# Jurnalul Oficial C 351/2012

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2012.351.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 351 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5515 noiembrie 2012 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2012.351.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 351

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5515 noiembrie 2012

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic și Social European |
| | A 483-a sesiune plenară din 18 și 19 septembrie 2012 |
| 2012/C 351/01 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Creșterea inteligentă și favorabilă incluziunii (aviz din proprie inițiativă) | 1 |
| 2012/C 351/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Un cadru pentru publicitatea destinată tinerilor și copiilor (aviz din proprie inițiativă) | 6 |
| 2012/C 351/03 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Drepturile grupurilor vulnerabile la locul de muncă, cu accent pe problemele de discriminare pe baza orientării sexuale (aviz din proprie inițiativă) | 12 |
| 2012/C 351/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind contribuția economică a migranților în calitate de întreprinzători (aviz din proprie inițiativă) | 16 |
| 2012/C 351/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind eradicarea violenței domestice împotriva femeilor (aviz din proprie inițiativă) | 21 |
| 2012/C 351/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind rolul societății civile în combaterea corupției în țările din sudul Mediteranei (aviz din proprie inițiativă) | 27 |
| 2012/C 351/07 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind utilizarea responsabilă a rețelelor sociale și prevenirea tulburărilor asociate (aviz din proprie inițiativă) | 31 |
| 2012/C 351/08 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Pentru o analiză actualizată a costului non-Europei  (aviz din proprie inițiativă) | 36 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic și Social European

A 483-a sesiune plenară din 18 și 19 septembrie 2012

2012/C 351/01

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Creșterea inteligentă și favorabilă incluziunii (aviz din proprie inițiativă)

1

2012/C 351/02

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Un cadru pentru publicitatea destinată tinerilor și copiilor (aviz din proprie inițiativă)

6

2012/C 351/03

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Drepturile grupurilor vulnerabile la locul de muncă, cu accent pe problemele de discriminare pe baza orientării sexuale (aviz din proprie inițiativă)

12

2012/C 351/04

Avizul Comitetului Economic și Social European privind contribuția economică a migranților în calitate de întreprinzători (aviz din proprie inițiativă)

16

2012/C 351/05

Avizul Comitetului Economic și Social European privind eradicarea violenței domestice împotriva femeilor (aviz din proprie inițiativă)

21

2012/C 351/06

Avizul Comitetului Economic și Social European privind rolul societății civile în combaterea corupției în țările din sudul Mediteranei (aviz din proprie inițiativă)

27

2012/C 351/07

Avizul Comitetului Economic și Social European privind utilizarea responsabilă a rețelelor sociale și prevenirea tulburărilor asociate (aviz din proprie inițiativă)

31

2012/C 351/08

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Pentru o analiză actualizată a costului non-Europei  (aviz din proprie inițiativă)

36

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN |
| | A 483-a sesiune plenară din 18 și 19 septembrie 2012 |
| 2012/C 351/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European – Soluționarea obstacolelor legate de impozitarea succesiunilor transfrontaliere COM(2011) 864 final | 42 |
| 2012/C 351/10 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un plan de acțiune pentru îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor COM(2011) 870 final | 45 |
| 2012/C 351/11 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Cartea verde – Către o piață europeană integrată a plăților efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil COM(2011) 941 final | 52 |
| 2012/C 351/12 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Consiliului privind statutul unei fundații europene (FE) COM(2012) 35 final – 2012/22 (APP) | 57 |
| 2012/C 351/13 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind executarea Directivei 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii COM(2012) 131 final – 2012/61 (COD) | 61 |
| 2012/C 351/14 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Inovare pentru un viitor durabil – Planul de acțiune privind ecoinovarea (EcoAP)COM(2011) 899 final | 65 |
| 2012/C 351/15 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia europeană pentru un internet mai bun pentru copii COM(2012) 196 final | 68 |
| 2012/C 351/16 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind identificarea electronică și serviciile de asigurare a încrederii pentru tranzacțiile electronice pe piața internă COM(2012) 238 final | 73 |
| 2012/C 351/17 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European – Comerț, creștere și dezvoltare – Adaptarea politicii comerciale și de investiții pentru țările care au cel mai mult nevoie de sprijin COM(2012) 22 final | 77 |
| 2012/C 351/18 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1288/2009 al Consiliului COM(2012) 298 final – 2012/158 (COD) | 83 |
| 2012/C 351/19 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind normele de contabilizare și planurile de acțiune referitoare la emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră care rezultă din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură COM(2012) 93 final – 2012/42 (COD) și privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Contabilizarea exploatării terenurilor, a schimbării destinației terenurilor și a silviculturii (LULUCF) în angajamentele Uniunii de combatere a schimbărilor climatice COM(2012) 94 final | 85 |
| 2012/C 351/20 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului COM(2012) 277 final – 2012/143 (COD) | 89 |
| 2012/C 351/21 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat COM(2012) 332 final – 2012/162 (COD) | 90 |
| 2012/C 351/22 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2008/971/CE a Consiliului în ceea ce privește includerea materialului forestier de reproducere din categoria calificat în domeniul de aplicare al respectivei decizii, precum și actualizarea numelor autorităților responsabile de autorizarea și controlul producției COM(2012) 355 final – 2012/172 (COD) | 91 |
| 2012/C 351/23 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului pentru a prelungi perioada de aplicare a acesteia și pentru a actualiza denumirile țărilor terțe și ale autorităților responsabile pentru autorizarea și controlul producției COM(2012) 343 final – 2012/165 (COD) | 92 |

III   Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN

A 483-a sesiune plenară din 18 și 19 septembrie 2012

2012/C 351/09

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European – Soluționarea obstacolelor legate de impozitarea succesiunilor transfrontaliere COM(2011) 864 final

COM(2011) 864 final

42

2012/C 351/10

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un plan de acțiune pentru îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor COM(2011) 870 final

COM(2011) 870 final

45

2012/C 351/11

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Cartea verde – Către o piață europeană integrată a plăților efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil COM(2011) 941 final

COM(2011) 941 final

52

2012/C 351/12

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Consiliului privind statutul unei fundații europene (FE) COM(2012) 35 final – 2012/22 (APP)

COM(2012) 35 final – 2012/22 (APP)

57

2012/C 351/13

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind executarea Directivei 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii COM(2012) 131 final – 2012/61 (COD)

COM(2012) 131 final – 2012/61 (COD)

61

2012/C 351/14

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Inovare pentru un viitor durabil – Planul de acțiune privind ecoinovarea (EcoAP)COM(2011) 899 final

COM(2011) 899 final

65

2012/C 351/15

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia europeană pentru un internet mai bun pentru copii COM(2012) 196 final

COM(2012) 196 final

68

2012/C 351/16

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind identificarea electronică și serviciile de asigurare a încrederii pentru tranzacțiile electronice pe piața internă COM(2012) 238 final

COM(2012) 238 final

73

2012/C 351/17

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European – Comerț, creștere și dezvoltare – Adaptarea politicii comerciale și de investiții pentru țările care au cel mai mult nevoie de sprijin COM(2012) 22 final

COM(2012) 22 final

77

2012/C 351/18

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1288/2009 al Consiliului COM(2012) 298 final – 2012/158 (COD)

COM(2012) 298 final – 2012/158 (COD)

83

2012/C 351/19

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind normele de contabilizare și planurile de acțiune referitoare la emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră care rezultă din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură COM(2012) 93 final – 2012/42 (COD) și privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Contabilizarea exploatării terenurilor, a schimbării destinației terenurilor și a silviculturii (LULUCF) în angajamentele Uniunii de combatere a schimbărilor climatice COM(2012) 94 final

COM(2012) 93 final – 2012/42 (COD)

COM(2012) 94 final

85

2012/C 351/20

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului COM(2012) 277 final – 2012/143 (COD)

COM(2012) 277 final – 2012/143 (COD)

89

2012/C 351/21

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat COM(2012) 332 final – 2012/162 (COD)

COM(2012) 332 final – 2012/162 (COD)

90

2012/C 351/22

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2008/971/CE a Consiliului în ceea ce privește includerea materialului forestier de reproducere din categoria calificat în domeniul de aplicare al respectivei decizii, precum și actualizarea numelor autorităților responsabile de autorizarea și controlul producției COM(2012) 355 final – 2012/172 (COD)

COM(2012) 355 final – 2012/172 (COD)

91

2012/C 351/23

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului pentru a prelungi perioada de aplicare a acesteia și pentru a actualiza denumirile țărilor terțe și ale autorităților responsabile pentru autorizarea și controlul producției COM(2012) 343 final – 2012/165 (COD)

COM(2012) 343 final – 2012/165 (COD)

92

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic și Social European

A 483-a sesiune plenară din 18 și 19 septembrie 2012

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/1

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind „Creșterea inteligentă și favorabilă incluziunii” (aviz din proprie inițiativă)

2012/C 351/01

Raportor: dl Etele BARÁTH

La 19 ianuarie 2012, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la:

Creșterea inteligentă și favorabilă incluziunii

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 4 septembrie 2012

În cea de-a 483-a sesiune plenară, care a avut loc la 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 19 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 140 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 4 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | În opinia CESE, o creștere durabilă, sustenabilă și inteligentă este imposibilă în absența unui proces de recuperare a decalajelor. Așadar, obiectivul triplu al Strategiei Europa 2020, și anume o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii este, în esență, adecvat; totuși, pentru a fi realizat, sunt necesare un mix bine echilibrat de politici macroeconomice, precum și reforme structurale și instrumente mai numeroase și de o mai bună calitate. |
| --- | --- |

1.1

În opinia CESE, o creștere durabilă, sustenabilă și inteligentă este imposibilă în absența unui proces de recuperare a decalajelor. Așadar, obiectivul triplu al Strategiei Europa 2020, și anume o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii este, în esență, adecvat; totuși, pentru a fi realizat, sunt necesare un mix bine echilibrat de politici macroeconomice, precum și reforme structurale și instrumente mai numeroase și de o mai bună calitate.

| 1.2 | Realizarea inteligentă a strategiei este cu atât mai importantă în această perioadă caracterizată de numeroase provocări majore. Este recomandabil să se completeze și să se definească cu mai mare precizie strategia existentă, adaptând-o la noua situație politică, economică și socială. Obiectivul ar trebui să fie atingerea unui nou echilibru între responsabilitate și solidaritate. |
| --- | --- |

1.2

Realizarea inteligentă a strategiei este cu atât mai importantă în această perioadă caracterizată de numeroase provocări majore. Este recomandabil să se completeze și să se definească cu mai mare precizie strategia existentă, adaptând-o la noua situație politică, economică și socială. Obiectivul ar trebui să fie atingerea unui nou echilibru între responsabilitate și solidaritate.

| 1.3 | În cadrul acestei necesare schimbări de orientare, Uniunea ar trebui să demonstreze existența voinței politice și a unei viziuni concrete în favoarea unei integrări substanțiale mai profunde. În paralel, diversele forme de cooperare pe mai multe niveluri între statele membre și regiuni trebuie să fie, de asemenea, îmbogățite, pentru a se realiza „mai multă Europă” și „o Europă mai bună”. |
| --- | --- |

1.3

În cadrul acestei necesare schimbări de orientare, Uniunea ar trebui să demonstreze existența voinței politice și a unei viziuni concrete în favoarea unei integrări substanțiale mai profunde. În paralel, diversele forme de cooperare pe mai multe niveluri între statele membre și regiuni trebuie să fie, de asemenea, îmbogățite, pentru a se realiza „mai multă Europă” și „o Europă mai bună”.

| 1.4 | În opinia CESE, este necesar să se continue consolidarea guvernanței în serviciul politicii economice și de dezvoltare, să se sporească diversitatea și cantitatea fondurilor publice și să fie sprijinită accelerarea reformelor structurale în statele membre. |
| --- | --- |

1.4

În opinia CESE, este necesar să se continue consolidarea guvernanței în serviciul politicii economice și de dezvoltare, să se sporească diversitatea și cantitatea fondurilor publice și să fie sprijinită accelerarea reformelor structurale în statele membre.

| 1.5 | CESE consideră că poate adera la abordarea generală și la orientarea proiectelor de reglementare prevăzute pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020, cum ar fi cadrul financiar multianual (CFM) și cadrul strategic comun. |
| --- | --- |

1.5

CESE consideră că poate adera la abordarea generală și la orientarea proiectelor de reglementare prevăzute pentru punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020, cum ar fi cadrul financiar multianual (CFM) și cadrul strategic comun.

| 1.6 | În plus, CESE subliniază că măsurile care urmăresc să îmbunătățească stabilitatea, creșterea și ocuparea forței de muncă și să reducă sărăcia nu sunt suficiente, fiind deci indispensabilă îmbogățirea instrumentelor existente. |
| --- | --- |

1.6

În plus, CESE subliniază că măsurile care urmăresc să îmbunătățească stabilitatea, creșterea și ocuparea forței de muncă și să reducă sărăcia nu sunt suficiente, fiind deci indispensabilă îmbogățirea instrumentelor existente.

| 1.7 | Este necesar să fie clar definită repartiția responsabilităților între Uniune și Statele membre. Măsurile adoptate pentru a consolida bazele creșterii, cum ar fi uniunea bancară europeană (reglementarea, supravegherea, salvarea unor instituții bancare și garantarea depozitelor în sectorul bancar european) sau emisiunea de obligațiuni legate de proiecte, constituie o etapă importantă și trebuie accelerată punerea lor în aplicare. Rolul Băncii Centrale Europene trebuie consolidat. |
| --- | --- |

1.7

Este necesar să fie clar definită repartiția responsabilităților între Uniune și Statele membre. Măsurile adoptate pentru a consolida bazele creșterii, cum ar fi uniunea bancară europeană (reglementarea, supravegherea, salvarea unor instituții bancare și garantarea depozitelor în sectorul bancar european) sau emisiunea de obligațiuni legate de proiecte, constituie o etapă importantă și trebuie accelerată punerea lor în aplicare. Rolul Băncii Centrale Europene trebuie consolidat.

| 1.8 | CESE consideră că în materie de politică de dezvoltare nu este suficient să fie definite doar „cadrele”. Realizarea obiectivelor poate fi accelerată sporind investițiile cu țintă precisă și realizând la nivel european programe paneuropene, transsectoriale și multidimensionale. Dat fiind că în multe țări realizarea reformelor structurale este în prezent o chestiune decisivă, politica de dezvoltare trebuie să încurajeze acest proces. |
| --- | --- |

1.8

CESE consideră că în materie de politică de dezvoltare nu este suficient să fie definite doar „cadrele”. Realizarea obiectivelor poate fi accelerată sporind investițiile cu țintă precisă și realizând la nivel european programe paneuropene, transsectoriale și multidimensionale. Dat fiind că în multe țări realizarea reformelor structurale este în prezent o chestiune decisivă, politica de dezvoltare trebuie să încurajeze acest proces.

| 1.9 | Pentru a garanta combinarea creșterii „inteligente” cu cea „favorabilă incluziunii”, una dintre posibilități este stabilirea ca obiectiv a creșterii gradului de ocupare a forței de muncă și sprijinirea rețelelor care acoperă o gamă largă de activități. În acest scop, este necesară sporirea concurenței în mai multe sectoare ale pieței unice. |
| --- | --- |

1.9

Pentru a garanta combinarea creșterii „inteligente” cu cea „favorabilă incluziunii”, una dintre posibilități este stabilirea ca obiectiv a creșterii gradului de ocupare a forței de muncă și sprijinirea rețelelor care acoperă o gamă largă de activități. În acest scop, este necesară sporirea concurenței în mai multe sectoare ale pieței unice.

| 1.10 | Cu toate acestea, politica de coeziune nu poate să rămână axată în mod unilateral pe promovarea creșterii economice și pe competitivitate. Toate fondurile și programele trebuie orientate mai puternic către obiectivele sociale ale Strategiei Europa 2020, cum ar fi ocuparea forței de muncă, serviciile sociale, combaterea sărăciei, educația și formarea etc. |
| --- | --- |

1.10

Cu toate acestea, politica de coeziune nu poate să rămână axată în mod unilateral pe promovarea creșterii economice și pe competitivitate. Toate fondurile și programele trebuie orientate mai puternic către obiectivele sociale ale Strategiei Europa 2020, cum ar fi ocuparea forței de muncă, serviciile sociale, combaterea sărăciei, educația și formarea etc.

| 1.11 | CESE consideră că anumite propuneri referitoare la perioada 2014-2020 cum ar fi, de exemplu, elaborarea strategiilor macroregionale, trebuie să fie sprijinite prin structurile necesare. |
| --- | --- |

1.11

CESE consideră că anumite propuneri referitoare la perioada 2014-2020 cum ar fi, de exemplu, elaborarea strategiilor macroregionale, trebuie să fie sprijinite prin structurile necesare.

| 1.12 | Un bun exemplu de integrare mai strânsă ar putea fi „Mecanismul Conectarea Europei”, extins la alte obiective europene comune și înglobând și resursele sectorului privat. |
| --- | --- |

1.12

Un bun exemplu de integrare mai strânsă ar putea fi „Mecanismul Conectarea Europei”, extins la alte obiective europene comune și înglobând și resursele sectorului privat.

| 1.13 | Armonizarea Strategiei Europa 2020 și politica de coeziune necesită și o concepție teritorială la scară europeană, însoțită de instrumente corespunzătoare. Trebuie accelerată elaborarea unei strategii europene de dezvoltare teritorială. |
| --- | --- |

1.13

Armonizarea Strategiei Europa 2020 și politica de coeziune necesită și o concepție teritorială la scară europeană, însoțită de instrumente corespunzătoare. Trebuie accelerată elaborarea unei strategii europene de dezvoltare teritorială.

| 1.14 | CESE consideră că este indispensabil ca experții și publicul să fie mai strâns asociați la elaborarea deciziilor și propune în consecință definirea unui al doisprezecelea obiectiv tematic în cadrul strategic comun, având ca scop consolidarea „comunicării și dialogului cu societatea civilă”. |
| --- | --- |

1.14

CESE consideră că este indispensabil ca experții și publicul să fie mai strâns asociați la elaborarea deciziilor și propune în consecință definirea unui al doisprezecelea obiectiv tematic în cadrul strategic comun, având ca scop consolidarea „comunicării și dialogului cu societatea civilă”.

2.   Introducere

| 2.1 | În ultimii ani – pe de o parte, din cauza schimbărilor la scară planetară și, pe de altă parte, din cauza extinderii UE, precum și din cauza crizei și a modului de a reacționa al Europei – Uniunea a devenit un ansamblu mai complex, de fapt cu mai multe viteze, iar divergențele dintre interesele statelor membre s-au accentuat. |
| --- | --- |

2.1

În ultimii ani – pe de o parte, din cauza schimbărilor la scară planetară și, pe de altă parte, din cauza extinderii UE, precum și din cauza crizei și a modului de a reacționa al Europei – Uniunea a devenit un ansamblu mai complex, de fapt cu mai multe viteze, iar divergențele dintre interesele statelor membre s-au accentuat.

| 2.2 | Riscul de conflicte sociopolitice și rolul forțelor politice extremiste au crescut. Este de așteptat ca lupta împotriva crizei economice, financiare, sociale și de solidaritate să rămână principala prioritate a Europei până la mijlocul actualului deceniu. Din nefericire, producția înregistrează o scădere semnificativă în numeroase state membre. Stabilitatea financiară și creșterea economică intră în conflict, iar în absența creșterii economice, eforturile de a realiza stabilitatea se fac în detrimentul solidarității. |
| --- | --- |

2.2

Riscul de conflicte sociopolitice și rolul forțelor politice extremiste au crescut. Este de așteptat ca lupta împotriva crizei economice, financiare, sociale și de solidaritate să rămână principala prioritate a Europei până la mijlocul actualului deceniu. Din nefericire, producția înregistrează o scădere semnificativă în numeroase state membre. Stabilitatea financiară și creșterea economică intră în conflict, iar în absența creșterii economice, eforturile de a realiza stabilitatea se fac în detrimentul solidarității.

| 2.3 | Strategia Europa 2020 nu a fost concepută pe aceste baze. Ea ține seama de criză, dar nu a anticipat că aceasta va fi de o asemenea amploare sau de o asemenea durată. |
| --- | --- |

2.3

Strategia Europa 2020 nu a fost concepută pe aceste baze. Ea ține seama de criză, dar nu a anticipat că aceasta va fi de o asemenea amploare sau de o asemenea durată.

| 2.4 | UE are nevoie în același timp de o consolidare bugetară și de un program de creștere eficient. Există o anumită speranță că reducerea cererii generată de consolidarea bugetară necondiționată poate fi compensată pe termen lung, dacă se concepe consolidarea în mod inteligent și echilibrat. |
| --- | --- |

2.4

UE are nevoie în același timp de o consolidare bugetară și de un program de creștere eficient. Există o anumită speranță că reducerea cererii generată de consolidarea bugetară necondiționată poate fi compensată pe termen lung, dacă se concepe consolidarea în mod inteligent și echilibrat.

| 2.5 | În opinia CESE, cadrul financiar multianual propus de Comisie pentru perioada 2014-2020 este un compromis relativ acceptabil. Dacă se reușește creșterea resurselor proprii ale UE, utilizarea lor mai eficientă și eficace și orientarea lor directă către obiectivele Strategiei Europa 2020 și către reformele structurale, se va putea aduce o contribuție la dezvoltarea economică. |
| --- | --- |

2.5

În opinia CESE, cadrul financiar multianual propus de Comisie pentru perioada 2014-2020 este un compromis relativ acceptabil. Dacă se reușește creșterea resurselor proprii ale UE, utilizarea lor mai eficientă și eficace și orientarea lor directă către obiectivele Strategiei Europa 2020 și către reformele structurale, se va putea aduce o contribuție la dezvoltarea economică.

| 2.6 | În schimb, propunerea nu abordează suficient problemele legate de recuperarea decalajelor și nici tensiunile sociale. Țările donatoare și-au epuizat capacitățile acordând ajutoare financiare (incontestabil substanțiale) țărilor confruntate cu probleme de echilibru bugetar. |
| --- | --- |

2.6

În schimb, propunerea nu abordează suficient problemele legate de recuperarea decalajelor și nici tensiunile sociale. Țările donatoare și-au epuizat capacitățile acordând ajutoare financiare (incontestabil substanțiale) țărilor confruntate cu probleme de echilibru bugetar.

| 2.7 | Politica de coeziune nu poate să rămână axată în mod unilateral pe promovarea creșterii economice și pe competitivitate. Toate fondurile și programele trebuie orientate mai puternic către obiectivele sociale ale Strategiei Europa 2020, cum ar fi ocuparea forței de muncă, serviciile sociale, combaterea sărăciei, educația și formarea etc. |
| --- | --- |

2.7

Politica de coeziune nu poate să rămână axată în mod unilateral pe promovarea creșterii economice și pe competitivitate. Toate fondurile și programele trebuie orientate mai puternic către obiectivele sociale ale Strategiei Europa 2020, cum ar fi ocuparea forței de muncă, serviciile sociale, combaterea sărăciei, educația și formarea etc.

| 2.8 | În domeniul politicii de coeziune se pregătesc schimbări destul de importante. Accentul se va pune de acum înainte pe consolidarea condițiilor macro- și microeconomice și pe convergența teritorială. Cu toate acestea, se impune o schimbare de paradigmă, dacă se dorește realizarea unei creșteri favorabile incluziunii, în conformitate cu Strategia Europa 2020. Resursele consacrate politicii de coeziune nu sunt „donații” și nici „subvenții”, ci se înscriu în cadrul politicii europene de plasamente și investiții și, în această capacitate, sunt însoțite de cerințe privind eficacitatea punerii în aplicare. |
| --- | --- |

2.8

În domeniul politicii de coeziune se pregătesc schimbări destul de importante. Accentul se va pune de acum înainte pe consolidarea condițiilor macro- și microeconomice și pe convergența teritorială. Cu toate acestea, se impune o schimbare de paradigmă, dacă se dorește realizarea unei creșteri favorabile incluziunii, în conformitate cu Strategia Europa 2020. Resursele consacrate politicii de coeziune nu sunt „donații” și nici „subvenții”, ci se înscriu în cadrul politicii europene de plasamente și investiții și, în această capacitate, sunt însoțite de cerințe privind eficacitatea punerii în aplicare.

| 2.9 | În interesul unei creșteri economice durabile și favorabile incluziunii, în paralel cu criteriile tradiționale, crește și rolul determinant al anumitor factori „soft” (de exemplu situația sanitară și demografică, nivelul și dinamica educației și a formării etc.), iar cerințele privind un mediu sănătos devin mai presante. Cele mai recente documente menționează doar în trecere posibilitatea de a acorda acestui domeniu ajutoarele europene necesare. |
| --- | --- |

2.9

În interesul unei creșteri economice durabile și favorabile incluziunii, în paralel cu criteriile tradiționale, crește și rolul determinant al anumitor factori „soft” (de exemplu situația sanitară și demografică, nivelul și dinamica educației și a formării etc.), iar cerințele privind un mediu sănătos devin mai presante. Cele mai recente documente menționează doar în trecere posibilitatea de a acorda acestui domeniu ajutoarele europene necesare.

| 2.10 | Comisia Europeană a prezentat o propunere de deschidere a pieței forței de muncă cu obiectivul inversării tendințelor defavorabile. Subvențiile pot redinamiza simultan și cererea, și oferta. În special, este important să se vegheze la transferabilitatea pensiilor și la eliminarea diverselor obstacole juridice, administrative și fiscale. |
| --- | --- |

2.10

Comisia Europeană a prezentat o propunere de deschidere a pieței forței de muncă cu obiectivul inversării tendințelor defavorabile. Subvențiile pot redinamiza simultan și cererea, și oferta. În special, este important să se vegheze la transferabilitatea pensiilor și la eliminarea diverselor obstacole juridice, administrative și fiscale.

3.   Observații generale

| 3.1 | Dezvoltarea dinamică pe care o are în vedere Strategia Europa 2020 nu se traduce, cum ar fi de dorit, prin simplificarea sistemului instituțional, acest scop putând fi atins prin îmbunătățirea eficacității acestuia și dezvoltarea proporțională a instrumentelor. |
| --- | --- |

3.1

Dezvoltarea dinamică pe care o are în vedere Strategia Europa 2020 nu se traduce, cum ar fi de dorit, prin simplificarea sistemului instituțional, acest scop putând fi atins prin îmbunătățirea eficacității acestuia și dezvoltarea proporțională a instrumentelor.

| 3.2 | În situațiile cele mai dificile, este esențial ca resursele intelectuale să fie exploatate la maximum. Este justificat să se consolideze organismele, permanente sau temporare, competente în materie de analiză, de consiliere, de monitorizare și de previziune, care lucrează alături de organele legislative și executive. De exemplu, merită atenție elementele următoare:






  — | consecințele schimbărilor din echilibrul global al puterilor; |
| --- | --- | --- |

3.2

În situațiile cele mai dificile, este esențial ca resursele intelectuale să fie exploatate la maximum. Este justificat să se consolideze organismele, permanente sau temporare, competente în materie de analiză, de consiliere, de monitorizare și de previziune, care lucrează alături de organele legislative și executive. De exemplu, merită atenție elementele următoare:

—

consecințele schimbărilor din echilibrul global al puterilor;

| — | redefinirea raportului între concurență, cooperare și solidaritate, care constituie principiile de bază ale UE; |
| --- | --- |

—

redefinirea raportului între concurență, cooperare și solidaritate, care constituie principiile de bază ale UE;

| — | punerea în aplicare a unei guvernanțe axate pe dezvoltare și creștere; |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a unei guvernanțe axate pe dezvoltare și creștere;

| — | punerea în aplicare a condițiilor politice și economice (măsuri de echilibru macroeconomic, fiscale, monetare și macroprudențiale) necesare creării unei Uniuni economice eficace; |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a condițiilor politice și economice (măsuri de echilibru macroeconomic, fiscale, monetare și macroprudențiale) necesare creării unei Uniuni economice eficace;

| — | clarificarea regimului instituțional actual de responsabilitate, care a devenit deja opac într-o anumită măsură. |
| --- | --- |

—

clarificarea regimului instituțional actual de responsabilitate, care a devenit deja opac într-o anumită măsură.

| 3.3 | Este esențial să se garanteze transparența funcționării Uniunii și să se consolideze democrația participativă. Ar fi util ca forumurile internet să fie mult mai intens folosite sau, atunci când este preferabil ca schimburile de opinii să aibă loc prin discuții față în față, să se organizeze și/sau să se sprijine conferințe la nivel înalt, de anvergură, și să se organizeze în paralel dezbateri în parlamentele naționale. Se propune consolidarea comunicării UE, prin publicarea anumitor negocieri ale UE; într-un număr limitat de cazuri, ar trebui ca fiecare să poată exercita o monitorizare pe internet sau să acceseze o decizie de vot. |
| --- | --- |

3.3

Este esențial să se garanteze transparența funcționării Uniunii și să se consolideze democrația participativă. Ar fi util ca forumurile internet să fie mult mai intens folosite sau, atunci când este preferabil ca schimburile de opinii să aibă loc prin discuții față în față, să se organizeze și/sau să se sprijine conferințe la nivel înalt, de anvergură, și să se organizeze în paralel dezbateri în parlamentele naționale. Se propune consolidarea comunicării UE, prin publicarea anumitor negocieri ale UE; într-un număr limitat de cazuri, ar trebui ca fiecare să poată exercita o monitorizare pe internet sau să acceseze o decizie de vot.

| 3.4 | Obiectivul triplu al Strategiei Europa 2020 este deosebit de ambițios. În schimb, așa cum CESE a subliniat în mai multe avize, există o neconcordanță între calendarul stabilit și resursele disponibile, în special având în vedere experiența „istorică”, mai degrabă negativă în cazul strategiei „de la Lisabona” și mai degrabă pozitivă în cazul măsurilor rapide și eficace de guvernanță economică, menționate anterior. |
| --- | --- |

3.4

Obiectivul triplu al Strategiei Europa 2020 este deosebit de ambițios. În schimb, așa cum CESE a subliniat în mai multe avize, există o neconcordanță între calendarul stabilit și resursele disponibile, în special având în vedere experiența „istorică”, mai degrabă negativă în cazul strategiei „de la Lisabona” și mai degrabă pozitivă în cazul măsurilor rapide și eficace de guvernanță economică, menționate anterior.

| 3.5 | Din punctul de vedere al procedurilor și punerii în aplicare, măsurile și proiectele de reglementare preconizate în scopul realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020 și al utilizării fondurilor structurale și de coeziune nu reflectă decât sumar învățămintele trase în perioada de programare care se încheie în 2013. |
| --- | --- |

3.5

Din punctul de vedere al procedurilor și punerii în aplicare, măsurile și proiectele de reglementare preconizate în scopul realizării obiectivelor Strategiei Europa 2020 și al utilizării fondurilor structurale și de coeziune nu reflectă decât sumar învățămintele trase în perioada de programare care se încheie în 2013.

| 3.6 | Principiile și propunerile tematice enunțate în cadrul strategic comun oferă bune șanse de a ajunge la „mai multă Europă” și la „o Europă mai bună”. Cu toate acestea, ele nu sunt suficiente pentru concretizarea acestor șanse. Pentru stabilirea detaliilor, anumite țări ar trebui să-și revizuiască modul în care abordează procesul de reflecție legat de programare. |
| --- | --- |

3.6

Principiile și propunerile tematice enunțate în cadrul strategic comun oferă bune șanse de a ajunge la „mai multă Europă” și la „o Europă mai bună”. Cu toate acestea, ele nu sunt suficiente pentru concretizarea acestor șanse. Pentru stabilirea detaliilor, anumite țări ar trebui să-și revizuiască modul în care abordează procesul de reflecție legat de programare.

| 3.7 | Pe parcursul ultimelor decenii, s-a constatat apariția unei abordări europene la scară largă, adaptabilă la nivel regional, în principal în domeniul cercetării-dezvoltării și al marilor investiții în infrastructură (în acest ultim caz, o astfel de abordare fiind inevitabilă, având în vedere natura misiunii). Strategiile UE, inclusiv cele 11 obiective tematice, sunt incomplete în ceea ce privește politicile economice sectoriale și programele multidimensionale de dezvoltare teritorială. |
| --- | --- |

3.7

Pe parcursul ultimelor decenii, s-a constatat apariția unei abordări europene la scară largă, adaptabilă la nivel regional, în principal în domeniul cercetării-dezvoltării și al marilor investiții în infrastructură (în acest ultim caz, o astfel de abordare fiind inevitabilă, având în vedere natura misiunii). Strategiile UE, inclusiv cele 11 obiective tematice, sunt incomplete în ceea ce privește politicile economice sectoriale și programele multidimensionale de dezvoltare teritorială.

| 3.8 | În viitoarea strategie de dezvoltare teritorială trebuie să se definească obiective și instrumente care să încurajeze cooperarea economică și socială la nivel macroregional, în special în domeniile următoare:






  — | conexiunea dintre infrastructurile de cercetare și inovare (cf. „domeniile de cercetare”), privilegind centrele de competențe, pentru a stabili o legătură între centrele de excelență și a dinamiza polii de dezvoltare din Europa; |
| --- | --- | --- |

3.8

În viitoarea strategie de dezvoltare teritorială trebuie să se definească obiective și instrumente care să încurajeze cooperarea economică și socială la nivel macroregional, în special în domeniile următoare:

—

conexiunea dintre infrastructurile de cercetare și inovare (cf. „domeniile de cercetare”), privilegind centrele de competențe, pentru a stabili o legătură între centrele de excelență și a dinamiza polii de dezvoltare din Europa;

| — | investiții în materie de cercetare și inovare a întreprinderilor, dezvoltarea de produse și servicii etc., internaționalizarea sistemelor de producție locale (clustere), sprijinirea formării de rețele europene; |
| --- | --- |

—

investiții în materie de cercetare și inovare a întreprinderilor, dezvoltarea de produse și servicii etc., internaționalizarea sistemelor de producție locale (clustere), sprijinirea formării de rețele europene;

| — | rețelele de infrastructură TENT-T dincolo de aspectul referitor la transporturi (gestionarea rețelelor de apă, protecția mediului, energie, sisteme de informații și telecomunicații etc.); |
| --- | --- |

—

rețelele de infrastructură TENT-T dincolo de aspectul referitor la transporturi (gestionarea rețelelor de apă, protecția mediului, energie, sisteme de informații și telecomunicații etc.);

| — | dezvoltarea rețelei instituționale și a nivelurilor macroregional și transnațional ale sistemelor de administrație publică, organizate de jos în sus etc. |
| --- | --- |

—

dezvoltarea rețelei instituționale și a nivelurilor macroregional și transnațional ale sistemelor de administrație publică, organizate de jos în sus etc.

| 3.9 | Ultimul deceniu a fost marcat, pe de o parte, de posibilitățile oferite de sistemele urbane și, pe de altă parte, de tensiunile tot mai palpabile și aproape imposibil de gestionat care s-au acumulat în aceste sisteme. |
| --- | --- |

3.9

Ultimul deceniu a fost marcat, pe de o parte, de posibilitățile oferite de sistemele urbane și, pe de altă parte, de tensiunile tot mai palpabile și aproape imposibil de gestionat care s-au acumulat în aceste sisteme.

| 3.10 | Crearea de rețele între aglomerări urbane, poli și centre de concentrare de activități foarte dezvoltate legate de noțiunea de excelență ar putea constitui bune exemple de dezvoltare dinamică și favorabilă incluziunii și în același timp durabilă. |
| --- | --- |

3.10

Crearea de rețele între aglomerări urbane, poli și centre de concentrare de activități foarte dezvoltate legate de noțiunea de excelență ar putea constitui bune exemple de dezvoltare dinamică și favorabilă incluziunii și în același timp durabilă.

| 3.11 | Prin extinderea componentelor infrastructurilor la orientările tematice impuse de integrarea politică, instituțională, economică și socială, viziunea unei Europe interconectate – care se înscrie în cadrul strategiilor macroregionale – ar putea conduce la o îmbunătățire sensibilă a eficacității la nivel macroeconomic. Această extindere nu ar intra în contradicție cu o repartizare proporțională și echitabilă a resurselor. |
| --- | --- |

3.11

Prin extinderea componentelor infrastructurilor la orientările tematice impuse de integrarea politică, instituțională, economică și socială, viziunea unei Europe interconectate – care se înscrie în cadrul strategiilor macroregionale – ar putea conduce la o îmbunătățire sensibilă a eficacității la nivel macroeconomic. Această extindere nu ar intra în contradicție cu o repartizare proporțională și echitabilă a resurselor.

| 3.12 | Într-un aviz anterior, CESE a recomandat deja definirea unui nou cadru financiar european pentru conceperea de proiecte integrate de „interes european special”. |
| --- | --- |

3.12

Într-un aviz anterior, CESE a recomandat deja definirea unui nou cadru financiar european pentru conceperea de proiecte integrate de „interes european special”.

| 3.13 | Punerea integrală în aplicare a unei comunități europene a energiei merită avută în vedere, dat fiind că, dacă va avea sprijin politic, UE ar putea vorbi la unison în forumurile mondiale și, în plus, ar putea susține mai eficient aspectele strategice, economice, sociale și de mediu. |
| --- | --- |

3.13

Punerea integrală în aplicare a unei comunități europene a energiei merită avută în vedere, dat fiind că, dacă va avea sprijin politic, UE ar putea vorbi la unison în forumurile mondiale și, în plus, ar putea susține mai eficient aspectele strategice, economice, sociale și de mediu.

| 3.14 | În absența unui progres conceptual la nivel european, definirea proiectelor de reglementare și a cadrelor financiare pentru perioada 2014-2020 va crea o nouă presiune, care va încuraja statele membre să caute soluții individuale, care deseori sunt mai puțin eficiente. |
| --- | --- |

3.14

În absența unui progres conceptual la nivel european, definirea proiectelor de reglementare și a cadrelor financiare pentru perioada 2014-2020 va crea o nouă presiune, care va încuraja statele membre să caute soluții individuale, care deseori sunt mai puțin eficiente.

| 3.15 | CESE s-ar putea dovedi la înălțimea misiunii sale dacă ar putea, având în vedere alcătuirea sa, să exprime, în cunoștință de cauză și potrivit unei metodologii detaliate, cunoașterea care reflectă relațiile dintre interesele economice, valorile sociale și criteriile care determină durabilitatea creșterii. |
| --- | --- |

3.15

CESE s-ar putea dovedi la înălțimea misiunii sale dacă ar putea, având în vedere alcătuirea sa, să exprime, în cunoștință de cauză și potrivit unei metodologii detaliate, cunoașterea care reflectă relațiile dintre interesele economice, valorile sociale și criteriile care determină durabilitatea creșterii.

