la conformitatea situațiilor financiare cu cerințele statutare, inclusiv cu cerințele statutare relevante prevăzute în Regulamentul ESEF.

3.   Clarificări cu privire la dispozițiile Uniunii referitoare la utilizarea semnăturii electronice

3.1.   Emitenții și/sau auditorii statutari trebuie să utilizeze o semnătură electronică pentru semnarea rapoartelor financiare anuale și/sau a documentelor incluse în acestea și/sau, respectiv, a rapoartelor de audit?

Legislația existentă a Uniunii nu împiedică emitenții sau auditorii statutari să utilizeze semnătura electronică pentru semnarea rapoartelor financiare anuale, a documentelor incluse în acestea sau, respectiv, a rapoartelor de audit. Dacă nu sunt în vigoare norme specifice la nivel național/la nivelul pieței reglementate, emitenții și/sau auditorii statutari pot aplica opțiunea pe care o preferă, alegând să utilizeze fie o semnătură olografă, fie o semnătură electronică.

Deși articolul 4 alineatul (4) din Directiva privind transparența prevede în mod explicit obligația emitenților de a publica un raport de audit care să fie semnat de auditorii responsabili cu auditarea situațiilor financiare (30), nu există nicio cerință explicită la nivelul Uniunii cu privire la obligativitatea semnării rapoartelor financiare anuale sau a documentelor incluse în acestea și la modul în care ar trebui semnate acestea. Cu toate acestea, legislația națională ar putea prevedea cerințe aplicabile semnăturilor.

În orice caz, în conformitate cu articolul 25 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (31) (Regulamentul e-IDAS) – care prevede că „o semnătură electronică calificată are efectul juridic echivalent al unei semnături olografe” – se consideră că utilizarea unei semnături electronice calificate pentru semnarea acestor rapoarte îndeplinește obligațiile în materie de semnare.

4.   Clarificări cu privire la dispozițiile Uniunii privind responsabilitatea și răspunderea emitenților

4.1.   Organul administrativ, de conducere sau de supraveghere al emitentului este responsabil de conformitatea rapoartelor financiare anuale cu cerințele din Regulamentul ESEF?

Organul administrativ, de conducere sau de supraveghere al emitentului este responsabil de întocmirea și publicarea rapoartelor financiare anuale în conformitate cu Regulamentul ESEF.

În temeiul articolului 7 din Directiva privind transparența, responsabilitatea pentru informațiile care trebuie să fie furnizate și publicate, printre altele în conformitate cu articolul 4 din Directiva privind transparența, trebuie să „îi revină cel puțin emitentului sau organelor de administrație, de conducere sau de supraveghere ale acestuia”. Articolul 4 alineatul (7) din Directiva privind transparența prevede că rapoartele financiare anuale trebuie să fie întocmite și publicate în conformitate cu Regulamentul ESEF.

4.2.   Emitenții trebuie să includă în raportul financiar anual o declarație de responsabilitate în ceea ce privește conformitatea raportului financiar anual cu Regulamentul ESEF?

Dreptul Uniunii nu îi împiedică pe emitenți să includă, în mod voluntar, de exemplu în declarația de responsabilitate din cadrul raportului financiar anual, o declarație specifică privind conformitatea raportului financiar anual cu Regulamentul ESEF.

Articolul 4 alineatul (2) litera (c) din Directiva privind transparența prevede că raportul financiar anual cuprinde „declarațiile persoanelor responsabile în cadrul emitentului, identificate în mod clar după nume și funcții, prin care se confirmă că, din punctul lor de vedere, declarațiile financiare stabilite în conformitate cu corpusul de standarde contabile aplicabile oferă o imagine fidelă și onestă [...]”. În lipsa unor norme specifice în vigoare la nivel național/la nivelul pieței reglementate, emitenții pot aplica opțiunea pe care o preferă. În orice caz, organul administrativ, de conducere sau de supraveghere al emitentului este responsabil de întocmirea și publicarea unui raport financiar anual conform cu ESEF, în temeiul articolului 7 din Directiva privind transparența (a se vedea, de asemenea, întrebarea nr. 4.1).

4.3.   Sunt emitenții autorizați să publice versiuni suplimentare ale raportului financiar anual care nu sunt conforme cu ESEF și/sau care includ situații financiare conforme cu ESEF pentru care conformitatea cu ESEF nu a fost verificată de auditorii statutari?

Dreptul Uniunii nu îi împiedică pe emitenți să publice (de exemplu, pe site-ul lor web) versiuni suplimentare ale rapoartelor lor financiare anuale care nu sunt conforme cu ESEF sau care includ situații financiare conforme cu ESEF pentru care conformitatea cu ESEF nu a fost verificată de auditorii statutari (32). Cu toate acestea, ar trebui să se clarifice faptul că aceste versiuni suplimentare ale rapoartelor financiare anuale constituie versiuni neoficiale ale rapoartelor financiare anuale.

Articolul 4 din Directiva privind transparența prevede obligația emitenților de a publica rapoartele financiare anuale întocmite în conformitate cu Regulamentul ESEF. De îndată ce Regulamentul ESEF va deveni aplicabil, numai publicarea rapoartelor financiare anuale conforme cu ESEF – împreună cu raportul de audit privind situațiile financiare incluse în rapoartele financiare anuale – le va permite emitenților să își îndeplinească obligațiile de raportare în temeiul Directivei privind transparența. Publicarea (de exemplu, pe site-ul web al emitenților) a unor versiuni suplimentare ale raportului financiar anual care nu sunt conforme cu ESEF și/sau care includ o versiune neauditată a situațiilor financiare conforme cu ESEF nu este interzisă de legislația Uniunii, dar aceasta nu este suficientă pentru asigurarea conformității cu Directiva privind transparența.

5.   Clarificări cu privire la dispozițiile Uniunii referitoare la utilizarea fișierelor ESEF pentru îndeplinirea altor obligații care decurg din dreptul Uniunii

5.1.   Li se permite emitenților să depună la registrul național al întreprinderilor situații financiare conforme cu ESEF pentru a se conforma normelor în materie de publicare prevăzute în Directiva contabilă?

În cazul societăților cu răspundere limitată ale căror valori mobiliare sunt cotate pe piețele reglementate din UE, dreptul Uniunii nu interzice utilizarea situațiilor financiare auditate întocmite și publicate în conformitate cu Regulamentul ESEF în vederea îndeplinirii altor obligații legale decât cele care decurg din Directiva privind transparența. Prin urmare, dreptul Uniunii nu împiedică punerea în aplicare a unor norme naționale și/sau administrative care le-ar permite emitenților să depună la registrul întreprinderilor situațiile financiare conforme cu ESEF ca documente contabile.

Articolul 30 alineatul (1) din Directiva contabilă prevede obligația societăților cu răspundere limitată de a-și publica situațiile financiare auditate în termen de 12 luni de la data bilanțului și cuprinde o trimitere încrucișată la Directiva (UE) 2017/1132 (Directiva privind dreptul societăților comerciale) în legătură cu normele de publicare. Articolul 16 din Directiva privind dreptul societăților comerciale, care se aplică societăților cu răspundere limitată, indiferent dacă valorile lor mobiliare sunt cotate sau nu pe piețele reglementate din UE, impune societăților obligația de a depune documentele contabile la Registrul național al întreprinderilor.

Nici Directiva contabilă, nici Directiva privind dreptul societăților comerciale nu specifică formatul pentru întocmirea și prezentarea situațiilor financiare auditate, care poate fi și un format electronic. În principiu, nu există niciun obstacol care să împiedice statele membre să le permită societăților cu răspundere limitată ale căror valori mobiliare sunt cotate pe piețele reglementate din UE să depună la Registrul întreprinderilor situații financiare conforme cu ESEF pentru a-și îndeplini obligațiile care le revin în temeiul articolului 30 alineatul (1) din Directiva contabilă și al articolului 16 din Directiva privind dreptul societăților comerciale.

6.   Clarificări cu privire la dispozițiile Uniunii referitoare la mecanismele desemnate oficial

6.1.   Mecanismele desemnate oficial au permis diseminarea de rapoarte financiare anuale în alte formate decât ESEF?

Mecanismele desemnate oficial au obligația de a disemina cel puțin rapoartele financiare anuale conforme cu ESEF transmise de emitenți.

Articolul 21 din Directiva privind transparența impune statelor membre obligația de a crea mecanisme desemnate oficial pentru stocarea centralizată și asigurarea facilității de acces pentru utilizatorii finali.

---

(1)  Regulamentul delegat (UE) 2018/815 al Comisiei din 17 decembrie 2018 de completare a Directivei 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare privind specificarea unui format de raportare electronic unic (JO L 143, 29.5.2019, p. 1). Acest regulament delegat completează articolul 4 alineatul (7) din Directiva 2004/109/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2013/50/UE.

(2)  Directiva 2004/109/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 decembrie 2004 privind armonizarea obligațiilor de transparență în ceea ce privește informația referitoare la emitenții ale căror valori mobiliare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată și de modificare a Directivei 2001/34/CE (JO L 390, 31.12.2004, p. 38), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2013/50/UE.

(3)  Directiva 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 mai 2006 privind auditul legal al conturilor anuale și al conturilor consolidate, de modificare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului și de abrogare a Directivei 84/253/CEE a Consiliului (JO L 157, 9.6.2006, p. 87).

(4)  Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de întreprinderi, de modificare a Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului (JO L 182, 29.6.2013, p. 19).

(5)  Articolul 4 alineatul (2) prevede că rapoartele financiare anuale cuprind situațiile financiare auditate, raportul de gestiune și declarațiile persoanelor responsabile din cadrul emitentului.

(6)  Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor internaționale de contabilitate (JO L 243, 11.9.2002, p. 1) (Regulamentul IAS).

(7)  Decizia 2008/961/CE a Comisiei din 12 decembrie 2008 privind utilizarea de către emitenții de valori mobiliare din țările terțe a standardelor de contabilitate naționale ale anumitor țări terțe și a standardelor internaționale de raportare financiară pentru întocmirea situațiilor financiare consolidate (JO L 340, 19.12.2008, p. 112).

(8)  Această cerință va fi introdusă treptat în conformitate cu anexa II la Regulamentul ESEF.

(9)  Directiva privind transparența stabilește cerințe de publicare a informațiilor pentru toate „informațiile reglementate”, categorie care include și rapoartele financiare anuale. În plus, în temeiul articolului 9 alineatul (12) din Regulamentul (UE) 2017/1129 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2017 privind prospectul care trebuie publicat în cazul unei oferte publice de valori mobiliare sau al admiterii de valori mobiliare la tranzacționare pe o piață reglementată, și de abrogare a Directivei 2003/71/CE (JO L 168, 30.6.2017, p. 12) (Regulamentul privind prospectul), emitenții își pot include rapoartele financiare anuale în documentul de înregistrare universal. Se poate considera că acești emitenți și-au îndeplinit obligația de a-și publica raportul financiar anual în temeiul Directivei privind transparența numai dacă sunt îndeplinite anumite condiții. Aceste condiții includ, printre altele, obligația ca raportul financiar anual inclus în documentul de înregistrare universal să respecte cerințele prevăzute la articolul 4 din Directiva privind transparența (inclusiv ESEF).

(10)  A se vedea articolul 8 din Regulamentul ESEF.

(11)  Toate trimiterile la „auditorii statutari” din prezentul document se interpretează ca trimiteri la „auditorii statutari sau firmele de audit”.

(12)  A se vedea articolul 3 din Regulamentul ESEF.

(13)  A se vedea articolele 4, 5 și 6 din Regulamentul ESEF.

(14)  Articolul 4 alineatul (4) din Directiva privind transparența face trimitere la articolele 51 și 51a din A patra Directivă 78/660/CEE a Consiliului (JO L 222, 14.8.1978, p. 11) și la articolul 37 din A șaptea Directivă 83/349/CEE a Consiliului (JO L 193, 18.7.1983, p. 1), care a fost abrogată de Directiva contabilă [dispozițiile corespunzătoare sunt articolul 34 alineatul (1), articolul 34 alineatul (2) și articolul 35 din Directiva contabilă].

(15)  A se vedea articolul 2 alineatul (1) litera (a) din Directiva contabilă.

(16)  A se vedea articolul 28 alineatul (2) litera (c) punctul (ii) din Directiva privind auditul, care se aplică nu numai situațiilor financiare individuale, ci și situațiilor financiare consolidate [astfel cum se specifică la alineatul (5) din același articol].

(17)  Considerentul 55 din Directiva contabilă.

(18)  Considerentul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002.

(19)  Considerentul 7 din Directiva (UE) 2017/1132 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2017 (JO L 169, 30.6.2017, p. 46) (Directiva privind dreptul societăților comerciale).

(20)  Considerentul 3 din Directiva privind auditul.

(21)  Considerentul 7 din Directiva privind transparența.

(22)  Considerentul 26 din Directiva 2013/50/UE (JO L 294, 6.11.2013, p. 13) de modificare a Directivei privind transparența și considerentul 4 din Regulamentul ESEF.

(23)  Orientări privind modul de verificare a conformității cu cerințele statutare relevante din Regulamentul ESEF sunt incluse în Orientările privind implicarea auditorilor în situațiile financiare în format electronic unic european, elaborate de Comitetul Organismelor Europene de Supraveghere a Auditului, care sunt disponibile la adresa https://ec.europa.eu/info/files/191128-ceaob-guidelines-auditors-involvement-financial-statements_en

(24)  Articolul 3 din Regulamentul ESEF, care impune întocmirea în totalitate a rapoartelor financiare anuale în formatul XHTML, trebuie citit în coroborare cu articolul 4 alineatul (2) din Directiva privind transparența, care precizează că raportul financiar anual cuprinde, printre altele, situațiile financiare auditate. Un validator gratuit pentru documentele XHTML este disponibil la adresa http://validator.w3.org/

(25)  A se vedea articolul 4 din Regulamentul ESEF.

