# Euroopa Liidu C 274/2012

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2012.274.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 274 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 55. köide11. september 2012 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2012.274.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 274

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

55. köide11. september 2012

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 274/01 | Euro vahetuskurss | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2012/C 274/01

Euro vahetuskurss

1

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2012/C 274/02 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine | 2 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2012/C 274/02

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 11.9.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 274/1

---

Euro vahetuskurss (1)

10. september 2012

2012/C 274/01

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2776 |
| JPY | Jaapani jeen | 99,98 |
| DKK | Taani kroon | 7,4521 |
| GBP | Inglise nael | 0,79970 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,4935 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2090 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,3900 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,530 |
| HUF | Ungari forint | 285,41 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6963 |
| PLN | Poola zlott | 4,1129 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4768 |
| TRY | Türgi liir | 2,3025 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,2349 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2486 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,9091 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5770 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5794 |
| KRW | Korea won | 1 442,33 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 10,4652 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0970 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4303 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 228,05 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9638 |
| PHP | Filipiini peeso | 53,072 |
| RUB | Vene rubla | 40,5510 |
| THB | Tai baht | 39,721 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,5847 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,6018 |
| INR | India ruupia | 70,8370 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2776

JPY

Jaapani jeen

99,98

DKK

Taani kroon

7,4521

GBP

Inglise nael

0,79970

SEK

Rootsi kroon

8,4935

CHF

Šveitsi frank

1,2090

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,3900

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,530

HUF

Ungari forint

285,41

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6963

PLN

Poola zlott

4,1129

RON

Rumeenia leu

4,4768

TRY

Türgi liir

2,3025

AUD

Austraalia dollar

1,2349

CAD

Kanada dollar

1,2486

HKD

Hongkongi dollar

9,9091

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5770

SGD

Singapuri dollar

1,5794

KRW

Korea won

1 442,33

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

10,4652

CNY

Hiina jüaan

8,0970

HRK

Horvaatia kuna

7,4303

IDR

Indoneesia ruupia

12 228,05

MYR

Malaisia ringit

3,9638

PHP

Filipiini peeso

53,072

RUB

Vene rubla

40,5510

THB

Tai baht

39,721

BRL

Brasiilia reaal

2,5847

MXN

Mehhiko peeso

16,6018

INR

India ruupia

70,8370

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 11.9.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 274/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.9.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 274/2

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase muutmistaotluse avaldamine

2012/C 274/02

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

MUUTMISTAOTLUS

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

MUUTMISTAOTLUS VASTAVALT ARTIKLILE 9

„SCHWARZWÄLDER SCHINKEN”

EÜ nr: DE-PGI-0117-0686-03.12.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Spetsifikaadi osa, mida muutmine hõlmab:

| — |  | Toote nimetus |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Toote kirjeldus |
| — | ☒ | Geograafiline piirkond |
| — |  | Päritolutõend |
| — | ☒ | Tootmismeetod |
| — | ☒ | Seos geograafilise piirkonnaga |
| — |  | Märgistus |
| — | ☒ | Riiklikud nõuded |
| — |  | Muu (täpsustada) |

—



Toote nimetus

—

☒

Toote kirjeldus

—

☒

Geograafiline piirkond

—



Päritolutõend

—

☒

Tootmismeetod

—

☒

Seos geograafilise piirkonnaga

—



Märgistus

—

☒

Riiklikud nõuded

—



Muu (täpsustada)

2.   Muudatus(t)e liik:

| — |  | Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet |
| — |  | Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3) |
| — |  | Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4) |

—



Koonddokumendi või kokkuvõtte muutmine

—

☒

Registreeritud KPNi või KGT muutmine, mille kohta ei ole avaldatud koonddokumenti ega kokkuvõtet

—



Spetsifikaadi muutmine, mis ei tingi avaldatud koonddokumendi muutmist (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 3)

—



Spetsifikaadi ajutine muutmine, mis tuleneb riiklike ametiasutuste nõutud kohustuslikest sanitaar- või fütosanitaarmeetmetest (määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõige 4)

3.   Muudatus(ed):

Taotletud muudatused:

| b) | Kirjeldus: | Esimeses lauses asendatakse „valmistatakse teatavate retseptide järgi ja külmsuitsutatakse Schwarzwaldist pärit puiduga, lisades seejuures vürtse, millest tuleneb selle välispinna tume värvus.” sõnadega „vastavalt maitsestatud ja kuivsoolatud (st lihasesse soolvett süstimata) ning seejärel külmsuitsutatud Schwarzwaldist pärit okaspuiduga. See annab toote välispinnale tumeda värvuse.” |
| --- | --- | --- |

b)