4.   Alte propuneri

| 4.1 | Strategia Europa 2020, sistemul de reglementare elaborat pentru a sprijini punerea în aplicare a fondurilor de coeziune după 2014 și cadrul strategic comun dovedesc recunoașterea elementelor pe care le implică o dezvoltare integrată. |
| --- | --- |

4.1

Strategia Europa 2020, sistemul de reglementare elaborat pentru a sprijini punerea în aplicare a fondurilor de coeziune după 2014 și cadrul strategic comun dovedesc recunoașterea elementelor pe care le implică o dezvoltare integrată.

| 4.2 | Cu toate acestea, CESE consideră că în afara acestei conștientizări, concurența mondială necesită și conceperea și punerea în practică a unor programe mai concrete și mai generale. |
| --- | --- |

4.2

Cu toate acestea, CESE consideră că în afara acestei conștientizări, concurența mondială necesită și conceperea și punerea în practică a unor programe mai concrete și mai generale.

| 4.3 | Creșterea inteligentă și favorabilă incluziunii, vizată de Strategia Europa 2020, are ca principal obiectiv, la nivel macro, creșterea capacității de producție și de incluziune a Uniunii, în timp ce, la nivel micro, trebuie asigurată îmbunătățirea constantă și durabilă a calității vieții cetățenilor din Uniune, pe baza unei creșteri calitative și cantitative a gradului de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

4.3

Creșterea inteligentă și favorabilă incluziunii, vizată de Strategia Europa 2020, are ca principal obiectiv, la nivel macro, creșterea capacității de producție și de incluziune a Uniunii, în timp ce, la nivel micro, trebuie asigurată îmbunătățirea constantă și durabilă a calității vieții cetățenilor din Uniune, pe baza unei creșteri calitative și cantitative a gradului de ocupare a forței de muncă.

| 4.4 | Pentru a obține eficiență și eficacitate, planificarea utilizării resurselor europene trebuie să țină seama de faptul că există activități interconectate și interdependente, care pot fi reprezentate ca o rețea integrată specifică și multidimensională. |
| --- | --- |

4.4

Pentru a obține eficiență și eficacitate, planificarea utilizării resurselor europene trebuie să țină seama de faptul că există activități interconectate și interdependente, care pot fi reprezentate ca o rețea integrată specifică și multidimensională.

| 4.4.1 | În cazul obiectivelor transsectoriale, care pot fi considerate relevante la nivel macro și care deci influențează competitivitatea UE, trebuie să se acorde atenție organismelor aflate într-o relație de producție sau de prestare de servicii, care participă la procesul de dezvoltare sau sunt influențate direct de acesta. |
| --- | --- |

4.4.1

În cazul obiectivelor transsectoriale, care pot fi considerate relevante la nivel macro și care deci influențează competitivitatea UE, trebuie să se acorde atenție organismelor aflate într-o relație de producție sau de prestare de servicii, care participă la procesul de dezvoltare sau sunt influențate direct de acesta.

| 4.4.2 | În procesul de programare trebuie să se țină seama și de rețelele teritoriale (regionale și locale) ale actorilor (beneficiarilor) implicați în procesul respectiv, precum și de sistemul de relații dintre aceștia. |
| --- | --- |

4.4.2

În procesul de programare trebuie să se țină seama și de rețelele teritoriale (regionale și locale) ale actorilor (beneficiarilor) implicați în procesul respectiv, precum și de sistemul de relații dintre aceștia.

| 4.5 | Analiza și planificarea acestor două sisteme de interdependență și sprijinirea lor la nivelul Uniunii vor face posibilă obținerea efectului combinat de creștere inteligentă și favorabilă incluziunii. |
| --- | --- |

4.5

Analiza și planificarea acestor două sisteme de interdependență și sprijinirea lor la nivelul Uniunii vor face posibilă obținerea efectului combinat de creștere inteligentă și favorabilă incluziunii.

| 4.6 | De la încheierea precedentului deceniu până în prezent, în mare parte datorită infrastructurilor dezvoltate cu ajutorul resurselor europene, structura teritorială a proceselor de producție în Europa s-a modificat în profunzime, antrenând în regiunile cele mai puțin dezvoltate o dezvoltare a instrumentelor și a culturii de producție, reînnoirea sistemului de educație și a formării profesionale, îmbunătățirea gradului de ocupare a forței de muncă și creșterea veniturilor și a consumului. |
| --- | --- |

4.6

De la încheierea precedentului deceniu până în prezent, în mare parte datorită infrastructurilor dezvoltate cu ajutorul resurselor europene, structura teritorială a proceselor de producție în Europa s-a modificat în profunzime, antrenând în regiunile cele mai puțin dezvoltate o dezvoltare a instrumentelor și a culturii de producție, reînnoirea sistemului de educație și a formării profesionale, îmbunătățirea gradului de ocupare a forței de muncă și creșterea veniturilor și a consumului.

| 4.7 | Configurarea structurii spațiale a economiei este determinată de condițiile care pot fi asigurate la nivelul micro; aceste condiții sunt strâns legate de criteriul „durabilității” definit în Strategie. |
| --- | --- |

4.7

Configurarea structurii spațiale a economiei este determinată de condițiile care pot fi asigurate la nivelul micro; aceste condiții sunt strâns legate de criteriul „durabilității” definit în Strategie.

| 4.8 | Anumiți factori sunt determinanți, în special calificarea și vârsta forței de muncă, formarea profesională, nivelul general de cultură a muncii, creșterea numărului de locuri de muncă și calitatea serviciilor. Starea se sănătate a populației locale, calitatea mediul și, desigur, nivelul de dezvoltare a infrastructurilor comerciale și materiale, precum și a sistemelor logistice sunt factori importanți. |
| --- | --- |

4.8

Anumiți factori sunt determinanți, în special calificarea și vârsta forței de muncă, formarea profesională, nivelul general de cultură a muncii, creșterea numărului de locuri de muncă și calitatea serviciilor. Starea se sănătate a populației locale, calitatea mediul și, desigur, nivelul de dezvoltare a infrastructurilor comerciale și materiale, precum și a sistemelor logistice sunt factori importanți.

| 4.9 | Competitivitatea Europei depinde în mare parte de o astfel de evoluție coordonată, capabilă să conecteze nivelul micro- și cel macroeconomic. |
| --- | --- |

4.9

Competitivitatea Europei depinde în mare parte de o astfel de evoluție coordonată, capabilă să conecteze nivelul micro- și cel macroeconomic.

| 4.10 | Reorientarea resurselor poate fi justificată, cu condiția ca acestea să fie utilizate eficient și rațional, deoarece:






  — | în primul rând: se poate demonstra că investițiile care au la bază bugetul UE antrenează la nivel macroeconomic o creștere superioară mediei rezultatelor financiare și a performanțelor economice ale Uniunii, datorită transferurilor tehnologice avansate, ponderii importante a importurilor în investiții, forței de muncă calificate, aportului unei infrastructuri mai puțin costisitoare și unor investiții care beneficiază de sprijin financiar și se suprapun unei infrastructuri moderne; |
| --- | --- | --- |

4.10

Reorientarea resurselor poate fi justificată, cu condiția ca acestea să fie utilizate eficient și rațional, deoarece:

—

în primul rând: se poate demonstra că investițiile care au la bază bugetul UE antrenează la nivel macroeconomic o creștere superioară mediei rezultatelor financiare și a performanțelor economice ale Uniunii, datorită transferurilor tehnologice avansate, ponderii importante a importurilor în investiții, forței de muncă calificate, aportului unei infrastructuri mai puțin costisitoare și unor investiții care beneficiază de sprijin financiar și se suprapun unei infrastructuri moderne;

| — | în al doilea rând: extinderea pieței interne, libera circulație a serviciilor, difuzarea activităților pe scară largă, creșterea bazei de cunoștințe au în sine o contribuție considerabilă la activitățile de inovare și favorizează recuperarea decalajelor; |
| --- | --- |

—

în al doilea rând: extinderea pieței interne, libera circulație a serviciilor, difuzarea activităților pe scară largă, creșterea bazei de cunoștințe au în sine o contribuție considerabilă la activitățile de inovare și favorizează recuperarea decalajelor;

| — | în al treilea rând: la nivel microeconomic, ajutoarele financiare care pot fi obținute grație fondurilor structurale semnifică, în special pentru sectorul IMM-urilor, fie o piață, fie accesul pe piață, fie o resursă de dezvoltare și, astfel, o extindere a pieței forței de muncă; |
| --- | --- |

—

în al treilea rând: la nivel microeconomic, ajutoarele financiare care pot fi obținute grație fondurilor structurale semnifică, în special pentru sectorul IMM-urilor, fie o piață, fie accesul pe piață, fie o resursă de dezvoltare și, astfel, o extindere a pieței forței de muncă;

| — | în al patrulea rând: efectul posibil este considerabil, deoarece este vorba de integrare și de recuperarea decalajelor, de care pot beneficia grupurile sociale cele mai defavorizate, excluse în diverse moduri de pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

—

în al patrulea rând: efectul posibil este considerabil, deoarece este vorba de integrare și de recuperarea decalajelor, de care pot beneficia grupurile sociale cele mai defavorizate, excluse în diverse moduri de pe piața forței de muncă.

| 4.11 | Se admite în general că, în ceea ce privește ajutorul european acordat sectoarelor economice, acesta (în special atunci când ia forma subvențiilor) se dovedește cel mai necesar în cazul activităților cu caracter inovator desfășurate de întreprinderile mici și în domenii industriale în declin, care suferă mutații structurale. În interesul unei creșteri inteligente și totodată favorabile incluziunii sau al recuperării decalajelor, atunci când este vorba de rețele de producție, noțiunea de „întreprindere” ar putea, în anumite regiuni și localități cu un ritm de dezvoltate mai lent, să necesite extinderea sprijinului acordat IMM-urilor. |
| --- | --- |

4.11

Se admite în general că, în ceea ce privește ajutorul european acordat sectoarelor economice, acesta (în special atunci când ia forma subvențiilor) se dovedește cel mai necesar în cazul activităților cu caracter inovator desfășurate de întreprinderile mici și în domenii industriale în declin, care suferă mutații structurale. În interesul unei creșteri inteligente și totodată favorabile incluziunii sau al recuperării decalajelor, atunci când este vorba de rețele de producție, noțiunea de „întreprindere” ar putea, în anumite regiuni și localități cu un ritm de dezvoltate mai lent, să necesite extinderea sprijinului acordat IMM-urilor.

| 4.12 | În cazul lanțurilor de inovare, al clusterelor și al sistemelor de producție locale, a căror funcționare este absolut satisfăcătoare, se poate pune întrebarea dacă nu s-ar putea avea în vedere asigurarea unei mai mari flexibilități, pe de o parte, pentru marile întreprinderi bine înrădăcinate într-o anumită regiune și, pe de altă parte, pentru furnizori, oferindu-le o finanțare diversificată și combinată. |
| --- | --- |

4.12

În cazul lanțurilor de inovare, al clusterelor și al sistemelor de producție locale, a căror funcționare este absolut satisfăcătoare, se poate pune întrebarea dacă nu s-ar putea avea în vedere asigurarea unei mai mari flexibilități, pe de o parte, pentru marile întreprinderi bine înrădăcinate într-o anumită regiune și, pe de altă parte, pentru furnizori, oferindu-le o finanțare diversificată și combinată.

| 4.13 | Elaborarea strategiilor multidimensionale poate fi ilustrată de domeniul sănătății. Rețeaua legată de industria sănătății se întinde de la sănătate și educația de mediu, trecând prin formare până la diferite sectoare de producție conexe, cu participarea sectorului de mediu, sectorului sănătății, turismului medical, cercetării biologice, fabricării de echipamente și învățământului superior asociat, parcurilor industriale și de inovare, precum și a IMM-urile care activează în domeniu; în același timp, toate aceste domenii interacționează cu astfel de rețele. În acest context, economia vârstei a treia joacă un rol tot mai important. |
| --- | --- |

4.13

Elaborarea strategiilor multidimensionale poate fi ilustrată de domeniul sănătății. Rețeaua legată de industria sănătății se întinde de la sănătate și educația de mediu, trecând prin formare până la diferite sectoare de producție conexe, cu participarea sectorului de mediu, sectorului sănătății, turismului medical, cercetării biologice, fabricării de echipamente și învățământului superior asociat, parcurilor industriale și de inovare, precum și a IMM-urile care activează în domeniu; în același timp, toate aceste domenii interacționează cu astfel de rețele. În acest context, economia vârstei a treia joacă un rol tot mai important.

| 4.14 | CESE a analizat, în mai multe studii, importanța economiei sociale ca factor determinant al politicii de creștere favorabile incluziunii. |
| --- | --- |

4.14

CESE a analizat, în mai multe studii, importanța economiei sociale ca factor determinant al politicii de creștere favorabile incluziunii.

| 4.15 | Interacțiunea economică și financiară dintre activitățile care se pot desfășura în rețele de tipul celor citate ar putea avea efecte semnificative asupra restructurării bugetelor statelor membre, ceea ce ar conduce apoi la modificarea abordării și atitudinii societății. |
| --- | --- |

4.15

Interacțiunea economică și financiară dintre activitățile care se pot desfășura în rețele de tipul celor citate ar putea avea efecte semnificative asupra restructurării bugetelor statelor membre, ceea ce ar conduce apoi la modificarea abordării și atitudinii societății.

| 4.16 | Abordarea macroregională a dezvoltării ar consolida restructurarea teritorială europeană policentrică, ceea ce ar permite accelerarea, pe de o parte, a necesarei concentrări a activităților și, pe de altă parte, diviziunea muncii în cadrul rețelei, prin valorificarea diverselor contexte locale, ceea ce ar sluji idealului durabilității. |
| --- | --- |

4.16

Abordarea macroregională a dezvoltării ar consolida restructurarea teritorială europeană policentrică, ceea ce ar permite accelerarea, pe de o parte, a necesarei concentrări a activităților și, pe de altă parte, diviziunea muncii în cadrul rețelei, prin valorificarea diverselor contexte locale, ceea ce ar sluji idealului durabilității.

Bruxelles, 19 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/6

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Un cadru pentru publicitatea destinată tinerilor și copiilor” (aviz din proprie inițiativă)

2012/C 351/02

Raportor: dl Jorge PEGADO LIZ

La 14 iulie 2011, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

Un cadru pentru publicitatea destinată tinerilor și copiilor

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 30 august 2012.

În cea de-a 483-a sesiune plenară, care a avut loc la 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 18 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 130 voturi pentru și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Obiectivul prezentului aviz este acela de a contribui la informare, la dezbaterea și la eventuala aprofundare, la nivelul UE, a măsurilor (cu sau fără caracter legislativ) de protecție a tinerilor și copiilor în fața unui anumit tip de publicitate care fie se folosește în mod abuziv de copii în reclamele sale, fie li se adresează în mod nociv sau îi expune în orice fel unor mesaje dăunătoare pentru buna lor dezvoltare fizică, mentală și morală. |
| --- | --- |

1.1

Obiectivul prezentului aviz este acela de a contribui la informare, la dezbaterea și la eventuala aprofundare, la nivelul UE, a măsurilor (cu sau fără caracter legislativ) de protecție a tinerilor și copiilor în fața unui anumit tip de publicitate care fie se folosește în mod abuziv de copii în reclamele sale, fie li se adresează în mod nociv sau îi expune în orice fel unor mesaje dăunătoare pentru buna lor dezvoltare fizică, mentală și morală.

| 1.2 | Este în joc protecția drepturilor fundamentale ale copiilor în UE, așa cum au fost definite în Convenția Națiunilor Unite, la articolul 24 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și la articolul 3 alineatul (3) din TUE. Aceste drepturi au fost interpretate corespunzător în Comunicarea Comisiei „Către o strategie UE privind drepturile copilului” [COM(2006) 367 final], în „Programul multianual privind protecția copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare” [COM(2008) 106 final] (1) și în „Agenda UE pentru drepturile copilului” [COM(2011) 60 final]. |
| --- | --- |

1.2

Este în joc protecția drepturilor fundamentale ale copiilor în UE, așa cum au fost definite în Convenția Națiunilor Unite, la articolul 24 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și la articolul 3 alineatul (3) din TUE. Aceste drepturi au fost interpretate corespunzător în Comunicarea Comisiei „Către o strategie UE privind drepturile copilului” [COM(2006) 367 final], în „Programul multianual privind protecția copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare” [COM(2008) 106 final] (1) și în „Agenda UE pentru drepturile copilului” [COM(2011) 60 final].

| 1.3 | Publicitatea care se folosește în mod abuziv de copii, în scopuri fără nicio legătură cu aspectele care îi privesc în mod direct, lezează demnitatea umană, atentează la integritatea fizică și mentală a acestor copii și trebuie interzisă. |
| --- | --- |

1.3

Publicitatea care se folosește în mod abuziv de copii, în scopuri fără nicio legătură cu aspectele care îi privesc în mod direct, lezează demnitatea umană, atentează la integritatea fizică și mentală a acestor copii și trebuie interzisă.

| 1.4 | Publicitatea adresată copiilor implică riscuri suplimentare în funcție de grupa de vârstă vizată, cu consecințe dăunătoare asupra sănătății fizice, psihice și morale. Printre consecințele deosebit de grave se numără incitarea la un consum excesiv, care duce la îndatorare, și consumul de produse alimentare sau de alt tip care se dovedesc nocive sau periculoase pentru sănătatea fizică și mentală. |
| --- | --- |

1.4

Publicitatea adresată copiilor implică riscuri suplimentare în funcție de grupa de vârstă vizată, cu consecințe dăunătoare asupra sănătății fizice, psihice și morale. Printre consecințele deosebit de grave se numără incitarea la un consum excesiv, care duce la îndatorare, și consumul de produse alimentare sau de alt tip care se dovedesc nocive sau periculoase pentru sănătatea fizică și mentală.

| 1.5 | În general, un anumit tip de publicitate, prin conținuturile sale deosebit de violente, rasiste, xenofobe, erotice sau pornografice, afectează – uneori ireversibil – dezvoltarea fizică, psihică, morală și civică a copiilor, provocând comportamente violente și sexualizarea timpurie la copii. |
| --- | --- |

1.5

În general, un anumit tip de publicitate, prin conținuturile sale deosebit de violente, rasiste, xenofobe, erotice sau pornografice, afectează – uneori ireversibil – dezvoltarea fizică, psihică, morală și civică a copiilor, provocând comportamente violente și sexualizarea timpurie la copii.

| 1.6 | CESE consideră că aceste chestiuni trebuie analizate în profunzime și reglementate la nivel comunitar, în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității, nu numai pentru că este în joc garantarea efectivă a protecției drepturilor fundamentale, ci și pentru că diversitatea reglementărilor naționale pune în pericol buna funcționare a pieței interne. În acest sens, Comitetul recomandă adoptarea la nivelul UE, cu caracter general, a unei vârste minime pentru publicitatea adresată în mod specific copiilor. |
| --- | --- |

1.6

CESE consideră că aceste chestiuni trebuie analizate în profunzime și reglementate la nivel comunitar, în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității, nu numai pentru că este în joc garantarea efectivă a protecției drepturilor fundamentale, ci și pentru că diversitatea reglementărilor naționale pune în pericol buna funcționare a pieței interne. În acest sens, Comitetul recomandă adoptarea la nivelul UE, cu caracter general, a unei vârste minime pentru publicitatea adresată în mod specific copiilor.

| 1.7 | CESE crede că trebuie să se pună un accent special pe dezvoltarea capacităților, informarea și formarea copiilor, încă de la cea mai fragedă vârstă, cu privire la utilizarea corectă a tehnologiilor informației și la interpretarea mesajelor publicitare; aceste materii ar trebui incluse în programele școlare de la toate nivelurile. De asemenea, părinții ar trebui să aibă capacitatea de a-și ajuta copiii în interpretarea mesajelor publicitare. |
| --- | --- |

1.7

CESE crede că trebuie să se pună un accent special pe dezvoltarea capacităților, informarea și formarea copiilor, încă de la cea mai fragedă vârstă, cu privire la utilizarea corectă a tehnologiilor informației și la interpretarea mesajelor publicitare; aceste materii ar trebui incluse în programele școlare de la toate nivelurile. De asemenea, părinții ar trebui să aibă capacitatea de a-și ajuta copiii în interpretarea mesajelor publicitare.

| 1.8 | CESE este de părere că cetățenii în general și în special familiile și profesorii ar trebui să fie de asemenea informați și formați pentru a-și putea îndeplini mai bine funcția de ocrotire a copiilor. |
| --- | --- |

1.8

CESE este de părere că cetățenii în general și în special familiile și profesorii ar trebui să fie de asemenea informați și formați pentru a-și putea îndeplini mai bine funcția de ocrotire a copiilor.

| 1.9 | CESE face apel la agențiile de publicitate și la sponsori ca, în cadrul inițiativelor de autoreglementare și coreglementare – care au fost deja adoptate și care urmează să fie promovate –, să adopte și să aplice cele mai înalte niveluri de protecție a drepturilor copilului și să se asigure că sunt respectate. |
| --- | --- |

1.9

CESE face apel la agențiile de publicitate și la sponsori ca, în cadrul inițiativelor de autoreglementare și coreglementare – care au fost deja adoptate și care urmează să fie promovate –, să adopte și să aplice cele mai înalte niveluri de protecție a drepturilor copilului și să se asigure că sunt respectate.

| 1.10 | CESE consideră că cadrul juridic comunitar nu se ridică la înălțimea necesităților actuale de protecție a drepturilor copiilor în ce privește comunicările comerciale (în special cele transmise prin intermediul mijloacelor de comunicare audiovizuale, al internetului și al rețelelor sociale) și solicită Comisiei să analizeze de urgență necesitatea adoptării unor măsuri mai restrictive, cu caracter transversal, care să garanteze efectiv respectarea acestor drepturi. |
| --- | --- |

1.10

CESE consideră că cadrul juridic comunitar nu se ridică la înălțimea necesităților actuale de protecție a drepturilor copiilor în ce privește comunicările comerciale (în special cele transmise prin intermediul mijloacelor de comunicare audiovizuale, al internetului și al rețelelor sociale) și solicită Comisiei să analizeze de urgență necesitatea adoptării unor măsuri mai restrictive, cu caracter transversal, care să garanteze efectiv respectarea acestor drepturi.

| 1.11 | CESE face apel la Parlamentul European și la parlamentele naționale să-și continue cu hotărâre tradiția de apărare a drepturilor copiilor în acest domeniu special. |
| --- | --- |

1.11

CESE face apel la Parlamentul European și la parlamentele naționale să-și continue cu hotărâre tradiția de apărare a drepturilor copiilor în acest domeniu special.

2.   Impactul publicității asupra copiilor

| 2.1 | CESE susține o economie socială de piață, reglementată în mod adecvat, astfel încât să promoveze o concurență sănătoasă și loială și un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, în vederea realizării unei piețe interne ca instrument de îmbunătățire a condițiilor de viață și de muncă ale europenilor, cu respectarea valorilor demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept și drepturilor omului. |
| --- | --- |

2.1

CESE susține o economie socială de piață, reglementată în mod adecvat, astfel încât să promoveze o concurență sănătoasă și loială și un nivel ridicat de protecție a consumatorilor, în vederea realizării unei piețe interne ca instrument de îmbunătățire a condițiilor de viață și de muncă ale europenilor, cu respectarea valorilor demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept și drepturilor omului.

| 2.2 | În acest context, CESE recunoaște că publicitatea, în toate formele sale, joacă un rol foarte important, bine rezumat de International Advertising Association (IAA), în special de „diseminare a inovării, încurajare a creativității și a divertismentului, stimulare a concurenței și extindere a posibilităților de alegere”. De asemenea, CESE recunoaște că publicitatea are o importantă funcție de informare și clarificare pentru consumatori, care constituie motivul existenței sale și temeiul reglementării sale la nivelul UE. |
| --- | --- |

2.2

În acest context, CESE recunoaște că publicitatea, în toate formele sale, joacă un rol foarte important, bine rezumat de International Advertising Association (IAA), în special de „diseminare a inovării, încurajare a creativității și a divertismentului, stimulare a concurenței și extindere a posibilităților de alegere”. De asemenea, CESE recunoaște că publicitatea are o importantă funcție de informare și clarificare pentru consumatori, care constituie motivul existenței sale și temeiul reglementării sale la nivelul UE.

| 2.3 | Ar fi firesc ca o parte a unui aviz de această natură și cu un asemenea obiectiv să fie consacrată tematicii generale a influenței mass-mediei, în special a televiziunii, a internetului și a rețelelor sociale, care constituie cele mai importante vehicule ale mesajelor publicitare pentru tineri și copii, atât în calitate de utilizatori, cât și de simpli spectatori pasivi. De asemenea, ar fi utilă o analiză a diferitelor comportamente ale copiilor față de mijloacele de comunicare socială, în funcție de vârstă și de mediul social din care provin, incluzând aici cunoscutul fenomen al alegerii „eroilor” și a „modelelor sociale de comportament” sau a „stilurilor de viață” ca elemente definitorii ale personalității, exploatate de metodele publicitare (2). Totuși, din cauza spațiului limitat se vor considera cunoscute și acceptate toate aspectele legate de această temă, în special în ce privește rolul jucat de mijloacele de comunicare sus-menționate în informarea, formarea, educația și divertismentul tinerilor și timpul pe care aceștia li-l acordă, unele dintre aceste aspecte făcând obiectul altor avize ale CESE, deja elaborate sau în curs de elaborare (3). |
| --- | --- |

2.3

Ar fi firesc ca o parte a unui aviz de această natură și cu un asemenea obiectiv să fie consacrată tematicii generale a influenței mass-mediei, în special a televiziunii, a internetului și a rețelelor sociale, care constituie cele mai importante vehicule ale mesajelor publicitare pentru tineri și copii, atât în calitate de utilizatori, cât și de simpli spectatori pasivi. De asemenea, ar fi utilă o analiză a diferitelor comportamente ale copiilor față de mijloacele de comunicare socială, în funcție de vârstă și de mediul social din care provin, incluzând aici cunoscutul fenomen al alegerii „eroilor” și a „modelelor sociale de comportament” sau a „stilurilor de viață” ca elemente definitorii ale personalității, exploatate de metodele publicitare (2). Totuși, din cauza spațiului limitat se vor considera cunoscute și acceptate toate aspectele legate de această temă, în special în ce privește rolul jucat de mijloacele de comunicare sus-menționate în informarea, formarea, educația și divertismentul tinerilor și timpul pe care aceștia li-l acordă, unele dintre aceste aspecte făcând obiectul altor avize ale CESE, deja elaborate sau în curs de elaborare (3).

3.   Publicitatea care utilizează copiii ca vehicul al mesajului său comercial în toate formele acestuia

| 3.1 | În ce privește publicitatea care utilizează copiii, trebuie subliniate aspectele legate de demnitatea umană și de drepturile copilului, consacrate în diverse convenții internaționale și la nivelul Uniunii Europene, printre care se pot sublinia dispozițiile Cartei drepturilor fundamentale – articolele 1 și 2 litera (c) și în special articolele 24 și 32. |
| --- | --- |

3.1

În ce privește publicitatea care utilizează copiii, trebuie subliniate aspectele legate de demnitatea umană și de drepturile copilului, consacrate în diverse convenții internaționale și la nivelul Uniunii Europene, printre care se pot sublinia dispozițiile Cartei drepturilor fundamentale – articolele 1 și 2 litera (c) și în special articolele 24 și 32.

| 3.2 | CESE consideră necesară o armonizare la nivelul UE, în sensul introducerii unei interdicții generale cu privire la publicitatea care utilizează imaginea copiilor în mod necorespunzător și abuziv, în domenii care nu au o legătură directă cu copiii. |
| --- | --- |

3.2

CESE consideră necesară o armonizare la nivelul UE, în sensul introducerii unei interdicții generale cu privire la publicitatea care utilizează imaginea copiilor în mod necorespunzător și abuziv, în domenii care nu au o legătură directă cu copiii.