(26)  A se vedea articolul 6 din Regulamentul ESEF.

(27)  A se vedea articolul 5 din Regulamentul ESEF. Aceste norme se aplică emitenților înregistrați în statele membre.

(28)  A se vedea articolul 6 din Regulamentul ESEF.

(29)  Articolul 4 alineatul (4) din Directiva privind transparența conține o trimitere încrucișată la articolele 51 și 51a din A patra directivă 78/660/CEE a Consiliului și la articolul 37 din A șaptea Directivă 83/349/CEE a Consiliului. Ambele directive au fost abrogate de Directiva contabilă din 2013. Conform tabelului de corespondență, trimiterile la aceste articole din directivele abrogate se interpretează ca trimiteri la articolul 34 alineatul (1), articolul 34 alineatul (2) și articolul 35 din Directiva contabilă.

(30)  Articolul 28 alineatul (4) din Directiva privind auditul prevede, de asemenea, că raportul de audit trebuie semnat și datat de auditorul statutar.

(31)  Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iulie 2014 privind identificarea electronică și serviciile de încredere pentru tranzacțiile electronice pe piața internă și de abrogare a Directivei 1999/93/CE (JO L 257, 28.8.2014, p. 73).

(32)  Aceste versiuni suplimentare pot include, de exemplu, rapoartele financiare anuale care sunt întocmite într-un format diferit de ESEF sau care sunt întocmite în formatul ESEF, dar includ o versiune neauditată a situațiilor financiare conforme cu ESEF (de exemplu, în cazul rapoartelor financiare anuale conforme cu ESEF care sunt publicate într-o limbă diferită de cea în care au fost auditate situațiile financiare conforme cu ESEF).

---

| 10.11.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 379/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 379/8

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.9434 — UTC/Raytheon)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 379/02)

La 13 martie 2020, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) coroborat cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32020M9434. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32020M9434. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 10.11.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 379/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 379/9

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.9861 — Unilabs/Medbase/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2020/C 379/03)

La 4 noiembrie 2020, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32020M9861. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32020M9861. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 10.11.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 379/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 379/10

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

9 noiembrie 2020

(2020/C 379/04)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1883 |
| JPY | yen japonez | 124,67 |
| DKK | coroana daneză | 7,4476 |
| GBP | lira sterlină | 0,90224 |
| SEK | coroana suedeză | 10,1970 |
| CHF | franc elvețian | 1,0778 |
| ISK | coroana islandeză | 163,10 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,7101 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,475 |
| HUF | forint maghiar | 356,98 |
| PLN | zlot polonez | 4,4670 |
| RON | leu românesc nou | 4,8655 |
| TRY | lira turcească | 9,5786 |
| AUD | dolar australian | 1,6234 |
| CAD | dolar canadian | 1,5388 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,2128 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7378 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5950 |
| KRW | won sud-coreean | 1 321,43 |
| ZAR | rand sud-african | 18,1305 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,8475 |
| HRK | kuna croată | 7,5640 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 710,47 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,8821 |
| PHP | peso Filipine | 57,213 |
| RUB | rubla rusească | 90,1763 |
| THB | baht thailandez | 36,101 |
| BRL | real brazilian | 6,2447 |
| MXN | peso mexican | 23,8949 |
| INR | rupie indiană | 87,6380 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1883

JPY

yen japonez

124,67

DKK

coroana daneză

7,4476

GBP

lira sterlină

0,90224

SEK

coroana suedeză

10,1970

CHF

franc elvețian

1,0778

ISK

coroana islandeză

163,10

NOK

coroana norvegiană

10,7101

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,475

HUF

forint maghiar

356,98

PLN

zlot polonez

4,4670

RON

leu românesc nou

4,8655

TRY

lira turcească

9,5786

AUD

dolar australian

1,6234

CAD

dolar canadian

1,5388

HKD

dolar Hong Kong

9,2128

NZD

dolar neozeelandez

1,7378

SGD

dolar Singapore

1,5950

KRW

won sud-coreean

1 321,43

ZAR

rand sud-african

18,1305

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,8475

HRK

kuna croată

7,5640

IDR

rupia indoneziană

16 710,47

MYR

ringgit Malaiezia

4,8821

PHP

peso Filipine

57,213

RUB

rubla rusească

90,1763

THB

baht thailandez

36,101

BRL

real brazilian

6,2447

MXN

peso mexican

23,8949

INR

rupie indiană

87,6380

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 10.11.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 379/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 379/11

---

Avizul Comitetului consultativ în domeniul concentrărilor economice

din 20 august 2019

Cazul M.8870 – E.ON/Innogy

Raportor: Danemarca

(2020/C 379/05)

Jurisdicție

| 1. | Comitetul consultativ (9 state membre) este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia tranzacția notificată constituie o concentrare economică în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi („Regulamentul privind concentrările economice”) (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Comitetul consultativ (9 state membre) este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia tranzacția notificată are o dimensiune europeană în temeiul articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice. |
| --- | --- |

2.

Definirea pieței produsului

| 3. | Comitetul consultativ (9 state membre) este de acord cu concluziile prezentate de Comisie în proiectul său de decizie în legătură cu definirea piețelor relevante ale produsului pentru:






  a. | producția și furnizarea cu ridicata de energie electrică în Germania, Cehia și Ungaria; |
| --- | --- | --- |

3.

a.

producția și furnizarea cu ridicata de energie electrică în Germania, Cehia și Ungaria;

| b. | distribuția de energie electrică în Germania, Cehia și Ungaria; |
| --- | --- |

b.

distribuția de energie electrică în Germania, Cehia și Ungaria;

| c. | furnizarea cu amănuntul de energie electrică în Germania, Cehia, Ungaria, Slovacia și Regatul Unit; |
| --- | --- |

c.

furnizarea cu amănuntul de energie electrică în Germania, Cehia, Ungaria, Slovacia și Regatul Unit;

| d. | furnizarea cu amănuntul de energie electrică pentru încălzire în Germania; |
| --- | --- |

d.

furnizarea cu amănuntul de energie electrică pentru încălzire în Germania;

| e. | furnizarea cu ridicata de gaze în aval în Cehia; |
| --- | --- |

e.

furnizarea cu ridicata de gaze în aval în Cehia;

| f. | distribuția de gaze în Germania, Cehia și Ungaria; |
| --- | --- |

f.

distribuția de gaze în Germania, Cehia și Ungaria;

| g. | furnizarea cu amănuntul de gaze în Germania, Cehia, Ungaria, Slovacia și Regatul Unit; |
| --- | --- |

g.

furnizarea cu amănuntul de gaze în Germania, Cehia, Ungaria, Slovacia și Regatul Unit;

| h. | contorizarea în Germania și în Regatul Unit; |
| --- | --- |

h.

contorizarea în Germania și în Regatul Unit;

| i. | electromobilitatea în Germania. |
| --- | --- |

i.

electromobilitatea în Germania.

| j. | iluminatul stradal în Ungaria. |
| --- | --- |

j.

iluminatul stradal în Ungaria.

Definirea pieței geografice

| 4. | Comitetul consultativ (9 state membre) este de acord cu concluziile prezentate de Comisie în proiectul său de decizie în legătură cu definirea piețelor geografice relevante pentru:






  a. | producția și furnizarea cu ridicata de energie electrică în Germania, Cehia și Ungaria; |
| --- | --- | --- |

4.

a.

producția și furnizarea cu ridicata de energie electrică în Germania, Cehia și Ungaria;

| b. | distribuția de energie electrică în Germania, Cehia și Ungaria; |
| --- | --- |

b.

distribuția de energie electrică în Germania, Cehia și Ungaria;

| c. | furnizarea cu amănuntul de energie electrică în Germania, Cehia, Ungaria, Slovacia și Regatul Unit; |
| --- | --- |

c.

furnizarea cu amănuntul de energie electrică în Germania, Cehia, Ungaria, Slovacia și Regatul Unit;

| d. | furnizarea cu amănuntul de energie electrică pentru încălzire în Germania; |
| --- | --- |

d.

furnizarea cu amănuntul de energie electrică pentru încălzire în Germania;

| e. | furnizarea angro de gaze în aval în Cehia; |
| --- | --- |

e.

furnizarea angro de gaze în aval în Cehia;

| f. | distribuția de gaze în Germania, Cehia și Ungaria; |
| --- | --- |

f.

distribuția de gaze în Germania, Cehia și Ungaria;

| g. | furnizarea cu amănuntul de gaze în Germania, Cehia, Ungaria, Slovacia și Regatul Unit; |
| --- | --- |

g.

furnizarea cu amănuntul de gaze în Germania, Cehia, Ungaria, Slovacia și Regatul Unit;

| h. | contorizarea în Germania și în Regatul Unit; |
| --- | --- |

h.

contorizarea în Germania și în Regatul Unit;

| i. | electromobilitatea în Germania. |
| --- | --- |

i.

electromobilitatea în Germania.

| j. | iluminatul stradal în Ungaria. |
| --- | --- |

j.

iluminatul stradal în Ungaria.

Evaluarea din punctul de vedere al concurenței

| 5. | Comitetul consultativ (9 state membre) este de acord cu evaluarea Comisiei potrivit căreia tranzacția notificată ar ridica un obstacol semnificativ în calea unei concurențe efective ca urmare a efectelor orizontale necoordonate asupra:






  a. | furnizării cu amănuntul de energie electrică pentru încălzire gospodăriilor și IMM-urilor în Germania; |
| --- | --- | --- |

5.

a.

furnizării cu amănuntul de energie electrică pentru încălzire gospodăriilor și IMM-urilor în Germania;

| b. | instalarea și exploatarea stațiilor publice de încărcare a vehiculelor electrice pe autostrăzile din Germania. |
| --- | --- |

b.

instalarea și exploatarea stațiilor publice de încărcare a vehiculelor electrice pe autostrăzile din Germania.

| c. | furnizarea cu amănuntul de energie electrică clienților racordați la rețeaua de joasă tensiune din Cehia; |
| --- | --- |

c.

furnizarea cu amănuntul de energie electrică clienților racordați la rețeaua de joasă tensiune din Cehia;

| d. | furnizarea cu amănuntul de gaze micilor consumatori din Cehia; |
| --- | --- |

d.

furnizarea cu amănuntul de gaze micilor consumatori din Cehia;

| e. | furnizarea cu amănuntul de gaze marilor consumatori din Cehia; |
| --- | --- |

e.

furnizarea cu amănuntul de gaze marilor consumatori din Cehia;

| f. | furnizarea cu amănuntul de energie electrică clienților IMM-uri competitivi din Ungaria; |
| --- | --- |

f.

furnizarea cu amănuntul de energie electrică clienților IMM-uri competitivi din Ungaria;

| g. | furnizarea cu amănuntul de energie electrică marilor clienți industriali din Ungaria. |
| --- | --- |

g.

furnizarea cu amănuntul de energie electrică marilor clienți industriali din Ungaria.

| 6. | Comitetul consultativ este de acord cu evaluarea Comisiei potrivit căreia tranzacția notificată nu ar ridica un obstacol semnificativ în calea unei concurențe efective ca urmare a efectelor orizontale necoordonate asupra următoarelor piețe afectate:






  a. | furnizarea cu amănuntul de energie electrică în Slovacia. 6 state membre au votat în favoarea adoptării avizului. 2 state membre s-au abținut. 1 stat membru a votat împotriva adoptării avizului; |
| --- | --- | --- |

6.

a.

furnizarea cu amănuntul de energie electrică în Slovacia. 6 state membre au votat în favoarea adoptării avizului. 2 state membre s-au abținut. 1 stat membru a votat împotriva adoptării avizului;

| b. | furnizarea cu amănuntul de gaze în Slovacia. 7 state membre au votat în favoarea adoptării avizului. 2 state membre s-au abținut; |
| --- | --- |

b.

furnizarea cu amănuntul de gaze în Slovacia. 7 state membre au votat în favoarea adoptării avizului. 2 state membre s-au abținut;

| c. | furnizarea cu amănuntul de gaze în Regatul Unit. 9 state membre au votat în favoarea adoptării avizului; |
| --- | --- |

c.

furnizarea cu amănuntul de gaze în Regatul Unit. 9 state membre au votat în favoarea adoptării avizului;

| d. | servicii de contorizare a energiei (energie electrică și gaze) în Regatul Unit. 9 state membre au votat în favoarea adoptării avizului. |
| --- | --- |

d.

servicii de contorizare a energiei (energie electrică și gaze) în Regatul Unit. 9 state membre au votat în favoarea adoptării avizului.

| 7. | Comitetul consultativ (9 state membre) este de acord cu evaluarea Comisiei potrivit căreia tranzacția notificată ar ridica un obstacol semnificativ în calea unei concurențe efective ca urmare a efectelor neorizontale asupra:






  a. | tuturor piețelor afectate pe verticală în Germania; |
| --- | --- | --- |

7.

a.

tuturor piețelor afectate pe verticală în Germania;

| b. | tuturor piețelor afectate pe verticală în Cehia; |
| --- | --- |

b.

tuturor piețelor afectate pe verticală în Cehia;

| c. | tuturor piețelor afectate pe verticală în Ungaria; |
| --- | --- |

c.

tuturor piețelor afectate pe verticală în Ungaria;

| d. | tuturor piețelor afectate pe verticală în Slovacia; |
| --- | --- |

d.

tuturor piețelor afectate pe verticală în Slovacia;

| e. | tuturor piețelor afectate pe verticală în Regatul Unit. |
| --- | --- |

e.

tuturor piețelor afectate pe verticală în Regatul Unit.