Kirjeldus:

Esimeses lauses asendatakse „valmistatakse teatavate retseptide järgi ja külmsuitsutatakse Schwarzwaldist pärit puiduga, lisades seejuures vürtse, millest tuleneb selle välispinna tume värvus.” sõnadega „vastavalt maitsestatud ja kuivsoolatud (st lihasesse soolvett süstimata) ning seejärel külmsuitsutatud Schwarzwaldist pärit okaspuiduga. See annab toote välispinnale tumeda värvuse.”

| | Neljandas lauses kustutatakse sõna „ja”. |
| --- | --- |

Neljandas lauses kustutatakse sõna „ja”.

| | Lõigu lõppu täiendatakse järgmiselt:
  Singil „Schwarzwälder Schinken” on pekikiht. Pekk on valge värvusega. Ainult erandjuhtudel, nt pähkeltükil ei ole pekikihti näha. Rasvatustatud sinkide puhul, isegi kui need on toodetud ja lõigatud singist „Schwarzwälder Schinken”, ei ole lubatud kasutada nimetust „Schwarzwälder Schinken”. |
| --- | --- |

Lõigu lõppu täiendatakse järgmiselt:

Singil „Schwarzwälder Schinken” on pekikiht. Pekk on valge värvusega. Ainult erandjuhtudel, nt pähkeltükil ei ole pekikihti näha. Rasvatustatud sinkide puhul, isegi kui need on toodetud ja lõigatud singist „Schwarzwälder Schinken”, ei ole lubatud kasutada nimetust „Schwarzwälder Schinken”.

Selgitus:

| | Esitatud muutmistaotlusega täpsustatakse, et suitsutamisel ei kasutata mitte ainult „Schwarzwaldist pärit puitu”, vaid et toote „Schwarzwälder Schinken” spetsiifiline maitse tuleneb eelkõige okaspuidu (erinevalt lehtpuidust) kasutamisest. Seega täpsustatakse soovitud muudatusega üksnes seda, et juba ammu on tavaks kasutada ainult okaspuitu. |
| --- | --- |

Esitatud muutmistaotlusega täpsustatakse, et suitsutamisel ei kasutata mitte ainult „Schwarzwaldist pärit puitu”, vaid et toote „Schwarzwälder Schinken” spetsiifiline maitse tuleneb eelkõige okaspuidu (erinevalt lehtpuidust) kasutamisest. Seega täpsustatakse soovitud muudatusega üksnes seda, et juba ammu on tavaks kasutada ainult okaspuitu.

| | Singi „Schwarzwälder Schinken” tunnuseks on alati olnud pekikiht. Suure rasvasisalduse tõttu on pekikiht olulise tähtsusega, et tagada tüüpiline singimaitse. Käesolevat täpsustavat täiendust on vaja sellepärast, et viimasel ajal on kuulda olnud üksikjuhtumitest, kui külmsuitsutatud, kuid ilma pekikihita sinki reklaamiti tootena „Schwarzwälder Schinken”. |
| --- | --- |

Singi „Schwarzwälder Schinken” tunnuseks on alati olnud pekikiht. Suure rasvasisalduse tõttu on pekikiht olulise tähtsusega, et tagada tüüpiline singimaitse. Käesolevat täpsustavat täiendust on vaja sellepärast, et viimasel ajal on kuulda olnud üksikjuhtumitest, kui külmsuitsutatud, kuid ilma pekikihita sinki reklaamiti tootena „Schwarzwälder Schinken”.

| c) | Geograafiline piirkond:
  Sõna „Schwarzwald” järele lisatakse tekst: „Schwarzwaldi piirid on läänes Baselist Karlsruhe suunas kulgev maantee B3, põhjas Pforzheimist piki Schwarzwaldi eelmäestikku Karlsruhest mööduv maantee B3, lõunas mõtteline piirjoon Reini jõest Lörrachi kaudu Baseli ja Schöpfheimist Waldshutini, idas Wutachtali, Donaueschingeni, Schwenningeni, Rottweili, Oberndorf/Sulzi, Nagoldi ja Calwi kaudu Pforzheimini; 1970-aastate alguses Baden-Württembergi liidumaa omavalitsusüksuste maavalduste reformini kehtinud kogukonnamaad, mida kuni reformini poolitasid eespool nimetatud piirjooned, kuuluvad tervikuna määratletud geograafilisse piirkonda”.
  Selgitus:
  Eespool esitatud kirjeldus vastab piirkonna „Schwarzwald” määratlusele, mis on traditsiooniliselt olnud spetsifikaadi aluseks. Viide 1970-aastate alguses toimunud omavalitsusüksuste maavalduste reformile on oluline, kuna pärast kõnealust reformi liideti kokku arvukalt valdu ja terveid linnaosi, mis asuvad senistest Schwarzwaldi omavalitsusüksustest väljaspool. Pärast konsulteerimist Freiburgi Albert-Ludwigi ülikooli kultuurgeograafia instituudiga leiti, et piirkonna piiride piisavalt täpseks määratlemiseks ei ole vaja piirkonda täiendavalt kirjeldada. |
| --- | --- |