4.   Publicitatea adresată în mod special copiilor

| 4.1 | Până la o anumită vârstă, copiii nu filtrează mesajele publicitare, mai ales atunci când acestea sunt excesive și marcate de repetarea la nesfârșit a aceluiași anunț, motiv pentru care tind să le considere pe toate adevărate, putând fi convinși să devină consumatori dependenți. Acest efect este cu atât mai puternic cu cât este mai defavorizat mediul socioeconomic din care provine copilul. Nici mesajele și avertismentele incluse în reclame nu sunt înțelese de copii și nu pot fi considerate un factor preventiv sau disuasiv. |
| --- | --- |

4.1

Până la o anumită vârstă, copiii nu filtrează mesajele publicitare, mai ales atunci când acestea sunt excesive și marcate de repetarea la nesfârșit a aceluiași anunț, motiv pentru care tind să le considere pe toate adevărate, putând fi convinși să devină consumatori dependenți. Acest efect este cu atât mai puternic cu cât este mai defavorizat mediul socioeconomic din care provine copilul. Nici mesajele și avertismentele incluse în reclame nu sunt înțelese de copii și nu pot fi considerate un factor preventiv sau disuasiv.

| 4.2 | Pe de altă parte, percepția publicității diferă în funcție de grupa de vârstă. Până la vârsta de cinci ani, copiii sunt incapabili să perceapă diferențele dintre emisiunile programate și anunțurile publicitare și, chiar și după această vârstă, nu pot recunoaște funcția persuasivă a publicității. Această capacitate nu se dezvoltă decât în jurul vârstei de opt ani, și nici atunci la toți copiii; chiar și așa, aceasta nu înseamnă că pot deja distinge faptul că mesajele sunt tendențioase, accentuând aspectele pozitive ale produsului în cauză și trecându-le cu vederea pe cele negative. |
| --- | --- |

4.2

Pe de altă parte, percepția publicității diferă în funcție de grupa de vârstă. Până la vârsta de cinci ani, copiii sunt incapabili să perceapă diferențele dintre emisiunile programate și anunțurile publicitare și, chiar și după această vârstă, nu pot recunoaște funcția persuasivă a publicității. Această capacitate nu se dezvoltă decât în jurul vârstei de opt ani, și nici atunci la toți copiii; chiar și așa, aceasta nu înseamnă că pot deja distinge faptul că mesajele sunt tendențioase, accentuând aspectele pozitive ale produsului în cauză și trecându-le cu vederea pe cele negative.

| 4.3 | Atunci când copiii mai mari privesc publicitatea ca pe un factor de divertisment, impactul acesteia este mai puternic, iar capacitatea lor mai bună de procesare a mesajelor publicitare nu îi face în mod necesar imuni la publicitate și la scopurile acesteia, deoarece există și alte tehnici de convingere, mai sofisticate și la fel de eficiente, care le pot influența comportamentul. |
| --- | --- |

4.3

Atunci când copiii mai mari privesc publicitatea ca pe un factor de divertisment, impactul acesteia este mai puternic, iar capacitatea lor mai bună de procesare a mesajelor publicitare nu îi face în mod necesar imuni la publicitate și la scopurile acesteia, deoarece există și alte tehnici de convingere, mai sofisticate și la fel de eficiente, care le pot influența comportamentul.

| 4.4 | Dezvoltarea competențelor cognitive și interpretative cu ajutorul programelor de educație mediatică are un impact pozitiv în ceea ce privește interacțiunea cu publicitatea. Totuși, un nivel superior de competență mediatică și o mai bună înțelegere a mecanismelor și efectelor publicității, atât la părinți, cât și la copii, nu constituie o soluție generală pentru combaterea efectelor nocive ale publicității destinate copiilor. Este esențială pregătirea copiilor pentru viitorul lor rol de consumatori, mizându-se pe competența mediatică și pe dezvoltarea capacităților de la cea mai fragedă vârstă. Aceasta nu rezolvă însă imediat problema impactului pe care îl are dimensiunea excesivă și repetitivă a reclamelor, și este posibil să nu ajungă la toți copiii, îndeosebi la cei provenind din medii socioeconomice defavorizate, care sunt afectați cel mai mult de efectele nocive ale publicității. |
| --- | --- |

4.4

Dezvoltarea competențelor cognitive și interpretative cu ajutorul programelor de educație mediatică are un impact pozitiv în ceea ce privește interacțiunea cu publicitatea. Totuși, un nivel superior de competență mediatică și o mai bună înțelegere a mecanismelor și efectelor publicității, atât la părinți, cât și la copii, nu constituie o soluție generală pentru combaterea efectelor nocive ale publicității destinate copiilor. Este esențială pregătirea copiilor pentru viitorul lor rol de consumatori, mizându-se pe competența mediatică și pe dezvoltarea capacităților de la cea mai fragedă vârstă. Aceasta nu rezolvă însă imediat problema impactului pe care îl are dimensiunea excesivă și repetitivă a reclamelor, și este posibil să nu ajungă la toți copiii, îndeosebi la cei provenind din medii socioeconomice defavorizate, care sunt afectați cel mai mult de efectele nocive ale publicității.

| 4.5 | Studiile demonstrează că rolul mediator al familiei este important în atenuarea efectelor publicității. Cu toate acestea, tot mai adesea copiii, chiar și cei de vârstă fragedă, au acces la televizor și internet în camera proprie, ceea ce transformă această îndeletnicire într-o activitate solitară și necontrolată. Alt factor care sporește expunerea copiilor la anunțurile publicitare și la tehnicile de marketing este prezența crescândă a internetului în obiceiurile zilnice ale celor mai tineri. După cum se menționează, pe bună dreptate, în proiectul de raport al PE în curs de elaborare, „internetul este prietenul copiilor, de multe ori mai mult decât familia, școala și amicii” (4). Studii recente, cum ar fi Kids Online, arată că 38 % dintre copiii cu vârsta între 9 și 12 ani au deja un profil online, iar acest procent crește la 78 % în cazul copiilor cu vârsta între 13 și 16 ani. Multe mărci de jocuri și jucării au site-uri internet unde copiii se pot juca și amuza online, constituind în același timp ținta strategiilor de convingere și de fidelizare ale mărcilor respective. |
| --- | --- |

4.5

Studiile demonstrează că rolul mediator al familiei este important în atenuarea efectelor publicității. Cu toate acestea, tot mai adesea copiii, chiar și cei de vârstă fragedă, au acces la televizor și internet în camera proprie, ceea ce transformă această îndeletnicire într-o activitate solitară și necontrolată. Alt factor care sporește expunerea copiilor la anunțurile publicitare și la tehnicile de marketing este prezența crescândă a internetului în obiceiurile zilnice ale celor mai tineri. După cum se menționează, pe bună dreptate, în proiectul de raport al PE în curs de elaborare, „internetul este prietenul copiilor, de multe ori mai mult decât familia, școala și amicii” (4). Studii recente, cum ar fi Kids Online, arată că 38 % dintre copiii cu vârsta între 9 și 12 ani au deja un profil online, iar acest procent crește la 78 % în cazul copiilor cu vârsta între 13 și 16 ani. Multe mărci de jocuri și jucării au site-uri internet unde copiii se pot juca și amuza online, constituind în același timp ținta strategiilor de convingere și de fidelizare ale mărcilor respective.

| 4.6 | Referitor în special la incitarea la consum excesiv, care duce la supraîndatorare, unele mesajele comerciale adresate copiilor pot stimula obiceiuri de consum marcate de exces, dând naștere unor dorințe artificiale care nu corespund necesităților reale și creând un concept fals de „fericire”. Statisticile arată că 54 % dintre adolescenți se simt supuși presiunii de a cumpăra anumite produse numai pentru că prietenii lor le au – cu alte cuvinte, consumul devine în cele din urmă un factor de incluziune socială. |
| --- | --- |

4.6

Referitor în special la incitarea la consum excesiv, care duce la supraîndatorare, unele mesajele comerciale adresate copiilor pot stimula obiceiuri de consum marcate de exces, dând naștere unor dorințe artificiale care nu corespund necesităților reale și creând un concept fals de „fericire”. Statisticile arată că 54 % dintre adolescenți se simt supuși presiunii de a cumpăra anumite produse numai pentru că prietenii lor le au – cu alte cuvinte, consumul devine în cele din urmă un factor de incluziune socială.

| 4.7 | Există o relație cauzală între expunerea la anumite reclame și cererile adresate părinților de a cumpăra anumite produse. Conflictele familiale legate de expunerea la publicitate și cererile de cumpărare apar în toate familiile, dar mai ales în cele de condiție socioeconomică inferioară, ai căror copii petrec mai mult timp în fața televizorului. Din cauza lipsei de mijloace financiare sau a capacității reduse de dialog, familiile cu venituri scăzute sfârșesc prin a fi afectate în mai mare măsură de publicitate. |
| --- | --- |

4.7

Există o relație cauzală între expunerea la anumite reclame și cererile adresate părinților de a cumpăra anumite produse. Conflictele familiale legate de expunerea la publicitate și cererile de cumpărare apar în toate familiile, dar mai ales în cele de condiție socioeconomică inferioară, ai căror copii petrec mai mult timp în fața televizorului. Din cauza lipsei de mijloace financiare sau a capacității reduse de dialog, familiile cu venituri scăzute sfârșesc prin a fi afectate în mai mare măsură de publicitate.

| 4.8 | Consumismul stimulat de publicitate are de asemenea ca efect adeziunea în număr mare a tinerilor și copiilor la anumite mărci, creând situații problematice pentru cei care nu au acces la acestea. Una dintre aceste situații este „hărțuirea prin marcă”(brand bullying) în mediul școlar, care îi afectează grav pe copiii care nu folosesc anumite mărci și pot genera comportamente deviante sau situații de mare nefericire personală, împingându-i uneori spre excludere, violență și suferință; acestea pot duce la rândul lor la intrarea în mediul infracțional, prin intermediul furtului. |
| --- | --- |

4.8

Consumismul stimulat de publicitate are de asemenea ca efect adeziunea în număr mare a tinerilor și copiilor la anumite mărci, creând situații problematice pentru cei care nu au acces la acestea. Una dintre aceste situații este „hărțuirea prin marcă”(brand bullying) în mediul școlar, care îi afectează grav pe copiii care nu folosesc anumite mărci și pot genera comportamente deviante sau situații de mare nefericire personală, împingându-i uneori spre excludere, violență și suferință; acestea pot duce la rândul lor la intrarea în mediul infracțional, prin intermediul furtului.

| 4.9 | Referitor la publicitatea care incită la consumul de produse alimentare nesănătoase sau de alt tip care sunt nocive sau periculoase pentru sănătatea fizică și mentală, trebuie subliniată influența copiilor în deciziile de cumpărare a alimentelor, în special în preferința pentru mâncărurile semipreparate sau pentru cele de tip fast food. Incitarea la obiceiuri alimentare nesănătoase reprezintă o constantă în publicitatea adresată copiilor. Obezitatea infantilă constituie deja o problemă enormă. Potrivit organizației Consumers International, la nivel mondial, unul din 10 copii este supraponderal sau obez; în prezent sunt înregistrați 22 de milioane de copii supraponderali sub vârsta de 5 ani, cauza principală a acestui fenomen fiind consumul de produse ultraprelucrate, bogate în zahăr și grăsimi. |
| --- | --- |

4.9

Referitor la publicitatea care incită la consumul de produse alimentare nesănătoase sau de alt tip care sunt nocive sau periculoase pentru sănătatea fizică și mentală, trebuie subliniată influența copiilor în deciziile de cumpărare a alimentelor, în special în preferința pentru mâncărurile semipreparate sau pentru cele de tip fast food. Incitarea la obiceiuri alimentare nesănătoase reprezintă o constantă în publicitatea adresată copiilor. Obezitatea infantilă constituie deja o problemă enormă. Potrivit organizației Consumers International, la nivel mondial, unul din 10 copii este supraponderal sau obez; în prezent sunt înregistrați 22 de milioane de copii supraponderali sub vârsta de 5 ani, cauza principală a acestui fenomen fiind consumul de produse ultraprelucrate, bogate în zahăr și grăsimi.

| 4.10 | Cifrele ce indică expunerea copiilor la anunțurile publicitare referitoare la alimente sunt ridicate, în special în timpul emisiunilor pentru copii, și sunt în creștere continuă, dată fiind utilizarea din ce în ce mai frecventă de către copii a canalelor de televiziune, a internetului și a rețelelor sociale. Pe de altă parte, caracteristicile reclamelor s-au schimbat, prin introducerea unor tehnici mai sofisticate de marketing al produselor, care le sporesc puterea de convingere (5). |
| --- | --- |

4.10

Cifrele ce indică expunerea copiilor la anunțurile publicitare referitoare la alimente sunt ridicate, în special în timpul emisiunilor pentru copii, și sunt în creștere continuă, dată fiind utilizarea din ce în ce mai frecventă de către copii a canalelor de televiziune, a internetului și a rețelelor sociale. Pe de altă parte, caracteristicile reclamelor s-au schimbat, prin introducerea unor tehnici mai sofisticate de marketing al produselor, care le sporesc puterea de convingere (5).

| 4.11 | Publicitatea poate avea consecințe și la nivelul tulburărilor de alimentație, cum ar fi anorexia sau bulimia. Copiii și adolescenții sunt expuși la modelul de corp și la imaginea personală a tinerilor care figurează în reclame. Frecvența unui tip de corp slab la tineri, în special la fete, accentuează un ideal de frumusețe care încurajează comportamente alimentare care le pot pune viața în pericol. |
| --- | --- |

4.11

Publicitatea poate avea consecințe și la nivelul tulburărilor de alimentație, cum ar fi anorexia sau bulimia. Copiii și adolescenții sunt expuși la modelul de corp și la imaginea personală a tinerilor care figurează în reclame. Frecvența unui tip de corp slab la tineri, în special la fete, accentuează un ideal de frumusețe care încurajează comportamente alimentare care le pot pune viața în pericol.

| 4.12 | Asociația psihologilor nord-americani consideră chiar că publicitatea adresată copiilor cu vârsta mai mică de opt ani ar trebui limitată (sau interzisă), având în vedere incapacitatea acestora de a înțelege scopurile persuasive ale reclamelor. Această interdicție vizează limitarea consecințelor negative ale publicității în ceea ce privește promovarea obiceiurilor alimentare nesănătoase, declanșarea conflictelor între părinți și copii ca urmare a cererilor de cumpărare a produselor prezentate în reclame și expunerea la violență (6). |
| --- | --- |

4.12

Asociația psihologilor nord-americani consideră chiar că publicitatea adresată copiilor cu vârsta mai mică de opt ani ar trebui limitată (sau interzisă), având în vedere incapacitatea acestora de a înțelege scopurile persuasive ale reclamelor. Această interdicție vizează limitarea consecințelor negative ale publicității în ceea ce privește promovarea obiceiurilor alimentare nesănătoase, declanșarea conflictelor între părinți și copii ca urmare a cererilor de cumpărare a produselor prezentate în reclame și expunerea la violență (6).

| 4.13 | Comitetul consideră că aceste preocupări, deja incluse în legislația anumitor state membre (7) și a unor țări terțe, ar trebui asumate la nivelul UE, prin stabilirea unei vârste minime pentru publicitatea adresată în mod specific copiilor, după cum s-a propus deja în raportul deputatului european Kyriacos Triantaphylides (8) și s-a reiterat în Rezoluția PE din 22 mai 2012 (9). |
| --- | --- |

4.13

Comitetul consideră că aceste preocupări, deja incluse în legislația anumitor state membre (7) și a unor țări terțe, ar trebui asumate la nivelul UE, prin stabilirea unei vârste minime pentru publicitatea adresată în mod specific copiilor, după cum s-a propus deja în raportul deputatului european Kyriacos Triantaphylides (8) și s-a reiterat în Rezoluția PE din 22 mai 2012 (9).

5.   Publicitatea care afectează copiii

| 5.1 | În ce privește publicitatea care poate afecta grav dezvoltarea psihică și morală a copiilor, chiar și în cazurile în care nu li se adresează în mod special, merită subliniate situațiile în care publicitatea incită la violență sau la anumite tipuri de comportamente violente, ca în cazul reclamelor la jucării sau jocuri ce încurajează astfel de comportamente. |
| --- | --- |

5.1

În ce privește publicitatea care poate afecta grav dezvoltarea psihică și morală a copiilor, chiar și în cazurile în care nu li se adresează în mod special, merită subliniate situațiile în care publicitatea incită la violență sau la anumite tipuri de comportamente violente, ca în cazul reclamelor la jucării sau jocuri ce încurajează astfel de comportamente.

| 5.2 | Studii demne de încredere demonstrează efectele nocive ale expunerii la violență prin intermediul anumitor reclame difuzate în mass-media audiovizuală, mai ales prin promovarea unor comportamente agresive, printr-o receptivitate sporită la violență și printr-o creștere a ostilității. Consumul de conținuturi violente poate afecta însăși sănătatea mentală, cauzând stări de anxietate, teamă, tulburări ale somnului și hiperactivitate. |
| --- | --- |

5.2

Studii demne de încredere demonstrează efectele nocive ale expunerii la violență prin intermediul anumitor reclame difuzate în mass-media audiovizuală, mai ales prin promovarea unor comportamente agresive, printr-o receptivitate sporită la violență și printr-o creștere a ostilității. Consumul de conținuturi violente poate afecta însăși sănătatea mentală, cauzând stări de anxietate, teamă, tulburări ale somnului și hiperactivitate.

| 5.3 | Celebritățile figurează din ce în ce mai des în reclamele la produse care pot dăuna sănătății, cum ar fi alcoolul sau tutunul. Asocierea dintre aceste produse și un stil de viață considerat atrăgător stimulează dorința de consum și le creează o imagine pozitivă. |
| --- | --- |

5.3

Celebritățile figurează din ce în ce mai des în reclamele la produse care pot dăuna sănătății, cum ar fi alcoolul sau tutunul. Asocierea dintre aceste produse și un stil de viață considerat atrăgător stimulează dorința de consum și le creează o imagine pozitivă.

| 5.4 | Dezvoltarea psihologică și morală normală a copiilor este afectată și de publicitatea cu conținut erotic sau pornografic, care încurajează comportamentele sexuale perverse, pervertite sau excesive. O parte semnificativă a publicității este de natură sexistă sau sexuală, utilizând femeia ca obiect de dorință și plasând-o adesea într-o poziție de inferioritate sau de servilism, dacă nu chiar de constrângere. Pe de altă parte, încărcătura sexuală excesivă sau conținuturile erotice (dacă nu chiar pornografice) cauzează sexualizarea timpurie a copiilor. În pofida faptului că diverse mărci celebre s-au văzut obligate să-și retragă anunțurile publicitare care contribuiau la hipersexualizarea copiilor, ca urmare a respingerii de către societatea civilă a utilizării abuzive de imagini ale corpului minorilor în reclame, nu există la nivelul UE o definiție juridică clară referitoare la asemenea situații. |
| --- | --- |

5.4

Dezvoltarea psihologică și morală normală a copiilor este afectată și de publicitatea cu conținut erotic sau pornografic, care încurajează comportamentele sexuale perverse, pervertite sau excesive. O parte semnificativă a publicității este de natură sexistă sau sexuală, utilizând femeia ca obiect de dorință și plasând-o adesea într-o poziție de inferioritate sau de servilism, dacă nu chiar de constrângere. Pe de altă parte, încărcătura sexuală excesivă sau conținuturile erotice (dacă nu chiar pornografice) cauzează sexualizarea timpurie a copiilor. În pofida faptului că diverse mărci celebre s-au văzut obligate să-și retragă anunțurile publicitare care contribuiau la hipersexualizarea copiilor, ca urmare a respingerii de către societatea civilă a utilizării abuzive de imagini ale corpului minorilor în reclame, nu există la nivelul UE o definiție juridică clară referitoare la asemenea situații.

| 5.5 | Acest domeniu este reglementat în diverse state membre, însă în moduri foarte diferite, ceea ce împiedică buna funcționare a pieței interne și nu se justifică prin motive culturale fundamentale; de aceea, considerăm că ar merita examinat și la nivelul UE. |
| --- | --- |

5.5

Acest domeniu este reglementat în diverse state membre, însă în moduri foarte diferite, ceea ce împiedică buna funcționare a pieței interne și nu se justifică prin motive culturale fundamentale; de aceea, considerăm că ar merita examinat și la nivelul UE.

6.   Cadrul juridic european și evidentele sale deficiențe

| 6.1 | Dat fiind cadrul juridic actual, se impune constatarea că dispozițiile legale naționale și procedurile adoptate de specialiștii din domeniul publicității (înțeleasă în sensul mai larg de comunicare comercială) cu privire la copii nu sunt câtuși de puțin uniforme în diferitele state membre. |
| --- | --- |

6.1

Dat fiind cadrul juridic actual, se impune constatarea că dispozițiile legale naționale și procedurile adoptate de specialiștii din domeniul publicității (înțeleasă în sensul mai larg de comunicare comercială) cu privire la copii nu sunt câtuși de puțin uniforme în diferitele state membre.

| 6.2 | La rândul său, cadrul juridic al UE este nejustificat de complex, prea confuz și, în majoritatea cazurilor, transpus și pus în aplicare în mod diferit de la un stat membru la altul, după cum recunoaște Comisia însăși în Comunicarea sa „Un cadru coerent pentru creșterea încrederii în piața unică digitală a comerțului electronic și a serviciilor online” (10), în Raportul său privind protecția copiilor în lumea digitală (11) și în Strategia europeană pentru un internet mai bun pentru copii (12). Majoritatea statelor membre s-au limitat la o transpunere minimalistă a directivelor europene, pe când altele (13) aplică norme mai stricte, care merg până la interdicția publicității adresate minorilor (14). |
| --- | --- |

6.2

La rândul său, cadrul juridic al UE este nejustificat de complex, prea confuz și, în majoritatea cazurilor, transpus și pus în aplicare în mod diferit de la un stat membru la altul, după cum recunoaște Comisia însăși în Comunicarea sa „Un cadru coerent pentru creșterea încrederii în piața unică digitală a comerțului electronic și a serviciilor online” (10), în Raportul său privind protecția copiilor în lumea digitală (11) și în Strategia europeană pentru un internet mai bun pentru copii (12). Majoritatea statelor membre s-au limitat la o transpunere minimalistă a directivelor europene, pe când altele (13) aplică norme mai stricte, care merg până la interdicția publicității adresate minorilor (14).

| 6.3 | Pe bună dreptate, niciuna dintre dispozițiile acquis-ului comunitar nu consideră că, pentru a proteja minorii și demnitatea umană, ar fi necesar să se efectueze vreun „control prealabil”, având în vedere necesitatea de respectare a principiilor fundamentale legate de libertatea de exprimare, conform doctrinei bine stabilite a Curții Europene a Drepturilor Omului cu referire la convenția europeană pe această temă. |
| --- | --- |

6.3

Pe bună dreptate, niciuna dintre dispozițiile acquis-ului comunitar nu consideră că, pentru a proteja minorii și demnitatea umană, ar fi necesar să se efectueze vreun „control prealabil”, având în vedere necesitatea de respectare a principiilor fundamentale legate de libertatea de exprimare, conform doctrinei bine stabilite a Curții Europene a Drepturilor Omului cu referire la convenția europeană pe această temă.

| 6.4 | Cu toate acestea, eroarea fundamentală își are originea în Recomandarea Consiliului din 1998 privind „un nivel comparabil și eficace de protecție a minorilor și a demnității umane”, în care predomină preocuparea față de „dezvoltarea competitivității industriei europene a serviciilor audiovizuale și de informare” și în care se consideră că intervenția în materie de conținuturi audiovizuale sau online care aduc atingere minorilor sau demnității umane nu intră în competențele legislative ale Uniunii Europene (15), apreciindu-se că aceste aspecte țin de „bunul-gust sau de decență” și nu fac obiectul reglementării comunitare (16). |
| --- | --- |

6.4

Cu toate acestea, eroarea fundamentală își are originea în Recomandarea Consiliului din 1998 privind „un nivel comparabil și eficace de protecție a minorilor și a demnității umane”, în care predomină preocuparea față de „dezvoltarea competitivității industriei europene a serviciilor audiovizuale și de informare” și în care se consideră că intervenția în materie de conținuturi audiovizuale sau online care aduc atingere minorilor sau demnității umane nu intră în competențele legislative ale Uniunii Europene (15), apreciindu-se că aceste aspecte țin de „bunul-gust sau de decență” și nu fac obiectul reglementării comunitare (16).

| 6.5 | Ca obligativitate generală, se solicită statelor membre doar să se asigure că emisiunile de televiziune (inclusiv comunicările comerciale) nu cuprind programe care ar putea afecta în mod grav dezvoltarea fizică, mentală și morală a minorilor, în special programe care conțin scene de pornografie sau de violență gratuită, decât dacă acestea sunt precedate de un „semnal sonor” sau însoțite de un „simbol vizual”, însă cu excepția cazurilor în care prin „programarea emisiunilor la anumite ore” sau prin „orice măsuri tehnice” se poate asigura faptul că minorii, „în situații normale, nu pot auzi sau vedea emisiunile respective”. |
| --- | --- |

6.5

Ca obligativitate generală, se solicită statelor membre doar să se asigure că emisiunile de televiziune (inclusiv comunicările comerciale) nu cuprind programe care ar putea afecta în mod grav dezvoltarea fizică, mentală și morală a minorilor, în special programe care conțin scene de pornografie sau de violență gratuită, decât dacă acestea sunt precedate de un „semnal sonor” sau însoțite de un „simbol vizual”, însă cu excepția cazurilor în care prin „programarea emisiunilor la anumite ore” sau prin „orice măsuri tehnice” se poate asigura faptul că minorii, „în situații normale, nu pot auzi sau vedea emisiunile respective”.

| 6.6 | Invocând argumentul „posibilităților sporite de care dispun telespectatorii pentru a evita publicitatea” și fără a ține seama de condiția specifică a copilului ca „spectator pasiv”, legislația în vigoare a abandonat restricțiile privind includerea spoturilor publicitare, cu condiția ca acestea să nu aducă atingeri grave integrității programelor. |
| --- | --- |

6.6

Invocând argumentul „posibilităților sporite de care dispun telespectatorii pentru a evita publicitatea” și fără a ține seama de condiția specifică a copilului ca „spectator pasiv”, legislația în vigoare a abandonat restricțiile privind includerea spoturilor publicitare, cu condiția ca acestea să nu aducă atingeri grave integrității programelor.

| 6.7 | Singurele interdicții explicite existente în prezent la nivelul UE se referă exclusiv la produsele din tutun, la medicamentele și la tratamentele medicale disponibile numai pe bază de prescripție medicală, precum și la publicitatea „ascunsă” sau „subliminală”. Totuși, interdicțiile nu acoperă și „plasarea produselor” (deși se consideră că „în principiu, ar trebui interzisă”), dacă „telespectatorul este informat în mod corespunzător asupra existenței acesteia”. De asemenea, există „criterii stricte” pentru publicitatea la băuturile alcoolice. |
| --- | --- |

6.7

Singurele interdicții explicite existente în prezent la nivelul UE se referă exclusiv la produsele din tutun, la medicamentele și la tratamentele medicale disponibile numai pe bază de prescripție medicală, precum și la publicitatea „ascunsă” sau „subliminală”. Totuși, interdicțiile nu acoperă și „plasarea produselor” (deși se consideră că „în principiu, ar trebui interzisă”), dacă „telespectatorul este informat în mod corespunzător asupra existenței acesteia”. De asemenea, există „criterii stricte” pentru publicitatea la băuturile alcoolice.

| 6.8 | Numai în acest ultim caz se precizează că publicitatea nu trebuie să aibă ca public-țintă minorii. În ceea ce privește toate celelalte aspecte legate de prejudiciile fizice, mentale sau morale care pot fi cauzate minorilor, cum ar fi incitarea directă (a minorilor) sau indirectă (a părinților acestora) la achiziționarea bunurilor și serviciilor prezentate în reclame, profitându-se de lipsa de experiență sau de credulitatea lor, sau publicitatea „inclusă în emisiunile pentru copii, referitoare la alimente sau substanțe cu efecte nutriționale sau fiziologice, cum ar fi grăsimile, acizii grași, sarea/sodiul și zaharurile”, normele în vigoare se limitează la o recomandare generală sau pur și simplu la o trimitere la „codurile de conduită”. |
| --- | --- |

6.8

Numai în acest ultim caz se precizează că publicitatea nu trebuie să aibă ca public-țintă minorii. În ceea ce privește toate celelalte aspecte legate de prejudiciile fizice, mentale sau morale care pot fi cauzate minorilor, cum ar fi incitarea directă (a minorilor) sau indirectă (a părinților acestora) la achiziționarea bunurilor și serviciilor prezentate în reclame, profitându-se de lipsa de experiență sau de credulitatea lor, sau publicitatea „inclusă în emisiunile pentru copii, referitoare la alimente sau substanțe cu efecte nutriționale sau fiziologice, cum ar fi grăsimile, acizii grași, sarea/sodiul și zaharurile”, normele în vigoare se limitează la o recomandare generală sau pur și simplu la o trimitere la „codurile de conduită”.

| 6.9 | Trebuie subliniat, de asemenea, că Directiva privind practicile comerciale neloiale, deși conține o dispoziție privind practicile comerciale adresate „grupurilor de consumatori identificabili în mod clar ca fiind deosebit de vulnerabili”, în special din cauza „vârstei sau credulității”, nu a ajuns să fie interpretată ca o interzicere a practicilor sus-menționate și nici nu a fost transpusă sau pusă în aplicare în acest sens în statele membre (17). |
| --- | --- |

6.9

Trebuie subliniat, de asemenea, că Directiva privind practicile comerciale neloiale, deși conține o dispoziție privind practicile comerciale adresate „grupurilor de consumatori identificabili în mod clar ca fiind deosebit de vulnerabili”, în special din cauza „vârstei sau credulității”, nu a ajuns să fie interpretată ca o interzicere a practicilor sus-menționate și nici nu a fost transpusă sau pusă în aplicare în acest sens în statele membre (17).

| 6.10 | Pe lângă aceste dispoziții de drept european, alte instrumente stabilite prin convenție definesc principii fundamentale care, la rândul lor, se află la originea celor mai recente evoluții ale normelor fundamentale de drept ale UE (Tratatul de la Lisabona și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene). |
| --- | --- |

6.10

Pe lângă aceste dispoziții de drept european, alte instrumente stabilite prin convenție definesc principii fundamentale care, la rândul lor, se află la originea celor mai recente evoluții ale normelor fundamentale de drept ale UE (Tratatul de la Lisabona și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene).

| 6.11 | În paralel, specialiștii din domeniu au elaborat, atât la nivel internațional, cât și în diferitele state membre, un set de dispoziții de autoreglementare pentru practicile lor comerciale, prin care își demonstrează clar angajamentul față de protecția copiilor, cum este în special cazul EASA (18). Aceasta nu elimină necesitatea, reafirmată în cadrul diverselor organisme internaționale și comunitare, de a se garanta un nivel înalt de respect față de copii și de protecție a acestora, astfel încât să li se asigure buna dezvoltare fizică, mentală și morală, avându-se în vedere interesul acestora, bunăstarea și prezervarea mediului și legăturilor lor familiale. |
| --- | --- |

6.11

În paralel, specialiștii din domeniu au elaborat, atât la nivel internațional, cât și în diferitele state membre, un set de dispoziții de autoreglementare pentru practicile lor comerciale, prin care își demonstrează clar angajamentul față de protecția copiilor, cum este în special cazul EASA (18). Aceasta nu elimină necesitatea, reafirmată în cadrul diverselor organisme internaționale și comunitare, de a se garanta un nivel înalt de respect față de copii și de protecție a acestora, astfel încât să li se asigure buna dezvoltare fizică, mentală și morală, avându-se în vedere interesul acestora, bunăstarea și prezervarea mediului și legăturilor lor familiale.

7.   Publicitatea destinată tinerilor și copiilor și finalizarea pieței interne

| 7.1 | Piața publicității și a marketingului din Europa este una extrem de competitivă, supusă capriciilor modei și deosebit de sensibilă la consecințele crizelor economice și financiare. Diferențele majore dintre reglementările naționale în materie de publicitate pot nu numai să influențeze rezultatele, ci și să constituie un obstacol pentru dezvoltarea publicității pe piața internă și o sursă de discriminare și de concurență mai puțin loială. În special în segmentul copiilor și tinerilor, care este un sector în plină expansiune, diferențele importante dintre reglementările naționale și cerințele divergente plasează agențiile de publicitate într-o poziție dezavantajoasă, impunându-le cheltuieli mai mari pentru adaptarea campaniilor la diferitele cerințe și obligații legale, și favorizează practici concurențiale mai puțin corecte prin care se încearcă eludarea acestor dificultăți și câștigarea piețelor. O armonizare legislativă care să impună condiții similare în întreaga Europă, finalizând piața internă în acest domeniu, poate contribui în mod decisiv la o piață mai transparentă, în cadrul căreia toate agențiile de publicitate să-și poată desfășura activitatea pe baza propriilor competențe și capacități orientate către satisfacerea efectivă a consumatorilor, în loc să profite de diferențele dintre legislațiile naționale în detrimentul concurenței sănătoase și loiale. |
| --- | --- |

7.1

Piața publicității și a marketingului din Europa este una extrem de competitivă, supusă capriciilor modei și deosebit de sensibilă la consecințele crizelor economice și financiare. Diferențele majore dintre reglementările naționale în materie de publicitate pot nu numai să influențeze rezultatele, ci și să constituie un obstacol pentru dezvoltarea publicității pe piața internă și o sursă de discriminare și de concurență mai puțin loială. În special în segmentul copiilor și tinerilor, care este un sector în plină expansiune, diferențele importante dintre reglementările naționale și cerințele divergente plasează agențiile de publicitate într-o poziție dezavantajoasă, impunându-le cheltuieli mai mari pentru adaptarea campaniilor la diferitele cerințe și obligații legale, și favorizează practici concurențiale mai puțin corecte prin care se încearcă eludarea acestor dificultăți și câștigarea piețelor. O armonizare legislativă care să impună condiții similare în întreaga Europă, finalizând piața internă în acest domeniu, poate contribui în mod decisiv la o piață mai transparentă, în cadrul căreia toate agențiile de publicitate să-și poată desfășura activitatea pe baza propriilor competențe și capacități orientate către satisfacerea efectivă a consumatorilor, în loc să profite de diferențele dintre legislațiile naționale în detrimentul concurenței sănătoase și loiale.

8.   Temeiul juridic pentru o acțiune concertată la nivelul UE în domeniul publicității adresate copiilor și tinerilor

| 8.1 | Până în prezent, directivele comunitare care au reglementat publicitatea la nivelul Uniunii Europene au utilizat în general ca temei juridic dispozițiile tratatului referitoare la realizarea pieței interne, incluse acum la articolele 26 și 114, deși modificate considerabil. Aceasta este o preocupare majoră, însă nu trebuie să fie și unica. Alte inițiative comunitare, ale căror obiective se refereau mai specific la serviciile de televiziune, au căutat un temei juridic mai degrabă în dispozițiile din acea vreme privind dreptul de stabilire și serviciile, care corespund în prezent, după modificări substanțiale, articolelor 49 și urm. și 56 și urm. În sfârșit, inițiativele privind protecția copilului și pornografia infantilă, mai recente, însă tot anterioare actualului Tratat de la Lisabona, au utilizat ca temei juridic dispozițiile referitoare la cooperarea în materie penală. |
| --- | --- |

8.1

Până în prezent, directivele comunitare care au reglementat publicitatea la nivelul Uniunii Europene au utilizat în general ca temei juridic dispozițiile tratatului referitoare la realizarea pieței interne, incluse acum la articolele 26 și 114, deși modificate considerabil. Aceasta este o preocupare majoră, însă nu trebuie să fie și unica. Alte inițiative comunitare, ale căror obiective se refereau mai specific la serviciile de televiziune, au căutat un temei juridic mai degrabă în dispozițiile din acea vreme privind dreptul de stabilire și serviciile, care corespund în prezent, după modificări substanțiale, articolelor 49 și urm. și 56 și urm. În sfârșit, inițiativele privind protecția copilului și pornografia infantilă, mai recente, însă tot anterioare actualului Tratat de la Lisabona, au utilizat ca temei juridic dispozițiile referitoare la cooperarea în materie penală.

| 8.2 | Trebuie reamintit că actualul Tratat de la Lisabona a introdus modificări substanțiale în toate aceste aspecte, oferind o serie de noi posibilități de intervenție comunitară, pe care trebuie să știm să le interpretăm și să le punem în aplicare. Cel mai important element novator a fost încorporarea Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene în legislația primară a UE; urmează apoi modificarea naturii juridice a cooperării în materie penală și civilă și, în sfârșit, modificările introduse în numeroase dispoziții ale tratatului, cum ar fi cele referitoare la realizarea pieței interne, la protecția consumatorilor și la protecția demnității umane. De asemenea, de curând Comisia și-a întemeiat propunerea de regulament privind protecția datelor pe Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și pe noile dispoziții ale Tratatului de la Lisabona menționate anterior. |
| --- | --- |

8.2

Trebuie reamintit că actualul Tratat de la Lisabona a introdus modificări substanțiale în toate aceste aspecte, oferind o serie de noi posibilități de intervenție comunitară, pe care trebuie să știm să le interpretăm și să le punem în aplicare. Cel mai important element novator a fost încorporarea Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene în legislația primară a UE; urmează apoi modificarea naturii juridice a cooperării în materie penală și civilă și, în sfârșit, modificările introduse în numeroase dispoziții ale tratatului, cum ar fi cele referitoare la realizarea pieței interne, la protecția consumatorilor și la protecția demnității umane. De asemenea, de curând Comisia și-a întemeiat propunerea de regulament privind protecția datelor pe Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și pe noile dispoziții ale Tratatului de la Lisabona menționate anterior.

| 8.3 | Problema publicității adresate copiilor și tinerilor este, înainte de toate, o chestiune care ține de cetățenie și de protecția drepturilor fundamentale; articolele 1, 3, 24, 33 și 38 din Cartă, deja menționate, oferă un temei juridic de fond mai mult decât suficient pentru a justifica necesitatea unei acțiuni comunitare. Aceste articole sunt completate fără echivoc de articolul 2, articolul 3 alineatul (5) și articolul 6 din TUE și de articolele 4, 9 și 10 din TFUE. |
| --- | --- |

8.3

Problema publicității adresate copiilor și tinerilor este, înainte de toate, o chestiune care ține de cetățenie și de protecția drepturilor fundamentale; articolele 1, 3, 24, 33 și 38 din Cartă, deja menționate, oferă un temei juridic de fond mai mult decât suficient pentru a justifica necesitatea unei acțiuni comunitare. Aceste articole sunt completate fără echivoc de articolul 2, articolul 3 alineatul (5) și articolul 6 din TUE și de articolele 4, 9 și 10 din TFUE.

| 8.4 | În acest domeniu, pe lângă guvernele statelor membre, fie la nivelul Consiliului, fie în cadrul cooperării consolidate (articolul 20 din TUE), parlamentele naționale au un rol important de jucat în temeiul articolului 12 din TUE, rol pe care sunt invitate să și-l asume. |
| --- | --- |

8.4

În acest domeniu, pe lângă guvernele statelor membre, fie la nivelul Consiliului, fie în cadrul cooperării consolidate (articolul 20 din TUE), parlamentele naționale au un rol important de jucat în temeiul articolului 12 din TUE, rol pe care sunt invitate să și-l asume.

| 8.5 | De asemenea, realizarea pieței interne reprezintă unul dintre cele mai importante obiective în acest domeniu, care este reglementat de articolul 3 alineatul (3) din TUE și articolele 26 și 114 și urm. din TFUE. Pe de altă parte, articolele 12 și 169 din TFUE deschid noi posibilități în ce privește protecția consumatorilor. Referitor la aspectele procedurale, articolele 67 și urm., în special articolele 81 și 82 din TFUE, oferă bazele pentru un cadru civil și penal care permite completarea cadrului juridic pentru protecția copiilor și tinerilor în acest domeniu. |
| --- | --- |

8.5

De asemenea, realizarea pieței interne reprezintă unul dintre cele mai importante obiective în acest domeniu, care este reglementat de articolul 3 alineatul (3) din TUE și articolele 26 și 114 și urm. din TFUE. Pe de altă parte, articolele 12 și 169 din TFUE deschid noi posibilități în ce privește protecția consumatorilor. Referitor la aspectele procedurale, articolele 67 și urm., în special articolele 81 și 82 din TFUE, oferă bazele pentru un cadru civil și penal care permite completarea cadrului juridic pentru protecția copiilor și tinerilor în acest domeniu.

| 8.6 | În final, abordarea acestui domeniu la nivel comunitar este în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității [articolul 5 alineatele (3) și (4) din TUE], întrucât, dată fiind dimensiunea sa transfrontalieră, obiectivul vizat nu poate fi îndeplinit în mod satisfăcător de statele membre în cadrul sistemelor naționale respective. Așadar, obiectivul acestei inițiative poate fi realizat mai bine printr-o acțiune la nivelul Uniunii, în conformitate cu principiul subsidiarității. Pe de altă parte, domeniul de aplicare a inițiativei trebuie să se limiteze la aspectele care ridică probleme concrete, fără a include acele aspecte care pot fi reglementate mai bine prin legislațiile naționale, respectându-se astfel principiul proporționalității. |
| --- | --- |

8.6

În final, abordarea acestui domeniu la nivel comunitar este în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității [articolul 5 alineatele (3) și (4) din TUE], întrucât, dată fiind dimensiunea sa transfrontalieră, obiectivul vizat nu poate fi îndeplinit în mod satisfăcător de statele membre în cadrul sistemelor naționale respective. Așadar, obiectivul acestei inițiative poate fi realizat mai bine printr-o acțiune la nivelul Uniunii, în conformitate cu principiul subsidiarității. Pe de altă parte, domeniul de aplicare a inițiativei trebuie să se limiteze la aspectele care ridică probleme concrete, fără a include acele aspecte care pot fi reglementate mai bine prin legislațiile naționale, respectându-se astfel principiul proporționalității.