Angajamente

| 8. | Comitetul consultativ (9 state membre) este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia angajamentele finale asumate la 3 iulie 2019 de partea care a efectuat notificarea înlătură obstacolul semnificativ în calea unei concurențe efective identificat în proiectul de decizie. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia, sub rezerva respectării depline a angajamentelor finale asumate la 3 iulie 2019 de partea care a efectuat notificarea, este improbabil ca tranzacția notificată să ridice obstacole semnificative în calea concurenței efective pe piața internă sau într-un segment important al acesteia. 8 state membre au votat în favoarea adoptării avizului. 1 stat membru a votat împotriva adoptării avizului. |
| --- | --- |

9.

Compatibilitatea cu piața internă și cu Acordul privind SEE

| 10. | Comitetul consultativ este de acord cu opinia Comisiei conform căreia tranzacția notificată trebuie, prin urmare, să fie declarată ca fiind compatibilă cu piața internă și cu funcționarea Acordului privind SEE, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice, precum și în conformitate cu articolul 57 din Acordul privind SEE. 8 state membre au votat în favoarea adoptării avizului. 1 stat membru a votat împotriva adoptării avizului.
  Confirm prin prezenta că reprezentanții Irlandei, ai Sloveniei și ai Regatului Unit au participat la această reuniune a comitetului consultativ prin videoconferință și mi-au solicitat să semnez avizul comitetului consultativ în numele lor. |
| --- | --- |

10.

Confirm prin prezenta că reprezentanții Irlandei, ai Sloveniei și ai Regatului Unit au participat la această reuniune a comitetului consultativ prin videoconferință și mi-au solicitat să semnez avizul comitetului consultativ în numele lor.

Patrick LINDBERG

Președintele reuniunii comitetului consultativ

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

1

---

| 10.11.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 379/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 379/14

---

Raport final al consilierului-auditor (1)

E.ON/Innogy

(Cazul M.8870)

(2020/C 379/06)

1.

La data de 31 ianuarie 2019, Comisia a primit, în temeiul articolului 4 din Regulamentul privind concentrările economice (2), o notificare a unei concentrări propuse, prin care E.ON SE („E.ON”, Germania) urmează să dobândească controlul unic asupra activității de distribuție și a soluțiilor pentru consumatori, precum și asupra anumitor active Innogy SE aferente producerii de energie electrică („Innogy”, Germania) („tranzacția propusă”) (3).

2.

La 7 martie 2019, Comisia a decis să inițieze procedurile în temeiul articolului 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul privind concentrările economice [„decizia adoptată în temeiul articolului 6 alineatul (1) litera (c)”]. În decizia respectivă, Comisia a concluzionat că tranzacția propusă ridica serioase semne de întrebare cu privire la compatibilitatea sa cu piața internă și cu funcționarea Acordului privind SEE ca urmare a efectelor orizontale necoordonate asupra diferitelor piețe ale furnizării cu amănuntul de energie electrică și gaze din Cehia, Germania, Ungaria și Slovacia.

3.

La 20 martie 2019, E.ON și-a prezentat răspunsul cu privire la decizia adoptată în temeiul articolului 6 alineatul (1) litera (c).

4.

La 25 și 29 martie 2019, ca urmare a faptului că E.ON și Innogy nu au furnizat informații complete ca răspuns la cererile de informații, Comisia a adoptat două decizii în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul privind concentrările economice, prima adresată E.ON, iar cea de a doua adresată E.ON și Innogy. Prin aceste decizii au fost suspendate termenele menționate la articolul 10 alineatul (3) primul paragraf din Regulamentul privind concentrările economice. E.ON (împreună cu Innogy în cazul deciziei adresate atât E.ON, cât și Innogy) a furnizat informații complete la 5 și, respectiv, la 11 aprilie 2019. Prima suspendare a durat, așadar, din 22 martie până în 11 aprilie 2019 inclusiv.

5.

La 30 aprilie 2019, ca urmare a faptului că RWE și, respectiv, Innogy nu au furnizat informații complete ca răspuns la cererea de informații, Comisia a adoptat o altă decizie în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul privind concentrările economice. Această decizie a suspendat, la rândul său, termenele menționate la articolul 10 alineatul (3) primul paragraf din Regulamentul privind concentrările economice. Innogy a prezentat un răspuns complet la 8 mai 2019, iar această a doua suspendare a durat, prin urmare, din 29 aprilie până în 8 mai 2019 inclusiv.

6.

În perioada 7 februarie-14 mai 2019, am admis 18 societăți active pe aceleași piețe sau pe piețe conexe în calitate de persoane terțe interesate, în temeiul articolului 5 din Decizia 2011/695/UE. Comisia a avut mai multe interacțiuni cu aceste persoane în cursul procedurii, atât oral, cât și în scris, interacțiuni care le-au permis să își exprime opiniile cu privire la tranzacția propusă, în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare a Regulamentului privind concentrările economice (4).

7.

La 7 iunie 2019, Comisia a prelungit termenul de adoptare a deciziei finale cu 20 de zile lucrătoare, în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) al doilea paragraf a treia teză din Regulamentul privind concentrările economice.

8.

La 20 iunie 2019, E.ON a prezentat Comisiei un prim set oficial de angajamente propuse, pe care Comisia le-a supus atenției actorilor de pe piață la 21 iunie 2019. La 3 iulie 2019, E.ON a prezentat Comisiei angajamente revizuite, ținând seama de feedbackul primit de la actorii de pe piață („angajamentele finale”).

9.

Comisia nu a emis o comunicare privind obiecțiunile în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare a Regulamentului privind concentrările economice (5). Prin urmare, nu a avut loc o audiere oficială orală în conformitate cu articolul 14 din regulamentul respectiv.

10.

La 7 august 2019, consilierul-auditor a respins o cerere comună din partea a două persoane terțe interesate prin care acestea solicitau acces la argumentele formulate de Comisie, la concluziile preliminare ale investigației și la decizia avută în vedere, în temeiul articolului 7 alineatul (2) litera (d) și alineatul (3) din Decizia 2011/695/UE. Având în vedere interacțiunile specifice cu aceste persoane terțe interesate (descrise, în mod mai general, la punctul 6 de mai sus), acestea din urmă au fost informate în mod corespunzător cu privire la natura și obiectul procedurii și au fost în măsură să își exercite în mod efectiv dreptul de a-și face cunoscut punctul de vedere cu privire la efectele negative pe care le-ar avea concentrarea notificată asupra lor. Dreptul persoanelor terțe interesate de a fi audiate nu corespunde dreptului de a fi informat cu privire la decizia avută în vedere de Comisie sau la motivele care stau la baza acesteia (6).

11.

În proiectul de decizie, Comisia concluzionează că angajamentele finale înlătură obstacolele semnificative din calea concurenței efective de pe piața internă sau de pe un segment substanțial al acesteia, pe care tranzacția propusă le-ar fi generat în lipsa acestor angajamente. În consecință, în proiectul de decizie, tranzacția propusă este declarată compatibilă cu piața internă și cu funcționarea Acordului privind Spațiul Economic European, sub rezerva respectării depline a angajamentelor finale.

12.

În ansamblu, consider că exercitarea efectivă a drepturilor procedurale a fost respectată în cursul prezentei proceduri.

Bruxelles, 5 septembrie 2019.

Joos STRAGIER

---

(1)  În temeiul articolelor 16 și 17 din Decizia 2011/695/UE a președintelui Comisiei Europene din 13 octombrie 2011 privind funcția și mandatul consilierului-auditor în anumite proceduri în domeniul concurenței (JO L 275, 20.10.2011, p. 29).

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi [Regulamentul (CE) privind concentrările economice], JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

2

(3)  Innogy este controlată în prezent de către RWE AG („RWE”, Germania). Tranzacția propusă face parte dintr-un schimb complex de active între RWE și E.ON. Într-un caz separat (cazul M.8871), RWE a notificat Comisiei o propunere de preluare a controlului în comun sau exclusiv asupra anumitor active de producție ale E.ON, această preluare a controlului fiind aprobată de Comisie fără condiții la 26 februarie 2019.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 802/2004 al Comisiei din data de 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (JO L 133, 30.4.2004, p. 1) („Regulamentul de punere în aplicare a Regulamentului privind concentrările economice”).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 802/2004 al Comisiei de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (JO L 133, 30.4.2004, p. 1; rectificare JO L 172, 6.5.2004, p. 9).

5

(6)  A se vedea Hotărârea în cauza Kaysersberg/Comisia, T-290/94, EU:T:1997:186, punctele 105-109.

6

---

| 10.11.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 379/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 379/16

---

Rezumatul Deciziei Comisiei

din 17 septembrie 2019

de declarare a compatibilității unei concentrări cu piața internă și cu funcționarea Acordului privind SEE

(Cazul M.8870 – E.ON/Innogy)

[notificată cu numărul C(2019) 6530]

(numai textul în limba engleză este autentic)

(2020/C 379/07)

La 17 septembrie 2019, Comisia a adoptat o decizie într-un caz privind o concentrare economică în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (1)
  , în special în temeiul articolului 8 alineatul (2) din regulament. O versiune neconfidențială a textului integral al deciziei este disponibilă în versiunea lingvistică autentică a cazului pe site-ul Direcției Generale Concurență, la următoarea adresă: http://ec.europa.eu/competition/index_en.html

I.   PĂRȚILE

| 1. | La data de 31 ianuarie 2019, Comisia Europeană a primit o notificare a unei concentrări propuse („concentrarea”), în temeiul articolului 4 din Regulamentul privind concentrările economice, prin care E.ON SE („E.ON”, Germania) va dobândi, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra activităților de distribuție și de consum și asupra anumitor active de producție de energie electrică ale Innogy SE („Innogy”, Germania) (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | E.ON este o societate de servicii energetice a cărei activitate acoperă întregul lanț de aprovizionare, incluzând producția, vânzarea cu ridicata, transportul, distribuția și vânzarea cu amănuntul a energiei, precum și alte activități legate de energie (cum ar fi contorizarea, electromobilitatea etc.). E.ON își desfășoară activitatea în mai multe state membre, printre care Suedia, România, Italia, Polonia, Danemarca, Cehia, Germania, Ungaria, Slovacia și Regatul Unit. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Innogy, o filială deținută în întregime de RWE, este o societate de servicii energetice a cărei activitate acoperă întregul lanț de aprovizionare, incluzând distribuția, vânzarea cu amănuntul a energiei, precum și alte activități legate de energie (cum ar fi contorizarea, electromobilitatea etc.). Innogy își desfășoară activitatea în mai multe state membre, printre care Belgia, Spania, Țările de Jos, Polonia, Franța, Italia, Portugalia, România, Croația, Slovenia, Cehia, Germania, Ungaria, Slovacia și Regatul Unit. |
| --- | --- |

3.

| 4. | E.ON este denumită în continuare „partea care efectuează notificarea” și, împreună cu Innogy, acestea sunt denumite „părțile”. |
| --- | --- |

4.

II.   TRANZACȚIA

| 5. | Concentrarea constă în preluarea de către E.ON a controlului unic asupra Innogy. Concentrarea trebuie să se realizeze prin achiziționare de acțiuni. Concentrarea face parte dintr-un schimb amplu de active între E.ON și RWE, în urma căruia E.ON își va desfășura activitatea în principal în domeniul exploatării rețelelor de distribuție a energiei electrice și a gazelor, precum și în domeniul aprovizionării cu amănuntul în diferite țări europene. RWE se va concentra asupra activităților de producție și de vânzare cu ridicata. |
| --- | --- |

5.

| 6. | E.ON ar urma să achiziționeze rețeaua de distribuție a energiei și operațiunile de soluții pentru clienți ale filialei RWE, Innogy, precum și anumite active minore de producție a energiei electrice, în principal centralele de producere combinată a energiei electrice și a energiei termice (CHP) deținute de Innogy („active ce fac obiectul unei disocieri inverse”). RWE ar urma să achiziționeze cea mai mare parte a activității E.ON de producere a energiei electrice din surse de energie regenerabile și participațiile minoritare în două centrale nucleare exploatate deja de RWE. În plus, RWE ar păstra (a) activele Innogy de producere a energiei din surse regenerabile (cu excepția activelor ce fac obiectul unei disocieri inverse), (b) participația de 49 % a Innogy în Kärntner Energieholding Beteiligungs GmbH și (c) unsprezece instalații de stocare a gazelor exploatate de Innogy în Germania și în Cehia (toate aceste active alcătuiesc, împreună, activele de retransfer). RWE ar dobândi, de asemenea, o participație financiară minoritară pură în cadrul E.ON. Achiziția de către RWE a activelor E.ON a fost aprobată de Comisie prin decizia din 26 februarie 2019, COMP/M.8871 – RWE/E.ON Transfer Assets. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Cele două părți ale schimbului de active conduc la crearea a două concentrații distincte. Prezenta decizie se referă la concentrarea care ar rezulta din preluarea de către E.ON a controlului asupra Innogy. |
| --- | --- |

7.

| 8. | La nivel mondial, întreprinderile în cauză au, împreună, o cifră de afaceri de peste 5 miliarde EUR. La nivelul UE, fiecare dintre acestea are o cifră de afaceri de peste 250 de milioane EUR, dar nu realizează mai mult de două treimi din cifra lor de afaceri totală la nivelul UE în același stat membru. Prin urmare, operațiunea notificată are o dimensiune europeană. |
| --- | --- |

8.