c)

Geograafiline piirkond:

Sõna „Schwarzwald” järele lisatakse tekst: „Schwarzwaldi piirid on läänes Baselist Karlsruhe suunas kulgev maantee B3, põhjas Pforzheimist piki Schwarzwaldi eelmäestikku Karlsruhest mööduv maantee B3, lõunas mõtteline piirjoon Reini jõest Lörrachi kaudu Baseli ja Schöpfheimist Waldshutini, idas Wutachtali, Donaueschingeni, Schwenningeni, Rottweili, Oberndorf/Sulzi, Nagoldi ja Calwi kaudu Pforzheimini; 1970-aastate alguses Baden-Württembergi liidumaa omavalitsusüksuste maavalduste reformini kehtinud kogukonnamaad, mida kuni reformini poolitasid eespool nimetatud piirjooned, kuuluvad tervikuna määratletud geograafilisse piirkonda”.

Selgitus:

Eespool esitatud kirjeldus vastab piirkonna „Schwarzwald” määratlusele, mis on traditsiooniliselt olnud spetsifikaadi aluseks. Viide 1970-aastate alguses toimunud omavalitsusüksuste maavalduste reformile on oluline, kuna pärast kõnealust reformi liideti kokku arvukalt valdu ja terveid linnaosi, mis asuvad senistest Schwarzwaldi omavalitsusüksustest väljaspool. Pärast konsulteerimist Freiburgi Albert-Ludwigi ülikooli kultuurgeograafia instituudiga leiti, et piirkonna piiride piisavalt täpseks määratlemiseks ei ole vaja piirkonda täiendavalt kirjeldada.

| e) | Tootmismeetod: | Esimese lause järele lisatakse järgmine lause: „Värske tagasingi ostmisel tagab kauba vastuvõtukontroll soovitud kõrge kvaliteedi lõppfaasis.” |
| --- | --- | --- |

e)

Tootmismeetod:

Esimese lause järele lisatakse järgmine lause: „Värske tagasingi ostmisel tagab kauba vastuvõtukontroll soovitud kõrge kvaliteedi lõppfaasis.”

| | Lausest kaks saab seega lause kolm, lausest kolm saab lause neli, lausest neli saab lause viis, lausest viis saab lause kuus, lausest kuus saab lause seitse, lausest seitse saab lause kaheksa. |
| --- | --- |

Lausest kaks saab seega lause kolm, lausest kolm saab lause neli, lausest neli saab lause viis, lausest viis saab lause kuus, lausest kuus saab lause seitse, lausest seitse saab lause kaheksa.

| | Kolmandas lauses kustutatakse „käsitsi” ning „suured vaadid” asendatakse „mahutitega”. |
| --- | --- |

Kolmandas lauses kustutatakse „käsitsi” ning „suured vaadid” asendatakse „mahutitega”.

| | Neljandas lauses asendatakse „eemaldatakse moodustunud soolveest ja puhastatakse soolast” sõnadega „eemaldatakse soolveest”. |
| --- | --- |

Neljandas lauses asendatakse „eemaldatakse moodustunud soolveest ja puhastatakse soolast” sõnadega „eemaldatakse soolveest”.

| | Viiendas lauses lisatakse sõna „järgnev” ette sõna „nüüd”, „kahenädalane” asendatakse sõnaga „mitmepäevane”, sõna „kuivlaagerdamine” järele lisatakse „(valmimine)” ja „restidel” kustutatakse. |
| --- | --- |

Viiendas lauses lisatakse sõna „järgnev” ette sõna „nüüd”, „kahenädalane” asendatakse sõnaga „mitmepäevane”, sõna „kuivlaagerdamine” järele lisatakse „(valmimine)” ja „restidel” kustutatakse.