Bruxelles, 18 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Această propunere a dus la adoptarea Deciziei 2008/1351, JO L 348, 24.12.2008, p. 118.

1

(2)  Pe lângă ampla bibliografie existentă pe această temă, pe care nu o putem cita aici, merită menționat în mod special, datorită importanței sale, studiul Direcției Generale Politici Interne ale Uniunii din cadrul Parlamentului European pe tema „Normele în materie de publicitate și efectele lor în temeiul noii Directive privind serviciile mass-media audiovizuale” (04/2009).

2

(3)  A se vedea avizele JO C 287, 22.9.1997, p. 11, JO C 407, 28.12.1998, p. 193; JO C 48, 21.2.2002, p. 27, JO C 61, 14.3.2003, p. 32, JO C 208, 3.9.2003, p. 52, JO C 157, 28.6.2005, p. 136; JO C 221, 8.9.2005, p. 87; JO C 325, 30.12.2006, p. 65, JO C 224, 30.8.2008, p. 61, JO C 77, 31.3.2009, p. 8, JO C 317, 23.12.2009, p. 43, JO C 128, 18.5.2010, p. 69; JO C 48, 15.2.2011, p. 138; JO C 24, 28.1.2012, p. 154; JO C 43, 15.2.2012, p. 34; JO C 229, 31.7.2012, p. 90, avizele, pe tema „Utilizarea responsabilă a rețelelor sociale” (A se vedea pagina 31 din prezentul Jurnal Oficial), și, pe tema „Strategia europeană pentru o mai bună adaptare a internetului la nevoile copiilor noștri” (A se vedea pagina 68 din prezentul Jurnal Oficial).

3

(4)  Proiect de raport referitor la protecția copiilor în lumea digitală, din 2.4.2012, al Comisiei pentru cultură și educație a PE, raportor: dna Sílvia Costa (PE486.198v01-00): http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+COMPARL+PE-486.198+01+NOT+XML+V0//RO.

4

(5)  În Australia, Kelly et al. (2007) semnalează că copiii cu vârsta între 5 și 12 ani vizionează în medie pe săptămână 96 de anunțuri publicitare legate de alimente, dintre care 63 referitoare la alimente cu conținut ridicat de grăsimi sau zahăr [Kelly, B. P., Smith, B. J., King, L., Flood, V. M. & Bauman, A. (2007): Television food advertising to children: the extent and nature of exposure, Public Health Nutrition, vol. 10, nr. 11, p. 1234-1240. Copyright Cambridge University Press]. În SUA, un studiu de Powell et al. (2007) menționează că 27,2 % din conținuturile de televiziune care nu fac parte din programe se referă la alimente, ceea ce înseamnă o medie de 23 de reclame pe zi [Powell LM, Szczypka G, Chaloupka FJ (2007): Exposure to Food Advertising on Television Among US Children, Arch Pediatr Adolesc Med. 161:553-560].

5

Television food advertising to children: the extent and nature of exposure

Exposure to Food Advertising on Television Among US Children

(6)  http://www.apa.org/pi/families/resources/advertising-children.pdf.

6

(7)  În prezent, 5 state membre interzic orice formă de publicitate în emisiunile pentru copii, 4 state membre au adoptat o interdicție parțială sau alte tipuri de restricții în timpul emisiunilor pentru copii, în anumite intervale orare sau cu referire la anumite tipuri de produse, iar 7 state membre interzic afișarea logourilor sponsorilor în emisiunile pentru copii, cf. http://ec.europa.eu/comm/avpolicy/reg/tvwf/contact_comm/index_en.htm.

7

(8)  A7-0369/2011, 21.10.2011.

8

(9)  A7-0155/2012, în special punctele 24, 28 și 29 (raportor: dna Maria Irigoyen Pérez).

9

(10)  COM(2011) 942 final, 11.1.2012.

10

(11)  COM(2011) 556 final, 13.9.2011.

11

(12)  COM(2012) 196 final, 2.5.2012.

12

(13)  A se vedea nota de subsol 6.

13

(14)  În cazul Suediei, această chestiune a făcut de altfel obiectul unei hotărâri a CJUE din 9 iulie 1997, care a confirmat compatibilitatea ei cu dreptul UE [cauzele C-34 și C-35/95 Konsumentombudsmannen/De Agostini (Svenska) bForlag AB e TV-Shop i Sverige AB].

14

(15)  În avizul său JO C 221 din 8.9.2005, p. 87, CESE a adoptat o poziție clară împotriva acestui punct de vedere.

15

(16)  Cf. Directiva 2005/29/CE din 11 mai 2005, punctul (7) din preambul (JO L 149, 11.6.2005).

16

(17)  Directiva 2005/29/CE din 11 mai 2005, articolul 5 alineatul (3) (JO L 149, 11.6.2005). Totuși, într-o comunicare recentă Comisia pare să ia în considerare posibilitatea de a aborda „utilizarea comunicărilor comerciale îndoielnice sau interzise” [COM(2011) 942 final, 11.1.2012]. Salutăm această intenție și sperăm să fie incluse aici și comunicările comerciale denunțate în prezentul aviz.

17

(18)  Merită menționat, în acest sens, interesul manifestat de DG CNECT a Comisiei Europene față de pregătirea unui „Cod european al bunelor practici” (19.3.2012).

18

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/12

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Drepturile grupurilor vulnerabile la locul de muncă, cu accent pe problemele de discriminare pe baza orientării sexuale” (aviz din proprie inițiativă)

2012/C 351/03

Raportor: dl Thomas JANSON

La 19 ianuarie 2012, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

„Drepturile grupurilor vulnerabile la locul de muncă, cu accent pe problemele de discriminare pe baza orientării sexuale”.

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 3 septembrie 2012.

În cea de-a 483-a sesiune plenară, care a avut loc la 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 18 septembrie 2012), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 130 de voturi pentru, 4 voturi împotrivă și 14 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

1.1   Orice discriminare a unei persoane bazată pe identificarea ei ca aparținând unui anumit grup reprezintă o amenințare pentru sistemul democratic bazat pe drepturile omului și pentru dezvoltarea economică din UE. În opinia CESE, Uniunea Europeană are răspunderea de a iniția o abordare coordonată în vederea îndeplinirii obiectivelor din acest domeniu (1).

1.2   Pentru a combate discriminarea în mod eficient sunt necesare măsuri proactive bazate pe participarea diferitelor părți interesate și pe colaborarea dintre reprezentanții grupurilor defavorizate și partenerii sociali.

1.3   În ceea ce privește discriminarea pe motive de orientare sexuală, CESE observă în prezentul aviz că sunt necesare eforturi sporite pentru a reduce riscul apariției unei astfel de discriminări. Printre acestea se numără acordarea de fonduri suplimentare pentru cercetare în domeniul discriminării la locul de muncă și dezvoltarea unei foi de parcurs pentru atingerea obiectivului de eliminare a discriminării pe baza orientării sexuale.

1.4   Este evident că criza economică și socială are consecințe grave pentru grupurile vulnerabile de pe piața forței de muncă. Actualele reduceri bugetare din cadrul sistemelor de protecție socială din UE duc la creșterea șomajului și riscă, de asemenea, să crească numărul cazurilor de xenofobie, homofobie și de alte tipuri de comportamente și declarații discriminatorii și jignitoare. CESE consideră că este important ca UE și statele membre să dea dovadă de mai multă eficiență și deschidere atunci când evaluează riscurile la care sunt expuse grupurile vulnerabile în contextul actualelor reduceri bugetare și să ia măsuri pentru a reduce aceste riscuri.

1.5   CESE remarcă diferențele considerabile din cadrul UE în ceea ce privește modul în care sunt tratate persoanele LGBT (2) și este grav preocupat de discriminările cu care acestea se confruntă. Această discriminare pune în pericol valorile fundamentale ale UE și libertatea de circulație.

1.6   CESE îndeamnă Comisia să elaboreze o foaie de parcurs pentru combaterea discriminării persoanelor LGBT și subliniază importanța includerii unei perspective a persoanelor LGBT în toate domeniile politice.

1.7   CESE insistă asupra faptului că este important ca societatea civilă și guvernele să colaboreze pentru a combate stereotipurile și a sensibiliza publicul cu privire la drepturile persoanelor LGBT. Discriminarea bazată pe orientarea sexuală și identitatea de gen trebuie luată în considerare în mod activ în discuțiile și negocierile dintre partenerii sociali. În acest context, CESE dorește să sublinieze oportunitățile de a crea rețele care să promoveze egalitatea de șanse și deschiderea la locul de muncă.

1.8   CESE subliniază că este important ca atât persoanele individuale, cât și angajatorii și sindicatele să cunoască ceea ce prevăd reglementările UE cu privire la discriminarea la locul de muncă. Aproape 45 % dintre cetățenii UE nu știu că există legi împotriva discriminării bazate pe orientarea sexuală. Astfel, CESE consideră că este nevoie de campanii de informare specifice pentru soluționarea acestei probleme.

1.9   CESE recunoaște problemele specifice cu care se confruntă multe persoanele transgen, considerând că acestea trebuie tratate într-un raport separat.

2.   De ce trebuie combătută discriminarea?

2.1   Uniunea Europeană se întemeiază pe principiile libertății, democrației, respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și ale statului de drept. Articolul 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene conferă Uniunii competența de a „lua măsurile necesare în vederea combaterii oricărei discriminări bazate pe sex, rasă sau origine etnică, pe religie sau convingeri, pe handicap, vârstă sau orientare sexuală.” Combaterea și contracararea discriminării de orice fel sunt absolut vitale pentru legitimitatea Uniunii Europene. Articolul 21 al Cartei drepturilor fundamentale interzice discriminarea de orice fel, bazată pe motive precum sexul, rasa, culoarea, originea etnică sau socială, caracteristicile genetice, limba, religia sau convingerile, opiniile politice sau de orice altă natură, apartenența la o minoritate națională, averea, nașterea, un handicap, vârsta sau orientarea sexuală.

2.2   În vederea îndeplinirii obiectivelor Tratatului au fost adoptate o serie de directive, precum Directiva 2006/54/CE privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (reformă), Directiva 2000/78/CE de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă și Directiva 2000/43/CE privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică. Protecția împotriva discriminării pe bază de sex sau de rasă este mult mai extinsă decât protecția împotriva discriminării bazate pe religie sau credință, vârstă, handicap sau orientare sexuală – fapt care ar putea influența deciziile celor care intenționează să lucreze, să studieze sau să călătorească într-o altă țară a UE.

2.3   Egalitatea de tratament se referă în primul rând la promovarea drepturilor omului, dar și la valorificarea optimă a resurselor UE. Discriminarea reprezintă o irosire de resurse și creează excluziune socială pentru grupurile vizate. Situația grupurilor celor mai vulnerabile s-a înrăutățit ca urmare a gravei crize economice și sociale cu care se confruntă UE la ora actuală, multe țări trebuind să reducă resursele alocate sistemelor de protecție socială și salariilor. Din acest motiv, diferitele directive ale UE privind combaterea discriminării sunt vitale pentru protecția grupurilor expuse riscului de discriminare și pentru a promova integrarea lor pe piața forței de muncă. Statelor membre le revine răspunderea reală de a se asigura că obiectivele directivelor de combatere a discriminării sunt transpuse în practică.

2.4   CESE a publicat o serie de avize în care se își exprimă punctul de vedere cu privire la diferitele tipuri de discriminare. Comitetul a salutat propunerea Comisiei referitoare la o Directivă privind punerea în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (2000/43/CE) (3). De asemenea, CESE a susținut ideea de a propune o directivă separată care să se refere numai la încadrarea în muncă și la muncă, interzicând discriminarea pe bază de religie, handicap, vârstă sau orientare sexuală și a considerat, de asemenea, că este important ca toți locuitorii statelor membre să beneficieze de un nivel minim de protecție și de drepturi de a recurge la căi de atac împotriva discriminării. Comitetul a solicitat să se consacre mai multe eforturi cercetării și dezvoltării de argumente economice în favoarea nediscriminării și a regretat că directiva nu a făcut nici o referire la instrucțiunile discriminatorii sau la presiunile în direcția unei discriminări bazate pe motivele menționate.

2.5   Directiva-cadru tratează atât discriminarea directă, cât și indirectă. Discriminarea indirectă se produce atunci când persoana ar putea fi dezavantajată în practică de aplicarea unei prevederi aparent nediscriminatorii sau a unui criteriu sau practici aparent neutre (4).

2.6   De asemenea, CESE a emis un aviz privind propunerea de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor, indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală
   (5), încă neadoptată. Comitetul a salutat propunerea de directivă pentru că aceasta va duce la introducerea unor standarde coerente în materie de protecție împotriva tuturor tipurilor de discriminare cuprinse în articolul 13 TCE (în prezent articolul 19 TFUE), în întreaga Uniune Europeană. Cu toate acestea, CESE a regretat faptul că directiva nu tratează în mod adecvat problema discriminării multiple și a invitat Comisia să prezinte o recomandare pe această temă. CESE îndeamnă Consiliul să ia o decizie în acest sens, pentru a consolida drepturile persoanelor vulnerabile.

2.7   În diferitele sale avize pe teme legate de discriminare (de exemplu pe bază de vârstă sau la adresa cetățenilor din țările terțe și a romilor), CESE a formulat printre altele următoarele observații (6):

| — | este important ca eforturile de combatere a discriminării să fie integrate în toate domeniile de activitate și incluse atât în bugetul UE, cât și în bugetele naționale; |
| --- | --- |

—

este important ca eforturile de combatere a discriminării să fie integrate în toate domeniile de activitate și incluse atât în bugetul UE, cât și în bugetele naționale;

| — | trebuie stabiliți indicatori pentru a obține mai multe informații despre situația actuală; |
| --- | --- |

—

trebuie stabiliți indicatori pentru a obține mai multe informații despre situația actuală;

| — | punerea în aplicare a nediscriminării ar trebui să fie corelată cu Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a nediscriminării ar trebui să fie corelată cu Strategia Europa 2020;

| — | trebuie identificate mecanisme adecvate și eficace de asigurare a aplicării dispozițiilor în vigoare și de monitorizare, atât la nivel european, cât și la nivel național; |
| --- | --- |

—

trebuie identificate mecanisme adecvate și eficace de asigurare a aplicării dispozițiilor în vigoare și de monitorizare, atât la nivel european, cât și la nivel național;

| — | sunt necesare locuri de muncă mai numeroase și de o calitate mai bună pentru a asigura și a îmbunătăți independența economică a grupurilor vulnerabile; |
| --- | --- |

—

sunt necesare locuri de muncă mai numeroase și de o calitate mai bună pentru a asigura și a îmbunătăți independența economică a grupurilor vulnerabile;

| — | este important ca răspunderea pentru familie și gospodărie să fie împărțită echitabil între sexe, iar drepturile în materie de securitate socială să fie individualizate; |
| --- | --- |

—

este important ca răspunderea pentru familie și gospodărie să fie împărțită echitabil între sexe, iar drepturile în materie de securitate socială să fie individualizate;

| — | trebuie dezvoltate structuri instituționale, cum ar fi, de exemplu, un comitet european pentru handicap; |
| --- | --- |

—

trebuie dezvoltate structuri instituționale, cum ar fi, de exemplu, un comitet european pentru handicap;

| — | există riscul ca din cauza crizei economice și sociale, intoleranța, xenofobia, rasismul și homofobia să crească, în întreaga Europă; |
| --- | --- |

—

există riscul ca din cauza crizei economice și sociale, intoleranța, xenofobia, rasismul și homofobia să crească, în întreaga Europă;

| — | integrarea este un proces complex, pe termen lung, multidimensional și implicând numeroase părți interesate, mai ales pe plan local. |
| --- | --- |

—

integrarea este un proces complex, pe termen lung, multidimensional și implicând numeroase părți interesate, mai ales pe plan local.

2.8   Nici CESE, nici Comisia nu au abordat în mod specific și amănunțit discriminarea pe baza orientării sexuale și nu există o foaie de parcurs pentru reducerea riscului de discriminare a persoanelor LGBT. Acest aviz va fi axat pe discriminarea pe baza orientării sexuale, deoarece, în opinia CESE, este nevoie de elaborarea unei politici în acest domeniu. În același timp, este important de menționat că există o serie de alte grupuri vulnerabile care nu sunt vizate de tipurile de discriminare enumerate, dar care întâmpină dificultăți în ceea ce privește accesul sau menținerea pe piața forței de muncă. Prin urmare, orice nouă politică trebuie să asigure accesul tuturor.

3.   Situația persoanelor LGBT pe piața forței de muncă

3.1   Probleme legate de punerea în aplicare a legislației
   (7)

| 3.1.1 | În 2009, Agenția pentru Drepturi Fundamentale (FRA) a publicat două rapoarte (8) în care se analizează situația persoanelor LGBT, o parte din concluziile Agenției fiind prezentate mai jos. O concluzi inițială este aceea că există o ierarhie a motivelor discriminării, care asigură o protecție mai puternică împotriva discriminării bazate pe sex, rasă și origine etnică în raport cu protecția împotriva altor forme de discriminare. Cu toate acestea, statele membre au din ce în ce mai mult tendința de a conferi același nivel de protecție împotriva tuturor formelor de discriminare. |
| --- | --- |

3.1.1

În 2009, Agenția pentru Drepturi Fundamentale (FRA) a publicat două rapoarte (8) în care se analizează situația persoanelor LGBT, o parte din concluziile Agenției fiind prezentate mai jos. O concluzi inițială este aceea că există o ierarhie a motivelor discriminării, care asigură o protecție mai puternică împotriva discriminării bazate pe sex, rasă și origine etnică în raport cu protecția împotriva altor forme de discriminare. Cu toate acestea, statele membre au din ce în ce mai mult tendința de a conferi același nivel de protecție împotriva tuturor formelor de discriminare.

| 3.1.2 | Potrivit FRA, 18 state membre au depășit cerințele minime referitoare la implementarea Directivei privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă, în materie de discriminare pe baza orientării sexuale. Astfel, majoritatea statelor membre au adoptat legi care asigură protecția împotriva discriminării pe baza orientării sexuale și în afara domeniului ocupării forței de muncă. Aproximativ 20 de state dispun de o autoritate responsabilă pentru a aborda discriminarea bazată pe orientarea sexuală. |
| --- | --- |

3.1.2

Potrivit FRA, 18 state membre au depășit cerințele minime referitoare la implementarea Directivei privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă, în materie de discriminare pe baza orientării sexuale. Astfel, majoritatea statelor membre au adoptat legi care asigură protecția împotriva discriminării pe baza orientării sexuale și în afara domeniului ocupării forței de muncă. Aproximativ 20 de state dispun de o autoritate responsabilă pentru a aborda discriminarea bazată pe orientarea sexuală.

| 3.1.3 | Rapoartele FRA abordează și problematica liberei circulații a persoanelor LGBT, care reprezintă un element important al pieței unice a forței de muncă în UE. În acest context, trebuie remarcat faptul că dreptul familiei ține de competența legislativă a statelor membre, ceea ce înseamnă că normele privind cuplurile de același sex diferă de la un stat la altul. De asemenea, fiecare țară are tradiții diferite în ceea ce privește, de exemplu, atitudinea față de căsătoriile și uniunile consensuale dintre persoanele de același sex, însă una dintre consecințele posibile este că se pot ivi probleme atunci când persoanele își exercită drepturile legate de libera circulație a persoanelor. |
| --- | --- |

3.1.3

Rapoartele FRA abordează și problematica liberei circulații a persoanelor LGBT, care reprezintă un element important al pieței unice a forței de muncă în UE. În acest context, trebuie remarcat faptul că dreptul familiei ține de competența legislativă a statelor membre, ceea ce înseamnă că normele privind cuplurile de același sex diferă de la un stat la altul. De asemenea, fiecare țară are tradiții diferite în ceea ce privește, de exemplu, atitudinea față de căsătoriile și uniunile consensuale dintre persoanele de același sex, însă una dintre consecințele posibile este că se pot ivi probleme atunci când persoanele își exercită drepturile legate de libera circulație a persoanelor.

| 3.1.4 | Agenția pentru Drepturi Fundamentale constată că cuplurile alcătuite din persoane de același sex se confruntă cu obstacole importante în exercitarea drepturilor lor legate de libera circulație, indiferent dacă sunt căsătorite, dacă se află într-o uniune consensuală înregistrată sau într-o relație stabilă pe termen lung. Agenția atrage atenția că, în multe împrejurări, avem de-a face cu cazuri de discriminare directă și că obligațiile statelor membre care decurg din Directiva privind dreptul la liberă circulație (9) ar trebui clarificate. |
| --- | --- |

3.1.4

Agenția pentru Drepturi Fundamentale constată că cuplurile alcătuite din persoane de același sex se confruntă cu obstacole importante în exercitarea drepturilor lor legate de libera circulație, indiferent dacă sunt căsătorite, dacă se află într-o uniune consensuală înregistrată sau într-o relație stabilă pe termen lung. Agenția atrage atenția că, în multe împrejurări, avem de-a face cu cazuri de discriminare directă și că obligațiile statelor membre care decurg din Directiva privind dreptul la liberă circulație (9) ar trebui clarificate.

3.2   Curtea de Justiție a Uniunii Europene

| 3.2.1 | În fața Curții de Justiție au fost prezentate două cauze referitoare la discriminarea pe baza orientării sexuale: Römer și Maruko. În Cauza Römer, Curtea a considerat că Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă se opune faptului ca un pensionar care a încheiat o uniune consensuală cu o altă persoană să încaseze o pensie complementară pentru limită de vârstă cu un cuantum inferior celei acordate unui pensionar căsătorit și că există o discriminare directă pe baza orientării sexuale întrucât, în dreptul național, partenerul de viață respectiv se găsește într-o situație juridică și de fapt comparabilă cu cea a unei persoane căsătorite în ceea ce privește pensia respectivă. |
| --- | --- |

3.2.1

În fața Curții de Justiție au fost prezentate două cauze referitoare la discriminarea pe baza orientării sexuale: Römer și Maruko. În Cauza Römer, Curtea a considerat că Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă se opune faptului ca un pensionar care a încheiat o uniune consensuală cu o altă persoană să încaseze o pensie complementară pentru limită de vârstă cu un cuantum inferior celei acordate unui pensionar căsătorit și că există o discriminare directă pe baza orientării sexuale întrucât, în dreptul național, partenerul de viață respectiv se găsește într-o situație juridică și de fapt comparabilă cu cea a unei persoane căsătorite în ceea ce privește pensia respectivă.

| 3.2.2 | De asemenea, în Cauza Maruko, Curtea a considerat că directiva exclude legislația în temeiul căreia, după decesul partenerului de viață, partenerul supraviețuitor nu dobândește o pensie de urmaș echivalentă celei acordate unui soț supraviețuitor. Cu toate acestea, Curtea a considerat și că este de competența instanței naționale să stabilească dacă partenerul supraviețuitor se află într-o situație comparabilă cu cea a unui soț. Pe lângă aceasta, Curtea a observat că există discrepanțe semnificative în cadrul UE și că în general lipsește echivalența dintre căsătorie și alte forme de parteneriat recunoscute din punct de vedere juridic. |
| --- | --- |

3.2.2

De asemenea, în Cauza Maruko, Curtea a considerat că directiva exclude legislația în temeiul căreia, după decesul partenerului de viață, partenerul supraviețuitor nu dobândește o pensie de urmaș echivalentă celei acordate unui soț supraviețuitor. Cu toate acestea, Curtea a considerat și că este de competența instanței naționale să stabilească dacă partenerul supraviețuitor se află într-o situație comparabilă cu cea a unui soț. Pe lângă aceasta, Curtea a observat că există discrepanțe semnificative în cadrul UE și că în general lipsește echivalența dintre căsătorie și alte forme de parteneriat recunoscute din punct de vedere juridic.

3.3   Probleme legate de discriminarea la locul de muncă

| 3.3.1 | Dificultatea de a-și manifesta deschis orientarea sexuală la locul de muncă: din studiile existente reiese că persoanele LGBT sunt adesea „invizibile” la locul de muncă, cel mai adesea de teamă de a fi persecutate. În multe situații, aceste persoane evită socializarea cu colegii, pentru a nu fi cumva „date de gol”. Înainte de orice, s-a constatat că persoanele respective se temeau să-și informeze superiorii de la locul de muncă cu privire la orientarea lor sexuală. Afirmarea deschisă a orientării sexuale se situează semnificativ sub medie în anumite sectoare, precum armata și biserica. |
| --- | --- |

3.3.1

Dificultatea de a-și manifesta deschis orientarea sexuală la locul de muncă: din studiile existente reiese că persoanele LGBT sunt adesea „invizibile” la locul de muncă, cel mai adesea de teamă de a fi persecutate. În multe situații, aceste persoane evită socializarea cu colegii, pentru a nu fi cumva „date de gol”. Înainte de orice, s-a constatat că persoanele respective se temeau să-și informeze superiorii de la locul de muncă cu privire la orientarea lor sexuală. Afirmarea deschisă a orientării sexuale se situează semnificativ sub medie în anumite sectoare, precum armata și biserica.

| 3.3.2 | Probleme specifice care îngreunează activitatea profesională: persoanele LGBT încadrate în muncă se află într-o situație diferită față de alte grupuri vulnerabile, deoarece recunoașterea deschisă a orientării lor sexuale are consecințe asupra vieții lor profesionale. Se constată foarte frecvent că persoanele LGBT dezvoltă anumite strategii pentru a evita să-și dezvăluie orientarea sexuală, cum ar fi schimbarea subiectului sau retragerea dintr-o discuție care se petrece la locul de muncă. Studiile arată că eforturile acestea constante de a face față dificultăților de la locul de muncă afectează sănătatea și productivitatea. Discriminarea la care sunt expuse persoanele lesbiene, gay, bisexuale și transgen în UE produce o excludere emoțională bazată pe rușine, având consecințe atât asupra persoanei în cauză, cât și asupra ratei de participare pe piața forței de muncă. În opinia CESE, diferitele instituții ale UE trebuie să depună eforturi active pentru a combate excluziunea cauzată în astfel de situații. |
| --- | --- |

3.3.2

Probleme specifice care îngreunează activitatea profesională: persoanele LGBT încadrate în muncă se află într-o situație diferită față de alte grupuri vulnerabile, deoarece recunoașterea deschisă a orientării lor sexuale are consecințe asupra vieții lor profesionale. Se constată foarte frecvent că persoanele LGBT dezvoltă anumite strategii pentru a evita să-și dezvăluie orientarea sexuală, cum ar fi schimbarea subiectului sau retragerea dintr-o discuție care se petrece la locul de muncă. Studiile arată că eforturile acestea constante de a face față dificultăților de la locul de muncă afectează sănătatea și productivitatea. Discriminarea la care sunt expuse persoanele lesbiene, gay, bisexuale și transgen în UE produce o excludere emoțională bazată pe rușine, având consecințe atât asupra persoanei în cauză, cât și asupra ratei de participare pe piața forței de muncă. În opinia CESE, diferitele instituții ale UE trebuie să depună eforturi active pentru a combate excluziunea cauzată în astfel de situații.

| 3.3.3 | Probleme legate de exercitarea drepturilor de pe piața forței de muncă: atunci când anumite persoane sunt victimele unor discriminări pe baza orientării lor sexuale, este important ca ele să aibă acces la mecanisme de depunere de plângeri și la o autoritate națională competentă în domeniul plângerilor cu privire la acest tip de discriminare. În multe state membre, o astfel de autoritate pur și simplu nu există. |
| --- | --- |

3.3.3

Probleme legate de exercitarea drepturilor de pe piața forței de muncă: atunci când anumite persoane sunt victimele unor discriminări pe baza orientării lor sexuale, este important ca ele să aibă acces la mecanisme de depunere de plângeri și la o autoritate națională competentă în domeniul plângerilor cu privire la acest tip de discriminare. În multe state membre, o astfel de autoritate pur și simplu nu există.

| 3.3.4 | Reticența față de depunerea unei plângeri: numărul de cazuri documentate de discriminare pe baza orientării sexuale este deosebit de scăzut. Cauza probabilă este faptul că persoanele LGBT nu doresc să se manifeste deschis ca atare, la care se adaugă și posibilitatea ca ele să nu-și cunoască bine drepturile. De asemenea, există și riscul de a-și pierde locul de muncă în cazul în care depun o plângere. În unele cazuri, este important ca persoanele care depun o plângere să fie protejate de societate împotriva consecințelor negative ale depunerii unei plângeri. |
| --- | --- |

3.3.4

Reticența față de depunerea unei plângeri: numărul de cazuri documentate de discriminare pe baza orientării sexuale este deosebit de scăzut. Cauza probabilă este faptul că persoanele LGBT nu doresc să se manifeste deschis ca atare, la care se adaugă și posibilitatea ca ele să nu-și cunoască bine drepturile. De asemenea, există și riscul de a-și pierde locul de muncă în cazul în care depun o plângere. În unele cazuri, este important ca persoanele care depun o plângere să fie protejate de societate împotriva consecințelor negative ale depunerii unei plângeri.

| 3.3.5 | Lipsa de cunoștințe: un sondaj Eurobarometru a indicat că există lacune în ceea ce privește cunoașterea legislației anti-discriminare de către cetățeni. Aproape jumătate (45 %) din cetățenii UE ignoră existența legilor care interzic discriminarea pe baza orientării sexuale la intrarea în funcție a unui nou angajat. Un studiu CES a indicat, de asemenea, că nici în mediul sindical nu se cunosc politicile și activitățile legate de LGBT. Faptul că drepturile în materie de încadrare în muncă nu sunt cunoscute se reflectă și în absența generală a informațiilor și datelor cu privire la situația și experiențele persoanelor cu orientări sexuale diferite. Din studii reiese că nivelul de sensibilizare cu privire la orientarea sexuală și identitatea de gen la locul de muncă este foarte scăzut. Această lipsă generală de conștientizare îngreunează extrem de mult pentru persoanele cu o orientare sexuală diferită orice discuție cu angajatorii și cu sindicatele pe tema identității de gen sau a discriminării pe baza orientării sexuale. De aceea, se impun eforturi de sensibilizare, pentru a îmbunătăți nivelul de cunoaștere a drepturilor cetățenilor Uniunii, în special acolo unde acesta este redus. |
| --- | --- |

3.3.5

Lipsa de cunoștințe: un sondaj Eurobarometru a indicat că există lacune în ceea ce privește cunoașterea legislației anti-discriminare de către cetățeni. Aproape jumătate (45 %) din cetățenii UE ignoră existența legilor care interzic discriminarea pe baza orientării sexuale la intrarea în funcție a unui nou angajat. Un studiu CES a indicat, de asemenea, că nici în mediul sindical nu se cunosc politicile și activitățile legate de LGBT. Faptul că drepturile în materie de încadrare în muncă nu sunt cunoscute se reflectă și în absența generală a informațiilor și datelor cu privire la situația și experiențele persoanelor cu orientări sexuale diferite. Din studii reiese că nivelul de sensibilizare cu privire la orientarea sexuală și identitatea de gen la locul de muncă este foarte scăzut. Această lipsă generală de conștientizare îngreunează extrem de mult pentru persoanele cu o orientare sexuală diferită orice discuție cu angajatorii și cu sindicatele pe tema identității de gen sau a discriminării pe baza orientării sexuale. De aceea, se impun eforturi de sensibilizare, pentru a îmbunătăți nivelul de cunoaștere a drepturilor cetățenilor Uniunii, în special acolo unde acesta este redus.

| 3.3.6 | Protecția juridică și alte măsuri pentru reducerea discriminării: în unele țări, introducerea protecției juridice și sprijinul sporit în vederea asigurării unor drepturi egale pe plan național a contribuit la sensibilizarea crescută a publicului în general, ceea ce a avut un impact pozitiv și asupra sindicatelor și a angajatorilor. Studiul FRA nu se referă decât într-o măsură foarte limitată la răspunderea angajatorilor, ceea ce subliniază importanța răspunderii manageriale. Gestionarea diversității și o cultură bazată pe deschidere au un impact pozitiv asupra oricărui loc de muncă, în ceea ce privește persoanele LGBT. Gestionarea diversității poate să nu reușească neapărat să prevină discriminarea, însă reprezintă un prim pas important în cadrul unei organizații. |
| --- | --- |

3.3.6

Protecția juridică și alte măsuri pentru reducerea discriminării: în unele țări, introducerea protecției juridice și sprijinul sporit în vederea asigurării unor drepturi egale pe plan național a contribuit la sensibilizarea crescută a publicului în general, ceea ce a avut un impact pozitiv și asupra sindicatelor și a angajatorilor. Studiul FRA nu se referă decât într-o măsură foarte limitată la răspunderea angajatorilor, ceea ce subliniază importanța răspunderii manageriale. Gestionarea diversității și o cultură bazată pe deschidere au un impact pozitiv asupra oricărui loc de muncă, în ceea ce privește persoanele LGBT. Gestionarea diversității poate să nu reușească neapărat să prevină discriminarea, însă reprezintă un prim pas important în cadrul unei organizații.

| 3.3.7 | Amploarea discriminării: au fost realizate o serie de studii pentru a estima amploarea discriminării persoanelor LGBT la locul de muncă. Concluzia acestor studii a fost că aproape jumătate din acest grup nu se manifestă deschis în legătură cu orientarea lor sexuală la locul de muncă și că printre cei care o fac, un număr cuprins între o treime și o jumătate se confruntă cu discriminarea directă, cu observații jignitoare sau cu prejudecăți la locul de muncă. |
| --- | --- |

3.3.7

Amploarea discriminării: au fost realizate o serie de studii pentru a estima amploarea discriminării persoanelor LGBT la locul de muncă. Concluzia acestor studii a fost că aproape jumătate din acest grup nu se manifestă deschis în legătură cu orientarea lor sexuală la locul de muncă și că printre cei care o fac, un număr cuprins între o treime și o jumătate se confruntă cu discriminarea directă, cu observații jignitoare sau cu prejudecăți la locul de muncă.

| 3.3.8 | În UE s-au desfășurat o serie de proiecte care au implicat angajatori, sindicate și sectorul activităților de voluntariat; Comisia a sprijinit financiar aceste proiecte, ceea ce le-a consolidat legitimitatea. În Franța, angajatorii și sindicatele au încheiat un acord privind drepturile egale pentru familiile compuse din persoane de același sex. Confederația sindicală Vision din Suedia oferă cursuri de formare pe chestiuni legate de LGBT, în scopul creșterii nivelului de conștientizare cu privire la discriminarea la locul de muncă. Experiența a dovedit că este întru totul posibil să se acționeze împreună pentru a schimba situația pe piața forței de muncă a persoanelor cu o orientare sexuală diferită. Comitetul constată cu regret că activitățile de acest gen sunt rare, solicitând, în consecință, Comisiei Europene să popularizeze bunele practici, iar partenerilor sociali să fie mult mai activi în combaterea discriminării împotriva persoanelor LGBT la locul de muncă. |
| --- | --- |

3.3.8

În UE s-au desfășurat o serie de proiecte care au implicat angajatori, sindicate și sectorul activităților de voluntariat; Comisia a sprijinit financiar aceste proiecte, ceea ce le-a consolidat legitimitatea. În Franța, angajatorii și sindicatele au încheiat un acord privind drepturile egale pentru familiile compuse din persoane de același sex. Confederația sindicală Vision din Suedia oferă cursuri de formare pe chestiuni legate de LGBT, în scopul creșterii nivelului de conștientizare cu privire la discriminarea la locul de muncă. Experiența a dovedit că este întru totul posibil să se acționeze împreună pentru a schimba situația pe piața forței de muncă a persoanelor cu o orientare sexuală diferită. Comitetul constată cu regret că activitățile de acest gen sunt rare, solicitând, în consecință, Comisiei Europene să popularizeze bunele practici, iar partenerilor sociali să fie mult mai activi în combaterea discriminării împotriva persoanelor LGBT la locul de muncă.