III.   PROCEDURA

| 9. | Comisia a exprimat îndoieli serioase cu privire la compatibilitatea concentrării cu piața internă și a adoptat, la 7 martie 2019, o decizie de inițiere a procedurii prevăzute la articolul 6 alineatul (1) litera (c) din Regulamentul privind concentrările economice. E.ON și-a prezentat, la 20 martie 2019, observațiile, în scris, cu privire la decizia adoptată în temeiul articolului 6 alineatul (1) litera (c), observații pe care le-a completat la 8 mai 2019 și la 20 mai 2019. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Termenul-limită pentru adoptarea unei decizii finale în acest caz a fost suspendat de două ori, la 22 martie 2019 (până la 11 aprilie 2019) și la 29 aprilie 2019 (până la 8 mai 2019), în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul privind concentrările economice. |
| --- | --- |

10.

| 11. | La cererea părților, la 7 iunie 2019, termenul-limită pentru adoptarea unei decizii finale în acest caz a fost prelungit cu încă 20 de zile lucrătoare, în conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul privind concentrările economice. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pentru a răspunde preocupărilor preliminare în materie de concurență identificate de Comisie și ca urmare a unor discuții detaliate, părțile au prezentat Comisiei, la 20 iunie 2019, proiecte de angajamente („angajamentele aferente fazei II”). |
| --- | --- |

12.

| 13. | La 21 iunie 2019, Comisia a lansat un test de piață menit să evalueze dacă angajamentele aferente fazei II sunt adecvate pentru a răspunde preocupărilor în materie de concurență exprimate de Comisie. |
| --- | --- |

13.

| 14. | La 4 iulie 2019, părțile au prezentat angajamentele finale („angajamentele finale”). |
| --- | --- |

14.

IV.   REZUMATUL EVALUĂRII

| 15. | Activitățile părților se suprapun în mai multe țări, însă principalele suprapuneri au loc în Germania, Cehia, Ungaria, Slovacia și Regatul Unit (3). În fiecare dintre aceste țări, există suprapuneri orizontale semnificative în ceea ce privește o parte din activitățile părților. Acestea sunt sintetizate în cele ce urmează. |
| --- | --- |

15.

1.   Germania

1.1.   Definiții ale piețelor

| 16. | Furnizarea cu amănuntul de energie electrică: De regulă, Comisia definește piețele pentru furnizarea cu amănuntul de energie electrică clienților finali ca având o sferă de aplicare națională, însă, în cazul Germaniei, a avut în vedere, în trecut, o definiție mai restrânsă [la nivel de rețea de distribuție (OSD)]. În sensul prezentei decizii, Comisia menține sfera de aplicare națională pentru clienții mari și concluzionează, pe baza investigației sale de piață și în conformitate cu definiția pieței adoptată de Autoritatea federală germană în materie de concurență, că (i) piața geografică pentru furnizarea cu amănuntul a energiei electrice curente către gospodării și către micii clienți comerciali în cadrul unei aprovizionări de bază are o dimensiune locală, fiind limitată la zona relevantă de aprovizionare de bază; și că (ii) piața geografică pentru furnizarea cu amănuntul a energiei electrice curente către gospodării și către micii clienți comerciali în temeiul unor contracte speciale are o dimensiune națională. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Furnizarea cu amănuntul de energie electrică pentru încălzire: În investigația sa, Comisia a constatat că mai multe elemente susțin definiția unei piețe naționale și că există, totodată, elemente care indică o dinamică concurențială la nivel local. Prin urmare, în sensul prezentei decizii, nu se specifică dacă sfera geografică a pieței pentru furnizarea cu amănuntul de energie electrică pentru încălzire către gospodării și IMM-uri în Germania are o dimensiune națională, cu elemente puternice de concurență regională la nivel de zonă de rețea, sau dacă este vorba de o piață locală. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Furnizarea cu amănuntul de gaze naturale: Comisia a constatat, pe baza evaluării sale, că structura și modul de funcționare aferente pieței furnizării cu amănuntul de gaze naturale sunt foarte asemănătoare cu cele ale pieței furnizării cu amănuntul de energie electrică. Prin urmare, Comisia are în vedere aceeași definiție a pieței geografice pentru furnizarea cu amănuntul atât de gaze naturale, cât și de energie electrică. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Electromobilitate: În sensul prezentei decizii, Comisia consideră că (i) furnizarea cu ridicata de stații de încărcare pentru vehiculele electrice are o sferă de aplicare națională sau acoperă întregul SEE (aspect neclarificat), (ii) furnizarea cu amănuntul de stații de încărcare pentru vehiculele electrice personale are o sferă de aplicare națională, (iii) piața pentru instalarea și exploatarea stațiilor de încărcare pentru vehiculele electrice publice pe autostrăzi are o dimensiune locală sau națională, cu elemente locale (aspect neclarificat), (iv) piața pentru instalarea și exploatarea stațiilor de încărcare pentru vehiculele electrice publice situate în afara autostrăzilor are o dimensiune locală sau națională, cu elemente locale (aspect neclarificat), (v) piața serviciilor pe bază de abonament destinate stațiilor de încărcare pentru vehiculele electrice publice are o sferă de aplicare națională și (vi) serviciile „cu etichetă albă” destinate stațiilor de încărcare pentru vehiculele electrice publice au o sferă de aplicare națională. |
| --- | --- |

19.

1.2.   Evaluarea din punctul de vedere al concurenței

| 20. | Comisia a evaluat piețele afectate, astfel cum sunt descrise mai sus și a ajuns la concluzia că această concentrare va crea un obstacol semnificativ în calea concurenței efective piețele enumerate în cele ce urmează: |
| --- | --- |

20.

| (a) | pe piața furnizării cu amănuntul de energie electrică pentru încălzire în Germania: Comisia a ajuns la această concluzie deoarece piața energiei electrice pentru încălzire este o piață foarte concentrată (în cadrul fuziunii sunt contopiți cei mai importanți doi furnizori la nivel național), părțile exercită o presiune concurențială semnificativă una asupra celeilalte, dispunând de alternative credibile limitate, în timp ce barierele la intrare sunt ridicate. |
| --- | --- |

(a)

| (b) | În ceea ce privește instalarea și exploatarea stațiilor de încărcare pentru vehiculele electrice publice pe autostrăzile din Germania, Comisia a ajuns la această concluzie deoarece a constatat prezența unor stații de încărcare aparținând părților situate în apropiere unele de altele, acolo unde nu existau stații concurente de încărcare pentru vehiculele electrice. |
| --- | --- |

(b)

2.   Cehia

2.1.   Definirea pieței

| 21. | Furnizarea cu amănuntul de energie electrică: În practica sa decizională, Comisia nu a răspuns la întrebarea dacă sfera de aplicare geografică a pieței pentru furnizarea cu amănuntul de energie electrică în Cehia este națională sau dacă este mai restrânsă. În sensul prezentei decizii, piața geografică pentru furnizarea cu amănuntul de energie electrică (i) clienților racordați la rețeaua de înaltă tensiune și (ii) clienților racordați la rețeaua de joasă tensiune este definită ca având o sferă de aplicare națională, chiar dacă pentru furnizarea cu amănuntul de energie electrică clienților racordați la rețeaua de joasă tensiune există elemente de concurență locale. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Furnizarea cu amănuntul de gaze naturale: În practica sa decizională, Comisia nu a răspuns la întrebarea dacă sfera de aplicare geografică a pieței pentru furnizarea cu amănuntul de gaze naturale în Cehia este națională sau dacă este mai restrânsă. În sensul prezentei decizii, piața geografică pentru furnizarea cu amănuntul de gaze naturale către (i) clienții mari și (ii) clienții mici este definită ca având o sferă de aplicare națională, chiar dacă pentru furnizarea cu amănuntul de gaze naturale către clienții mici există elemente de concurență locale. |
| --- | --- |

22.

2.2.   Evaluarea din punctul de vedere al concurenței

| 23. | Comisia a evaluat piețele afectate, astfel cum sunt descrise mai sus și a ajuns la concluzia că această concentrare va crea un obstacol semnificativ în calea concurenței efective pe piețele enumerate în cele ce urmează.






  (a) | În ceea ce privește piața furnizării cu amănuntul de energie electrică clienților racordați la rețeaua de joasă tensiune din Cehia, Comisia a ajuns la această concluzie datorită poziției dominante a părților și datorită faptului că părțile sunt concurenți apropiați. |
| --- | --- | --- |

23.

(a)

În ceea ce privește piața furnizării cu amănuntul de energie electrică clienților racordați la rețeaua de joasă tensiune din Cehia, Comisia a ajuns la această concluzie datorită poziției dominante a părților și datorită faptului că părțile sunt concurenți apropiați.

| (b) | În ceea ce privește piața furnizării cu amănuntul de gaze naturale către clienții mici din Cehia, Comisia a ajuns la această concluzie datorită cotei de piață ridicate, a complementarității poziției dominante a părților și datorită faptului că părțile sunt concurenți apropiați. |
| --- | --- |

(b)

În ceea ce privește piața furnizării cu amănuntul de gaze naturale către clienții mici din Cehia, Comisia a ajuns la această concluzie datorită cotei de piață ridicate, a complementarității poziției dominante a părților și datorită faptului că părțile sunt concurenți apropiați.

| (c) | În ceea ce privește piața furnizării cu amănuntul de gaze naturale către clienții mari din Cehia, Comisia a ajuns la această concluzie datorită cotei de piață ridicate pe o piață dispersată în care părțile sunt concurenți apropiați. |
| --- | --- |

(c)

În ceea ce privește piața furnizării cu amănuntul de gaze naturale către clienții mari din Cehia, Comisia a ajuns la această concluzie datorită cotei de piață ridicate pe o piață dispersată în care părțile sunt concurenți apropiați.

3.   Ungaria

3.1.   Definirea pieței

| 24. | Furnizarea cu amănuntul de energie electrică: Comisia a definit anterior piața pentru furnizarea cu amănuntul de energie electrică întreprinderilor din Ungaria ca având o dimensiune națională, în timp ce piața pentru furnizarea cu amănuntul către clienții casnici a fost considerată ca având o sferă de aplicare subnațională (fiecare zonă a OD). Pe baza evaluării efectuate de Comisie, în sensul prezentei decizii, sfera geografică pentru furnizarea cu amănuntul de energie electrică clienților casnici și clienților IMM-uri deserviți prin oferte ale furnizorilor de servicii universale este considerată ca fiind subnațională (zonă a OD). Sfera geografică pentru furnizarea cu amănuntul de energie electrică clienților IMM-uri deserviți prin oferte concurențiale și marilor clienți comerciali și industriali este considerată ca fiind națională. |
| --- | --- |

24.

3.2.   Evaluarea din punctul de vedere al concurenței

| 25. | Comisia a evaluat piețele afectate, astfel cum sunt descrise mai sus și a ajuns la concluzia că această concentrare va crea un obstacol semnificativ în calea concurenței efective pe piețele enumerate în cele ce urmează.






  (a) | În ceea ce privește piața furnizării cu amănuntul de energie electrică clienților IMM-uri competitivi din Ungaria, Comisia a ajuns la această concluzie deoarece fuziunea ar elimina o constrângere semnificativă de natură concurențială pe o piață care este deja foarte concentrată. |
| --- | --- | --- |

25.

(a)

În ceea ce privește piața furnizării cu amănuntul de energie electrică clienților IMM-uri competitivi din Ungaria, Comisia a ajuns la această concluzie deoarece fuziunea ar elimina o constrângere semnificativă de natură concurențială pe o piață care este deja foarte concentrată.

| (b) | În ceea ce privește piața furnizării cu amănuntul de energie electrică marilor consumatori industriali din Ungaria, Comisia a ajuns la această concluzie deoarece părțile sunt concurenți apropiați, iar fuziunea ar reduce în mod semnificativ numărul concurenților efectivi de pe piață. |
| --- | --- |

(b)

În ceea ce privește piața furnizării cu amănuntul de energie electrică marilor consumatori industriali din Ungaria, Comisia a ajuns la această concluzie deoarece părțile sunt concurenți apropiați, iar fuziunea ar reduce în mod semnificativ numărul concurenților efectivi de pe piață.

4.   Slovacia

4.1.   Definirea pieței

| 26. | Furnizarea cu amănuntul de energie electrică: În sensul prezentei decizii, Comisia consideră că piața geografică pentru furnizarea cu amănuntul de energie electrică are o sferă de aplicare națională, chiar dacă există elemente regionale solide. |
| --- | --- |

26.

4.2.   Evaluarea din punctul de vedere al concurenței

| 27. | Comisia a ajuns la concluzia că această concentrare nu va crea un obstacol semnificativ în calea concurenței efective în Slovacia. |
| --- | --- |

27.

| 28. | În cele trei segmente de piață afectate în ceea ce privește furnizarea cu amănuntul de energie electrică (i) clienților reglementați, (ii) clienților mici și nereglementați și (iii) marilor consumatori industriali din Slovacia, Comisia a ajuns la concluzia că nu există niciun obstacol semnificativ în calea concurenței efective, deoarece părțile nu sunt concurenți apropiați, iar constrângerea exercitată de ceilalți furnizori asupra părților este mai puternică decât cea exercitată de părți una asupra celeilalte. De asemenea, Comisia a analizat dacă concentrarea, deși nu are un impact semnificativ asupra nivelului actual al concurenței, poate afecta în viitor concurența, conducând la o pierdere a concurenței potențiale, dar dovezile colectate în timpul investigației nu au sprijinit această ipoteză. |
| --- | --- |

28.