| | Kuues lause asendatakse järgmisega: „Suitsu sinkide suitsutamiseks saadakse tellistest müüritud tulekolletes. Sinki suitsutatakse suitsutusahjudes või suitsutuskambrites 20 °C kuni ca 30 °C juures. Seda suitsutatakse vähemalt nädal aega Schwarzwaldist pärit okaspuidu ja saepuruga.” |
| --- | --- |

Kuues lause asendatakse järgmisega: „Suitsu sinkide suitsutamiseks saadakse tellistest müüritud tulekolletes. Sinki suitsutatakse suitsutusahjudes või suitsutuskambrites 20 °C kuni ca 30 °C juures. Seda suitsutatakse vähemalt nädal aega Schwarzwaldist pärit okaspuidu ja saepuruga.”

| | Seitsmendas lauses asendatakse „kuivamisaste, mis on ca 20–25 %,” sõnadega „kuivamisaste on ca 25 %” ja kustutatakse sõna „vastab”. |
| --- | --- |

Seitsmendas lauses asendatakse „kuivamisaste, mis on ca 20–25 %,” sõnadega „kuivamisaste on ca 25 %” ja kustutatakse sõna „vastab”.

| | Seitsmenda lause järele lisatakse järgmine lause: „Vee ja valkude suhe kehtib kogu singi kohta.” |
| --- | --- |

Seitsmenda lause järele lisatakse järgmine lause: „Vee ja valkude suhe kehtib kogu singi kohta.”

Selgitus:

| | Toodet „Schwarzwälder Schinken” ei soolata enam „vaatides” peamiselt hügieenilistel põhjustel ning tööergonoomika põhjustel ka mitte enam puuvaatides või muudes ebapraktilistes mahutites, vaid roostevabast terasest mahutites, mistõttu tuli muutunud tootmisviisi arvesse võttes teksti vastavalt muuta. |
| --- | --- |

Toodet „Schwarzwälder Schinken” ei soolata enam „vaatides” peamiselt hügieenilistel põhjustel ning tööergonoomika põhjustel ka mitte enam puuvaatides või muudes ebapraktilistes mahutites, vaid roostevabast terasest mahutites, mistõttu tuli muutunud tootmisviisi arvesse võttes teksti vastavalt muuta.

| | Toote „Schwarzwälder Schinken” tootmise oluline tunnusjoon on soolamine. Seejuures hõõrutakse soolamissool singi välispinnale. |
| --- | --- |

Toote „Schwarzwälder Schinken” tootmise oluline tunnusjoon on soolamine. Seejuures hõõrutakse soolamissool singi välispinnale.

| | Varasemalt tehti seda käsitsi. Kuna vahepeal on mõnes ettevõttes sinkide soolamiseks kasutusele võetud raputussõelad, on vaja spetsifikaadi vastavat punkti muuta. Kõnealust, üksnes tehnilisel muudatusel põhinevat asjaolu võetakse arvesse sõna „käsitsi” väljajätmisega. |
| --- | --- |

Varasemalt tehti seda käsitsi. Kuna vahepeal on mõnes ettevõttes sinkide soolamiseks kasutusele võetud raputussõelad, on vaja spetsifikaadi vastavat punkti muuta. Kõnealust, üksnes tehnilisel muudatusel põhinevat asjaolu võetakse arvesse sõna „käsitsi” väljajätmisega.

| | Seejuures on oluline, et soolamine lihasesse soolvee süstimisega ei ole mingil juhul lubatud ega vasta spetsifikaadile. |
| --- | --- |

Seejuures on oluline, et soolamine lihasesse soolvee süstimisega ei ole mingil juhul lubatud ega vasta spetsifikaadile.

| | Seni kehtinud spetsifikaadi kohaselt oli ette nähtud kahenädalane kuivlaagerdamine; tootmismeetodi täiustatud raamtingimuste tulemusena ei ole vajalike maitsetulemuste saavutamiseks enam kahenädalast kuivlaagerdamist vaja ning seega võimaldatakse spetsifikaadi muutmisega toomisettevõtetele suuremat paindlikkust. |
| --- | --- |

Seni kehtinud spetsifikaadi kohaselt oli ette nähtud kahenädalane kuivlaagerdamine; tootmismeetodi täiustatud raamtingimuste tulemusena ei ole vajalike maitsetulemuste saavutamiseks enam kahenädalast kuivlaagerdamist vaja ning seega võimaldatakse spetsifikaadi muutmisega toomisettevõtetele suuremat paindlikkust.