Bruxelles, 18 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale a Uniununii Europene prevede: „Se interzice discriminarea de orice fel, bazată pe motive precum sexul, rasa, culoarea, originea etnică sau socială, caracteristicile genetice, limba, religia sau convingerile, opiniile politice sau de orice altă natură, apartenența la o minoritate națională, averea, nașterea, un handicap, vârsta sau orientarea sexuală.”

1

(2)  Persoanele lesbiene, gay, bisexuale și transgen.

2

(3)  JO C 77, 31.3.2009, p. 102.

3

(4)  Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă.

4

(5)  JO C 182, 4.8.2009, p. 19.

5

(6)  JO C 318, 29.10.2011, p. 69; JO C 354, 28.12.2010, p. 1; JO C 347, 18.12.2010, p. 19; JO C 376, 22.12.2011, p. 81; JO C 182, 4.8.2009, p. 19; JO C 77, 31.3.2009, p. 102; JO C 10, 15.1.2008, p. 72; JO C 110, 30.4.2004, p. 26; JO C 318, 23.12.2006, p. 128; JO C 77, 31.3.2009, p. 115; JO C 318, 29.10.2011, p. 50; JO C 292, 9.8.2008, p. 95; JO C 256, 27.10.2007, p. 93.

6

(7)  Această secțiune se bazează pe rapoartele Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) și Confederației Europene a Sindicatelor (CES).

7

(8)  Homophobia and Discrimination on Grounds of Sexual Orientation in the EU Member States: Legal Analysis („Homofobia și discriminarea bazate pe orienatrea sexuală în statele membre UE: analiză juridică”) și Homophobia and Discrimination on Grounds of Sexual Orientation and Gender Identity in the EU Member States: Part II - The Social Situation. („Homofobia și discriminarea bazate pe orienatrea sexuală și identitatea de gen în statele membre UE - Partea a II-a: Situația socială”).

8

Homophobia and Discrimination on Grounds of Sexual Orientation in the EU Member States: Legal Analysis

Homophobia and Discrimination on Grounds of Sexual Orientation and Gender Identity in the EU Member States: Part II - The Social Situation.

(9)  Directiva Parlamentului European și a Consiliului 2004/38/CE din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora,

9

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/16

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind contribuția economică a migranților în calitate de întreprinzători (aviz din proprie inițiativă)

2012/C 351/04

Raportor: dna Brenda KING

La 19 ianuarie 2012, în conformitate cu articolul 29, alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Contribuția economică a migranților în calitate de întreprinzători în UE (aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 3 septembrie 2012.

În cea de-a 483-a sesiune plenară, care a avut loc la 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 18 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 135 voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 10 abțineri.

1.   Sinteză și recomandări

1.1   Contribuția activităților antreprenoriale efectuate de migranți a crescut în Europa în ultimii zece ani. Migranții întreprinzători contribuie la creșterea economică și la ocuparea forței de muncă, revigorând deseori meșteșuguri și comerțuri abandonate, și participă din ce în ce mai mult la furnizarea unor bunuri și servicii cu valoare adăugată. Totodată, ei formează și o punte importantă între piețele de la nivel global, iar activitatea lor este importantă pentru integrarea migranților pe piața forței de muncă, creând locuri de muncă atât pentru ei înșiși, cât și, din ce în ce mai mult, pentru imigranți și populația autohtonă (1).

1.2   UE a recunoscut în mod public contribuția esențială pe care o pot avea migranții în calitate de întreprinzători la dezvoltarea durabilă și ocuparea forței de muncă. Cu toate acestea, este important ca această recunoaștere să nu fie luată în considerare izolat sau separat de prioritățile imediate ale factorilor de decizie politică din UE. Crearea unui sector antreprenorial bazat pe activitatea migranților care să se dovedească puternic, durabil și orientat către creștere ar trebui să facă parte din strategia pentru creștere și ocuparea forței de muncă, „Small Business Act”, Strategia Europa 2020 și noul Program pentru Competitivitatea Întreprinderilor și IMM-urilor (COSME), dat fiind că acestea au plasat deja importanța IMM-urilor cu o rată mare de creștere și cu valoare adăugată în centrul unei economii europene orientate către creșterea durabilă.

1.3   De asemenea, migranții în calitate de întreprinzători lărgesc oportunitățile oferite migranților pe plan social, contribuie la consolidarea capacității de reprezentare socială, reprezintă modele în societate, în special pentru tineri, sporesc sentimentul de încredere în forțele proprii și promovează coeziunea socială prin revitalizarea străzilor și a cartierelor.

1.4   Comitetul salută comunicarea Comisiei (2), care recunoaște „rolul important al migranților în calitate de întreprinzători” afirmând că „creativitatea și capacitatea lor de inovare ar trebui, de asemenea, consolidate”. CESE salută și următoarea afirmație: „promovarea antreprenoriatului transnațional prin intermediul unei strategii mai dinamice va favoriza întreprinzătorii care își desfășoară activitatea atât în statele membre ale UE, cât și în țările partenere. Aceste întreprinderi pot crea locuri de muncă în țările de origine și pot genera beneficii deopotrivă în ceea ce privește integrarea migranților și creșterea schimburilor comerciale între țări”.

1.5   În contextul creșterii șomajului, care face din crearea de locuri de muncă de calitate o prioritate absolută a UE, este mai important ca niciodată ca factorii de decizie politică din UE să recunoască atuul major pe care îl reprezintă întreprinderile ce aparțin migranților pentru economia UE, atât la nivel local, cât și, din ce în ce mai mult, pe piețele internaționale unde există încă o cerere pentru bunuri și servicii provenind din UE. Această abordare este conformă cu strategia Comisiei care urmărește sprijinirea întreprinderilor mici și mijlocii pentru a-și extinde afacerile în afara UE, întrucât activitățile internaționale consolidează creșterea, îmbunătățesc competitivitatea și sprijină sustenabilitatea pe termen lung a întreprinderilor în UE.

1.6   Comitetul recomandă ca, dacă se dorește consolidarea „creativității și a capacității de inovare” a migranților în calitate de întreprinzători, să se adopte măsuri specifice la nivelul UE, al statelor membre și la nivel local. Acestea au drept scop eradicarea discriminării și crearea unor condiții egale pentru toți, astfel încât să poată contribui la creșterea incluzivă și la crearea unor locuri de muncă de calitate.

| 1.6.1 | La nivelul UE, factorii de decizie politică ar trebui:






  — | să recunoască, în cadrul Strategiei UE 2020, potențialul activității antreprenoriale a migranților pentru o creștere economică sporită; |
| --- | --- | --- |

1.6.1

La nivelul UE, factorii de decizie politică ar trebui:

—

să recunoască, în cadrul Strategiei UE 2020, potențialul activității antreprenoriale a migranților pentru o creștere economică sporită;

| — | să recunoască potențialul activității antreprenoriale a migranților în materie de creare de locuri de muncă, prin includerea acesteia în Strategia europeană privind ocuparea forței de muncă; în momentul de față, această strategie se focalizează pe munca salarizată ca mijloc de integrare a migranților; |
| --- | --- |

—

să recunoască potențialul activității antreprenoriale a migranților în materie de creare de locuri de muncă, prin includerea acesteia în Strategia europeană privind ocuparea forței de muncă; în momentul de față, această strategie se focalizează pe munca salarizată ca mijloc de integrare a migranților;

| — | să recunoască activitatea antreprenorială a migranților în politica de integrare europeană pentru migranți; |
| --- | --- |

—

să recunoască activitatea antreprenorială a migranților în politica de integrare europeană pentru migranți;

| — | să definească și să colecteze statistici demne de încredere și armonizate privind contribuția economică și socială a migranților în calitate de întreprinzători în întreaga UE, împreună cu Eurostat și cu statele membre. Aceasta poate ajuta UE să definească politici mai bune în materie de imigrație; |
| --- | --- |

—

să definească și să colecteze statistici demne de încredere și armonizate privind contribuția economică și socială a migranților în calitate de întreprinzători în întreaga UE, împreună cu Eurostat și cu statele membre. Aceasta poate ajuta UE să definească politici mai bune în materie de imigrație;

| — | să continue să faciliteze sprijinul public pentru întreprinzători pentru a asigura că inovarea, spiritul antreprenorial și creșterea întreprinderilor nu sunt afectate advers din cauza faptului că o întreprindere viabilă nu poate obține finanțare adecvată; |
| --- | --- |

—

să continue să faciliteze sprijinul public pentru întreprinzători pentru a asigura că inovarea, spiritul antreprenorial și creșterea întreprinderilor nu sunt afectate advers din cauza faptului că o întreprindere viabilă nu poate obține finanțare adecvată;

| — | să introducă un cadru pentru sensibilizarea la adoptarea de bune practici și să încurajeze schimbul acestora prin programe care să favorizeze consolidarea capacităților migranților în calitate de întreprinzători și a durabilității întreprinderilor acestora; |
| --- | --- |

—

să introducă un cadru pentru sensibilizarea la adoptarea de bune practici și să încurajeze schimbul acestora prin programe care să favorizeze consolidarea capacităților migranților în calitate de întreprinzători și a durabilității întreprinderilor acestora;

| — | să dezvolte relații strategice cu țările de origine care, în prezent, încearcă activ să își stimuleze în mod direct comunitățile din diaspora prezente în UE să exercite o activitate antreprenorială atât în țara de origine, cât și în UE; |
| --- | --- |

—

să dezvolte relații strategice cu țările de origine care, în prezent, încearcă activ să își stimuleze în mod direct comunitățile din diaspora prezente în UE să exercite o activitate antreprenorială atât în țara de origine, cât și în UE;

| — | să utilizeze acordurile comerciale, când este cazul, ca un mecanism de încurajare a activităților de comasare de întreprinderi la care să participe întreprinzători migranți stabiliți în țări europene și țările lor de origine. Aceasta va sprijini strategia UE de a ajuta întreprinderile mici și mijlocii să-și extindă activitățile în afara UE. |
| --- | --- |

—

să utilizeze acordurile comerciale, când este cazul, ca un mecanism de încurajare a activităților de comasare de întreprinderi la care să participe întreprinzători migranți stabiliți în țări europene și țările lor de origine. Aceasta va sprijini strategia UE de a ajuta întreprinderile mici și mijlocii să-și extindă activitățile în afara UE.

| 1.6.2 | Statele membre UE ar trebui:






  — | să recunoască și să promoveze antreprenoriatul în rândul migranților în cadrul unor politici de integrare mai largi; |
| --- | --- | --- |

1.6.2

Statele membre UE ar trebui:

—

să recunoască și să promoveze antreprenoriatul în rândul migranților în cadrul unor politici de integrare mai largi;

| — | să revizuiască cadrul reglementar și structural pentru crearea de întreprinderi în general, prin reducerea cerințelor administrative superflue care pot constitui bariere în calea creării unei afaceri; |
| --- | --- |

—

să revizuiască cadrul reglementar și structural pentru crearea de întreprinderi în general, prin reducerea cerințelor administrative superflue care pot constitui bariere în calea creării unei afaceri;

| — | să reducă la minimum riscul imigrației ilegale și în special al ocupării ilegale a forței de muncă, prin aplicarea Directivei 2009/52/CE (3) a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009. Articolul 14 din această directivă prevede că „statele membre asigură desfășurarea pe teritoriul lor a unor inspecții eficiente și adecvate”; |
| --- | --- |

—

să reducă la minimum riscul imigrației ilegale și în special al ocupării ilegale a forței de muncă, prin aplicarea Directivei 2009/52/CE (3) a Parlamentului European și a Consiliului din 18 iunie 2009. Articolul 14 din această directivă prevede că „statele membre asigură desfășurarea pe teritoriul lor a unor inspecții eficiente și adecvate”;

| — | să contribuie la creșterea pe termen lung a ratei de ocupare a forței de muncă acordând mai mult sprijin întreprinderilor existente create de migranți, în special a celor administrate de femei și tineri, astfel încât acestea să devină mai viabile; |
| --- | --- |

—

să contribuie la creșterea pe termen lung a ratei de ocupare a forței de muncă acordând mai mult sprijin întreprinderilor existente create de migranți, în special a celor administrate de femei și tineri, astfel încât acestea să devină mai viabile;

| — | să stimuleze acțiunile de sensibilizare și să consolideze capacitățile organizațiilor intermediare, cum ar fi asociațiile profesionale, camerele de comerț și cooperativele, astfel încât să poată sprijini aceste întreprinderi în vederea îndeplinirii cerințelor legale, precum cele din domeniul muncii și fiscal. |
| --- | --- |

—

să stimuleze acțiunile de sensibilizare și să consolideze capacitățile organizațiilor intermediare, cum ar fi asociațiile profesionale, camerele de comerț și cooperativele, astfel încât să poată sprijini aceste întreprinderi în vederea îndeplinirii cerințelor legale, precum cele din domeniul muncii și fiscal.

| 1.6.3 | Autoritățile locale și societatea civilă, inclusiv partenerii sociali ar trebui:






  — | să continue programele menite să sporească capitalul uman și social al migranților în calitate de întreprinzători, oferindu-le acestora diverse servicii, precum consiliere și informații, formare, creare de rețele și mentorat; |
| --- | --- | --- |

1.6.3

Autoritățile locale și societatea civilă, inclusiv partenerii sociali ar trebui:

—

să continue programele menite să sporească capitalul uman și social al migranților în calitate de întreprinzători, oferindu-le acestora diverse servicii, precum consiliere și informații, formare, creare de rețele și mentorat;

| — | să creeze sau să lărgească posibilitățile oferite întreprinzătorilor îmbunătățind accesul organizațiilor acestora la organizații cu caracter mai general; |
| --- | --- |

—

să creeze sau să lărgească posibilitățile oferite întreprinzătorilor îmbunătățind accesul organizațiilor acestora la organizații cu caracter mai general;

| — | să sporească viabilitatea întreprinderilor create de migranți. Trebuie să se acorde mai multă atenție întreprinderilor existente create de migranți, în special celor active în sectoare cu înaltă valoare adăugată, în loc să se aibă în vedere exclusiv întreprinderile nou-create; |
| --- | --- |

—

să sporească viabilitatea întreprinderilor create de migranți. Trebuie să se acorde mai multă atenție întreprinderilor existente create de migranți, în special celor active în sectoare cu înaltă valoare adăugată, în loc să se aibă în vedere exclusiv întreprinderile nou-create;

| — | accesul la credite este o chestiune esențială pentru antreprenoriat și, prin urmare, ar trebui create mai multe programe care să crească capitalul financiar al întreprinzătorilor migranți prin:






  — | informarea acestora cu privire la sursele de finanțare; |
| --- | --- | --- |

—

accesul la credite este o chestiune esențială pentru antreprenoriat și, prin urmare, ar trebui create mai multe programe care să crească capitalul financiar al întreprinzătorilor migranți prin:

—

informarea acestora cu privire la sursele de finanțare;

| — | acțiuni de formare adaptate; |
| --- | --- |

—

acțiuni de formare adaptate;

| — | îmbunătățirea nivelului de cunoștințe, expertiză și înțelegere al instituțiilor de credit cu privire la acest grup specific de clienți întreprinzători. |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea nivelului de cunoștințe, expertiză și înțelegere al instituțiilor de credit cu privire la acest grup specific de clienți întreprinzători.

2.   Observații generale

2.1   Europa se confruntă cu importante mutații de natură demografică: scăderea evidentă a populației în anumite regiuni, îmbătrânirea accentuată a acesteia și rata scăzută a nașterilor. Cu toate acestea, în perioada 2004-2008, populația globală a UE a înregistrat o creștere anuală cu aproximativ 2 milioane de persoane, în mare măsură datorită imigrației nete. Migranții au contribuit în diverse moduri la creșterea economică a țărilor gazdă, aducând cu ei un întreg capital de competențe și talente, contribuind la reducerea penuriei de mână de lucru și creând, în calitate de întreprinzători, noi societăți și întreprinderi.

2.2   Contribuția economică a migranților prin crearea directă de noi întreprinderi este un aspect care nu a beneficiat de atenția cuvenită. Prezentul aviz își propune să aprofundeze cunoștințele existente în ceea ce privește activitățile antreprenoriale efectuate de migranți și să facă recomandări în vederea promovării și recunoașterii succesului întreprinderilor create de migranți și în vederea valorificării în mai mare măsură a contribuției acestora la creșterea economică.

2.3   Compararea activităților antreprenoriale și de creare de locuri de muncă realizate de migranți pe teritoriul UE se dovedește dificilă, întrucât sunt disponibile diferite surse de date pentru diferitele țări, iar noțiunea de întreprinzător-migrant nu are o definiție acceptată la nivel internațional.

2.4   Prezentul document se bazează în mare parte pe prezentările privind contribuția economică a migranților în calitate de întreprinzători, realizate în cadrul audierii Grupului de studiu permanent al CESE privind imigrația și integrarea, la 24 noiembrie 2011 (4).

2.5   Un întreprinzător-migrant este definit ca o persoană care deține o întreprindere și care este născută în afara UE „care încearcă să genereze valoare prin crearea sau extinderea activității economice” (5). Întreprinzătorul poate fi independent, adică să lucreze în calitate de singur angajat sau să angajeze mână de lucru (6).

2.6   Prezentul aviz se concentrează asupra întreprinzătorilor independenți, bazându-se pe datele anchetei privind forța de muncă, astfel încât să se poată face comparații între statele membre și între întreprinzătorii din rândul migranților și întreprinzătorii nativi. În plus, analiza se concentrează asupra întreprinzătorilor care nu sunt activi în agricultură, conform normei aplicate în studiile privind spiritul antreprenorial.

3.   Caracteristicile migranților în calitate de întreprinzători

3.1   Migranții dau dovadă de mai mult spirit antreprenorial

| 3.1.1 | Ancheta privind forța de muncă în UE (7) demonstrează că, în materie de spirit întreprinzător, situația variază pe teritoriul UE. În Marea Britanie, Franța, Belgia, Danemarca și Suedia, proporția de întreprinzători din rândul migranților pe piața forței de muncă este cu 1,5-2,9 % mai mare decât cea a întreprinzătorilor autohtoni. În schimb, în Portugalia, Spania, Italia, Grecia, Irlanda, Germania și Austria proporția întreprinzătorilor din rândul migranților este mai mică față de cea a întreprinzătorilor autohtoni. |
| --- | --- |

3.1.1

Ancheta privind forța de muncă în UE (7) demonstrează că, în materie de spirit întreprinzător, situația variază pe teritoriul UE. În Marea Britanie, Franța, Belgia, Danemarca și Suedia, proporția de întreprinzători din rândul migranților pe piața forței de muncă este cu 1,5-2,9 % mai mare decât cea a întreprinzătorilor autohtoni. În schimb, în Portugalia, Spania, Italia, Grecia, Irlanda, Germania și Austria proporția întreprinzătorilor din rândul migranților este mai mică față de cea a întreprinzătorilor autohtoni.

| 3.1.2 | Din punct de vedere regional, proporția globală a persoanelor care desfășoară o activitate independentă (autohtoni și migranți) este mai mare în sudul Europei și în Europa centrală și orientală. Totuși, în Europa centrală și orientală, migranții manifestă o aplecare mai pregnantă către activitățile independente decât autohtonii, în timp ce, în sudul Europei, tendința este inversă. |
| --- | --- |

3.1.2

Din punct de vedere regional, proporția globală a persoanelor care desfășoară o activitate independentă (autohtoni și migranți) este mai mare în sudul Europei și în Europa centrală și orientală. Totuși, în Europa centrală și orientală, migranții manifestă o aplecare mai pregnantă către activitățile independente decât autohtonii, în timp ce, în sudul Europei, tendința este inversă.

| 3.1.3 | Această reprezentare importantă a migranților în activități independente în Polonia, Republica Slovacă, Republica Cehă și Ungaria se datorează, în parte, supleții relative a regimului de acordare a vizelor pentru întreprinzătorii migranți și situației ocupării forței de muncă în aceste țări. Proporția scăzută de întreprinderi create de migranți în țările din sudul Europei poate fi o consecință a faptului că migranții în aceste țări nu au avut probabil timp să își creeze capitalul uman, fizic și social necesar pentru înființarea unei întreprinderi, deoarece este posibil să nu vorbească fluent limba țării respective sau pot avea dificultăți cu recunoașterea calificărilor lor. |
| --- | --- |

3.1.3

Această reprezentare importantă a migranților în activități independente în Polonia, Republica Slovacă, Republica Cehă și Ungaria se datorează, în parte, supleții relative a regimului de acordare a vizelor pentru întreprinzătorii migranți și situației ocupării forței de muncă în aceste țări. Proporția scăzută de întreprinderi create de migranți în țările din sudul Europei poate fi o consecință a faptului că migranții în aceste țări nu au avut probabil timp să își creeze capitalul uman, fizic și social necesar pentru înființarea unei întreprinderi, deoarece este posibil să nu vorbească fluent limba țării respective sau pot avea dificultăți cu recunoașterea calificărilor lor.

| 3.1.4 | Datele privind numărul de noi întreprinzători în cursul unui anumit an lasă de asemenea să se înțeleagă că migranții dovedesc mai mult spirit întreprinzător decât autohtonii. În cursul perioadei 1998-2008, numărul mediu anual de noi întreprinzători migranți s-a dublat în Germania (ajungând la peste 100 000 pe an) și în Marea Britanie (ajungând la aproape 90 000 pe an). În Spania și Italia, cifrele medii anuale au crescut de 6 ori (până la peste 75 000 pe an) și respectiv de 8 ori (până la 46 000). În Franța a existat o mică creștere (până la 35 000) în aceeași perioadă (8). |
| --- | --- |

3.1.4

Datele privind numărul de noi întreprinzători în cursul unui anumit an lasă de asemenea să se înțeleagă că migranții dovedesc mai mult spirit întreprinzător decât autohtonii. În cursul perioadei 1998-2008, numărul mediu anual de noi întreprinzători migranți s-a dublat în Germania (ajungând la peste 100 000 pe an) și în Marea Britanie (ajungând la aproape 90 000 pe an). În Spania și Italia, cifrele medii anuale au crescut de 6 ori (până la peste 75 000 pe an) și respectiv de 8 ori (până la 46 000). În Franța a existat o mică creștere (până la 35 000) în aceeași perioadă (8).

| 3.1.5 | În plus, în termeni relativi, migranții dovedesc mai mult spirit întreprinzător decât autohtonii în raport cu populația pe care ei o reprezintă. De exemplu, în Marea Britanie, migranții reprezintă 8 % din populația țării și dețin 12 % din IMM-urile acestei țări. |
| --- | --- |

3.1.5

În plus, în termeni relativi, migranții dovedesc mai mult spirit întreprinzător decât autohtonii în raport cu populația pe care ei o reprezintă. De exemplu, în Marea Britanie, migranții reprezintă 8 % din populația țării și dețin 12 % din IMM-urile acestei țări.

| 3.1.6 | Aceste date sunt coerente cu un studiu recent din SUA, care arată că ponderea imigranților în rândul proprietarilor de mici întreprinderi este de 18 %, în comparație cu ponderea lor în întreaga populație de 13 % și în rândul forței de muncă de 16 %. (9) |
| --- | --- |

3.1.6

Aceste date sunt coerente cu un studiu recent din SUA, care arată că ponderea imigranților în rândul proprietarilor de mici întreprinderi este de 18 %, în comparație cu ponderea lor în întreaga populație de 13 % și în rândul forței de muncă de 16 %. (9)

3.2   Viabilitatea întreprinderilor create de migranți

| 3.2.1 | Dacă, de la un an la altul, numărul migranților care lansează activități antreprenoriale este în creștere, crește și numărul celor care abandonează astfel de activități. Acest nivel scăzut de viabilitate poate indica faptul că activitatea independentă este un mecanism de tranziție către un loc de muncă salarizat sau că întreprinderile create de migranți cunosc o rată de eșec mai ridicată. De exemplu, în Franța, numai 40 % dintre întreprinderile deținute de cetățeni de origine străină erau încă active după cinci ani de la crearea lor, în timp ce, în rândul francezilor autohtoni, cota acestora se ridica la 54 % (10). Studiul OCDE (11) arată că, chiar după luarea în considerare a calificărilor, a experienței și a altor factori, întreprinderile create de migranți au șanse de supraviețuire cu 27 % mai scăzute decât întreprinderile aparținând autohtonilor. |
| --- | --- |

3.2.1

Dacă, de la un an la altul, numărul migranților care lansează activități antreprenoriale este în creștere, crește și numărul celor care abandonează astfel de activități. Acest nivel scăzut de viabilitate poate indica faptul că activitatea independentă este un mecanism de tranziție către un loc de muncă salarizat sau că întreprinderile create de migranți cunosc o rată de eșec mai ridicată. De exemplu, în Franța, numai 40 % dintre întreprinderile deținute de cetățeni de origine străină erau încă active după cinci ani de la crearea lor, în timp ce, în rândul francezilor autohtoni, cota acestora se ridica la 54 % (10). Studiul OCDE (11) arată că, chiar după luarea în considerare a calificărilor, a experienței și a altor factori, întreprinderile create de migranți au șanse de supraviețuire cu 27 % mai scăzute decât întreprinderile aparținând autohtonilor.

3.3   Sectoarele cu valoare ridicată

| 3.3.1 | Evantaiul activităților efectuate de migranți în calitate de întreprinzători în țările gazdă este la fel de larg ca și în cazul autohtonilor. Această trecere de la întreprinderi care oferă servicii în principal populației aparținând enclavei etnice căreia îi aparțin la întreprinderi diversificate se explică în parte prin nivelul de instruire din ce în ce mai ridicat al multor migranți, dar și prin evoluția structurilor economice ale societăților postindustriale. |
| --- | --- |

3.3.1

Evantaiul activităților efectuate de migranți în calitate de întreprinzători în țările gazdă este la fel de larg ca și în cazul autohtonilor. Această trecere de la întreprinderi care oferă servicii în principal populației aparținând enclavei etnice căreia îi aparțin la întreprinderi diversificate se explică în parte prin nivelul de instruire din ce în ce mai ridicat al multor migranți, dar și prin evoluția structurilor economice ale societăților postindustriale.

| 3.3.2 | În Europa, deși un număr ridicat de întreprinzători născuți în străinătate lucrează în sectoare asociate în mod mai tradițional activităților desfășurate de migranți (și anume comerțul cu ridicata și cu amănuntul), mulți dintre aceștia lucrează în alte sectoare decât cele tradiționale cu caracter etnic: aproape 18 % dintre întreprinzătorii care provin din rândul migranților activează în construcții, circa 8 % în sectorul profesional, științific și tehnic, circa 6 % în sectorul manufacturier, iar alți 6 % în domeniul sănătății și al asistenței sociale. |
| --- | --- |

3.3.2

În Europa, deși un număr ridicat de întreprinzători născuți în străinătate lucrează în sectoare asociate în mod mai tradițional activităților desfășurate de migranți (și anume comerțul cu ridicata și cu amănuntul), mulți dintre aceștia lucrează în alte sectoare decât cele tradiționale cu caracter etnic: aproape 18 % dintre întreprinzătorii care provin din rândul migranților activează în construcții, circa 8 % în sectorul profesional, științific și tehnic, circa 6 % în sectorul manufacturier, iar alți 6 % în domeniul sănătății și al asistenței sociale.

3.4   Profil

| 3.4.1 | Profilul general al întreprinzătorilor, fie migranți, fie autohtoni, este similar; tendința este ca aceștia să fie calificați și de sex masculin, peste trei din patru depășind vârsta de 35 de ani. Și unii și alții sunt, în medie, mai în vârstă decât lucrătorii salariați. Acest fapt se poate explica prin necesitatea de a acumula suficient capital social și material, precum și experiență, înainte de a putea demara o afacere. |
| --- | --- |

3.4.1

Profilul general al întreprinzătorilor, fie migranți, fie autohtoni, este similar; tendința este ca aceștia să fie calificați și de sex masculin, peste trei din patru depășind vârsta de 35 de ani. Și unii și alții sunt, în medie, mai în vârstă decât lucrătorii salariați. Acest fapt se poate explica prin necesitatea de a acumula suficient capital social și material, precum și experiență, înainte de a putea demara o afacere.

| 3.4.2 | Întreprinzătorii din rândul migranților au, în medie, un nivel de instruire superior omologilor lor autohtoni. În jur de 30-40 % dintre aceștia au studii superioare. |
| --- | --- |

3.4.2

Întreprinzătorii din rândul migranților au, în medie, un nivel de instruire superior omologilor lor autohtoni. În jur de 30-40 % dintre aceștia au studii superioare.

| 3.4.3 | Aproape două treimi dintre ei locuiesc în țara-gazdă de peste 10 ani, față de salariații migranți, care sunt în această situație în proporție de abia puțin peste 50 %. |
| --- | --- |

3.4.3

Aproape două treimi dintre ei locuiesc în țara-gazdă de peste 10 ani, față de salariații migranți, care sunt în această situație în proporție de abia puțin peste 50 %.

| 3.4.4 | Vocația de a deveni întreprinzător diferă, în rândul migranților, și de la o regiune de origine la alta, cei mai numeroși întreprinzători fiind migranții asiatici, iar cei latino-americani sau africani fiind cei mai puțini. Aceste diferențe de spirit întreprinzător între diferitele grupuri de migranți se pot explica în mare măsură prin diferențele în ceea ce privește educația și nivelul de bunăstare. O altă explicație ar fi faptul că, în mod tradițional, economia anumitor țări de origine se distinge printr-o proporție superioară de întreprinzători, iar persoanele care migrează din astfel de țări sunt mai înclinate să lanseze o afacere în țara-gazdă. |
| --- | --- |

3.4.4

Vocația de a deveni întreprinzător diferă, în rândul migranților, și de la o regiune de origine la alta, cei mai numeroși întreprinzători fiind migranții asiatici, iar cei latino-americani sau africani fiind cei mai puțini. Aceste diferențe de spirit întreprinzător între diferitele grupuri de migranți se pot explica în mare măsură prin diferențele în ceea ce privește educația și nivelul de bunăstare. O altă explicație ar fi faptul că, în mod tradițional, economia anumitor țări de origine se distinge printr-o proporție superioară de întreprinzători, iar persoanele care migrează din astfel de țări sunt mai înclinate să lanseze o afacere în țara-gazdă.

| 3.4.4.1 | Trebuie observat că experiența migranților din perspectiva regiunii de origine nu este omogenă. De exemplu, cifrele din Marea Britanie indică faptul că, dacă rata de ocupare a forței de muncă din rândul comunității sale de migranți pakistanezi ar fi echivalentă cu a celor din rândul comunității indiene, proporția lucrătorilor bărbați și femei din acest grup ar crește cu 24 %, respectiv 136 %, ceea ce ar reprezenta aproximativ 96 000 de persoane intrate pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

3.4.4.1

Trebuie observat că experiența migranților din perspectiva regiunii de origine nu este omogenă. De exemplu, cifrele din Marea Britanie indică faptul că, dacă rata de ocupare a forței de muncă din rândul comunității sale de migranți pakistanezi ar fi echivalentă cu a celor din rândul comunității indiene, proporția lucrătorilor bărbați și femei din acest grup ar crește cu 24 %, respectiv 136 %, ceea ce ar reprezenta aproximativ 96 000 de persoane intrate pe piața forței de muncă.

4.   Contextul UE

4.1   Programul de la Stockholm stabilește agenda acțiunilor pe care Uniunea Europeană trebuie să le întreprindă în domeniul justiției și afacerilor interne în perioada 2010-2014. Unul dintre aspecte este integrarea cu succes a migranților, pentru consolidarea valorilor democratice și a coeziunii sociale și pentru promovarea dialogului intercultural la toate nivelurile.

4.2   Cu un buget de 825 de milioane EUR pentru perioada 2007-2013, Fondul european de integrare sprijină inițiativele naționale și ale UE care facilitează integrarea imigranților din afara UE în societățile europene și include proiecte din domeniul antreprenoriatului în rândul migranților și al educației antreprenoriale pentru migranți (12).

4.3   Comunicarea Comisiei (13) pe tema „Agenda europeană pentru integrarea resortisanților țărilor terțe” recunoaște rolul important ce revine migranților în calitate de întreprinzători, dar potențialul acestora pentru a contribui la creșterea durabilă și ocuparea durabilă a forței de muncă nu este menționat în inițiativele europene emblematice precum Strategia UE 2020.

4.4   Pachetul privind ocuparea forței de muncă al UE se concentrează pe munca salarizată ca modalitate de integrare a migranților. Exclude însă rolul întreprinzătorilor provenind din această categorie, care pot contribui la crearea de locuri de muncă de calitate și durabile și la facilitarea incluziunii economice și sociale a cetățenilor migranți și autohtoni.

4.5   Factorii de decizie politică europeni ar trebui să includă în mod activ și consecvent antreprenoriatul migranților în strategiile UE. În plus, rolul jucat de migranții întreprinzători în cadrul strategiei de integrare a migranților ar trebui de asemenea recunoscut și sprijinit.

5.   Contribuția migranților în calitate de întreprinzători

5.1   Piața forței de muncă

| 5.1.1 | Ancheta privind forța de muncă în UE (1998-2008) evidențiază contribuția pozitivă a migranților în calitate de întreprinzători la ocuparea forței de muncă, chiar dacă cea mai mare parte a întreprinzătorilor (autohtoni sau migranți) nu angajează personal. |
| --- | --- |

5.1.1

Ancheta privind forța de muncă în UE (1998-2008) evidențiază contribuția pozitivă a migranților în calitate de întreprinzători la ocuparea forței de muncă, chiar dacă cea mai mare parte a întreprinzătorilor (autohtoni sau migranți) nu angajează personal.

| 5.1.2 | Aceștia creează în medie între 1,4 și 2,1 locuri de muncă suplimentare. Totuși, comparațiile cu întreprinzătorii autohtoni lasă să se înțeleagă că întreprinzătorii migranți creează relativ mai puține locuri de muncă. Republica Cehă, Ungaria, Slovacia și Marea Britanie fac excepție de la această regulă generală; se pare că, în aceste țări, întreprinzătorii din rândul migranților creează mai multe locuri de muncă decât întreprinzătorii autohtoni. |
| --- | --- |

5.1.2

Aceștia creează în medie între 1,4 și 2,1 locuri de muncă suplimentare. Totuși, comparațiile cu întreprinzătorii autohtoni lasă să se înțeleagă că întreprinzătorii migranți creează relativ mai puține locuri de muncă. Republica Cehă, Ungaria, Slovacia și Marea Britanie fac excepție de la această regulă generală; se pare că, în aceste țări, întreprinzătorii din rândul migranților creează mai multe locuri de muncă decât întreprinzătorii autohtoni.

| 5.1.3 | Această contribuție la totalul locurilor de muncă a crescut cu timpul. Între 1998 și 2008, numărul persoanelor angajate de întreprinzătorii migranți a crescut în Spania, Italia, Austria, Germania și Țările de Jos, în timp ce, în Marea Britanie și Franța, contribuția acestora la ocuparea forței de muncă s-a menținut la un nivel ridicat. De exemplu; atât în 2007, cât și în 2008, întreprinzătorii migranți au asigurat anual peste 750 000 de locuri de muncă în Germania, în jur de o jumătate de milion în Marea Britanie și Spania, aproape 400 000 în Franța și în jur de 300 000 în Italia. |
| --- | --- |

5.1.3

Această contribuție la totalul locurilor de muncă a crescut cu timpul. Între 1998 și 2008, numărul persoanelor angajate de întreprinzătorii migranți a crescut în Spania, Italia, Austria, Germania și Țările de Jos, în timp ce, în Marea Britanie și Franța, contribuția acestora la ocuparea forței de muncă s-a menținut la un nivel ridicat. De exemplu; atât în 2007, cât și în 2008, întreprinzătorii migranți au asigurat anual peste 750 000 de locuri de muncă în Germania, în jur de o jumătate de milion în Marea Britanie și Spania, aproape 400 000 în Franța și în jur de 300 000 în Italia.

| 5.1.4 | Această contribuție la ocuparea forței de muncă echivalează cu 1,5-3 % din totalul populației active salarizate. Țările în care migranții contribuie în cea mai ridicată măsură la rata totală de ocupare a forței de muncă sunt Luxemburg (8,5 %) și Irlanda (4,9 %). Deși datele sunt insuficiente pentru a stabili dacă migranții în calitate de întreprinzători angajează sau nu, de regulă, alți migranți, anumite studii au demonstrat că migranții angajează atât autohtoni, cât și alți migranți. |
| --- | --- |

5.1.4

Această contribuție la ocuparea forței de muncă echivalează cu 1,5-3 % din totalul populației active salarizate. Țările în care migranții contribuie în cea mai ridicată măsură la rata totală de ocupare a forței de muncă sunt Luxemburg (8,5 %) și Irlanda (4,9 %). Deși datele sunt insuficiente pentru a stabili dacă migranții în calitate de întreprinzători angajează sau nu, de regulă, alți migranți, anumite studii au demonstrat că migranții angajează atât autohtoni, cât și alți migranți.