5.   Regatul Unit

5.1.   Definirea pieței

| 29. | Furnizarea cu amănuntul a energiei electrice către gospodării și marii consumatori industriali: în conformitate cu deciziile anterioare, Comisia consideră că sfera geografică a furnizării cu amănuntul de energie electrică este Marea Britanie. |
| --- | --- |

29.

5.2.   Evaluarea din punctul de vedere al concurenței

| 30. | Comisia a ajuns la concluzia că această concentrare nu va crea un obstacol semnificativ în calea concurenței efective în Regatul Unit. |
| --- | --- |

30.

| 31. | În segmentele de piață afectate în ceea ce privește furnizarea cu amănuntul de energie electrică (i) gospodăriilor și (ii) marilor consumatori industriali din Regatul Unit, Comisia a ajuns la concluzia că nu există niciun obstacol semnificativ în calea concurenței efective întrucât cota de piață combinată a părților este moderată și, pe lângă faptul că părțile nu sunt concurenți apropiați, pe piețele în cauză există mai mulți concurenți alternativi credibili care sunt activi. |
| --- | --- |

31.

V.   MĂSURI CORECTIVE

| 32. | Pentru a răspunde preocupărilor în materie de concurență identificate, părțile au prezentat „angajamentele finale”, care includeau modificări pentru a ține seama de rezultatele testului de piață. Angajamentele finale sunt următoarele: |
| --- | --- |

32.

| 33. | În ceea ce privește energia electrică pentru încălzire în Germania: măsurile corective constau în cesionarea aproape a tuturor clienților cu contracte speciale ai EDG (filiala principală a E.ON) care sunt aprovizionați cu energie electrică pentru încălzire. Angajamentele finale includ, de asemenea, pentru clienții deserviți de contoare separate, toate contractele speciale de energie electrică pentru uz casnic aferente clienților deserviți cu energie electrică pentru încălzire. Cesionarea va fi împărțită în două portofolii distincte de clienți, care urmează să fie achiziționate, în comun, de către un singur cumpărător sau, separat, de către doi cumpărători diferiți. |
| --- | --- |

33.

| 34. | În ceea ce privește instalarea și exploatarea stațiilor de încărcare pentru vehiculele electrice publice pe autostrăzile din Germania: cesionarea constă în obligația E.ON de a înceta pe deplin exploatarea stațiilor de încărcare a căror activitate urmează să fie întreruptă (și anume stațiile de încărcare din zonele în care s-au produs suprapuneri orizontale) și de a nu exploata, pentru o perioadă de timp predefinită, stațiile de încărcare a căror activitate urmează să fie întreruptă. Mai mult, E.ON se angajează să nu exploateze, pentru o perioadă de timp predefinită, celelalte stații de încărcare a căror activitate urmează să fie întreruptă (alte stații de încărcare exploatate de o parte terță pentru care E.ON avea în vedere încheierea unui acord de exploatare). |
| --- | --- |

34.

| 35. | În ceea ce privește furnizarea cu amănuntul de gaze naturale atât clienților mici, cât și clienților mari, precum și în ceea ce privește furnizarea cu amănuntul de energie electrică clienților racordați la rețeaua de joasă tensiune din Cehia: cesionarea întregii activități aferente furnizării cu amănuntul de energie electrică și de gaze naturale a Innogy și a întreprinderilor sale asociate din Cehia, împreună cu majoritatea celorlalte activități ale Innogy din Cehia (4). |
| --- | --- |

35.

| 36. | În ceea ce privește furnizarea cu amănuntul de energie electrică atât clienților IMM-uri competitivi, cât și marilor consumatori industriali din Ungaria: E.ON ar urma să își cedeze întreaga activitate de furnizare cu amănuntul a energiei electrice către clienții IMM-uri competitivi și către marii consumatori industriali din Ungaria. |
| --- | --- |

36.

| 37. | În opinia Comisiei, angajamentele finale răspund în mod adecvat preocupărilor identificate în materie de concurență:






  (a) | În ceea ce privește energia electrică pentru încălzire în Germania: eliminarea majorității suprapunerilor concurențiale relevante dintre părți la nivel național și la nivel de OD local, precum și crearea unuia sau a doi mari concurenți supraregionali care să fie în măsură să se dezvolte și să concureze efectiv cu entitatea rezultată în urma fuziunii. |
| --- | --- | --- |

37.

(a)

În ceea ce privește energia electrică pentru încălzire în Germania: eliminarea majorității suprapunerilor concurențiale relevante dintre părți la nivel național și la nivel de OD local, precum și crearea unuia sau a doi mari concurenți supraregionali care să fie în măsură să se dezvolte și să concureze efectiv cu entitatea rezultată în urma fuziunii.

| (b) | În ceea ce privește instalarea și exploatarea stațiilor de încărcare pentru vehiculele electrice publice pe autostrăzile din Germania: cesionarea ar urma să elimine toate suprapunerile concurențiale relevante între părți. |
| --- | --- |

(b)

În ceea ce privește instalarea și exploatarea stațiilor de încărcare pentru vehiculele electrice publice pe autostrăzile din Germania: cesionarea ar urma să elimine toate suprapunerile concurențiale relevante între părți.

| (c) | În ceea ce privește furnizarea cu amănuntul de gaze naturale atât clienților mici, cât și clienților mari, precum și în ceea ce privește furnizarea cu amănuntul de energie electrică clienților racordați la rețeaua de joasă tensiune din Cehia: cesionarea ar urma să elimine toate suprapunerile concurențiale relevante între părți. |
| --- | --- |

(c)

În ceea ce privește furnizarea cu amănuntul de gaze naturale atât clienților mici, cât și clienților mari, precum și în ceea ce privește furnizarea cu amănuntul de energie electrică clienților racordați la rețeaua de joasă tensiune din Cehia: cesionarea ar urma să elimine toate suprapunerile concurențiale relevante între părți.

| (d) | În ceea ce privește furnizarea cu amănuntul de energie electrică atât clienților IMM-uri competitivi, cât și marilor consumatori industriali din Ungaria: cesionarea ar urma să elimine toate suprapunerile concurențiale relevante între părți. |
| --- | --- |

(d)

În ceea ce privește furnizarea cu amănuntul de energie electrică atât clienților IMM-uri competitivi, cât și marilor consumatori industriali din Ungaria: cesionarea ar urma să elimine toate suprapunerile concurențiale relevante între părți.

VI.   CONCLUZIE

| 38. | Din motivele menționate mai sus, Comisia concluzionează că operațiunea de concentrare propusă, astfel cum a fost modificată de angajamente și supusă unor condiții specifice, inclusiv acceptarea de către Comisie a unor cumpărători adecvați pentru activitățile cesionate, nu va împiedica în mod semnificativ concurența efectivă pe piața internă sau pe o parte semnificativă a acesteia. |
| --- | --- |

38.

| 39. | În consecință, concentrarea este declarată compatibilă cu piața internă și cu funcționarea Acordului privind SEE, sub rezerva condițiilor și a obligațiilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) și cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice, precum și cu articolul 57 din Acordul privind SEE. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  Într-o primă fază, E.ON va achiziționa întreaga întreprindere Innogy. Într-o a doua fază, E.ON va renunța la majoritatea activităților Innogy de producere a energiei electrice din surse regenerabile, a activităților de stocare a gazelor naturale, precum și la participarea la Kärntner Energieholding Beteiligungs GmbH, urmând să cedeze aceste active întreprinderii RWE.

(3)  Există, de asemenea, suprapuneri minore în Danemarca, Suedia, Polonia, România, Austria, Italia, Belgia, Țările de Jos și Franța.

(4)  Se are în vedere transferul către Macquarie al activităților de distribuție a gazelor ale Innogy în Cehia, în timp ce RWE își va menține activitățile de stocare a gazelor în Cehia.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 10.11.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 379/21 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 379/21

---

Informații comunicate de statele membre cu privire la încetarea activităților de pescuit

(2020/C 379/08)

În conformitate cu articolul 35 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1224/2009 al Consiliului din 20 noiembrie 2009 de stabilire a unui sistem de control al Uniunii pentru asigurarea respectării normelor politicii comune în domeniul pescuitului (1), s-a luat o decizie de încetare a activităților de pescuit menționate în tabelul următor:

| Data și ora încetării activităților | 1.10.2020 |
| --- | --- |
| Durată | 1.10.2020 - 31.12.2020 |
| Stat membru | Belgia |
| Stoc sau grup de stocuri | LEZ/*8ABDE (condiție specială pentru LEZ/07.) |
| Specie | Specii de cardină (Lepidorhombus spp.) |
| Zonă | 8a, 8b, 8d și 8e |
| Tip (tipuri) de nave de pescuit | --- |
| Număr de referință | 24/TQ123 |

Data și ora încetării activităților

1.10.2020

Durată

1.10.2020 - 31.12.2020

Stat membru

Belgia

Stoc sau grup de stocuri

LEZ/*8ABDE (condiție specială pentru LEZ/07.)

Specie

Specii de cardină (Lepidorhombus spp.)

Zonă

8a, 8b, 8d și 8e

Tip (tipuri) de nave de pescuit

---

Număr de referință

24/TQ123

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 10.11.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 379/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 379/22

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări
  standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul
  vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2020/C 379/09)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA UNEI MODIFICĂRI STANDARD CARE AFECTEAZĂ DOCUMENTUL UNIC

„MUSCADET CÔTES DE GRANDLIEU”

PDO-FR-A0496-AM02

Data comunicării: 15.9.2020

DESCRIEREA ȘI JUSTIFICAREA MODIFICĂRII APROBATE

1.   Arealul geografic

A fost actualizată trimiterea la Codul Geografic Oficial, indicându-se anul 2020.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

2.   Arealul parcelat delimitat

În capitolul 1 secțiunea IV punctul 2 din caietul de sarcini, după cuvintele „20 iunie 2018” se adaugă cuvintele „și 17 iunie 2020”.

Scopul acestei modificări este de a adăuga data la care autoritatea națională competentă a aprobat o modificare a arealului parcelat delimitat în cadrul arealului geografic de producție. Delimitarea parcelelor constă în identificarea, în cadrul arealului geografic de producție, a parcelelor propice pentru obținerea produsului cu denumirea de origine protejată în cauză.

Documentul unic nu este afectat de această modificare.

3.   Zona situată în imediata vecinătate

Zona situată în imediata vecinătate a fost revizuită ca urmare a fuziunii anumitor comune; aceasta a condus la modificarea denumirilor anumitor comune.

Comunele „Saint-Géréon” și „Ancenis” se înlocuiesc cu comuna „Ancenis-Saint-Géréon”. Comunele „Saint-Hilaire-de-Loulay” și „Montaigu” se înlocuiesc cu „Montaigu-Vendée (doar pentru teritoriul comunelor delegate Montaigu și Saint-Hilaire-de-Loulay)”.

Aceasta este o modificare de redactare care nu a modificat zona situată în imediata vecinătate.

Această modificare implică o modificare a punctului 9 din documentul unic.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Muscadet Côtes de Grandlieu

2.   Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Vinurile sunt albe, seci și liniștite.

Vinurile prezintă:

| — | o tărie alcoolică în volume naturală minimă de 10 %; |
| --- | --- |

—

o tărie alcoolică în volume naturală minimă de 10 %;

| — | un conținut maxim de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) de 3 grame pe litru; |
| --- | --- |

—

un conținut maxim de zaharuri fermentabile (glucoză și fructoză) de 3 grame pe litru;

| — | o aciditate volatilă maximă de 10 miliechivalenți pe litru; |
| --- | --- |

—

o aciditate volatilă maximă de 10 miliechivalenți pe litru;

| — | o tărie alcoolică în volume totală maximă după îmbogățire de 12 %. |
| --- | --- |

—

o tărie alcoolică în volume totală maximă după îmbogățire de 12 %.

Aciditatea totală și cantitatea totală de dioxid de sulf ale vinurilor, precum și tăria alcoolică totală dobândită trebuie să respecte pragurile stabilite în legislația Uniunii. Vinurile sunt albe, seci și liniștite.

Ele prezintă arome intense, predominant fructate, uneori însoțite de un gust iodat, și un echilibru al aromelor orientat în general către prospețime.

Elevajul îndelungat le poate conferi un gust mai bogat și un potențial bun de învechire.

Vinurile sunt ambalate cu grijă în sticle, pentru a păstra și a amplifica expresia bogăției lor de arome.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum) | |
| Aciditatea totală minimă: | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volum)

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volum)

Aciditatea totală minimă:

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame pe litru)

5.   Practici vitivinicole

(a)   Practici oenologice specifice

Practică de cultivare

Vița-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 6 500 de butuci pe hectar.

Distanța dintre rânduri este mai mică sau egală cu 1,50 metri, iar spațiul dintre butucii de pe același rând este cuprins între 0,90 metri și 1,10 metri.

Vița-de-vie este tăiată lăsându-se maximum 12 ochi pe butuc:

| — | fie prin tăiere scurtă cu un număr maxim de 5 cepuri de rod pe butuc; |
| --- | --- |

—

fie prin tăiere scurtă cu un număr maxim de 5 cepuri de rod pe butuc;

| — | fie prin tăiere Guyot simplă sau dublă. |
| --- | --- |

—

fie prin tăiere Guyot simplă sau dublă.

Tăierea se efectuează înainte de dezmugurire sau etapa 5 pe scara Eichhorn și Lorentz.