| | Nõue, et suitsutamine toimuks Schwarzwaldist pärit okaspuidu või Schwarzwaldist pärit okaspuu saepuruga, vastab juba ammu kehtivale tootmisviisile ning on täiendavaks selgituseks sellele, et ei ole lubatud kasutada lehtpuitu või lehtpuu saepuru (vt eespool punkt b). Ligikaudu 25 %-line kuivamisaste vastab juba senisele käsitlemisele; siinkohal täpsustatakse vahemikuks 20–25 %. Vee ja valkude suhe kehtib kogu singi kohta. See oli vajalik, kuna senise spetsifikaadi kohaselt oleks näiteks olnud võimalik, et viis kilogrammi kaaluva singi väiksem jaotustükk ei vasta teatavatel juhtudel ettenähtud vee ja valkude suhtele. Seepärast on oluline täpsustada, et vee ja valkude suhe kehtib kogu singi kohta. See on vajalik, kuna terve singi üksikutes osades on liha pH-väärtus erinev. Näiteks on „pähkeltükis” pH-väärtus kõrgem kui „ristluutükis”, millest tulenevalt on „pähkeltükis” vee ja valkude suhe kõrgem kui „ristluutüki” piirkonnas. |
| --- | --- |

Nõue, et suitsutamine toimuks Schwarzwaldist pärit okaspuidu või Schwarzwaldist pärit okaspuu saepuruga, vastab juba ammu kehtivale tootmisviisile ning on täiendavaks selgituseks sellele, et ei ole lubatud kasutada lehtpuitu või lehtpuu saepuru (vt eespool punkt b). Ligikaudu 25 %-line kuivamisaste vastab juba senisele käsitlemisele; siinkohal täpsustatakse vahemikuks 20–25 %. Vee ja valkude suhe kehtib kogu singi kohta. See oli vajalik, kuna senise spetsifikaadi kohaselt oleks näiteks olnud võimalik, et viis kilogrammi kaaluva singi väiksem jaotustükk ei vasta teatavatel juhtudel ettenähtud vee ja valkude suhtele. Seepärast on oluline täpsustada, et vee ja valkude suhe kehtib kogu singi kohta. See on vajalik, kuna terve singi üksikutes osades on liha pH-väärtus erinev. Näiteks on „pähkeltükis” pH-väärtus kõrgem kui „ristluutükis”, millest tulenevalt on „pähkeltükis” vee ja valkude suhe kõrgem kui „ristluutüki” piirkonnas.

| f) | Seos geograafilise piirkonnaga: | Esimeses lauses kustutatakse „kuivad”, „Schwarzwaldi kõrgustega” asemel kirjutatakse „Schwarzwaldis” ning „kolmenädalane” asendatakse sõnaga „mitmenädalane”. |
| --- | --- | --- |

f)

Seos geograafilise piirkonnaga:

Esimeses lauses kustutatakse „kuivad”, „Schwarzwaldi kõrgustega” asemel kirjutatakse „Schwarzwaldis” ning „kolmenädalane” asendatakse sõnaga „mitmenädalane”.

| | Teises lauses asendatakse „lasevad” sõnaga „laseb”. |
| --- | --- |

Teises lauses asendatakse „lasevad” sõnaga „laseb”.

Selgitus:

Kuna Schwarzwaldi klimaatilised tingimused ei ole päris ühtsed, kustutati mittesobiv väljend „kuiv”.

| i) | Ühenduse/riiklikud õigusnormid:
  Alapunktis i) kustutatakse kolmanda taande teksti lõpus koma ning lisatakse „toidu lisaainete heakskiitmise määrus”.
  Selgitus:
  Viidet toidu lisaainete heakskiitmise määrusele oli vaja seepärast, et toote „Schwarzwälder Schinken” tootmisel järgitav 29. jaanuari 1998. aasta määrus (BGBl. I lk 230, 231) ei olnud veel vastu võetud ega jõustunud toote „Schwarzwälder Schinken” esmakordsel registreerimisel kaitstud geograafilise tähisena. |
| --- | --- |

i)

Ühenduse/riiklikud õigusnormid:

Alapunktis i) kustutatakse kolmanda taande teksti lõpus koma ning lisatakse „toidu lisaainete heakskiitmise määrus”.