5.2   Economia

| 5.2.1 | Contribuția migranților în calitate de întreprinzători nu se limitează la crearea de locuri de muncă, ei contribuind și la creșterea economică generală a țării-gazdă. Este foarte dificil să se reunească dovezi concrete demne de încredere în ceea ce privește contribuția efectivă la economia UE; cu toate acestea, există date din Marea Britanie conform cărora contribuția acestor întreprinderi la economia britanică este estimată la 25 de miliarde de lire sterline pe an – 6 % din totalul valorii adăugate brute a IMM-urilor (430 de miliarde de lire sterline în 2007) (14). |
| --- | --- |

5.2.1

Contribuția migranților în calitate de întreprinzători nu se limitează la crearea de locuri de muncă, ei contribuind și la creșterea economică generală a țării-gazdă. Este foarte dificil să se reunească dovezi concrete demne de încredere în ceea ce privește contribuția efectivă la economia UE; cu toate acestea, există date din Marea Britanie conform cărora contribuția acestor întreprinderi la economia britanică este estimată la 25 de miliarde de lire sterline pe an – 6 % din totalul valorii adăugate brute a IMM-urilor (430 de miliarde de lire sterline în 2007) (14).

| 5.2.2 | Aceste date se corelează cu un studiu din SUA care arată că întreprinderile mici ai căror proprietari sunt în proporție de 50 % sau mai mult imigranți au, conform estimărilor, o contribuție de 776 de miliarde USD pe an – 13 % din totalul micilor întreprinderi (6 000 de miliarde USD în 2007). |
| --- | --- |

5.2.2

Aceste date se corelează cu un studiu din SUA care arată că întreprinderile mici ai căror proprietari sunt în proporție de 50 % sau mai mult imigranți au, conform estimărilor, o contribuție de 776 de miliarde USD pe an – 13 % din totalul micilor întreprinderi (6 000 de miliarde USD în 2007).

| 5.2.3 | O altă indicație o constituie datele primite din Franța, care arată că, în 2009, migranții stabiliți în Franța au primit, din partea statului francez, 47,9 miliarde EUR (asigurări sociale, locuințe, educație etc.), dar contribuția acestora s-a ridicat la 60,3 miliarde EUR. Cu alte cuvinte, migranții au contribuit la finanțele publice cu o sumă netă de 12,4 miliarde EUR (15). |
| --- | --- |

5.2.3

O altă indicație o constituie datele primite din Franța, care arată că, în 2009, migranții stabiliți în Franța au primit, din partea statului francez, 47,9 miliarde EUR (asigurări sociale, locuințe, educație etc.), dar contribuția acestora s-a ridicat la 60,3 miliarde EUR. Cu alte cuvinte, migranții au contribuit la finanțele publice cu o sumă netă de 12,4 miliarde EUR (15).

| 5.2.4 | CESE consideră că contribuția adusă UE de întreprinzătorii migranți ar putea fi mai mare dacă întreprinzătorii migranți care lucrează în economia informală ar putea beneficia de sprijinul necesar pentru a trece în economia formală. |
| --- | --- |

5.2.4

CESE consideră că contribuția adusă UE de întreprinzătorii migranți ar putea fi mai mare dacă întreprinzătorii migranți care lucrează în economia informală ar putea beneficia de sprijinul necesar pentru a trece în economia formală.

5.3   Comerțul

| 5.3.1 | S-a demonstrat, de asemenea, că migranții în calitate de întreprinzători contribuie la crearea de oportunități de schimburi comerciale pentru țara-gazdă făcând să scadă costurile de tranzacție legate de schimburile comerciale cu țara de origine prin intermediul rețelelor de contacte și al cunoștințelor în materie de piață pe care le dețin. De exemplu, în Suedia, 22 % din produsele și serviciile oferite de întreprinderile aflate în posesia cetățenilor străini sunt destinate, cel puțin în parte, piețelor internaționale, față de întreprinderile aparținând autohtonilor, dintre care 15 % sunt orientate spre export (16). S-a demonstrat că o creștere cu 10 % a populației formate din migranți din Suedia s-a asociat, în medie, cu o creștere de 6 % a exporturilor și de 9 % a importurilor (17). Aceste date sugerează faptul că migranții pot juca un rol important de facilitatori ai comerțului exterior, prin reducerea obstacolelor implicite din calea comerțului cu țările lor de origine. |
| --- | --- |

5.3.1

S-a demonstrat, de asemenea, că migranții în calitate de întreprinzători contribuie la crearea de oportunități de schimburi comerciale pentru țara-gazdă făcând să scadă costurile de tranzacție legate de schimburile comerciale cu țara de origine prin intermediul rețelelor de contacte și al cunoștințelor în materie de piață pe care le dețin. De exemplu, în Suedia, 22 % din produsele și serviciile oferite de întreprinderile aflate în posesia cetățenilor străini sunt destinate, cel puțin în parte, piețelor internaționale, față de întreprinderile aparținând autohtonilor, dintre care 15 % sunt orientate spre export (16). S-a demonstrat că o creștere cu 10 % a populației formate din migranți din Suedia s-a asociat, în medie, cu o creștere de 6 % a exporturilor și de 9 % a importurilor (17). Aceste date sugerează faptul că migranții pot juca un rol important de facilitatori ai comerțului exterior, prin reducerea obstacolelor implicite din calea comerțului cu țările lor de origine.

| 5.3.2 | Un alt exemplu este Marea Britanie. Migranții în calitate de întreprinzători permit un acces direct la o diaspora din ce în ce mai numeroasă, al cărei venit disponibil este estimat la peste 30 milioane EUR și deschid totodată noi oportunități de afaceri pe piața globală, de exemplu în India, China și în țări din Africa, Caraibe și America Latină. |
| --- | --- |

5.3.2

Un alt exemplu este Marea Britanie. Migranții în calitate de întreprinzători permit un acces direct la o diaspora din ce în ce mai numeroasă, al cărei venit disponibil este estimat la peste 30 milioane EUR și deschid totodată noi oportunități de afaceri pe piața globală, de exemplu în India, China și în țări din Africa, Caraibe și America Latină.

5.4   Trebuie observat că antreprenoriatul în rândul migranților nu este numai o chestiune de creare de locuri de muncă și economică. Acesta poate lărgi oportunitățile oferite migranților pe plan social, contribuie la consolidarea capacității de reprezentare socială, poate spori sentimentul de încredere în forțele proprii și promova coeziunea socială prin revitalizarea străzilor și a cartierelor.

Bruxelles, 18 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Rath, J., Eurofound (2011), “Promoting ethnic entrepreneurship in European cities” (Promovarea antreprenoriatului etnic în orașele europene), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.

1

(2)  Agenda europeană pentru integrarea resortisanților țărilor terțe, COM(2011) 455 final și SEC(2011) 957 final.

2

(3)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2009:168:0024:0032:RO:PDF

3

(4)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-migrant-entrepreneurs-contribution-present.

4

(5)  Definiția întreprinzătorului formulată de OCDE, OCDE, 2008.

5

(6)  Rath, J., Eurofound (2011), “Promoting ethnic entrepreneurship in European cities” (Promovarea spiritului întreprinzător în rândul minorităților etnice în orașele europene), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxembourg.

6

(7)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/employment_unemployment_lfs/data/database.

7

(8)  Link către statistică: http://dx.doi.org/10.1787/888932442104.

8

(9)  http://www.fiscalpolicy.org/immigrant-small-business-owners-FPI-20120614.pdf.

9

(10)  Breem, Y. (2009), “Les entreprises créées en 2002 par des ressortissants des pays tiers: de plus grandes difficultés à survivre” (Întreprinderile create în 2002 de resortisanți ai țărilor terțe: dificultăți mai mari pentru supraviețuire”, Infos Migrations, Nr. 13, Departamentul Statistică, studii și documentare (DSED), Ministerul Imigrației, Integrării, Identității naționale și Dezvoltării solidare.

10

(11)  Open for Business: Migrant Entrepreneurship in OECD Countries (Întreprinderile create de migranți în țările OCDE), 2010.

11

(12)  http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/financing/fundings/migration-asylum-borders/integration-fund/index_en.htm.

12

(13)  COM(2011)455 final și SEC(2011) 957 final.

13

(14)  http://www.bis.gov.uk/assets/biscore/enterprise/docs/b/11-515-bigger-better-business-helping-small-firms.

14

(15)  http://www.europeanvoice.com/article/imported/time-to-value-migrants-contribution/74527.aspx

15

(16)  Agenția suedeză pentru creștere economică și regională (2007).

16

(17)  Hatzigeorgiou în OCDE (2010).

17

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/21

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind eradicarea violenței domestice împotriva femeilor (aviz din proprie inițiativă)

2012/C 351/05

Raportor: dl Mário SOARES

La 24 mai 2012, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Eradicarea violenței domestice împotriva femeilor.

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 3 septembrie 2012.

În cea de-a 483-a sesiune plenară, care a avut loc la 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 18 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 138 de voturi pentru, 3 voturi împotrivă și 7 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Încă din 2006 CESE și-a exprimat poziția referitoare la violența domestică împotriva femeilor (1), demonstrând astfel cât de preocupată este societatea civilă de această temă. Recomandările formulate cu acea ocazie sunt încă de actualitate, motiv pentru care nu au fost reluate în prezentul aviz. |
| --- | --- |

1.1

Încă din 2006 CESE și-a exprimat poziția referitoare la violența domestică împotriva femeilor (1), demonstrând astfel cât de preocupată este societatea civilă de această temă. Recomandările formulate cu acea ocazie sunt încă de actualitate, motiv pentru care nu au fost reluate în prezentul aviz.

| 1.2 | CESE, ca reprezentant al societății civile organizate, fiind conștient de faptul că problematica violenței de gen, inclusiv violența domestică, este o chestiune care suscită atenția tuturor cetățenilor, își reafirmă angajamentul de a lupta împotriva acestui flagel, pe toate căile posibile și are în vedere, printre altele, posibilitatea de a organiza, o dată la doi ani, o dezbatere pe acest subiect. |
| --- | --- |

1.2

CESE, ca reprezentant al societății civile organizate, fiind conștient de faptul că problematica violenței de gen, inclusiv violența domestică, este o chestiune care suscită atenția tuturor cetățenilor, își reafirmă angajamentul de a lupta împotriva acestui flagel, pe toate căile posibile și are în vedere, printre altele, posibilitatea de a organiza, o dată la doi ani, o dezbatere pe acest subiect.

| 1.3 | CESE prezintă instituțiilor europene și statelor membre ale UE recomandări în următoarele domenii:






  1.3.1 | drepturile omului: să abordeze violența de gen din spațiul domestic ca pe o problemă de drepturile omului, ceea ce va permite identificarea unui răspuns holist și multisectorial la această problemă; |
| --- | --- | --- |

1.3

CESE prezintă instituțiilor europene și statelor membre ale UE recomandări în următoarele domenii:

1.3.1

drepturile omului: să abordeze violența de gen din spațiul domestic ca pe o problemă de drepturile omului, ceea ce va permite identificarea unui răspuns holist și multisectorial la această problemă;

| 1.3.2 | paradigme în materie de siguranță și de risc: să adopte măsuri care să modifice paradigmele existente în materie de siguranță și de risc, întărind convingerea că violența împotriva femeilor în spațiul domestic nu este o problemă ce ține de indivizi, de sfera privată și de acte izolate, ci de siguranța și ordinea publică; |
| --- | --- |

1.3.2

paradigme în materie de siguranță și de risc: să adopte măsuri care să modifice paradigmele existente în materie de siguranță și de risc, întărind convingerea că violența împotriva femeilor în spațiul domestic nu este o problemă ce ține de indivizi, de sfera privată și de acte izolate, ci de siguranța și ordinea publică;

| 1.3.3 | prevenire: să elaboreze o politică de prevenire a violenței domestice prin crearea unor centre multidisciplinare de sprijin, care să dispună de resurse și de personal specializat și prin intermediul unor planuri de acțiuni interministeriale care să-i implice pe bărbați și pe tineri în eliminarea violenței domestice; |
| --- | --- |

1.3.3

prevenire: să elaboreze o politică de prevenire a violenței domestice prin crearea unor centre multidisciplinare de sprijin, care să dispună de resurse și de personal specializat și prin intermediul unor planuri de acțiuni interministeriale care să-i implice pe bărbați și pe tineri în eliminarea violenței domestice;

| 1.3.4 | politici de protecție: să garanteze femeilor victime ale violenței accesul prioritar la locuințe, la sprijin economic, la formare, la un loc de muncă decent căruia să i se aplice principiul „la muncă egală, salariu egal”. |
| --- | --- |

1.3.4

politici de protecție: să garanteze femeilor victime ale violenței accesul prioritar la locuințe, la sprijin economic, la formare, la un loc de muncă decent căruia să i se aplice principiul „la muncă egală, salariu egal”.

| 1.3.5 | uniformizarea criteriilor statistice: să continue să uniformizeze criteriile pentru repertorierea cazurilor de violență de gen, astfel încât datele culese să poată fi comparate; |
| --- | --- |

1.3.5

uniformizarea criteriilor statistice: să continue să uniformizeze criteriile pentru repertorierea cazurilor de violență de gen, astfel încât datele culese să poată fi comparate;

| 1.3.6 | educație: să garanteze că sectorul educațional contribuie la schimbarea mentalităților, ceea ce presupune, printre altele, implementarea unor programe realmente coeducative, pentru a se pune capăt limbajului sexist din manualele școlare, și să se ofere cadrelor didactice o formare inițială și continuă care să includă problematica violenței de gen, inclusiv pe cea a violenței domestice; |
| --- | --- |

1.3.6

educație: să garanteze că sectorul educațional contribuie la schimbarea mentalităților, ceea ce presupune, printre altele, implementarea unor programe realmente coeducative, pentru a se pune capăt limbajului sexist din manualele școlare, și să se ofere cadrelor didactice o formare inițială și continuă care să includă problematica violenței de gen, inclusiv pe cea a violenței domestice;

| 1.3.7 | mass-media: să se asigure aplicarea efectivă a Directivei serviciilor mass-media audiovizuale (2), astfel încât să se elimine imaginea negativă a femeilor prezentată de mass-media, în special de publicitate; |
| --- | --- |

1.3.7

mass-media: să se asigure aplicarea efectivă a Directivei serviciilor mass-media audiovizuale (2), astfel încât să se elimine imaginea negativă a femeilor prezentată de mass-media, în special de publicitate;

| 1.3.8 | sănătate: să întărească convingerea că violența domestică îndreptată împotriva femeilor este o variabilă de risc în materie de sănătate; |
| --- | --- |

1.3.8

sănătate: să întărească convingerea că violența domestică îndreptată împotriva femeilor este o variabilă de risc în materie de sănătate;

| 1.3.9 | răspunderea comună: să întărească și să sprijine în mod riguros măsuri care să promoveze răspunderea comună a bărbaților și a femeilor în privința îngrijirii copiilor, a rudelor mai în vârstă sau a membrilor familiei care au nevoi speciale; |
| --- | --- |

1.3.9

răspunderea comună: să întărească și să sprijine în mod riguros măsuri care să promoveze răspunderea comună a bărbaților și a femeilor în privința îngrijirii copiilor, a rudelor mai în vârstă sau a membrilor familiei care au nevoi speciale;

| 1.3.10 | organizațiile societății civile: să sprijine organizațiile care lucrează cu femei victime ale violenței domestice sau care promovează acțiuni de sensibilizare sau de formare în domeniul combaterii violenței domestice; |
| --- | --- |

1.3.10

organizațiile societății civile: să sprijine organizațiile care lucrează cu femei victime ale violenței domestice sau care promovează acțiuni de sensibilizare sau de formare în domeniul combaterii violenței domestice;

| 1.3.11 | Anul european de luptă împotriva violenței de gen: să consacre un an european temei combaterii violenței de gen; |
| --- | --- |

1.3.11

Anul european de luptă împotriva violenței de gen: să consacre un an european temei combaterii violenței de gen;

| 1.3.12 | Convenția privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice: CESE insistă ca Uniunea Europeană și toate statele membre să semneze, să ratifice și să pună în aplicare această convenție adoptată în 2011. |
| --- | --- |

1.3.12

Convenția privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice: CESE insistă ca Uniunea Europeană și toate statele membre să semneze, să ratifice și să pună în aplicare această convenție adoptată în 2011.

2.   Introducere

| 2.1 | Orice formă de violență exercitată împotriva oricărei persoane reprezintă o atingere adusă demnității acesteia, integrității sale fizice și psihice, drepturilor omului și principiilor unei societăți democratice. |
| --- | --- |

2.1

Orice formă de violență exercitată împotriva oricărei persoane reprezintă o atingere adusă demnității acesteia, integrității sale fizice și psihice, drepturilor omului și principiilor unei societăți democratice.

| 2.2 | Având obligația să respecte, să ocrotească și să promoveze drepturile cetățenilor lor, statele trebuie să investească importante resurse publice în servicii și în personal specializat, capabile să ducă la realizarea acestei îndatoriri. |
| --- | --- |

2.2

Având obligația să respecte, să ocrotească și să promoveze drepturile cetățenilor lor, statele trebuie să investească importante resurse publice în servicii și în personal specializat, capabile să ducă la realizarea acestei îndatoriri.

| 2.3 | Violența din spațiul public este condamnată de societate, care sprijină acțiunile statului în vederea reprimării și sancționării celor care recurg la ea. |
| --- | --- |

2.3

Violența din spațiul public este condamnată de societate, care sprijină acțiunile statului în vederea reprimării și sancționării celor care recurg la ea.

| 2.4 | Există însă și o altă formă de violență, trecută în mai mare măsură sub tăcere, care se desfășoară în spațiul domestic și care afectează victimele într-un mod poate și mai brutal: violența domestică. Orice membru al unei familii poate deveni victima ocazională sau permanentă a diferite forme de violență, acestea putând provoca chiar moartea. |
| --- | --- |

2.4

Există însă și o altă formă de violență, trecută în mai mare măsură sub tăcere, care se desfășoară în spațiul domestic și care afectează victimele într-un mod poate și mai brutal: violența domestică. Orice membru al unei familii poate deveni victima ocazională sau permanentă a diferite forme de violență, acestea putând provoca chiar moartea.

| 2.5 | Deși toate aceste victime potențiale merită să se bucure de atenția, preocuparea și intervenția autorităților, nu este mai puțin adevărat că grupul afectat în modul cel mai sistematic este cel al femeilor: una dintre principalele cauze ale mortalității feminine este violența din spațiul domestic. Acesta este motivul pentru care prezentul aviz se concentrează asupra violenței domestice îndreptate împotriva femeilor. |
| --- | --- |

2.5

Deși toate aceste victime potențiale merită să se bucure de atenția, preocuparea și intervenția autorităților, nu este mai puțin adevărat că grupul afectat în modul cel mai sistematic este cel al femeilor: una dintre principalele cauze ale mortalității feminine este violența din spațiul domestic. Acesta este motivul pentru care prezentul aviz se concentrează asupra violenței domestice îndreptate împotriva femeilor.

| 2.6 | Uniunea Europeană definește violența împotriva femeilor ca „orice act de violență bazat pe criteriul genului, care are sau poate avea ca rezultat vătămări sau suferințe de natură fizică, sexuală sau psihologică, inclusiv amenințările privind astfel de acte, constrângerea sau privarea arbitrară de libertate, atât în spațiul public, cât și în sfera privată” (3). |
| --- | --- |

2.6

Uniunea Europeană definește violența împotriva femeilor ca „orice act de violență bazat pe criteriul genului, care are sau poate avea ca rezultat vătămări sau suferințe de natură fizică, sexuală sau psihologică, inclusiv amenințările privind astfel de acte, constrângerea sau privarea arbitrară de libertate, atât în spațiul public, cât și în sfera privată” (3).

| 2.7 | În ciuda eforturilor depuse de mai multe decenii de către autoritățile publice și de diferite sectoare ale societății, organizate sau nu, această formă de violență continuă să fie văzută ca o problemă de natură privată, când de fapt este o problemă de interes public. |
| --- | --- |

2.7

În ciuda eforturilor depuse de mai multe decenii de către autoritățile publice și de diferite sectoare ale societății, organizate sau nu, această formă de violență continuă să fie văzută ca o problemă de natură privată, când de fapt este o problemă de interes public.

| 2.8 | Violența domestică este o infracțiune care trebuie pedepsită de lege. CESE recunoaște efortul depus de diferite țări ale Uniunii pentru pedepsirea prin măsuri mai aspre a tuturor celor care comit astfel de acte de violență. Cu toate acestea, trebuie totodată identificate cauzele profunde și definite strategiile necesare pentru combaterea acestui fenomen, inclusiv o mai bună înțelegere a acestuia de către bărbați. |
| --- | --- |

2.8

Violența domestică este o infracțiune care trebuie pedepsită de lege. CESE recunoaște efortul depus de diferite țări ale Uniunii pentru pedepsirea prin măsuri mai aspre a tuturor celor care comit astfel de acte de violență. Cu toate acestea, trebuie totodată identificate cauzele profunde și definite strategiile necesare pentru combaterea acestui fenomen, inclusiv o mai bună înțelegere a acestuia de către bărbați.

| 2.9 | Pe de altă parte, politicile sociale din numeroase țări ale UE sunt afectate considerabil de criza economică. Se reduc serviciile publice de bază precum sănătatea, educația și serviciile sociale, într-un moment în care familiile, în special femeile, au cel mai mult nevoie de ele. Se suprimă servicii destinate exclusiv femeilor, centre de găzduire a femeilor maltratate, se reduc bugetele departamentelor naționale pentru egalitatea de gen, se elimină proiectele de prevenire, campaniile din mass-media etc. |
| --- | --- |

2.9

Pe de altă parte, politicile sociale din numeroase țări ale UE sunt afectate considerabil de criza economică. Se reduc serviciile publice de bază precum sănătatea, educația și serviciile sociale, într-un moment în care familiile, în special femeile, au cel mai mult nevoie de ele. Se suprimă servicii destinate exclusiv femeilor, centre de găzduire a femeilor maltratate, se reduc bugetele departamentelor naționale pentru egalitatea de gen, se elimină proiectele de prevenire, campaniile din mass-media etc.

| 2.10 | Inegalitățile economice și discriminarea femeii în domenii precum ocuparea forței de muncă, salariul, accesul la alte resurse economice, precum și lipsa independenței economice, dar și persistența stereotipurilor sexiste și a unei societăți patriarhale reduc capacitatea de acțiune a femeilor și le fac și mai vulnerabile în fața violenței domestice. |
| --- | --- |

2.10

Inegalitățile economice și discriminarea femeii în domenii precum ocuparea forței de muncă, salariul, accesul la alte resurse economice, precum și lipsa independenței economice, dar și persistența stereotipurilor sexiste și a unei societăți patriarhale reduc capacitatea de acțiune a femeilor și le fac și mai vulnerabile în fața violenței domestice.

| 2.11 | Actuala criză economică și politicile implementate, teoretic menite să o combată, precum și procesul de liberalizare a economiei și de privatizare a sectorului public nu numai că accentuează diviziunea sexuală a muncii, ci duc, de asemenea, la creșterea inegalităților, exacerbând condițiile care dau naștere violenței. |
| --- | --- |

2.11

Actuala criză economică și politicile implementate, teoretic menite să o combată, precum și procesul de liberalizare a economiei și de privatizare a sectorului public nu numai că accentuează diviziunea sexuală a muncii, ci duc, de asemenea, la creșterea inegalităților, exacerbând condițiile care dau naștere violenței.

| 2.12 | Organizația Mondială a Sănătății (OMS) (4) a recunoscut efectele nocive ale globalizării asupra structurilor sociale. O globalizare nereglementată poate duce la forme și mai grave de violență împotriva femeilor, inclusiv cea sub forma traficului de persoane. |
| --- | --- |

2.12

Organizația Mondială a Sănătății (OMS) (4) a recunoscut efectele nocive ale globalizării asupra structurilor sociale. O globalizare nereglementată poate duce la forme și mai grave de violență împotriva femeilor, inclusiv cea sub forma traficului de persoane.

| 2.13 | Femeile din grupurile minoritare, femeile imigrante, cele care trăiesc în sărăcie în comunități rurale sau izolate, femeile care execută o pedeapsă cu închisoarea, femeile internate în aziluri, femeile cu handicap mental sau fizic și femeile în vârstă sunt expuse unui risc sporit de a deveni victime ale violenței. |
| --- | --- |

2.13

Femeile din grupurile minoritare, femeile imigrante, cele care trăiesc în sărăcie în comunități rurale sau izolate, femeile care execută o pedeapsă cu închisoarea, femeile internate în aziluri, femeile cu handicap mental sau fizic și femeile în vârstă sunt expuse unui risc sporit de a deveni victime ale violenței.

| 2.14 | Acest aviz din proprie inițiativă urmărește să realizeze un bilanț al violenței domestice împotriva femeilor din Europa, să ofere o viziune de ansamblu asupra măsurilor luate și să suscite în societate o mai mare conștientizare a acestei probleme. |
| --- | --- |

2.14

Acest aviz din proprie inițiativă urmărește să realizeze un bilanț al violenței domestice împotriva femeilor din Europa, să ofere o viziune de ansamblu asupra măsurilor luate și să suscite în societate o mai mare conștientizare a acestei probleme.

| 2.15 | CESE, care reprezintă vocea societății civile organizate, este dispus să organizeze, împreună cu organizațiile care lucrează cu acest tip de violență, un forum de dezbatere pentru a discuta propunerile de eradicare a acestuia și a face schimb de bune practici care contribuie la adoptarea unor măsuri preventive eficace. |
| --- | --- |

2.15

CESE, care reprezintă vocea societății civile organizate, este dispus să organizeze, împreună cu organizațiile care lucrează cu acest tip de violență, un forum de dezbatere pentru a discuta propunerile de eradicare a acestuia și a face schimb de bune practici care contribuie la adoptarea unor măsuri preventive eficace.

3.   Convenția Consiliului Europei – un instrument care trebuie ratificat și pus în practică

| 3.1 | În 2011, Consiliul Europei a adoptat o Convenție privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (5). Este vorba de primul instrument internațional obligatoriu din punct de vedere juridic, care creează un cadru juridic global având ca scop prevenirea violenței, protecția victimelor și condamnarea agresorilor. El îndeamnă la o mai mare egalitate între femei și bărbați, dat fiind că violența împotriva femeilor este puternic înrădăcinată în inegalitatea de gen și întreținută prin intermediul unei culturi patriarhale și de indiferență față de această realitate. |
| --- | --- |

3.1

În 2011, Consiliul Europei a adoptat o Convenție privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (5). Este vorba de primul instrument internațional obligatoriu din punct de vedere juridic, care creează un cadru juridic global având ca scop prevenirea violenței, protecția victimelor și condamnarea agresorilor. El îndeamnă la o mai mare egalitate între femei și bărbați, dat fiind că violența împotriva femeilor este puternic înrădăcinată în inegalitatea de gen și întreținută prin intermediul unei culturi patriarhale și de indiferență față de această realitate.

| 3.2 | Convenția menționată ia în considerare toate formele de violență (fizică, psihologică, hărțuire sexuală, căsătoria forțată, mutilarea genitală la femei, hărțuirea, sterilizarea forțată sau avortul forțat), indiferent de vârsta, originea etnică sau națională, religia, originea socială, statutul ca migrant sau orientarea sexuală a victimei. |
| --- | --- |

3.2

Convenția menționată ia în considerare toate formele de violență (fizică, psihologică, hărțuire sexuală, căsătoria forțată, mutilarea genitală la femei, hărțuirea, sterilizarea forțată sau avortul forțat), indiferent de vârsta, originea etnică sau națională, religia, originea socială, statutul ca migrant sau orientarea sexuală a victimei.

| 3.3 | Până în prezent Convenția a fost ratificată doar de o singură țară (6) și semnată doar de 20 de țări (7), dintre care unele au formulat rezerve (Germania, Serbia și Malta). CESE îndeamnă toate statele membre ale Uniunii să semneze, să ratifice și să implementeze Convenția de la Istambul, cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

3.3

Până în prezent Convenția a fost ratificată doar de o singură țară (6) și semnată doar de 20 de țări (7), dintre care unele au formulat rezerve (Germania, Serbia și Malta). CESE îndeamnă toate statele membre ale Uniunii să semneze, să ratifice și să implementeze Convenția de la Istambul, cât mai curând posibil.

4.   Observații generale

| 4.1 | 45 % dintre femeile din UE declară că au suferit cel puțin o dată de pe urma violenței de gen. Între 40 și 45 % dintre ele declară că au fost victime ale hărțuirii sexuale la locul de muncă. Se estimează că, în Europa, se înregistrează zilnic decesul a 7 femei ca rezultat al violenței de gen (8). |
| --- | --- |

4.1

45 % dintre femeile din UE declară că au suferit cel puțin o dată de pe urma violenței de gen. Între 40 și 45 % dintre ele declară că au fost victime ale hărțuirii sexuale la locul de muncă. Se estimează că, în Europa, se înregistrează zilnic decesul a 7 femei ca rezultat al violenței de gen (8).

| 4.2 | Mai mult, este vorba de un fenomen cu consecințe economice importante: se estimează că violența împotriva femeilor din cele 47 de țări membre ale Consiliului Europei reprezintă un cost anual de cel puțin 32 miliarde EUR. |
| --- | --- |

4.2

Mai mult, este vorba de un fenomen cu consecințe economice importante: se estimează că violența împotriva femeilor din cele 47 de țări membre ale Consiliului Europei reprezintă un cost anual de cel puțin 32 miliarde EUR.

| 4.3 | O anchetă Eurobarometru din 2010 a constatat că fenomenul este foarte bine cunoscut de cetățeni (98 % dintre cei intervievați), fiind și foarte răspândit (unul din patru respondenți declară că cunoaște o femeie victimă a violenței domestice și unul din cinci declară că cunoaște o persoană care a săvârșit acte de violență domestică). |
| --- | --- |

4.3

O anchetă Eurobarometru din 2010 a constatat că fenomenul este foarte bine cunoscut de cetățeni (98 % dintre cei intervievați), fiind și foarte răspândit (unul din patru respondenți declară că cunoaște o femeie victimă a violenței domestice și unul din cinci declară că cunoaște o persoană care a săvârșit acte de violență domestică).

| 4.4 | Încă din 1980, cea de-a doua Conferință mondială privind condiția juridică și socială a femeii a determinat că violența împotriva femeilor este infracțiunea cea mai des trecută sub tăcere pe plan mondial. Treisprezece ani mai târziu, Conferința mondială a drepturilor omului, desfășurată la Viena, a recunoscut drepturile femeilor ca drepturi ale omului. Statele membre ale Uniunii Europene s-au angajat să ducă la îndeplinire obiectivele fundamentale ale Platformei de acțiune de la Beijing, din 1995. |
| --- | --- |

4.4

Încă din 1980, cea de-a doua Conferință mondială privind condiția juridică și socială a femeii a determinat că violența împotriva femeilor este infracțiunea cea mai des trecută sub tăcere pe plan mondial. Treisprezece ani mai târziu, Conferința mondială a drepturilor omului, desfășurată la Viena, a recunoscut drepturile femeilor ca drepturi ale omului. Statele membre ale Uniunii Europene s-au angajat să ducă la îndeplinire obiectivele fundamentale ale Platformei de acțiune de la Beijing, din 1995.

| 4.5 | În declarația finală a celui de-al doilea Summit al femeilor aflate la putere (Cadiz, martie 2010) (9), 25 de femei cu funcție de ministru și numeroși lideri politici din întreaga UE au recunoscut că încă nu s-a ajuns la o adevărată egalitate de gen și că violența împotriva femeilor este o problemă care persistă și care reprezintă o gravă încălcare a drepturilor omului. Documentul afirmă că stereotipurile sexiste continuă să producă discriminare și atrag atenția asupra faptului că generațiile mai tinere reproduc comportamentele sexiste. |
| --- | --- |

4.5

În declarația finală a celui de-al doilea Summit al femeilor aflate la putere (Cadiz, martie 2010) (9), 25 de femei cu funcție de ministru și numeroși lideri politici din întreaga UE au recunoscut că încă nu s-a ajuns la o adevărată egalitate de gen și că violența împotriva femeilor este o problemă care persistă și care reprezintă o gravă încălcare a drepturilor omului. Documentul afirmă că stereotipurile sexiste continuă să producă discriminare și atrag atenția asupra faptului că generațiile mai tinere reproduc comportamentele sexiste.

| 4.6 | Instituțiile europene au elaborat diverse documente de analiză și acțiune, dintre care cităm:






  4.6.1 | Consiliul European:






  — | Concluziile Consiliului privind eradicarea violenței împotriva femeilor în Uniunea Europeană (8 martie 2010) care îndeamnă Comisia și statele membre să-și continue eforturile în vederea combaterii violenței împotriva femeilor și să promoveze acțiuni prin care să se asigure finanțarea necesară în acest sens. |
| --- | --- | --- | --- |

4.6

Instituțiile europene au elaborat diverse documente de analiză și acțiune, dintre care cităm:

4.6.1

Consiliul European:

—

Concluziile Consiliului privind eradicarea violenței împotriva femeilor în Uniunea Europeană (8 martie 2010) care îndeamnă Comisia și statele membre să-și continue eforturile în vederea combaterii violenței împotriva femeilor și să promoveze acțiuni prin care să se asigure finanțarea necesară în acest sens.

| 4.6.2 | Parlamentul European:






  — | Rezoluție privind prioritățile și structura unui nou cadru al politicii UE de combatere a violenței împotriva femeilor (2011). |
| --- | --- | --- |

4.6.2

Parlamentul European:

—

Rezoluție privind prioritățile și structura unui nou cadru al politicii UE de combatere a violenței împotriva femeilor (2011).

| — | În septembrie 2011 Parlamentul European a sprijinit aplicarea ordinului de protecție europeană pentru victimele violenței de gen, hărțuirii sexuale, sechestrării sau tentativelor de asasinat. Această măsură a fost un pas important către edificarea unui spațiu european de protecție a femeilor. |
| --- | --- |