Indiferent de modul de tăiere, vița-de-vie se poate tăia cu 4 ochi suplimentari pe butuc, cu condiția ca, în stadiul fenologic de 11 sau 12 frunze, numărul de lăstari cu rod din anul respectiv pe butuc să fie mai mic sau egal cu 12.

Practici oenologice

Practică oenologică specifică

Se interzice orice tratament termic al recoltei la o temperatură mai mică de -5 °C.

După îmbogățire, vinurile nu depășesc o tărie alcoolică în volume totală de 12 %.

Ele beneficiază de un elevaj pe drojdia lor fină de vinificare încă de la sfârșitul fermentației alcoolice și cel puțin până la data de 1 martie a anului următor celui al recoltei. Vinurile se află încă pe drojdia lor fină de vinificare la momentul ambalării sau la prima expediere din cramele de vinificație.

În afara dispozițiilor sus-menționate, vinurile trebuie să respecte, în ceea ce privește practicile oenologice, obligațiile prevăzute în reglementările Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim.

(b)   Randamente maxime

66 de hectolitri pe hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Toate etapele producției se desfășoară în arealul geografic aprobat de Institutul Național de Origine și Calitate în cadrul ședinței comitetului național competent din 15 iunie 2017. La data aprobării prezentului caiet de sarcini de către comitetul național competent, perimetrul acestui areal cuprinde teritoriul următoarelor comune sau părți de comune pe baza codului geografic oficial din anul 2018:

| — | Departamentul Loire-Atlantique: Le Bignon (parte), Bouaye, Brains, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Geneston, Legé (parte), La Limouzinière, La Planche, Montbert (parte), Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne (parte), Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières (parte), Vieillevigne (parte). |
| --- | --- |

—

Departamentul Loire-Atlantique: Le Bignon (parte), Bouaye, Brains, La Chevrolière, Corcoué-sur-Logne, Geneston, Legé (parte), La Limouzinière, La Planche, Montbert (parte), Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne (parte), Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de-Grand-Lieu, Les Sorinières (parte), Vieillevigne (parte).

| — | Departamentul Vendée: Rocheservière, Saint-Philbert-de-Bouaine. |
| --- | --- |

—

Departamentul Vendée: Rocheservière, Saint-Philbert-de-Bouaine.

7.   Soiurile de struguri de vin principale

Melon B

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

1.   Informații privind arealul geografic

(a)   Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură

Podgoria cu denumire de origine controlată „Muscadet Côtes de Grandlieu” este situată în principal pe versanții care înconjoară Lacul Grandlieu și pe flancurile cursurilor de apă care îl alimentează, precum râurile Logne, Boulogne și Ognon, precum și pe versanții văii râului Acheneau, care îi servesc ca gură de ieșire și se unesc cu estuarul Loarei între Nantes și Saint-Nazaire. Arealul geografic se întinde pe o parte a teritoriului departamentelor Loire-Atlantique și Vendée, la sud de orașul Nantes, nu departe de țărmurile Oceanului Atlantic. El constituie partea cea mai vestică a arealului geografic al denumirii de origine controlată „Muscadet”. Podgoria se află în interiorul unor insule amplasate în cele mai bune locuri, deseori izolate într-un peisaj dedicat, în principal, activităților zootehnice și culturilor agricole.

Arealul geografic beneficiază de un climat oceanic deosebit de temperat, cu variații termice foarte reduse pe parcursul anului, având în vedere proximitatea coastei. În timpul iernii, lacul Grandlieu constituie cea mai mare întindere de apă dulce din Franța continentală și ajută la accentuarea blândeții climei, reducând mult frecvența înghețurilor. Absența unor forme de relief semnificative între coastă și podgorie favorizează o circulație rapidă a curenților de aer marin purtători de nori, inducând astfel precipitații reduse în arealul geografic și mai mult soare decât în interiorul regiunii. În timpul verii, temperaturile rămân în general blânde, iar umiditatea indusă de Lacul Grandlieu atenuează rarele episoade caniculare.

Structura geologică a arealului geografic constă în principal în roci metamorfice, micașisturi și gnaisuri, mai ales, precum și vene mari de roci de bază, amfibolit, eclogit și prasinit. În zonele joase, situate în jurul Lacului Grandlieu, subsolul primar este uneori acoperit de sedimente terțiare, compuse în principal din nisipuri cu o proporție variabilă de argile și galeți. Solurile care se dezvoltă pe aceste diverse formațiuni sunt în general soluri brune sănătoase, coezive și filtrante. Respectând uzanțele, arealul parcelat pentru recoltarea strugurilor delimitează strict laturile de deal cu peisaje în esență deschise sau cultivate în mod tradițional cu viță-de-vie, precum și parcelele care prezintă soluri puțin adânci și moderat fertile, înzestrate cu o bună capacitate de încălzire și cu o capacitate limitată de reținere a apei.

(b)   Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură

Podgoria cu denumire de origine controlată „Muscadet Côtes de Grandlieu” este moștenitoarea unei vechi tradiții viticole. Încă din Evul Mediu, drumul sării din Golful Bourgneuf și din Noirmoutier trecea pe lângă Lacul Grandlieu pentru aprovizionarea cu vin. De atunci, s-a perpetuat un comerț activ cu Irlanda și cu țările celtice. După aceea, podgoria medievală s-a extins, sub impulsul abațiilor Buzay (pe malurile râului Acheneau) și Villeneuve (pe malurile Ognonului).

Începând din secolul al XIV-lea, se dezvoltă o podgorie comercială datorită prezenței flotelor nord-europene în Golful Bourgneuf. În secolul al XVI-lea, cererea venită din partea comercianților olandezi a încurajat producția de vinuri albe. Soiul de viță-de-vie Melon B s-a stabilit apoi în regiune, unde este cunoscut sub numele de „Muscadet” încă de la mijlocul secolului al XVII-lea. La sfârșitul secolului al XVIII-lea, o treime din terenul parohiei Saint-Philbert-de-Grand-Lieu era deja plantat cu viță-de-vie. Această comună a ajuns să cultive chiar și 750 de hectare de viță-de-vie sub al doilea imperiu.

După filoxeră, podgoria s-a refăcut utilizând plante altoite, adoptând câteva tehnici noi, cum ar fi tăierea Guyot și plantarea pe rânduri. După acel moment, cunoștințele de specialitate legate de producție au fost sistematizate în mod corespunzător, alegându-se un singur soi de viță-de-vie, Melon B, menținând o densitate ridicată de plantare, controlând încărcarea și randamentul viței-de-vie și recoltând strugurii la maturitatea lor deplină.

În vederea producerii de vinuri bogate și complexe, operatorii au adoptat un mod specific de gestionare tehnică a vinificării, „metoda Nantes”, care constă în păstrarea vinurilor pe drojdia lor fină de vinificare timp de cel puțin o iarnă, fără nicio pritocire, această metodă fiind bazată pe obiceiul producătorilor de a păstra un butoi din cel mai bun vin pe drojdie, în așteptarea sărbătorilor viitoare. Această metodă de elevaj conferă vinurilor rotunjime și onctuozitate, prin îmbogățirea, în special, cu manoproteine și cu alți compuși rezultați din autoliza pereților celulari de drojdie. În plus, această metodă, care se bazează pe absența manipulării vinurilor și pe menținerea lor într-o atmosferă încărcată cu dioxid de carbon, prin limitarea puternică a fenomenelor de oxidare și a eliberării de compuși volatili, face posibilă păstrarea până în primăvară și după aceea a aromelor formate în timpul fermentației alcoolice. Pe parcursul elevajului, vinurile sunt îmbogățite și cu arome terțiare. Strugurii, musturile și vinurile obținute din soiul de viță-de-vie Melon B conțin o concentrație semnificativă de precursori de arome glicozidici. Alcătuite din aglicone legate de zaharuri, aceste molecule sunt inodore ca atare. Ruperea legăturilor β-glucozidice, sub acțiunea diverselor procese chimice și enzimatice, generează compuși puternic odoranți, în principal monoterpene și C13-norizoprenoide, cu formarea în special a β-damasconei, substanță cunoscută pentru rolul său de potențiator al aromelor fructate ale vinurilor. Operatorii au dobândit cunoștințe de specialitate deosebite pentru a proteja vinurile împotriva oricărei oxidări în cuvă și a le ambala în sticle cu atenție, astfel încât eliberarea acestor arome să continue cât mai mult posibil și pentru ca vinurile să capete complexitate.

Încă din 1937, cele mai bune amplasamente viticole din arealul geografic au fost recunoscute prin denumirea de origine controlată „Muscadet”. Dorind totuși să sporească valoarea vinurilor produse pe cele mai bune coaste, producătorii au solicitat, în 1955, recunoașterea unei denumiri de origine controlată, apoi au repetat această solicitare în 1979. Denumirea de origine controlată „Muscadet Côtes de Grandlieu” a fost în sfârșit recunoscută prin decretul din 29 decembrie 1994. Vinurile pot beneficia de mențiunea tradițională „sur lie” (pe drojdie”), definită din 1977 în „Muscadet”, constând din îmbutelierea vinurilor în cursul anului următor celui al recoltei, chiar în cramele de vinificație, pentru a limita pritocirile și transvazarea vinurilor.

În 2016, suprafața de producție acoperă aproximativ 250 de hectare exploatate de circa 80 de producători. Volumul anual comercializat reprezintă aproximativ 12 000 de hectolitri, marea majoritate purtând mențiunea „sur lie”.

2.   Informații privind calitatea și caracteristicile produsului

Vinurile cu denumirea de origine controlată „Muscadet Côtes de Grandlieu” sunt vinuri albe liniștite seci. Ele prezintă arome intense, predominant fructate, uneori însoțite de un gust iodat, și un echilibru al aromelor orientat în general către prospețime. Elevajul îndelungat le poate conferi un gust mai bogat și un potențial bun de învechire. Vinurile sunt ambalate cu grijă în sticle pentru a păstra și amplifica expresia bogăției lor de arome.

Vinurile care beneficiază de mențiunea „sur lie” prezintă, în general, un gust echilibrat, orientat mai mult spre rotunjime, un buchet olfactiv mai complex și pot prezenta o ușoară notă spumantă din cauza dioxidului de carbon rezidual format în timpul fermentației alcoolice. Pentru a le păstra prospețimea, bogăția de arome și dioxidul de carbon endogen, ele sunt protejate împotriva oxidării în timpul elevajului. Deoarece conținutul lor de dioxid de carbon este prea mare pentru ambalarea în recipiente flexibile, sunt ambalate în sticle și necesită îngrijire specială la ambalare.

3.   Interacțiuni cauzale

Arealul geografic beneficiază de o climă expusă direct influenței Oceanului Atlantic, aflat în apropiere, și a Lacului Grandlieu și este caracterizat de ierni foarte blânde. Împreună cu prezența majoritară a terenurilor cu soluri predominant nisipoase, această climă asigură o mare precocitate a ciclului vegetativ al viței-de-vie, care beneficiază de zile lungi și însorite pe toată perioada creșterii sale și aduce recolta la maturitate înainte de ploile de toamnă. Această precocitate se reflectă în caracterul deschis și complet dezvoltat al vinurilor, de la o vârstă foarte fragedă.

Fracturarea rocilor metamorfice care formează baza geologică și textura grosieră a solurilor permit înrădăcinarea profundă a viței-de-vie, care beneficiază de un aport hidric moderat și regulat, favorizând coacerea boabelor de struguri. Răcoarea din timpul verii asigură păstrarea bună a precursorilor de arome fragili prezenți în boabele de struguri din soiul Melon B. Protejați de briza oceanică împotriva pericolelor pentru sănătate, strugurii pot fi recoltați la maturitate deplină, conferind vinurilor caracterul lor fructat și parfumul lor iodat delicat.

Deși a moștenit o tradiție viticolă străveche, arealul geografic a prezentat mult timp o agricultură mixtă dominată de activitățile zootehnice. Progresele înregistrate de operatori în ceea ce privește obținerea recunoașterii denumirii de origine controlată „Muscadet Côtes de Grandlieu” i-au determinat să își pună în comun practicile vitivinicole. Astfel, cunoștințele lor de specialitate colective permit producătorilor să optimizeze randamentul viței-de-vie și coacerea strugurilor.

Vinificate în conformitate cu obiceiurile locale, vinurile fac obiectul unui proces de elevaj pe drojdiile lor fine de vinificare până la ambalare, fără nicio pritocire. Datorită temperaturilor blânde ale iernilor din arealul geografic, care favorizează schimburile cu drojdiile, vinurile continuă să se îmbunătățească în timpul elevajului și dezvăluie un gust mai bogat încă din primăvara următoare. Îmbutelierea atentă permite păstrarea caracteristicilor esențiale ale vinurilor, anumite arome continuând să se dezvolte după ambalare. Aceste cunoștințe de specialitate, perfect adaptate la potențialul mediului natural și la soiul de viță-de-vie Melon B, permit ca moleculele odorante formate în timpul fermentației și precursorii de arome glicozidici să se exprime pe deplin în vinuri.

Îmbuteliate în cursul anului următor celui al recoltei, vinurile cu denumirea de origine controlată completată cu mențiunea „sur lie” își păstrează prospețimea caracteristică, susținută de o ușoară notă spumantă datorată dioxidului de carbon rezidual format în timpul vinificării. Pentru a se evita orice oxidare, aceste vinuri sunt ambalate direct în cramele de vinificație. Această practică tradițională, care reduce la minimum manipularea produselor, se potrivește perfect pentru păstrarea compușilor odoranți delicați ai vinurilor.