Selgitus:

Viidet toidu lisaainete heakskiitmise määrusele oli vaja seepärast, et toote „Schwarzwälder Schinken” tootmisel järgitav 29. jaanuari 1998. aasta määrus (BGBl. I lk 230, 231) ei olnud veel vastu võetud ega jõustunud toote „Schwarzwälder Schinken” esmakordsel registreerimisel kaitstud geograafilise tähisena.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„SCHWARZWÄLDER SCHINKEN”

EÜ nr: DE-PGI-0117-0686-03.12.2010

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Schwarzwälder Schinken”

2.   liikmesriik või kolmas riik:

Saksamaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.2 | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
| --- | --- |

Klass 1.2

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

„Schwarzwälder Schinken” on sea tagasingist (koos sisetükiga või ilma) valmistatud, lõigatud, toores ja suitsutatud kondita sink, mida on vastavalt maitsestatud ja kuivsoolatud (st lihasesse soolvett süstimata) ning seejärel külmsuitsutatud Schwarzwaldist pärit okaspuiduga. See annab toote välispinnale tumeda värvuse. Lõikepinnal on sink tugevat punast liha värvi ja iseloomuliku suitsu lõhnaga. Taiosal on spetsiifiline singi maitse, maitseomadusi tugevdab ja täiustab pekiosa. Pekiosa peab olema meeldiva pähkli ja vürtsika lõhnaga. Singil „Schwarzwälder Schinken” on pekikiht. Pekk on valge värvusega. Ainult erandjuhtudel, nt pähkeltükil ei ole pekikihti näha. Rasvatustatud sinkide puhul, isegi kui need on toodetud ja lõigatud singist „Schwarzwälder Schinken”, ei ole lubatud kasutada nimetust „Schwarzwälder Schinken”.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Sea tagasink. Toote „Schwarzwälder Schinken” valmistamiseks kasutatavad tagasingid saadakse sigadelt, kelle kasvatus, toitmine ja tüüp (nuumsiga) tagavad soovitud kõrge kvaliteedi töötlemise lõppfaasis.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kogu tootmisprotsess alates soolamata tagasinkide spetsifikaadile vastava kvaliteedi kontrollimisest kuni müügivalmis lõpptooteni toimub määratletud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

—

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

—

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Schwarzwald. Schwarzwaldi piirid on läänes Baselist Karlsruhe suunas kulgev maantee B3, põhjas Pforzheimist piki Schwarzwaldi eelmäestikku Karlsruhe juures kulgev maantee B3, lõunas mõtteline piirjoon Reini jõest Lörrachi kaudu Baselini ja Schöpfheimist Waldshutini, idas Wutachtali, Donaueschingeni, Schwenningeni, Rottweili, Oberndorf/Sulzi, Nagoldi ja Calwi kaudu Pforzheimini; 1970-aastate alguses Baden-Württembergi liidumaa omavalitsusüksuste maavalduste reformini kehtinud kogukonnamaad, mida kuni reformini poolitasid eespool nimetatud piirjooned, kuuluvad tervikuna määratletud geograafilisse piirkonda.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Schwarzwaldi iseloomustab soodne mäestikukliima, mis soodustab eelkõige singi „Schwarzwälder Schinken” valmistamisel kasutatavate okaspuude kasvamist ning singi spetsiifilist laadi külmsuitsutamist. Sellele lisanduvad elanike väga tugev traditsioonide austamine ning nende seotus selle piirkonnaga.

5.2.   Toote eripära:

Toote „Schwarzwälder Schinken” välispind on tumeda värvusega. Lõikepinnal on sink tugevat punast liha värvi ja iseloomuliku suitsu lõhnaga. Taiosal on spetsiifiline singi maitse, maitseomadusi tugevdab ja täiustab pekiosa. Pekiosa peab olema meeldiva pähkli ja vürtsika lõhnaga.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Toodet „Schwarzwälder Schinken” valmistatakse Schwarzwaldis juba ammu traditsiooniliste põlvest põlve edasi antud retseptide järgi.

Toote „Schwarzwälder Schinken” spetsiifiline maitse tuleneb eelkõige suitsutamisel kasutatavast Schwarzwaldist pärit okaspuidust. Schwarzwaldi õhk ja Schwarzwaldis valitsevad ideaalsed kliimatingimused mängivad tähtsat rolli singi mitmenädalasel valmimisprotsessil, mis toimub pärast suitsutamist hästiõhutatud ruumides. See laseb vürtsisel maitsel täielikult välja kujuneda ja tagab püsivalt kõrge kvaliteedi.

Need soodsad tingimused aitasid Schwarzwaldis kaasa selle spetsiaalse suitsutamisoskuse kujunemisele ja praeguse kõrge taseme saavutamisele.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

(http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/3200)

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---