—

În septembrie 2011 Parlamentul European a sprijinit aplicarea ordinului de protecție europeană pentru victimele violenței de gen, hărțuirii sexuale, sechestrării sau tentativelor de asasinat. Această măsură a fost un pas important către edificarea unui spațiu european de protecție a femeilor.

| 4.6.3 | Comisia Europeană:






  — | Carta femeilor (2009), Planul de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm (2010), Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015. |
| --- | --- | --- |

4.6.3

Comisia Europeană:

—

Carta femeilor (2009), Planul de acțiune pentru punerea în aplicare a Programului de la Stockholm (2010), Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015.

| — | Diverse studii privind violența împotriva femeilor, pentru a permite o cunoaștere aprofundată a acestei problematici. |
| --- | --- |

—

Diverse studii privind violența împotriva femeilor, pentru a permite o cunoaștere aprofundată a acestei problematici.

| — | Adoptarea la 18 mai 2011 a unui pachet de propuneri care urmăresc consolidarea drepturilor victimelor criminalității (directiva orizontală care stabilește standarde minime privind drepturile, sprijinul acordat și protejarea victimelor criminalității; regulamentul privind recunoașterea reciprocă a măsurilor de protecție în materie civilă). |
| --- | --- |

—

Adoptarea la 18 mai 2011 a unui pachet de propuneri care urmăresc consolidarea drepturilor victimelor criminalității (directiva orizontală care stabilește standarde minime privind drepturile, sprijinul acordat și protejarea victimelor criminalității; regulamentul privind recunoașterea reciprocă a măsurilor de protecție în materie civilă).

| — | Finanțarea unor programe specifice, ca de exemplu Daphne III, precum și a organizațiilor europene de combatere a violenței împotriva femeilor (Lobby-ul european al femeilor). |
| --- | --- |

—

Finanțarea unor programe specifice, ca de exemplu Daphne III, precum și a organizațiilor europene de combatere a violenței împotriva femeilor (Lobby-ul european al femeilor).

| 4.7 | Pe de altă parte, statele membre au adoptat, deși nu în mod sistematic, acte legislative cu scopul de a introduce violența domestică în rândul infracțiunilor, de a lua măsuri mai drastice împotriva agresorului, de a clasifica violența domestică în rândul infracțiunilor pentru care urmărirea penală se declanșează ex officio. |
| --- | --- |

4.7

Pe de altă parte, statele membre au adoptat, deși nu în mod sistematic, acte legislative cu scopul de a introduce violența domestică în rândul infracțiunilor, de a lua măsuri mai drastice împotriva agresorului, de a clasifica violența domestică în rândul infracțiunilor pentru care urmărirea penală se declanșează ex officio.

| 4.8 | Chiar dacă ducem lipsă în continuare de date statistice fiabile și comparabile privind violența domestică la nivel național și european, cifrele cunoscute sunt suficient de alarmante pentru a înlătura orice îndoială cu privire la amploarea problemei (10). |
| --- | --- |

4.8

Chiar dacă ducem lipsă în continuare de date statistice fiabile și comparabile privind violența domestică la nivel național și european, cifrele cunoscute sunt suficient de alarmante pentru a înlătura orice îndoială cu privire la amploarea problemei (10).

| 4.9 | În ciuda cifrelor și a elaborării unei legislații mai riguroase, în realitate, în rândul populației persistă percepția generalizată că trăim într-o societate egalitară, ceea ce poate distorsiona dezbaterea cu privire la violența domestică, ca și pe cea referitoare la alte forme de violență și de inegalități între femei și bărbați, precum diferențele de remunerare, promovarea în carieră etc. |
| --- | --- |

4.9

În ciuda cifrelor și a elaborării unei legislații mai riguroase, în realitate, în rândul populației persistă percepția generalizată că trăim într-o societate egalitară, ceea ce poate distorsiona dezbaterea cu privire la violența domestică, ca și pe cea referitoare la alte forme de violență și de inegalități între femei și bărbați, precum diferențele de remunerare, promovarea în carieră etc.

| 4.10 | O formă de violență uitată, deoarece este invizibilă din exterior, este violența psihologică. A venit vremea să rupem tăcerea care domnește în legătură cu acest subiect și să recunoaștem că această formă de violență constituie o încălcare a drepturilor omului, care trebuie inclusă în legislația privind violența de gen. |
| --- | --- |

4.10

O formă de violență uitată, deoarece este invizibilă din exterior, este violența psihologică. A venit vremea să rupem tăcerea care domnește în legătură cu acest subiect și să recunoaștem că această formă de violență constituie o încălcare a drepturilor omului, care trebuie inclusă în legislația privind violența de gen.

| 4.11 | Femeile care supraviețuiesc violenței psihologice, adesea traumatizate sever pentru tot restul vieții, au nevoie de un sprijin global multidisciplinar într-un mediu sigur, care să le permită recuperarea. Obligate să trăiască în izolare socială totală și fără dovezi palpabile ale actelor de violență, ele se tem că nimeni nu le crede. Pentru readaptare este necesar ca prestatorii de servicii de îngrijire să le creadă declarațiile. |
| --- | --- |

4.11

Femeile care supraviețuiesc violenței psihologice, adesea traumatizate sever pentru tot restul vieții, au nevoie de un sprijin global multidisciplinar într-un mediu sigur, care să le permită recuperarea. Obligate să trăiască în izolare socială totală și fără dovezi palpabile ale actelor de violență, ele se tem că nimeni nu le crede. Pentru readaptare este necesar ca prestatorii de servicii de îngrijire să le creadă declarațiile.

| 4.12 | Violența domestică nu are consecințe numai asupra victimei directe, afectând totodată persoanele care o ajută sau care cunosc problema. Este vorba în special de copii, a căror fragilitate emoțională îi face deosebit de vulnerabili, consecințele putând să îi afecteze întreaga viață. |
| --- | --- |

4.12

Violența domestică nu are consecințe numai asupra victimei directe, afectând totodată persoanele care o ajută sau care cunosc problema. Este vorba în special de copii, a căror fragilitate emoțională îi face deosebit de vulnerabili, consecințele putând să îi afecteze întreaga viață.

| 4.13 | Deși infracțiunile domestice nu se limitează la agresarea femeilor, trebuie să aflăm de ce celelalte infracțiuni săvârșite în cadrul domestic, precum pedofilia (unde în 90 % din cazuri, infractorul este un membru al familiei) sunt considerate respingătoare, în timp ce în cazul violenței domestice încă se încearcă examinarea motivelor care l-au făcut pe agresor să comită acest act de violență. |
| --- | --- |

4.13

Deși infracțiunile domestice nu se limitează la agresarea femeilor, trebuie să aflăm de ce celelalte infracțiuni săvârșite în cadrul domestic, precum pedofilia (unde în 90 % din cazuri, infractorul este un membru al familiei) sunt considerate respingătoare, în timp ce în cazul violenței domestice încă se încearcă examinarea motivelor care l-au făcut pe agresor să comită acest act de violență.

5.   Observații specifice și propuneri de acțiune

| 5.1 | Trebuie să răspundem la o întrebare fundamentală, și anume de ce aceste infracțiuni sunt, în multe situații, scuzate de către societate sau de ce se încearcă justificarea violenței actului prin comportamentul femeii agresate. Motivele de ordin cultural și social, frecvent evocate, nu numai că sunt inexacte, ci duc și la menținerea statu-quo-ului. |
| --- | --- |

5.1

Trebuie să răspundem la o întrebare fundamentală, și anume de ce aceste infracțiuni sunt, în multe situații, scuzate de către societate sau de ce se încearcă justificarea violenței actului prin comportamentul femeii agresate. Motivele de ordin cultural și social, frecvent evocate, nu numai că sunt inexacte, ci duc și la menținerea statu-quo-ului.

| 5.2 | Ideea că rădăcinile violenței domestice provin dintr-o cultură și tradiție veche se bazează pe prejudecata – eronată – de a considera cultura ca pe un ansamblu static de credințe și practici. Or, cultura se formează și se reînnoiește în permanență. Caracterul său eterogen, faptul de a cuprinde valori care intră în concurență unele cu altele, este tocmai ceea ce îi conferă culturii capacitatea intrinsecă de a evolua. |
| --- | --- |

5.2

Ideea că rădăcinile violenței domestice provin dintr-o cultură și tradiție veche se bazează pe prejudecata – eronată – de a considera cultura ca pe un ansamblu static de credințe și practici. Or, cultura se formează și se reînnoiește în permanență. Caracterul său eterogen, faptul de a cuprinde valori care intră în concurență unele cu altele, este tocmai ceea ce îi conferă culturii capacitatea intrinsecă de a evolua.

| 5.3 | Cultura este intim legată de exercitarea puterii: normele și valorile sunt înzestrate cu autoritate atunci când cei care le apără dețin puterea sau ocupă poziții influente. |
| --- | --- |

5.3

Cultura este intim legată de exercitarea puterii: normele și valorile sunt înzestrate cu autoritate atunci când cei care le apără dețin puterea sau ocupă poziții influente.

| 5.4 | Femeile sunt, la rândul lor, agenți ai culturii, influențând-o pe cea în care trăiesc. Participarea femeilor la societate și la cultură are o importanță esențială pentru transformarea mentalităților, obiceiurilor și cutumelor care dăunează imaginii și situației lor. |
| --- | --- |

5.4

Femeile sunt, la rândul lor, agenți ai culturii, influențând-o pe cea în care trăiesc. Participarea femeilor la societate și la cultură are o importanță esențială pentru transformarea mentalităților, obiceiurilor și cutumelor care dăunează imaginii și situației lor.

| 5.5 | De aici decurge și importanța unei reflecții privind subreprezentarea femeilor la diferite niveluri de putere. Atât timp cât această chestiune nu este rezolvată într-o măsură suficientă, iar femeile nu se bucură, pe plan economic, social și politic, de reprezentarea pe care o merită în virtutea numărului și competențelor lor, problema violenței îndreptată împotriva femeilor nu va putea fi soluționată decât cu mare greutate sau într-un ritm prea lent. Chiar dacă politicile publice de combatere a violenței de gen joacă un rol important, numai accesul pe baze paritare al femeilor la exercitarea puterii va putea modifica imaginea tradițională a rolului lor în societate. |
| --- | --- |

5.5

De aici decurge și importanța unei reflecții privind subreprezentarea femeilor la diferite niveluri de putere. Atât timp cât această chestiune nu este rezolvată într-o măsură suficientă, iar femeile nu se bucură, pe plan economic, social și politic, de reprezentarea pe care o merită în virtutea numărului și competențelor lor, problema violenței îndreptată împotriva femeilor nu va putea fi soluționată decât cu mare greutate sau într-un ritm prea lent. Chiar dacă politicile publice de combatere a violenței de gen joacă un rol important, numai accesul pe baze paritare al femeilor la exercitarea puterii va putea modifica imaginea tradițională a rolului lor în societate.

| 5.6 | Modelele de identificare cu un sex, care, de-a lungul secolelor, au făcut din pasivitate, abandon și supunere virtuți feminine, iar din agresivitate, forță și acțiune calități masculine, au contribuit la o concepție asupra relației afective care, timp de secole, a menținut femeia într-o poziție de inferioritate și de dependență. |
| --- | --- |

5.6

Modelele de identificare cu un sex, care, de-a lungul secolelor, au făcut din pasivitate, abandon și supunere virtuți feminine, iar din agresivitate, forță și acțiune calități masculine, au contribuit la o concepție asupra relației afective care, timp de secole, a menținut femeia într-o poziție de inferioritate și de dependență.

| 5.7 | O relație bazată pe modele identitare care presupun supunerea unuia față de celălalt nu mai poate fi tolerată, bărbații și femeile trebuind să își pună întrebarea cum se raportează la aceste modele. Acest proces de reflecție trebuie bazat pe afirmarea unor valori precum libertatea, autonomia și dezvoltarea personală. |
| --- | --- |

5.7

O relație bazată pe modele identitare care presupun supunerea unuia față de celălalt nu mai poate fi tolerată, bărbații și femeile trebuind să își pună întrebarea cum se raportează la aceste modele. Acest proces de reflecție trebuie bazat pe afirmarea unor valori precum libertatea, autonomia și dezvoltarea personală.

| 5.8 | În multe situații de „femicid” (crime îndreptate explicit împotriva femeilor) (11), un procent important al victimelor denunțase deja existența unor acte de violență sau a unor amenințări. De aici reiese importanța eforturilor de prevenire. În mult prea multe cazuri nu s-au luat măsurile de precauție care ar fi putut proteja victima de agresor. |
| --- | --- |

5.8

În multe situații de „femicid” (crime îndreptate explicit împotriva femeilor) (11), un procent important al victimelor denunțase deja existența unor acte de violență sau a unor amenințări. De aici reiese importanța eforturilor de prevenire. În mult prea multe cazuri nu s-au luat măsurile de precauție care ar fi putut proteja victima de agresor.

| 5.9 | Activitatea de prevenție poate și trebuie să includă, printre altele:






  — | o acțiune terapeutică îndreptată către agresor sau potențialul agresor. Nu este vorba despre a găsi o scuză sau o circumstanță atenuantă pentru actul violent, și nici de a expune victima la situații pe care nu le poate controla, ci despre a lucra asupra cauzelor și a încerca îndreptarea agresorului, cu rezultate benefice pentru toată lumea. |
| --- | --- | --- |

5.9

Activitatea de prevenție poate și trebuie să includă, printre altele:

—

o acțiune terapeutică îndreptată către agresor sau potențialul agresor. Nu este vorba despre a găsi o scuză sau o circumstanță atenuantă pentru actul violent, și nici de a expune victima la situații pe care nu le poate controla, ci despre a lucra asupra cauzelor și a încerca îndreptarea agresorului, cu rezultate benefice pentru toată lumea.

| — | lansarea unor planuri de acțiune interministeriale pentru a depista și a preveni din timp violența domestică, printr-un sistem de sesizare și de informare care să funcționeze în cadrul serviciilor educaționale, sociale și de sănătate; |
| --- | --- |

—

lansarea unor planuri de acțiune interministeriale pentru a depista și a preveni din timp violența domestică, printr-un sistem de sesizare și de informare care să funcționeze în cadrul serviciilor educaționale, sociale și de sănătate;

| — | implicarea bărbaților și a băieților în eliminarea violenței împotriva femeilor și a fetelor; |
| --- | --- |

—

implicarea bărbaților și a băieților în eliminarea violenței împotriva femeilor și a fetelor;

| — | implicarea tineretului într-o campanie de educare în vederea unei abordări holistice a prevenirii și intervenției timpurii, precum și asigurarea mai multor oportunități de formare pentru personalul specializat care lucrează îndeaproape cu tinerii; |
| --- | --- |

—

implicarea tineretului într-o campanie de educare în vederea unei abordări holistice a prevenirii și intervenției timpurii, precum și asigurarea mai multor oportunități de formare pentru personalul specializat care lucrează îndeaproape cu tinerii;

| — | monitorizarea proceselor cuplurilor în care partenerii se despart din motive de violență domestică, pentru a proteja femeile expuse riscului de hărțuire și urmărire, soldate adesea cu moartea. |
| --- | --- |

—

monitorizarea proceselor cuplurilor în care partenerii se despart din motive de violență domestică, pentru a proteja femeile expuse riscului de hărțuire și urmărire, soldate adesea cu moartea.

| 5.10 | Departamentele specializate în protecția victimelor violenței domestice trebuie să dispună de personal specializat și de resurse care să garanteze aplicarea măsurilor adoptate, în caz contrar acestea neavând nicio eficiență. |
| --- | --- |

5.10

Departamentele specializate în protecția victimelor violenței domestice trebuie să dispună de personal specializat și de resurse care să garanteze aplicarea măsurilor adoptate, în caz contrar acestea neavând nicio eficiență.

| 5.11 | Este foarte important să se creeze structuri multidisciplinare de sprijin în cadrul cărora femeile să fie ascultate, înțelese și crezute. Fenomenul violenței domestice reflectă interacțiunea dintre factori de natură psihologică, culturală, religioasă și obiceiuri înrădăcinate timp de secole. El nu are o cauză unică, neputând fi abordat exclusiv prin măsuri polițienești sau penale. Un sprijin multidisciplinar, coordonat, care să evite expunerea femeii la repetarea violenței este un element fundamental al combaterii acesteia. Trebuie să se acorde o atenție deosebită femeilor care suferă de un handicap și femeilor imigrante, care sunt mai vulnerabile. Aceste structuri de sprijin trebuie să includă, de asemenea, în mod sistematic, victimele indirecte ale actelor de violență, în special copiii. |
| --- | --- |

5.11

Este foarte important să se creeze structuri multidisciplinare de sprijin în cadrul cărora femeile să fie ascultate, înțelese și crezute. Fenomenul violenței domestice reflectă interacțiunea dintre factori de natură psihologică, culturală, religioasă și obiceiuri înrădăcinate timp de secole. El nu are o cauză unică, neputând fi abordat exclusiv prin măsuri polițienești sau penale. Un sprijin multidisciplinar, coordonat, care să evite expunerea femeii la repetarea violenței este un element fundamental al combaterii acesteia. Trebuie să se acorde o atenție deosebită femeilor care suferă de un handicap și femeilor imigrante, care sunt mai vulnerabile. Aceste structuri de sprijin trebuie să includă, de asemenea, în mod sistematic, victimele indirecte ale actelor de violență, în special copiii.

| 5.12 | Trebuie modificată paradigma siguranței, mult prea strâns asociată cu crima organizată, terorism, atacuri la adresa persoanelor și bunurilor, traficul de stupefiante și aproape niciodată cu pericolele la care sunt expuse femeile în propriul cămin sau la locul de muncă. Dacă conceptul de siguranță ar încorpora mai multe criterii umaniste și orientate cu prioritate către aspectele preventive, s-ar cruța multe vieți. Noile tehnologii pot oferi un grad sporit de protecție, de exemplu prin brățările electronice, care împiedică agresorii aflați în libertate să se apropie de victimele lor, atunci când execută un ordin de îndepărtare. |
| --- | --- |

5.12

Trebuie modificată paradigma siguranței, mult prea strâns asociată cu crima organizată, terorism, atacuri la adresa persoanelor și bunurilor, traficul de stupefiante și aproape niciodată cu pericolele la care sunt expuse femeile în propriul cămin sau la locul de muncă. Dacă conceptul de siguranță ar încorpora mai multe criterii umaniste și orientate cu prioritate către aspectele preventive, s-ar cruța multe vieți. Noile tehnologii pot oferi un grad sporit de protecție, de exemplu prin brățările electronice, care împiedică agresorii aflați în libertate să se apropie de victimele lor, atunci când execută un ordin de îndepărtare.

| 5.13 | Statisticile privind violența domestică nu descriu fenomenul în mod riguros și nu reflectă adevărata amploare a problemei. De aceea devine urgent să se armonizeze criteriile de înregistrare a cazurilor de violență domestică, pentru ca datele să poată fi comparabile pe plan european. |
| --- | --- |

5.13

Statisticile privind violența domestică nu descriu fenomenul în mod riguros și nu reflectă adevărata amploare a problemei. De aceea devine urgent să se armonizeze criteriile de înregistrare a cazurilor de violență domestică, pentru ca datele să poată fi comparabile pe plan european.

| 5.14 | Guvernele trebuie să pună în valoare și să sprijine, inclusiv prin mijloace financiare, activitatea organizațiilor societății civile (organizațiile femeilor, cele care militează pentru drepturile omului, sindicatele etc.), fără să cedeze tentației de a le controla sau de a le reduce gradul de autonomie. |
| --- | --- |

5.14

Guvernele trebuie să pună în valoare și să sprijine, inclusiv prin mijloace financiare, activitatea organizațiilor societății civile (organizațiile femeilor, cele care militează pentru drepturile omului, sindicatele etc.), fără să cedeze tentației de a le controla sau de a le reduce gradul de autonomie.

| 5.15 | Un domeniu de mare importanță este și educația. Acest sector poate la fel de bine să perpetueze modele și practici discriminatorii, dar și să joace un rol de transformare a mentalităților și atitudinilor individuale și colective. Școala trebuie să promoveze o educație nonsexistă și o abordare coeducativă bazate pe egalitatea de drepturi și egalitatea de șanse, în vederea dezvoltării complete a persoanei, departe de stereotipurile și rolurile atribuite în funcție de sex și respingând orice tip de discriminare îndreptat împotriva femeilor. Școala poate fi un instrument care să demonteze imaginea stereotipă a rolului femeii și al bărbatului, vehiculată de obicei în mass-media. Școala poate fi un excelent observator al violenței de gen. |
| --- | --- |

5.15

Un domeniu de mare importanță este și educația. Acest sector poate la fel de bine să perpetueze modele și practici discriminatorii, dar și să joace un rol de transformare a mentalităților și atitudinilor individuale și colective. Școala trebuie să promoveze o educație nonsexistă și o abordare coeducativă bazate pe egalitatea de drepturi și egalitatea de șanse, în vederea dezvoltării complete a persoanei, departe de stereotipurile și rolurile atribuite în funcție de sex și respingând orice tip de discriminare îndreptat împotriva femeilor. Școala poate fi un instrument care să demonteze imaginea stereotipă a rolului femeii și al bărbatului, vehiculată de obicei în mass-media. Școala poate fi un excelent observator al violenței de gen.

| 5.16 | Pentru ca școala să poată juca acest rol pozitiv, este esențial ca formarea inițială și continuă a personalului didactic să cuprindă violența de gen, inclusiv pe cea domestică. Revizuirea periodică a curriculum-urilor și a manualelor ar trebui să fie practicată sistematic, pentru a elimina imediat orice exemplu de limbaj sexist. |
| --- | --- |

5.16

Pentru ca școala să poată juca acest rol pozitiv, este esențial ca formarea inițială și continuă a personalului didactic să cuprindă violența de gen, inclusiv pe cea domestică. Revizuirea periodică a curriculum-urilor și a manualelor ar trebui să fie practicată sistematic, pentru a elimina imediat orice exemplu de limbaj sexist.

| 5.17 | Un alt domeniu de o importanță crucială este sectorul sănătății. Plasarea femeilor și a cetățenilor în centrul strategiilor în materie de sănătate poate consolida convingerea că violența împotriva femeilor care se manifestă în spațiul domestic este o variabilă de risc, și nu o problemă izolată. |
| --- | --- |

5.17

Un alt domeniu de o importanță crucială este sectorul sănătății. Plasarea femeilor și a cetățenilor în centrul strategiilor în materie de sănătate poate consolida convingerea că violența împotriva femeilor care se manifestă în spațiul domestic este o variabilă de risc, și nu o problemă izolată.

| 5.18 | Este necesară revizuirea periodică și sistematică a procedurilor de înregistrare și de raportare, evitându-se formulele care creează o sarcină birocratică pentru profesioniștii din domeniu și care nu sunt nici rapide, nici durabile. Aceste proceduri trebuie să ofere posibilitatea înregistrării problemei de sănătate ca o variabilă de risc (de exemplu, în consultările de planificare familială sau cele de sarcină, printre altele), dar și să facă o diferențiere clară între necesitățile din mediul urban și cele din mediul rural. |
| --- | --- |

5.18

Este necesară revizuirea periodică și sistematică a procedurilor de înregistrare și de raportare, evitându-se formulele care creează o sarcină birocratică pentru profesioniștii din domeniu și care nu sunt nici rapide, nici durabile. Aceste proceduri trebuie să ofere posibilitatea înregistrării problemei de sănătate ca o variabilă de risc (de exemplu, în consultările de planificare familială sau cele de sarcină, printre altele), dar și să facă o diferențiere clară între necesitățile din mediul urban și cele din mediul rural.

| 5.19 | În toate sectoarele care se confruntă cu problematica violenței de gen, trebuie să se garanteze că sensibilizarea și formarea sunt eficiente și adaptate la realitate, că există mijloacele și resursele necesare și că are loc o cartografiere regulată pentru a se garanta că informațiile reflectă fidel realitatea. |
| --- | --- |

5.19

În toate sectoarele care se confruntă cu problematica violenței de gen, trebuie să se garanteze că sensibilizarea și formarea sunt eficiente și adaptate la realitate, că există mijloacele și resursele necesare și că are loc o cartografiere regulată pentru a se garanta că informațiile reflectă fidel realitatea.

| 5.20 | În ceea ce privește sensibilizarea și formarea, este important să se facă diferența între sensibilizare (adresată întregului personal din instituție), formare (oferită tuturor celor care intră în contact cu victimele și pot contribui la detectarea problemei) și formarea specifică (de care trebuie să fi beneficiat toți cei care oferă asistență victimelor). Trebuie să se acorde o atenție deosebită formării profesionale a agenților de poliție și a judecătorilor, având în vedere rolul pe care îl joacă aceștia în primirea plângerilor și în judecarea agresorilor. Acțiunea lor poate contribui la transformarea unei experiențe traumatizante într-o nouă speranță. De asemenea, este necesar să se ia măsuri pentru ca instituțiile penitenciare să dezvolte programe interne referitoare la violența domestică, destinate femeilor care i-au căzut victime și agresorilor de sex masculin, iar personalul închisorilor din toate statele membre ale UE să fie mai bine sensibilizat cu privire la această problemă. |
| --- | --- |

5.20

În ceea ce privește sensibilizarea și formarea, este important să se facă diferența între sensibilizare (adresată întregului personal din instituție), formare (oferită tuturor celor care intră în contact cu victimele și pot contribui la detectarea problemei) și formarea specifică (de care trebuie să fi beneficiat toți cei care oferă asistență victimelor). Trebuie să se acorde o atenție deosebită formării profesionale a agenților de poliție și a judecătorilor, având în vedere rolul pe care îl joacă aceștia în primirea plângerilor și în judecarea agresorilor. Acțiunea lor poate contribui la transformarea unei experiențe traumatizante într-o nouă speranță. De asemenea, este necesar să se ia măsuri pentru ca instituțiile penitenciare să dezvolte programe interne referitoare la violența domestică, destinate femeilor care i-au căzut victime și agresorilor de sex masculin, iar personalul închisorilor din toate statele membre ale UE să fie mai bine sensibilizat cu privire la această problemă.

| 5.21 | În cele din urmă, abordarea problematicii violenței domestice împotriva femeilor ca pe o tematică legată de drepturile omului accentuează răspunderea statelor membre în ceea ce privește prevenirea, eradicarea și sancționarea acestui tip de violență și obligația de a raporta cu privire la îndeplinirea acestei obligații. |
| --- | --- |

5.21

În cele din urmă, abordarea problematicii violenței domestice împotriva femeilor ca pe o tematică legată de drepturile omului accentuează răspunderea statelor membre în ceea ce privește prevenirea, eradicarea și sancționarea acestui tip de violență și obligația de a raporta cu privire la îndeplinirea acestei obligații.

| 5.22 | Asocierea violenței de gen cu drepturile omului permite accesul la un ansamblu important de mecanisme în vederea responsabilizării statelor la nivel internațional și regional, printre care se numără organele tratatelor privind drepturile omului, tribunalele penale internaționale, precum și sistemul regional european în materie de drepturi ale omului (Curtea Europeană a Drepturilor Omului – mecanismul Consiliului Europei). |
| --- | --- |

5.22

Asocierea violenței de gen cu drepturile omului permite accesul la un ansamblu important de mecanisme în vederea responsabilizării statelor la nivel internațional și regional, printre care se numără organele tratatelor privind drepturile omului, tribunalele penale internaționale, precum și sistemul regional european în materie de drepturi ale omului (Curtea Europeană a Drepturilor Omului – mecanismul Consiliului Europei).

| 5.23 | Abordarea violenței împotriva femeilor ca pe o chestiune de drepturi ale omului ne obligă la un răspuns holist și multisectorial, care adaugă dimensiunea drepturilor omului la eforturile depuse în toate sectoarele. Astfel, se creează obligația de a accelera inițiativele în toate domeniile, pentru a preveni și a elimina violența împotriva femeilor, inclusiv cea de nivel penal, în sectorul sănătății, în cadrul politicilor de dezvoltare locală sau regională, în cadrul acordării de ajutor umanitar etc. |
| --- | --- |

5.23

Abordarea violenței împotriva femeilor ca pe o chestiune de drepturi ale omului ne obligă la un răspuns holist și multisectorial, care adaugă dimensiunea drepturilor omului la eforturile depuse în toate sectoarele. Astfel, se creează obligația de a accelera inițiativele în toate domeniile, pentru a preveni și a elimina violența împotriva femeilor, inclusiv cea de nivel penal, în sectorul sănătății, în cadrul politicilor de dezvoltare locală sau regională, în cadrul acordării de ajutor umanitar etc.

Bruxelles, 18 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  JO C 110, 9.5.2006, p. 89-94.

1

(2)  Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010.

2

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/16173cor.en08.pdf

3

(4)  WHO Multi-Country Study on Women’s Health and Domestic Violence Against Women: Initial Results on Prevalence, Health Outcomes and Women’s Responses (Studiul multinațional al OMS pe tema sănătății femeilor și a violenței domestice împotriva femeilor: rezultate inițiale privind incidența, situația în materie de sănătate și reacțiile femeilor), Geneva, OMS, 2005.

4

WHO Multi-Country Study on Women’s Health and Domestic Violence Against Women: Initial Results on Prevalence, Health Outcomes and Women’s Responses

(5)  Convenția Consiliului Europei adoptată la 11 mai 2011, la Istambul (Turcia) (www.coe.int/conventionviolence).

5

(6)  Turcia.

6

(7)  Albania, Austria, Finlanda, Franța, Germania, Grecia, Islanda, Luxemburg, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Germania, Malta, Muntenegru, Norvegia, Portugalia, Regatul Unit, Serbia, Slovacia, Slovenia, Spania, Suedia și Ucraina.

7

(8)  Barometrul 2011 „Planurile naționale de acțiune privind violența împotriva femeilor în UE”, Lobby-ul european al femeilor, august 2011 (www.womenlobby.org).

8

(9)  http://www.igualdad.us.es/pdf/Docuemta_Otros_Cumbre.pdf

9

(10)  A se vedea raportul „Combaterea crimelor de onoare în Europa”, prezentat la 8 martie 2012, Ziua mondială a femeii, de Fundația Surgir (instituție fără scop lucrativ cu sediul în Elveția).

10

(11)  Conform definiției Organizației Națiunilor Unite, „femicidul” este asasinarea unei femei, doar pe baza faptului că este femeie. Violența continuă îndreptată împotriva unei femei, atât în familie cât și în afara ei, culminând cu asasinarea persoanei, constituie un femicid. Cercetările realizate în diferite țări pe tema femicidului arată că aceste crime au loc cel mai adesea în sfera privată, a relațiilor apropiate.

11

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/27

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind rolul societății civile în combaterea corupției în țările din sudul Mediteranei (aviz din proprie inițiativă)

2012/C 351/06

Raportor: dl Juan MORENO PRECIADO

La 19 ianuarie 2012, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Rolul societății civile în combaterea corupției în țările din sudul Mediteranei (aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru relații externe, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 5 septembrie 2012.

În cea de-a 483-a sesiune plenară, care a avut loc la 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 19 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 149 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

1.1   Corupția este o problemă întâlnită în întreaga lume, care are efecte grave asupra cetățenilor. În țările din sudul Mediteranei, ea a fost unul dintre factorii declanșatori ai revoltelor recente, cunoscute ca „primăvara arabă”. Societatea civilă, adevărata forță motrice a acestei mișcări, a pus accentul pe denunțarea corupției.

1.2   În numeroase țări, lupta împotriva corupției reprezintă una dintre provocările majore, dar și un barometru care măsoară nivelul de transparență și de calitate al noii guvernanțe, în instituțiile legislative și guvernamentale, precum și în serviciile publice.

1.3   Legislația și organismele create în unele țări în vederea combaterii corupției trebuie extinse și consolidate. Existența unor organizații civile și sociale, reprezentative și independente, este vitală pentru controlul cetățenesc al sistemelor de guvernanță.

1.4   Schimbările politice democratice prilejuiesc efectuarea de reforme pozitive, care vor trebui aprofundate. Pe lângă reformele instituționale, în serviciile publice precum transporturile și lucrările publice, educația, sănătatea, sistemul penitenciar etc. trebuie abordată și chestiunea combaterii corupției. Trebuie evitată orientarea resurselor exclusiv către securitate, în detrimentul luptei împotriva corupției.

1.5   Politica europeană de vecinătate (PEV) determină UE să își adapteze nivelul relațiilor cu țările vecine în funcție de modul în care acestea respectă valorile democratice. CESE solicită UE să își alinieze planurile de acțiune la aceste linii directoare. În combaterea corupției, UE și statele sale membre trebuie să ofere un exemplu de conduită etică, atât în interior, cât și în relațiile cu țările partenere.

1.6   CESE îndeamnă UE să se angajeze în special să solicite partenerilor săi respectarea diversității de idei și de credințe religioase, a libertății presei, a independenței justiției, a egalității de șanse între femei și bărbați, precum și a libertății de asociere.

1.7   CESE consideră de asemenea că trebuie respectate și prioritățile PEV privind cooperarea în ceea ce privește: migrația, azilul, politica vizelor, măsurile de combatere a terorismului, crima organizată, traficul de arme și droguri, spălarea banilor și infracțiunile economico-financiare. Planurile de acțiune trebuie să vină în sprijinul reformelor din sistemul judiciar și penitenciar, precum și al cooperării polițienești și juridice.

1.8   Tot astfel, CESE consideră prioritară aplicarea efectivă de către țările euromediteraneene a convențiilor fundamentale ale OIM, în care se definește „munca decentă”.

1.9   CESE se angajează să sprijine în continuare organizațiile societății civile din sudul Mediteranei, considerând necesar ca guvernele țărilor partenere să desfășoare, cu ajutorul UE, programe de formare prin care să se încurajeze crearea și consolidarea de organizații civile și sociale. Trebuie susținută în mod special promovarea dialogului social între întreprinderi și lucrători, precum și rolul femeilor în viața economică și antreprenorială.

2.   Corupția, un obstacol în calea dezvoltării și justiției

2.1   Prezentul aviz se concentrează pe țările din sudul Mediteranei, dar trebuie precizat că fenomenul corupției politice și administrative este răspândit pe toate continentele (inclusiv țările UE), după cum atestă diverse agenții și organizații prestigioase și după cum relatează zilnic mass-media.

2.2   CESE poate și trebuie să ajute organizațiile societății civile de la sud de Mediterana în etapa actuală de consolidarea acestora, oferindu-și sprijinul și dând dovadă de solidaritate. Uniunea Europeană poate, de asemenea, contribui eficient la concretizarea principiilor convenite în Declarația de la Barcelona, din 1995, prin mecanismele bilaterale de asociere și prin instrumentele PEV și ale Uniunii pentru Mediterana.

2.3   Partenerii sociali și organizațiile civile din regiunea mediteraneeană pot juca un rol esențial în a garanta faptul că noua etapă a procesului de democratizare este caracterizată de transparență și de practici de bună guvernanță.

2.4   Corupția, înțeleasă ca practică ilegitimă, arbitrară sau abuzivă la nivel local, regional și național, s-a dezvoltat în diverse țări, dar mai ales în cele cu cel mai mare indice de sărăcie, manifestându-se cel mai acut în țările cu regimuri dictatoriale.

2.4.1   Acumularea de privilegii economice de către elitele aflate la guvernare, nepotismul, mita, însușirea directă a bunurilor statului și deturnarea unei părți din ele în conturi sau investiții private s-au numărat printre abuzurile care au caracterizat, timp de decenii, conducerea politică a dictatorilor răsturnați recent de la putere și a altor conducători care o dețin încă.

Pe lângă corupția sistemică, de care prezentul document se ocupă în principal, în țările din sudul Mediteranei au apărut practici de corupție în anumite sectoare private sau în cadrul anumitor grupuri. Unele dintre ele țin de sfera criminalității obișnuite, așa cum se întâmplă în cazul rețelelor mafiote, care, bazându-se pe corupție și pe violență, tind să creeze o societate paralelă cu cadrul instituțional.