În arealul geografic, apropierea de locurile turistice de pe coastă a favorizat dezvoltarea vânzărilor directe de vin. Prin urmare, ponderea producției vândute în vrac este destul de mică, spre deosebire de majoritatea produselor din regiunea „Muscadet”. Datorită acestui dinamism comercial și calității vinurilor, aproape toată producția este valorificată cu mențiunea „sur lie”, indiferent dacă se vinde în afara granițelor naționale la export, către anumiți clienți sau în restaurantele din stațiunile balneare de pe coasta Atlanticului, unde prospețimea vinurilor se îmbină armonios cu scoicile, crustaceele, peștele și toate fructele de mare.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea, obținerea și elevajul vinurilor, pentru vinificarea, obținerea, elevajul și ambalarea vinurilor care pot beneficia de mențiunea „sur lie”, este formată din teritoriul următoarelor comune sau părți de comune pe baza codului geografic oficial din anul 2020:

| — | Departamentul Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis-Saint-Géréon, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (parte), La Boissière-du-Doré, Bouguenais, Boussay, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, Clisson, Couffé, Divatte-sur-Loire, Frossay, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé (parte), Ligné, Loireauxence (doar pentru teritoriul comunelor delegate La Chapelle-Saint-Sauveur și Varades), Le Loroux-Bottereau, Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Monnières, Montbert (parte), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, Pornic, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Rezé, Rouans, Sainte-Pazanne (parte), Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Père-en-Retz, Saint-Viaud, Les Sorinières (parte), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne (parte), Villeneuve-en-Retz, Vue. |
| --- | --- |

—

Departamentul Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis-Saint-Géréon, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon (parte), La Boissière-du-Doré, Bouguenais, Boussay, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz, Chauvé, Cheix-en-Retz, Clisson, Couffé, Divatte-sur-Loire, Frossay, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé (parte), Ligné, Loireauxence (doar pentru teritoriul comunelor delegate La Chapelle-Saint-Sauveur și Varades), Le Loroux-Bottereau, Machecoul-Saint-Même, Maisdon-sur-Sèvre, La Marne, Mauves-sur-Loire, Mésanger, Monnières, Montbert (parte), Montrelais, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, Paulx, Le Pellerin, Pornic, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Rezé, Rouans, Sainte-Pazanne (parte), Saint-Étienne-de-Mer-Morte, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Père-en-Retz, Saint-Viaud, Les Sorinières (parte), Thouaré-sur-Loire, Touvois, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne (parte), Villeneuve-en-Retz, Vue.

| — | Departamentul Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (doar pentru teritoriul comunelor delegate Beaupréau și Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (doar pentru teritoriul comunei delegate Fresne-sur-Loire), Mauges-sur-Loire (doar pentru teritoriul comunelor delegate La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais și Saint-Florent-le-Vieil), Montrevault-sur-Èvre (doar pentru teritoriul comunelor delegate La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart și Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou, Sèvremoine (doar pentru teritoriul comunelor delegate Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine și Tillières. |
| --- | --- |

—

Departamentul Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (doar pentru teritoriul comunelor delegate Beaupréau și Gesté), Ingrandes-Le Fresne sur Loire (doar pentru teritoriul comunei delegate Fresne-sur-Loire), Mauges-sur-Loire (doar pentru teritoriul comunelor delegate La Chapelle-Saint-Florent, Le Marillais și Saint-Florent-le-Vieil), Montrevault-sur-Èvre (doar pentru teritoriul comunelor delegate La Boissière-sur-Èvre, La Chaussaire, Le Fief-Sauvin, Le Fuilet, Montrevault, Le Puiset-Doré, Saint-Pierre-Montlimart și Saint-Rémy-en-Mauges), Orée d’Anjou, Sèvremoine (doar pentru teritoriul comunelor delegate Montfaucon-Montigné, Saint-Crespin-sur-Moine, Saint-Germain-sur-Moine și Tillières.

| — | Departamentul Vendée: Cugand, Montaigu-Vendée (doar pentru teritoriul comunelor delegate Montaigu et Saint-Hilaire-de-Loulay), Saint-Étienne-du-Bois. |
| --- | --- |

—

Departamentul Vendée: Cugand, Montaigu-Vendée (doar pentru teritoriul comunelor delegate Montaigu et Saint-Hilaire-de-Loulay), Saint-Étienne-du-Bois.

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Ambalarea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Vinurile care pot beneficia de mențiunea „sur lie” sunt ambalate în arealul delimitat.

Pentru a se păstra caracteristicile care rezultă din metoda de vinificare și de elevaj, în special prospețimea, complexitatea lor aromatică ce conține elemente care se exprimă după ambalare și o ușoară notă spumantă datorată conținutului lor de dioxid de carbon endogen, și pentru a limita pritocirile, vinurile care pot beneficia de mențiunea „sur lie” sunt îmbuteliate în cramele de vinificație între datele de 1 martie și 31 decembrie ale anului următor celui al recoltei.

Această metodă de elevaj deosebită conferă rotunjime și onctuozitate vinurilor, prin îmbogățirea mai ales cu manoproteine și alți compuși proveniți din autoliza pereților celulari ai drojdiilor. Această metodă se bazează pe absența manipulării vinurilor și pe menținerea lor într-o atmosferă încărcată cu dioxid de carbon, prin limitarea puternică a fenomenelor de oxidare și a eliberării compușilor volatili.

Deoarece conținutul lor de dioxid de carbon este prea mare pentru ambalarea în recipiente flexibile, sunt ambalate în sticle și necesită îngrijire specială la ambalare.

Vinurile se află încă pe drojdia lor fină de vinificare la momentul ambalării sau la prima expediere din cramele de vinificație.

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții complementare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Denumirea de origine controlată poate fi completată cu mențiunea „sur lie” pentru vinurile care îndeplinesc condițiile de producție stabilite pentru această mențiune în caietul de sarcini.

Denumirea de origine controlată poate fi completată cu denumirea geografică „Val de Loire” în conformitate cu normele stabilite pentru utilizarea acestei denumiri geografice în caietul de sarcini.

Dimensiunile caracterelor cu care se înscrie mențiunea „sur lie” și denumirea geografică „Val de Loire” nu depășesc nici în înălțime, nici în lățime, nici în grosime dimensiunile caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată.

Vinurile care beneficiază de mențiunea „sur lie” sunt prezentate cu indicarea anului de recoltă.

Pe eticheta vinurilor care beneficiază de denumirea de origine controlată poate figura numele unei unități geografice mai mici, cu condiția:

| — | să fie vorba despre un loc înscris în cadastru; |
| --- | --- |

—

să fie vorba despre un loc înscris în cadastru;

| — | să figureze în declarația de recoltă. |
| --- | --- |

—

să figureze în declarația de recoltă.

Numele locului înscris în cadastru este imprimat cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc nici în înălțime, nici în lățime sau în grosime jumătatea dimensiunii caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată. El apare în același câmp vizual ca și denumirea de origine controlată.

Link către caietul de sarcini

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7bb23711-f1fe-43a8-a137-4fe682abc234

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 10.11.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 379/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 379/29

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2020/C 379/10)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICARE A UNEI MODIFICĂRI STANDARD CARE VIZEAZĂ DOCUMENTUL UNIC

„CÔTES D’AUVERGNE”

PDO-FR-A0925-AM03

Data comunicării: 15.9.2020

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Arealul geografic

Lista comunelor care constituie arealul geografic a fost actualizată pe baza Codului Geografic Oficial. Acest lucru a dus la eliminarea comunelor Mezel și Dallet și la adăugarea comunei Mur-sur-Allier (rezultată în urma fuziunii comunelor Mezel și Dallet).

Această modificare este doar de redactare; arealul geografic nu s-a schimbat.

Această modificare vizează punctul 6 din documentul unic.

2.   Arealul parcelat delimitat

La capitolul I secțiunea IV punctul 2 din caietul de sarcini, după cuvintele „16 noiembrie 2010” se adaugă cuvintele „și 17 iunie 2020”. După cuvintele „3 mai 2017”, se adaugă cuvintele „și 17 iunie 2020”.

Scopul acestei modificări este de a se adăuga data la care autoritatea națională competentă a aprobat o modificare a arealului parcelat delimitat în cadrul arealului geografic de producție. Delimitarea parcelelor constă în identificarea, în cadrul arealului geografic de producție, a parcelelor propice pentru obținerea produsului cu denumire de origine protejată în cauză.

Documentul unic nu este vizat de această modificare.

3.   Zona situată în imediata vecinătate

Lista comunelor din zona situată în imediata vecinătate a fost actualizată pe baza Codului Geografic Oficial. Astfel, comuna „Villeneuve-Lembron” a devenit „Villeneuve”.

Această modificare vizează punctul 9 din documentul unic.

4.   Data introducerii în circulație între antrepozitarii autorizați

La capitolul I secțiunea IX punctul 4, se elimină litera (b), referitoare la data introducerii în circulație a vinurilor între antrepozitarii autorizați.

Documentul unic nu este vizat de această modificare.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Côtes d’Auvergne

2.   Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

Aceste vinuri sunt vinuri liniștite albe, roșii și roze, cu următoarele caracteristici analitice: Tărie alcoolică naturală minimă în volume: 10,5 %; în etapa ambalării, conținutul de zaharuri fermentabile (glucoză + fructoză) este de maximum 3 g/l, iar aciditatea totală este de maximum 112 miliechivalenți per litru. După îmbogățire, vinurile nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 12,5 %.

Conținutul de aciditate volatilă și conținutul total de dioxid de sulf sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

Loturile de vin roșu care sunt gata de comercializare în vrac sau au ajuns la etapa ambalării au un conținut de acid malic de maximum 0,4 grame per litru. Vinurile albe prezintă, în general, note de citrice, de fructe exotice sau de pere coapte, care pot evolua spre note de prăjit. Cel mai adesea prezintă o oarecare vioiciune, dar pot fi și grase și corpolente pe palat.

Vinurile roze, delicate, prezintă arome dominate adesea de notele fructate (citrice, fructe exotice, fructe roșii...).

De obicei, vinurile roșii au o culoare foarte intensă, iar aromele lor, care adesea sunt fructate (coacăze negre și roșii...) atunci când vinurile sunt tinere, pot evolua spre note de fructe coapte preparate în dulceață, de vișine sau de mirodenii (în special piper).

| Caracteristicile analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume): | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume): | |
| Aciditatea totală minimă: | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru): | |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru): | |

Caracteristicile analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (în % din volume):

Tăria alcoolică dobândită minimă (în % din volume):

Aciditatea totală minimă:

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru):

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru):

5.   Practici vitivinicole

a.   Practici oenologice specifice

Practică oenologică specifică

La elaborarea vinurilor roze, este interzisă utilizarea cărbunelui de uz oenologic, separat sau amestecat în preparate. În cazul vinurilor roșii, sunt autorizate tehnicile de îmbogățire prin concentrarea mustului de struguri, iar nivelul maxim al concentrației parțiale în raport cu volumele utilizate este stabilit la 10 %. După îmbogățire, vinurile nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 12,5 %. În afara dispozițiilor menționate mai sus, în ceea ce privește practicile oenologice, vinurile trebuie să respecte obligațiile prevăzute la nivelul Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim.

Practică de cultivare

| — | Forme de conducere






  (a) | Densitatea de plantare. Vița-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 4 400 de butuci per hectar. Distanța dintre rândurile acestei plantații de viță-de-vie este de maximum 2,50 metri, iar distanța dintre butucii de pe același rând este cuprinsă între 0,90 metri și 1,40 metri. |
| --- | --- | --- |

—

Forme de conducere

(a)

Densitatea de plantare. Vița-de-vie prezintă o densitate minimă de plantare de 4 400 de butuci per hectar. Distanța dintre rândurile acestei plantații de viță-de-vie este de maximum 2,50 metri, iar distanța dintre butucii de pe același rând este cuprinsă între 0,90 metri și 1,40 metri.

| (b) | Norme privind tăierea. Vița-de-vie este tăiată cu cel mult 12 ochi per butuc, utilizându-se următoarele tehnici: — tăiere Guyot simplu, cu o singură coardă de rod și cel mult doi cepi de rod; — tăiere Guyot dublu, cu două cordițe de rod și cel mult doi cepi de rod; — tăiere scurtă (conducere de tip „cordon de Royat” sau în evantai). Numărul de lăstari cu rod din anul respectiv per butuc, după înflorire (stadiul fenologic 23 pe scara Lorenz), este de maximum 10. |
| --- | --- |

(b)

Norme privind tăierea. Vița-de-vie este tăiată cu cel mult 12 ochi per butuc, utilizându-se următoarele tehnici: — tăiere Guyot simplu, cu o singură coardă de rod și cel mult doi cepi de rod; — tăiere Guyot dublu, cu două cordițe de rod și cel mult doi cepi de rod; — tăiere scurtă (conducere de tip „cordon de Royat” sau în evantai). Numărul de lăstari cu rod din anul respectiv per butuc, după înflorire (stadiul fenologic 23 pe scara Lorenz), este de maximum 10.

b.   Randamente maxime

60 de hectolitri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea și elaborarea vinurilor se realizează pe teritoriul comunelor următoare din departamentul Puy-de-Dôme (listă stabilită pe baza Codului Geografic Oficial din anul 2020): Aubière, Authezat, Beaumont, Beauregard-Vendon, Billom, Blanzat, Boudes, Cébazat, Chalus, Chanonat, Chas, Châteaugay, Châtel-Guyon, Chauriat, Clermont-Ferrand, Corent, Cournon-d'Auvergne, Le Crest, Gimeaux, Laps, Lempdes, Malauzat, Les Martres-de-Veyre, Ménétrol, Mirefleurs, Mur-sur-Allier, Neschers, Orcet, Pérignat-lès-Sarliève, Pignols, Plauzat, Prompsat, Riom, La Roche-Blanche, La Roche-Noire, Romagnat, Saint-Amant-Tallende, Saint-Bonnet-lès-Allier, Saint-Georges-sur-Allier, Saint-Hérent, Saint-Maurice, Saint-Sandoux, Saint-Yvoine, Sauvagnat-Sainte-Marthe La Sauvetat, Sayat, Tallende, Vertaizon, Veyre-Monton, Vic-le-Comte, Volvic, Yssac-la-Tourette.

7.   Soiul/soiurile de struguri de vin principal/principale

Pinot noir N

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

1.   Informații privind arealul geografic

(a)   Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură

Întins pe aproximativ 80 de kilometri de la nord la sud și pe 15 kilometri de la est la vest în departamentul Puy-de-Dôme, arealul geografic se află în principal pe marginile bazinului câmpiei Limagne și pe versanții structurilor vulcanice presărate în această zonă între munții Livradois, aflați în est, și munții Sancy, aflați la vest. În general, parcelele cu viță-de-vie sunt răspândite ca o multitudine de „insulițe”, fiind aflate aproape întotdeauna pe pante destul de abrupte, la latitudini cuprinse între 350 și 550 m, pe teritoriul celor 53 de comune care formează arealul geografic.

Activitatea vulcanică, datorită căreia s-a format lanțul munților Puys, al căror vârf este Puy de Dôme (1 464 de metri), a modelat peisajul arealului geografic și se află la originea diversității acestuia. Reputația și particularitatea denumirilor geografice complementare, precum „Boudes”, „Chanturgue”, „Châteaugay”, „Corent” și „Madargue”, ilustrează bine această diversitate. Astfel, plantația „Madargue” se află pe pantele unui deal cu soluri marnoase de culoare albă, în comuna Riom. Plantația cu viță-de-vie aferentă denumirii geografice „Chanturgue”, care este emblematică pentru „Côtes d’Auvergne” și al cărei nume, de origine celtică, provine din cuvintele „cantalo”, însemnând „strălucitor” și „clarus”, însemnând „vizibil în mod clar”, ocupă pantele abrupte (cu înclinație de peste 25 %) ale unui platou bazaltic. Parcelele cu viță-de-vie aferente denumirii geografice „Châteaugay” ocupă versanții laterali ai unei străvechi scurgeri bazaltice fragmentate în mai multe mici platouri. Notorietatea denumirii geografice „Corent” se datorează unui „puy” (deal vulcanic) apărut datorită ultimelor erupții, caracterizat de soluri de culoare închisă bogate în coluviu vulcanic. Parcelele cu viță-de-vie aferente denumirii geografice „Boudes” ocupă o vastă colină calcaroasă al cărei vârf este protejat de o scurgere bazaltică.

Parcelele delimitate pentru recoltarea strugurilor prezintă soluri din materii foarte variate, precum marna, bazaltul, coluviul vulcanic, granitul și gnaisul. Pe de altă parte, solurile sunt caracterizate de un comportament termic foarte bun și de o retenție scăzută a apei, iar parcelele au, cel mai adesea, o bună expunere la soare.

Clima arealului geografic este semicontinentală. Efectul de föhn, datorat prezenței lanțului munților Puys și masivului Sancy, protejează arealul de masele umede provenite dinspre vest și mențin o temperatură mai ridicată decât cea a mediului geografic general.

(b)   Descrierea factorilor umani care contribuie la legătură

Cultivarea viței-de-vie în departamentul Puy-de-Dôme datează cel puțin din secolul al V-lea, după cum atestă scrierile lui Sidoine Apollinaire, episcopul de Clermont din vremea respectivă. Grație impulsului nobilimii și al clerului și, ulterior, al burgheziei, s-au dezvoltat plantații viticole de calitate pe parcursul întregului Ev Mediu și până la sfârșitul secolului al XVIII-lea, când suprafața plantată ajunsese la aproximativ 21 000 de hectare.

Abolind barierele din calea comerțului cu vin, revoluția franceză a permis unui mare număr de țărani să devină proprietari și să cultive viță-de-vie. Astfel, în perioada 1789-1804, numărul proprietăților mici s-a înmulțit de patru ori, iar în perioada 1789-1850, suprafața plantată în departamentul Puy-de-Dôme a trecut de la 21 000 de hectare la 34 000 de hectare. S-a impus ca preferat soiul Gamay N, deoarece era bine adaptat la metodele de tăiere utilizate. De exemplu, dr. Jules Guyot afirma că „Vița-de-vie trebuie cultivată în mod inteligent”. Din soiul Gamay N a fost identificată și selecționată o varietate cu ciorchini cu boabe distanțate și cu înmugurire târzie, numită „Gamay d’Auvergne”.

Cultivarea vițe-de-vie s-a dezvoltat datorită porturilor din Allier, care au oferit un debușeu spre nord. După coborârea pe fluviul Loara până la Orléans, vinul putea fi transportat până la Sena (și la Paris) pe uscat. Așadar, râul a fost un factor major care a contribuit la prosperitatea producătorilor de vin.

Suprafața cultivată cu viță-de-vie a ajuns la 45 000 de hectare în 1895.

Din 1890, filoxera s-a răspândit rapid în regiunea Auvergne, distrugând mari suprafețe plantate cu viță-de-vie, care nu au fost refăcute decât parțial, după 1900, la inițiativa câtorva producători hotărâți. În 1902 a fost creat un laborator oenologic, iar apoi, în 1929, a fost înființată asociația pentru protejarea vinurilor „Châteauguay”, care a fost extinsă în 1932 pentru a cuprinde toate vinurile din Auvergne. În același an, printr-o hotărâre a Tribunal de Riom, vinurilor obținute din soiurile Gamay N, Pinot noir N și Chardonnay B și produse pe teritoriile a 171 de comune din departamentul Puy-de Dôme le-a fost acordată denumirea de origine „Vins d’Auvergne”.

Atunci, producătorii și-au unit eforturile și, în 1935, au înființat o cramă cooperativă, la Aubière, apoi o a doua în 1950, Cave des Coteaux d’Auvergne, care din 2010 este cunoscută sub numele de „Cave Saint-Verny”. În sfârșit, în 1948 a fost creată o asociație vitivinicolă al cărei scop era promovarea vinurilor din Auvergne.

Această intensificare a accentului pus pe calitate a permis evidențierea a 5 sectoare care formează nucleele dinamice ale acestei regiuni: „Boudes”, „Chanturgue”, „Châteaugay”, „Corent” și „Madargue”. În mai 1951, eforturile lor au dus la recunoașterea denumirii de origine „Côtes d’Auvergne” ca „vin délimité de qualité supérieure”. În mare parte, viticultura a rămas axată pe producția familială în regiunea Auvergne. Astfel, suprafața de 330 de hectare era exploatată, în 2008, de aproximativ 150 de producători, dintre care aproximativ 50 erau crame private, iar circa 100 erau afiliați cramei cooperative. Vinurile roșii reprezintă 75 % din producția totală, de 11 000 de hectolitri.

2.   Informații privind calitatea și caracteristicile produselor

Vinurile albe prezintă, în general, note de citrice, de fructe exotice sau de pere coapte, care pot evolua spre note de prăjit. Cel mai adesea prezintă o oarecare vioiciune, dar pot fi și grase și corpolente pe palat. Vinurile roze, delicate, prezintă arome dominate adesea de notele fructate (citrice, fructe exotice, fructe roșii...).

De obicei, vinurile roșii au o culoare foarte intensă, iar aromele lor, care adesea sunt fructate (coacăze negre și roșii...) atunci când vinurile sunt tinere, pot evolua spre note de fructe coapte preparate în dulceață, de vișine sau de mirodenii (în special piper).

3.   Interacțiuni cauzale

Caracterul unic al acestor vinuri se datorează în primul rând faptului că au fost selectate comune și parcele situate pe pantele dealurilor vulcanice („puys”), adăpostite de lanțul munților Puys și de masivul Sancy, care le protejează de depresiunile venite dinspre vest.

Într-adevăr, trebuie subliniată importanța în arealul geografic delimitat a efectului de föhn, care reglează temperaturile și limitează precipitațiile. Datorită verilor calde și precipitațiilor medii anuale de 600 mm, vița-de-vie beneficiază de condiții meteorologice excelente pe parcursul întregii perioade vegetative, pe parcele delimitate anume pentru recoltarea strugurilor. Aceste condiții asigură demararea timpurie a ciclului vegetativ și dezvoltarea optimă a strugurilor până la coacere.

De asemenea, unicitatea acestor vinuri se datorează în egală măsură selecționării soiurilor, desfășurată în mod natural de-a lungul istoriei viticole îndelungate a regiunii. Soiurile Gamay N, Pinot noir N și Chardonnay B sunt soiuri timpurii și au fost selecționate datorită adaptării lor optime la aceste condiții specifice.

Aceste condiții au impus o gestionare optimă a plantelor și a potențialului lor de producție, printr-o densitate de plantare mare, o tăiere riguroasă și o înălțime relativ mare a frunzișului, precum și prin protejarea solului cu ajutorul unui covor vegetal.

Lucrările viticole și controlarea producției, combinate cu priceperea vinificatorilor, permit evidențierea legăturii puternice dintre solurile vulcanice, cu un comportament termic foarte bun și o retenție scăzută a apei, și calitatea vinurilor: vinuri albe vioaie și grase pe palat, cu note fructate de citrice; vinuri roze delicate și fructate; vinuri roșii cu arome de fructe și cu note de mirodenii.

Aceste eforturi ale mai multor generații de viticultori au fost răsplătite prin recunoașterea vinurilor din Auvergne prin hotărârea din 1932 și au fost premiate ulterior prin recunoașterea celor cinci denumiri geografice complementare care au avut dintotdeauna o reputație puternică în Auvergne.

Utilizarea constantă, încă din vremuri străvechi, a acestor denumiri locale în arealul geografic delimitat este o mărturie a notorietății vinurilor cu denumirea de origine controlată „Côtes d’Auvergne”.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea și elaborarea vinurilor, este constituită din teritoriul următoarelor comune din departamentul Puy-de-Dôme (listă stabilită pe baza Codului Geografic Oficial din anul 2020): Beauregard-l'Évèque, Busséol, Le Cendre, Chadeleuf, Champeix, Chidrac, Coudes, Davayat, Égliseneuve-près-Billom, Espirat, Gerzat, Glaine-Montaigut, Ludesse, Madriat, Mareugheol, Montmorin, Montpeyroux, Mozac, Nohanent, Orbeil, Pardines, Parent, Pérignat-sur-Allier, Pont-du-Château, Reignat, Saint-Bonnet-près-Riom, Saint-Germain-Lembron, Saint-Julien-de-Coppel, Saint-Myon, Saint-Saturnin, Sallèdes, Teilhède, Vassel, Villeneuve, Yronde-et-Buron.

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Denumirea de origine controlată Côtes d’Auvergne poate fi completată de una dintre denumirile geografice complementare următoare: „Boudes”, „Chanturgue”, „Châteaugay”, „Corent” și „Madargue”, în funcție de dispozițiile prevăzute în caietul de sarcini.

| (a) | Toate mențiunile facultative a căror utilizare, în temeiul dispozițiilor Uniunii, poate fi reglementată de statele membre sunt înscrise pe etichete cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, dublul dimensiunilor caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată. |
| --- | --- |

(a)

Toate mențiunile facultative a căror utilizare, în temeiul dispozițiilor Uniunii, poate fi reglementată de statele membre sunt înscrise pe etichete cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, dublul dimensiunilor caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată.

| (b) | Dimensiunile caracterelor cu care sunt scrise denumirile geografice complementare nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, dimensiunile caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată. |
| --- | --- |

(b)

Dimensiunile caracterelor cu care sunt scrise denumirile geografice complementare nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, dimensiunile caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată.

| (c) | Pe eticheta vinurilor care poartă denumirea de origine controlată poate figura denumirea unei unități geografice mai mici, cu condiția: - să fie vorba despre un loc înscris în cadastru; - ca acest loc să figureze în declarația de recoltă. Denumirea locului înscris în cadastru trebuie să fie imprimată cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, jumătatea dimensiunilor caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată. |
| --- | --- |

(c)

Pe eticheta vinurilor care poartă denumirea de origine controlată poate figura denumirea unei unități geografice mai mici, cu condiția: - să fie vorba despre un loc înscris în cadastru; - ca acest loc să figureze în declarația de recoltă. Denumirea locului înscris în cadastru trebuie să fie imprimată cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, jumătatea dimensiunilor caracterelor cu care este scrisă denumirea de origine controlată.

Link către caietul de sarcini

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cd494272-3449-4ec1-a273-0ee14a3e54f7

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

Rectificări

| 10.11.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 379/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.11.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 379/34

---

Rectificare la Cerere Deschisă de Propuneri – GP/DSI/ReferNet_FPA/002/20 ReferNet – Rețeaua europeană pentru expertiză în domeniul educației și formării profesionale (EFP) a Cedefop

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 327 din 5 octombrie 2020
  )

(2020/C 379/11)

„Cererile pentru acordul-cadru de parteneriat pentru perioada 2021-2023 și acordul de grant specific pentru 2021 trebuie depuse până cel târziu la 30 noiembrie 2020.”

După publicarea acestei rectificări, se va face un anunț pe site-ul Cedefop, la adresa:

https://www.cedefop.europa.eu/en/about-cedefop/public-procurement/refernet-call-proposals-belgium

---