2.4.2   Corupția este un fenomen foarte răspândit în lume, după cum demonstrează studiul anual al organizației Transparency International (TI) (1), care evaluează 183 de țări pe o scară de la 0 (extrem de coruptă) la 10 (foarte transparentă); peste două treimi din țările evaluate au obținut sub 5 puncte. Țările din nordul Africii se situează în partea medie inferioară sau în cea inferioară a listei.

2.5   Eficacitatea legilor anti-corupție din anumite țări a fost afectată de practicile de corupție și control politic existente în ele. Efectele recentelor schimbări politice nu pot fi încă apreciate, dar în anumite cazuri ele sunt evidente.

2.6   Problema corupției publice afectează diverse sectoare, atât publice, cât și private, ale vieții din țările respective, determinând reducerea calității vieții, pierderea drepturilor, discriminarea unor comunități și diminuarea resurselor din cauza corupției și a interzicerii accesului legitim la locuri de muncă, la informare sau la reprezentare.

2.7   În sectorul public se constată lipsa de transparență a administrațiilor și a partidelor politice în ce privește fondurile publice, lipsa de transparență a conturilor întreprinderilor, obstacolele în calea activității de investigație a mass-media, precum și mituirea unor funcționari din justiție sau din administrație.

2.7.1   Puținătatea resurselor administrației judiciare (dar și proasta lor utilizare sau deturnarea lor) a fost considerată de Biroul ONU pentru droguri și criminalitate (UNODC) drept un factor negativ, care împiedică asigurarea unor minime condiții demne în închisori și care contribuie la creșterea criminalității.

3.   Corupția, o problemă generală a țărilor de la sud de Mediterana

3.1   În țările aflate la sud de Mediterana, corupția a devenit un comportament normal, anumite comportamente de acest gen fiind practicate fără jenă și aproape pe față. Corupția afectează întreaga societate, ca și viața economică și socială, și a câștigat teren, înrădăcinându-se în uzanțe și obiceiuri.

3.2   Conform studiilor realizate de diversele ONG-uri mai ales, populația din țările din sudul Mediteranei este foarte conștientă de existența corupției.

3.2.1   În funcție de gradul de respingere socială, pot fi identificate trei tipuri de corupție:

| a) | cea care constă în acțiuni condamnate de toată lumea; |
| --- | --- |

a)

cea care constă în acțiuni condamnate de toată lumea;

| b) | cea care cuprinde acțiunile condamnate doar de o parte a populației; |
| --- | --- |

b)

cea care cuprinde acțiunile condamnate doar de o parte a populației;

| c) | cea care privește practici tolerate în mare măsură de populație. |
| --- | --- |

c)

cea care privește practici tolerate în mare măsură de populație.

3.2.2   Printre sectoarele cele mai corupte se numără în primul rând cel al funcției publice și cel al deciziei politice.

3.2.3   Sectorul sănătății este unul dintre cele în care cetățenii recurg cel mai frecvent la corupție, deoarece aici nu au adesea decât varianta „plății”, în caz contrar neputând beneficia de îngrijirile necesare, deși este vorba despre un serviciu public.

3.2.4   În domeniul justiției, de importanță vitală pentru societate și economie, corupția afectează atât populația locală, cât și investitorii străini. În multe țări, corupția sistemului de justiție reprezintă un obstacol în calea investițiilor străine directe.

3.2.5   Funcția publică constituie un teren foarte propice pentru corupție. Se pun la punct sisteme care permit accesul la funcția publică, prin concurs, al unor persoane ce nu dețin competențele necesare.

3.3   Alte forme de corupție

3.3.1   Corupția „ocazională”, în funcție de serviciul care se dorește a fi obținut: este vorba despre corupția de către utilizator, persoană fizică sau juridică, care este obligat să plătească pentru a avea acces la un serviciu. Și „mica corupție”, acceptată uneori, este foarte dăunătoare pentru societate.

3.3.2   Corupția „de masă”: corupție care nu se manifestă evident. Cei care o practică știu că anumite cadouri și favoruri pot înlesni contactele și accesul la un serviciu.

3.3.3   Corupția „instituționalizată”: este vorba despre o corupție permanentă, înrădăcinată și care este practic de notorietate. Utilizatorul este la curent cu situația și cunoaște dinainte prețul care trebuie plătit pentru a accede la un serviciu.

3.3.4   Corupția „negociată”: există în anumite contexte judiciare sau economice. De exemplu în cazul achizițiilor publice sau al rezolvării amiabile a unor chestiuni fiscale.

3.3.5   Corupția „faptului consumat”: cei care derulează proiecte economice sunt adesea victimele acestui tip de corupție. Într-o anumită etapă de realizare a proiectului respectiv, ei se văd obligați să plătească, pentru a-l putea continua. Cu acest tip de corupție se confruntă și investitorii străini, care trebuie să plătească sau, în anumite cazuri, să se asocieze cu un „demnitar” pentru a-și continua activitatea.

3.3.6   Întreprinzătorii consideră că corupția este unul dintre principalele obstacole în calea dezvoltării antreprenoriatului la sud de Mediterana. În multe țări, deși cererea publică rămâne în continuare foarte importantă, foarte puține întreprinderi participă la licitații pentru contracte publice. Majoritatea întreprinderilor consideră că „adjudecarea s-a făcut deja”.

3.3.7   Corupția „serviciu contra serviciu”: nu este o corupție „palpabilă”, deoarece nu presupune bani lichizi. Este un gen de corupție care constă în achitarea printr-un serviciu sau un privilegiu.

3.3.8   Corupția „piramidală”: în anumite servicii poate fi întâlnită o organizare piramidală a corupției. Fiecare nivel al piramidei ierarhice, începând de la cel mai de jos, trebuie să obțină o anumită „cifră de afaceri”, mărimea acesteia crescând de la un nivel la altul, până la vârful piramidei. În general, în această categorie de servicii, numirea în anumite posturi se vinde la un preț care depinde de valoarea estimată a „cifrei de afaceri”.

3.3.9   Corupția „planificată pe termen mediu și lung”: este vorba despre un tip de inginerie în domeniul corupției. Într-o țară, o persoană poate fi numită într-o funcție de nivel înalt sau foarte înalt, anume pentru a pune la punct un plan de îmbogățire personală bazat pe corupție. Acest lucru se va face prin distorsionarea politicii publice, exclusiv în favoarea intereselor unei persoane sau ale unui grup de persoane.

3.3.10   Corupția „partidelor politice”: în perioada alegerilor, în multe țări voturile sunt cumpărate. Pentru multă lume, mai ales în cartierele populare, campania electorală este o perioadă care aduce câștiguri.

3.3.11   Corupția există și în sectorul privat: atunci când se abordează problema corupției, există tendința de a nu se menționa decât sectorul public. Dar corupția există și în sectorul privat. De exemplu, în clinici, membrii personalului nu acordă anumite favoruri decât contra cost, în funcție de nivelul de responsabilitate. În întreprinderile private, corupția se regăsește la nivelul angajărilor.

3.4   Societățile de la sud de Mediterana nu rămân inactive în combaterea corupției:

| — | există convingerea că corupția nu este „un rău necesar” și că în lume există țări și sisteme în care aceasta nu există; |
| --- | --- |

—

există convingerea că corupția nu este „un rău necesar” și că în lume există țări și sisteme în care aceasta nu există;

| — | încep să apară asociații care se ocupă nu numai cu denunțarea corupției, ci și cu explicarea implicațiilor economice și sociale ale acesteia cetățenilor; |
| --- | --- |

—

încep să apară asociații care se ocupă nu numai cu denunțarea corupției, ci și cu explicarea implicațiilor economice și sociale ale acesteia cetățenilor;

| — | mai multe țări au inițiat procesul de adoptare de noi legi care iau în considerare lupta împotriva corupției; |
| --- | --- |

—

mai multe țări au inițiat procesul de adoptare de noi legi care iau în considerare lupta împotriva corupției;

| — | populația este conștientă de necesitatea dezvoltării unui stat de drept care să dea dovadă de integritate în combaterea corupției și a privilegiilor; |
| --- | --- |

—

populația este conștientă de necesitatea dezvoltării unui stat de drept care să dea dovadă de integritate în combaterea corupției și a privilegiilor;

| — | unii dintre aleși, inclusiv din partide minoritare, consideră urgentă această chestiune, pe care o introduc pe agenda politică; |
| --- | --- |

—

unii dintre aleși, inclusiv din partide minoritare, consideră urgentă această chestiune, pe care o introduc pe agenda politică;

| — | s-au pronunțat condamnări exemplare în cazul anumitor responsabili vinovați de acte de corupție; |
| --- | --- |

—

s-au pronunțat condamnări exemplare în cazul anumitor responsabili vinovați de acte de corupție;

| — | în diverse țări sunt create organisme de luptă împotriva corupției. |
| --- | --- |

—

în diverse țări sunt create organisme de luptă împotriva corupției.

4.   Corupția, declanșatorul revoltei civice și provocare pentru procesul de democratizare arabă

4.1   Așa-numita „primăvară arabă” a fost considerată de Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (Marrakech, 24-28 octombrie 2011) drept o „dovadă clară de respingere a corupției și un apel la integritate și la democrație”.

4.2   Mișcarea de democratizare nu s-a extins încă la toate țările arabe și nici nu s-a consolidat încă în țările în care au fost răsturnate guverne autoritare. Însă introducerea rapidă a pluralismului politic a dezmințit clișeele occidentale cu privire la dorința de democrație a popoarelor arabe sau la faptul că acestea nu ar fi încă pregătiți pentru a o practica. Societatea civilă s-a mobilizat în aproape toate aceste țări, participând la procesul de tranziție sau solicitând inițierea schimbărilor menționate.

4.3   În ciuda întinderii și diversității lumii arabe, importanța elementelor lingvistice, politice și culturale comune a favorizat propagarea în întreaga regiune a mișcării de democratizare apărută în Tunisia, la sfârșitul lui 2010, și continuată imediat în Egipt.

4.4   Aceste procese de schimbare nu au îmbrăcat aceleași forme și nici nu au produs aceleași efecte. În mai multe țări s-au desfășurat pentru prima dată alegeri pluripartite iar guvernele au fost constituite în funcție de voința populară, aceasta determinând schimbări politice profunde. În alte țări, În Siria continuă represiunea violentă a opozanților de către regimul dictatorial, ceea ce provoacă nenumărate victime în rândul populației.

4.5   De asemenea, organizațiile societății civile, principalii protagoniști ai mobilizării, încearcă să se reorganizeze și să profite de noile perspective sau promisiuni de schimbare.

4.5.1   De exemplu în Libia, unde sistemul politic s-a schimbat complet, au apărut organizații precum Uniunea muncitorilor din Libia liberă, federație sindicală independentă care înlocuiește structura sindicală oficială a regimului Gaddafi. Și în Egipt, monopolul centralei sindicale ETUF a fost spart, prin crearea unor noi confederații, precum EFITU și EDCL.

4.6   Înainte chiar de aceste mișcări de democratizare, CESE semnalase deja că în țările parteneriatului mediteraneean libertatea de asociere nu era garantată și că în calea dezvoltării societății civile se aflau bariere politice și administrative.

4.6.1   Este necesar să se garanteze că vor fi eliminate contradicțiile întâlnite în trecut, între ratificarea convențiilor internaționale încheiate de guverne și legislația națională care practic limitau sau împiedicau aplicarea acestora.

5.   Rolul partenerilor sociali și al societății civile în ansamblul ei în procesele de democratizare și în sistemele de combatere a corupției

5.1   Declarația finală a Summitului Euromed al Consiliilor Economice și Sociale și al instituțiilor similare (Istanbul, 16-18 noiembrie 2011) semnala necesitatea de „a promova și a consolida procesul de tranziție democratică în țările aflate la sud de Mediterana, prin înființarea de instituții de guvernare, crearea de organisme judiciare independente și susținerea libertății mijloacelor de comunicare, precum și prin eforturi susținute de combatere a corupției”.

5.2   Trebuie să se ajungă la înlăturarea obstacolelor în calea înființării de asociații și, mai întâi de toate, a practicilor de corupție ce constau în numirea în fruntea asociațiilor a unor persoane apropiate puterii, în scopul denaturării reprezentativității acestor asociații.

5.3   Este esențial ca negocierile colective să fie încurajate, în contextul dialogului social dintre întreprinzători și lucrători.

Nu se pune încă un accent suficient pe aplicarea efectivă, și nu doar pe ratificarea (deși importantă), convențiilor OIM privind munca decentă, care trebuie să facă parte din angajamentele guvernelor, precum și din consultările acestora cu organizațiile lucrătorilor și întreprinzătorilor.

5.4   Pentru transmiterea propunerilor asociațiilor independente și reprezentative este foarte mare nevoie de instituții consultative de tipul celor care există deja în diverse țări.

5.5   În diverse țări au fost create canale instituționale de luptă împotriva corupției, cum ar fi Organismul central de luptă împotriva corupției din Maroc, înființat în 2007, care beneficiază de participarea societății civile. Organizațiile consumatorilor, utilizatorilor, agricultorilor, întreprinzătorilor, femeilor, sindicatelor, precum și din celelalte sectoare și grupuri interesate, vor trebui și ele să participe la activitatea organismelor de control al sănătății, prețurilor, gestionării apei, imigrației, serviciilor sociale etc.

5.6   În general, actorii sociali și civili (sindicate, întreprinzători, asociații, ONG-uri) îndeplinesc un rol fundamental, mai ales dacă vorbim de organizații independente, care în multe cazuri se află încă la început de drum.

5.7   Rolul partenerilor sociali (2) în lupta împotriva corupției se diferențiază de asemenea în funcție de țară. Implicarea lor ia forme diferite în țările din sudul Euromed.

5.8   În anumite state au fost elaborate programe de formare și sensibilizare. Din acest motiv se impune în prezent să fie promovate și susținute programe de anvergură, care să intensifice lupta împotriva corupției.

Bruxelles, 19 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Indicele percepției corupției 2011, publicat în același an.

1

(2)  În cadrul Forumului de dialog social s-a ajuns la un acord de principiu privind lansarea unei campanii intitulate „Partenerii sociali împotriva corupției și în favoarea bunei guvernanțe.”

2

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/31

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind utilizarea responsabilă a rețelelor sociale și prevenirea tulburărilor asociate (aviz din proprie inițiativă)

2012/C 351/07

Raportor: dl Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

La 19 ianuarie 2012, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Utilizarea responsabilă a rețelelor sociale și prevenirea tulburărilor asociate

(aviz din proprie inițiativă).

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 6 septembrie 2012.

În cea de-a 483-a sesiune plenară, care a avut loc la 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 19 septembrie 2012), Comitetul Economic și Social European a adoptat următorul aviz cu 173 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 6 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Impactul pe care îl au rețelele sociale la nivelul individului și al societății, precum și evoluția în viitor și consecințele care vor apărea, determină luarea în considerare în mod prioritar de către instituțiile Uniunii Europene a adoptării de măsuri supranaționale cu caracter obligatoriu și neobligatoriu care să conducă la autoreglementare sau, de preferință, la coreglementare, în conformitate cu Agenda digitală, măsuri menite să promoveze utilizarea responsabilă și inteligentă a rețelelor pe o piață digitală unică și dinamică și să prevină tulburările asociate riscurilor inerente. CESE consideră că ideal ar fi să existe „legi-model”, care să asigure reglementarea pe plan mondial, însă, în așteptarea lor, va trebui adoptată o soluție la nivel european. |
| --- | --- |

1.1

Impactul pe care îl au rețelele sociale la nivelul individului și al societății, precum și evoluția în viitor și consecințele care vor apărea, determină luarea în considerare în mod prioritar de către instituțiile Uniunii Europene a adoptării de măsuri supranaționale cu caracter obligatoriu și neobligatoriu care să conducă la autoreglementare sau, de preferință, la coreglementare, în conformitate cu Agenda digitală, măsuri menite să promoveze utilizarea responsabilă și inteligentă a rețelelor pe o piață digitală unică și dinamică și să prevină tulburările asociate riscurilor inerente. CESE consideră că ideal ar fi să existe „legi-model”, care să asigure reglementarea pe plan mondial, însă, în așteptarea lor, va trebui adoptată o soluție la nivel european.

| 1.2 | În cazul în care s-ar adopta norme care să conducă la autoreglementare sau la coreglementare, ar trebui ca acestea să fie temporare, să aibă loc o evaluare periodică a aplicării lor și, dacă nu sunt aplicate, să fie adoptate norme cu caracter obligatoriu. |
| --- | --- |

1.2

În cazul în care s-ar adopta norme care să conducă la autoreglementare sau la coreglementare, ar trebui ca acestea să fie temporare, să aibă loc o evaluare periodică a aplicării lor și, dacă nu sunt aplicate, să fie adoptate norme cu caracter obligatoriu.

| 1.3 | Mai precis, CESE solicită Comisiei ca, în contextul promovării alfabetizării digitale, să deruleze campanii de conștientizare și de educare adresate cu precădere categoriilor celor mai vulnerabile de populație, în scopul prevenirii și atenuării efectelor nedorite ale unei utilizări necorespunzătoare a rețelelor sociale. De asemenea, trebuie desfășurate acțiuni specifice de formare în materie de control parental și de mediere, odată cu consolidarea punctelor de semnalare a conținuturilor on-line ilegale (hotlines), astfel încât acestea să se ocupe și de astfel de comportamente necorespunzătoare. |
| --- | --- |

1.3

Mai precis, CESE solicită Comisiei ca, în contextul promovării alfabetizării digitale, să deruleze campanii de conștientizare și de educare adresate cu precădere categoriilor celor mai vulnerabile de populație, în scopul prevenirii și atenuării efectelor nedorite ale unei utilizări necorespunzătoare a rețelelor sociale. De asemenea, trebuie desfășurate acțiuni specifice de formare în materie de control parental și de mediere, odată cu consolidarea punctelor de semnalare a conținuturilor on-line ilegale (hotlines), astfel încât acestea să se ocupe și de astfel de comportamente necorespunzătoare.

| 1.4 | Pentru punerea în valoare a acestor inițiative sunt necesare, de asemenea, diseminarea bunelor practici privind îndeplinirea obligațiilor de către furnizori, controlul publicității sau supravegherea accesului prematur al utilizatorilor foarte tineri, toate acestea putând contribui la disiparea unei percepții negative asupra rețelelor sociale, precum și la evidențierea posibilelor oportunități și sinergii pe care le oferă acestea. De asemenea, există și fenomene de dependență de rețelele sociale, cu privire la care ar trebui ca utilizatorii să fie informați, iar părinții tinerilor adolescenți, pentru care riscurile sunt mai ridicate, să fie puși în gardă. |
| --- | --- |

1.4

Pentru punerea în valoare a acestor inițiative sunt necesare, de asemenea, diseminarea bunelor practici privind îndeplinirea obligațiilor de către furnizori, controlul publicității sau supravegherea accesului prematur al utilizatorilor foarte tineri, toate acestea putând contribui la disiparea unei percepții negative asupra rețelelor sociale, precum și la evidențierea posibilelor oportunități și sinergii pe care le oferă acestea. De asemenea, există și fenomene de dependență de rețelele sociale, cu privire la care ar trebui ca utilizatorii să fie informați, iar părinții tinerilor adolescenți, pentru care riscurile sunt mai ridicate, să fie puși în gardă.

| 1.5 | Ar trebui promovată protecția dreptului la intimitate ca răspuns la intruziunile în viața privată în contextul relațiilor profesionale și al utilizării noilor tehnologii, în special a rețelelor sociale, prin reglementarea acestui domeniu de către partenerii sociali prin intermediul unor acorduri corespunzătoare. |
| --- | --- |

1.5

Ar trebui promovată protecția dreptului la intimitate ca răspuns la intruziunile în viața privată în contextul relațiilor profesionale și al utilizării noilor tehnologii, în special a rețelelor sociale, prin reglementarea acestui domeniu de către partenerii sociali prin intermediul unor acorduri corespunzătoare.

| 1.6 | În sfârșit, CESE reafirmă (1) faptul că așteaptă publicarea unui Cod al drepturilor on-line în UE, care să prezinte sintetic, în mod clar și pe înțelesul tuturor, drepturile utilizatorilor mediului digital existente în UE și care să abordeze promovarea utilizării responsabile a rețelelor, prevenirea tulburărilor asociate și eliminarea practicilor care pot fi considerate neloiale și primejdioase, în special a cazurilor de publicitate hipercontextualizată. |
| --- | --- |

1.6

În sfârșit, CESE reafirmă (1) faptul că așteaptă publicarea unui Cod al drepturilor on-line în UE, care să prezinte sintetic, în mod clar și pe înțelesul tuturor, drepturile utilizatorilor mediului digital existente în UE și care să abordeze promovarea utilizării responsabile a rețelelor, prevenirea tulburărilor asociate și eliminarea practicilor care pot fi considerate neloiale și primejdioase, în special a cazurilor de publicitate hipercontextualizată.

2.   Introducere

| 2.1 | Prin prezentul aviz din proprie inițiativă se urmărește îndeplinirea unui triplu obiectiv:






  a) | completarea studiilor, comunicărilor – Comunicare privind rețelele și internetul viitorului [SEC(2008) 2507] [SEC(2008) 2516] – și avizelor anterioare (2); |
| --- | --- | --- |

2.1

Prin prezentul aviz din proprie inițiativă se urmărește îndeplinirea unui triplu obiectiv:

a)

completarea studiilor, comunicărilor – Comunicare privind rețelele și internetul viitorului [SEC(2008) 2507] [SEC(2008) 2516] – și avizelor anterioare (2);

| b) | punerea în valoare a Acordului de autoreglementare „Principiile UE pentru rețele de socializare mai sigure” (The Safer Social Networking Principles for the EU, 10 februarie 2009); |
| --- | --- |

b)

punerea în valoare a Acordului de autoreglementare „Principiile UE pentru rețele de socializare mai sigure” (The Safer Social Networking Principles for the EU, 10 februarie 2009);

| c) | formularea unor propuneri de acțiuni care urmează a fi întreprinse în cadrul Agendei digitale europene [COM(2010) 245 final/2]. |
| --- | --- |

c)

formularea unor propuneri de acțiuni care urmează a fi întreprinse în cadrul Agendei digitale europene [COM(2010) 245 final/2].

| 2.2 | Avântul luat de societatea digitală pe parcursul ultimilor ani, în general, precum și continua expansiune a comunităților virtuale, în particular, au evidențiat necesitatea adoptării unor politici de promovare a unei utilizări responsabile a rețelelor sociale și, totodată, de prevenire și protecție în confruntarea cu riscurile și problemele asociate acestora. |
| --- | --- |

2.2

Avântul luat de societatea digitală pe parcursul ultimilor ani, în general, precum și continua expansiune a comunităților virtuale, în particular, au evidențiat necesitatea adoptării unor politici de promovare a unei utilizări responsabile a rețelelor sociale și, totodată, de prevenire și protecție în confruntarea cu riscurile și problemele asociate acestora.

| 2.3 | Evoluția continuă și dimensiunea spațială la care au ajuns rețelele sociale de la crearea lor reclamă revizuirea permanentă a definirii conceptului și, prin urmare, a modului de abordare a lor. Cu toate acestea, se poate cădea de acord asupra unor caracteristici fundamentale ale acestora, pentru a face posibilă stabilirea unor domenii de acțiune relevante. |
| --- | --- |

2.3

Evoluția continuă și dimensiunea spațială la care au ajuns rețelele sociale de la crearea lor reclamă revizuirea permanentă a definirii conceptului și, prin urmare, a modului de abordare a lor. Cu toate acestea, se poate cădea de acord asupra unor caracteristici fundamentale ale acestora, pentru a face posibilă stabilirea unor domenii de acțiune relevante.

| 2.4 | În această privință, putem considera că rețelele sociale, ca formă de interacțiune socială voluntară, într-o situație complexă, se alimentează prin schimburi dinamice într-un sistem deschis de feedback pozitiv. |
| --- | --- |

2.4

În această privință, putem considera că rețelele sociale, ca formă de interacțiune socială voluntară, într-o situație complexă, se alimentează prin schimburi dinamice într-un sistem deschis de feedback pozitiv.

| 2.5 | În consecință, dată fiind diversitatea de tipuri de rețele și utilizările diferite ale acestora, precum și diferitele conținuturi și profiluri ale utilizatorilor, se ajunge la un proces emergent și progresiv, care presupune identificarea cu precizie a normelor generale de funcționare a rețelelor, motiv pentru care ar fi bine-venită realizarea periodică a unor activități practice în acest scop, precum și pentru a se stabili numărul de utilizatori ai unei anumite rețele sau ai mai multora. Ar fi astfel posibilă orientarea normelor neutre din punct de vedere tehnologic, necesare într-un proces de flexibilitate, care să asigure adaptarea la domeniul respectiv. |
| --- | --- |

2.5

În consecință, dată fiind diversitatea de tipuri de rețele și utilizările diferite ale acestora, precum și diferitele conținuturi și profiluri ale utilizatorilor, se ajunge la un proces emergent și progresiv, care presupune identificarea cu precizie a normelor generale de funcționare a rețelelor, motiv pentru care ar fi bine-venită realizarea periodică a unor activități practice în acest scop, precum și pentru a se stabili numărul de utilizatori ai unei anumite rețele sau ai mai multora. Ar fi astfel posibilă orientarea normelor neutre din punct de vedere tehnologic, necesare într-un proces de flexibilitate, care să asigure adaptarea la domeniul respectiv.

| 2.6 | În plus, acțiunile propuse în acest aviz contribuie la obiectivul comunitar de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, promovat de Strategia Europa 2020 [COM(2010) 2020 final]. Astfel, în fenomenul rețelelor sociale trebuie incorporate societatea cunoașterii și externalizarea în masă (crowdsourcing), promovarea utilizatorilor mai activi și responsabili și piața virtuală eficientă sau dorința stăruitoare de colaborare și integrarea socială. |
| --- | --- |

2.6

În plus, acțiunile propuse în acest aviz contribuie la obiectivul comunitar de creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, promovat de Strategia Europa 2020 [COM(2010) 2020 final]. Astfel, în fenomenul rețelelor sociale trebuie incorporate societatea cunoașterii și externalizarea în masă (crowdsourcing), promovarea utilizatorilor mai activi și responsabili și piața virtuală eficientă sau dorința stăruitoare de colaborare și integrarea socială.

| 2.7 | Este însă nevoie nu numai de îmbunătățirea infrastructurii pentru asigurarea unui acces rapid, sigur și fără discriminare sau excluziune, prin promovarea cetățeniei digitale responsabile, ci și garantarea pentru toți cetățenii a exercitării efective a drepturilor lor cu aplicație în mediul digital (libertatea de expresie și accesul liber la informații, protecția datelor cu caracter personal și a vieții private, cerințele de transparență, obligativitatea serviciilor universale de telefonie și de acces la un internet funcțional și calitatea minimă a serviciilor) [COM(2010) 245 final/2]. |
| --- | --- |

2.7

Este însă nevoie nu numai de îmbunătățirea infrastructurii pentru asigurarea unui acces rapid, sigur și fără discriminare sau excluziune, prin promovarea cetățeniei digitale responsabile, ci și garantarea pentru toți cetățenii a exercitării efective a drepturilor lor cu aplicație în mediul digital (libertatea de expresie și accesul liber la informații, protecția datelor cu caracter personal și a vieții private, cerințele de transparență, obligativitatea serviciilor universale de telefonie și de acces la un internet funcțional și calitatea minimă a serviciilor) [COM(2010) 245 final/2].

| 2.8 | Respectarea vieții private este un element esențial al utilizării rețelelor sociale. CESE s-a pronunțat deja fără echivoc asupra propunerii privind regulamentul de protecție a datelor cu caracter personal, declarându-se în favoarea dreptului la uitare și a protecției vieții private din oficiu, ceea ce înseamnă că nu se poate da un consimțământ tacit, acesta trebuind să fie acordat întotdeauna în mod expres sau să fie manifest. |
| --- | --- |

2.8

Respectarea vieții private este un element esențial al utilizării rețelelor sociale. CESE s-a pronunțat deja fără echivoc asupra propunerii privind regulamentul de protecție a datelor cu caracter personal, declarându-se în favoarea dreptului la uitare și a protecției vieții private din oficiu, ceea ce înseamnă că nu se poate da un consimțământ tacit, acesta trebuind să fie acordat întotdeauna în mod expres sau să fie manifest.

| 2.9 | Motoarele de căutare pe internet ar trebui să instituie din oficiu standarde de siguranță și protecție a vieții private, pentru a se evita indexarea profilului personal și pentru a se garanta protecția datelor deosebit de sensibile. |
| --- | --- |

2.9

Motoarele de căutare pe internet ar trebui să instituie din oficiu standarde de siguranță și protecție a vieții private, pentru a se evita indexarea profilului personal și pentru a se garanta protecția datelor deosebit de sensibile.

| 2.10 | De asemenea, ar trebui pusă la punct o mai bună gestionare a pieței în acest sector, în ceea ce privește atât integrarea furnizorilor, cât și respectarea măsurilor concrete și obligatorii care țin de practicile acestora și, printre altele, de controlul publicității, de utilizarea informațiilor disponibile sau de crearea de nișe comerciale conexe (de exemplu, prime de asigurare care acoperă riscurile asociate drepturilor utilizatorilor de rețele sociale). |
| --- | --- |

2.10

De asemenea, ar trebui pusă la punct o mai bună gestionare a pieței în acest sector, în ceea ce privește atât integrarea furnizorilor, cât și respectarea măsurilor concrete și obligatorii care țin de practicile acestora și, printre altele, de controlul publicității, de utilizarea informațiilor disponibile sau de crearea de nișe comerciale conexe (de exemplu, prime de asigurare care acoperă riscurile asociate drepturilor utilizatorilor de rețele sociale).

| 2.11 | În contextul unei responsabilități împărtășite, utilizatorii trebuie totuși să respecte indicațiile și orientările promovate de instituțiile competente pentru o utilizare inteligentă și responsabilă a rețelelor sociale (responsabilitatea socială a utilizatorilor), astfel încât resursele disponibile să fie folosite cu maximă eficiență și să fie exploatate avantajele care decurg din diseminarea informației și din transparență, într-un context de învățare prin cooperare și de îmbogățire multiculturală, dincolo de finalitățile proprii fiecărei rețele. Și aceasta, în pofida faptului că uneori legalitatea se întemeiază pe iluzia existenței unui presupus utilizator informat și conștient, deși în realitate, conform statisticilor, nici măcar unul dintr-o mie nu citește condițiile de utilizare. |
| --- | --- |

2.11

În contextul unei responsabilități împărtășite, utilizatorii trebuie totuși să respecte indicațiile și orientările promovate de instituțiile competente pentru o utilizare inteligentă și responsabilă a rețelelor sociale (responsabilitatea socială a utilizatorilor), astfel încât resursele disponibile să fie folosite cu maximă eficiență și să fie exploatate avantajele care decurg din diseminarea informației și din transparență, într-un context de învățare prin cooperare și de îmbogățire multiculturală, dincolo de finalitățile proprii fiecărei rețele. Și aceasta, în pofida faptului că uneori legalitatea se întemeiază pe iluzia existenței unui presupus utilizator informat și conștient, deși în realitate, conform statisticilor, nici măcar unul dintr-o mie nu citește condițiile de utilizare.

3.   Dinamica actuală a rețelelor sociale

| 3.1 | Rețelele sociale au cunoscut o dezvoltare rapidă pe parcursul ultimilor doi ani, numărul de utilizatori crescând în mod spectaculos. În anul 2010, se vorbea despre un număr total de aproape 1 000 de milioane, pe plan mondial, cu o majorare de 23 % comparativ cu anul anterior, majoritatea utilizatorilor fiind tineri. Datele referitoare la coeficienții pe țări ai rețelelor sociale pot fi consultate pe planigloburile de rețele sociale elaborate în acest scop. |
| --- | --- |

3.1

Rețelele sociale au cunoscut o dezvoltare rapidă pe parcursul ultimilor doi ani, numărul de utilizatori crescând în mod spectaculos. În anul 2010, se vorbea despre un număr total de aproape 1 000 de milioane, pe plan mondial, cu o majorare de 23 % comparativ cu anul anterior, majoritatea utilizatorilor fiind tineri. Datele referitoare la coeficienții pe țări ai rețelelor sociale pot fi consultate pe planigloburile de rețele sociale elaborate în acest scop.

| 3.2 | Procentul de utilizatori tineri ai rețelelor sociale este mult mai mare decât al altor categorii de vârstă. Potrivit datelor Eurostat, în Europa, în anul 2010, patru cincimi dintre navigatorii pe internet cu vârste cuprinse între 16 și 24 de ani au utilizat internetul în acest scop, față de două cincimi dintre persoanele cu vârste cuprinse între 25 și 54 de ani și mai puțin de o cincime dintre cei în vârstă de 55-74 de ani [a se vedea ancheta Comisiei, intitulată Risk and Safety (Risc și siguranță)]. În această privință, CESE face trimitere la avizul său aflat în curs de elaborare pe tema publicității adresate copiilor. |
| --- | --- |

3.2

Procentul de utilizatori tineri ai rețelelor sociale este mult mai mare decât al altor categorii de vârstă. Potrivit datelor Eurostat, în Europa, în anul 2010, patru cincimi dintre navigatorii pe internet cu vârste cuprinse între 16 și 24 de ani au utilizat internetul în acest scop, față de două cincimi dintre persoanele cu vârste cuprinse între 25 și 54 de ani și mai puțin de o cincime dintre cei în vârstă de 55-74 de ani [a se vedea ancheta Comisiei, intitulată Risk and Safety (Risc și siguranță)]. În această privință, CESE face trimitere la avizul său aflat în curs de elaborare pe tema publicității adresate copiilor.

| 3.3 | Posibilitățile pe care le oferă rețelele sociale utilizatorilor lor sunt multiple. Într-o rețea socială, ei pot comunica cu prietenii și rudele aflate departe, pot lega noi prietenii, pot face schimb de informații multimedia, pot consolida relații de muncă sau prezenta proiecte, se pot prezenta din punct de vedere social și profesional, își pot exprima sau apăra o anumită idee sau cauză etc. Aceste posibilități au fost extinse considerabil în domenii precum transmiterea de imagini, grafica pe calculator sau clipurile video, prin intermediul celor mai recente rețele sociale, cum ar fi Instagram, Pinterest și Tumblr, care au depășit deja numărul de utilizatori ai rețelelor YouTube, LinkedIn și Google+. |
| --- | --- |

3.3

Posibilitățile pe care le oferă rețelele sociale utilizatorilor lor sunt multiple. Într-o rețea socială, ei pot comunica cu prietenii și rudele aflate departe, pot lega noi prietenii, pot face schimb de informații multimedia, pot consolida relații de muncă sau prezenta proiecte, se pot prezenta din punct de vedere social și profesional, își pot exprima sau apăra o anumită idee sau cauză etc. Aceste posibilități au fost extinse considerabil în domenii precum transmiterea de imagini, grafica pe calculator sau clipurile video, prin intermediul celor mai recente rețele sociale, cum ar fi Instagram, Pinterest și Tumblr, care au depășit deja numărul de utilizatori ai rețelelor YouTube, LinkedIn și Google+.

| 3.4 | Însă, în primul rând, utilizatorii pun preț pe posibilitatea de a împărtăși conținuturi instantaneu cu numeroase persoane, mai ales cu cele pe care nu le-au cunoscut în contextul rețelelor sociale (familie, prieteni, cunoscuți), deși în subsidiar utilizează rețelele sociale on-line și pentru a cunoaște persoane noi. |
| --- | --- |

3.4

Însă, în primul rând, utilizatorii pun preț pe posibilitatea de a împărtăși conținuturi instantaneu cu numeroase persoane, mai ales cu cele pe care nu le-au cunoscut în contextul rețelelor sociale (familie, prieteni, cunoscuți), deși în subsidiar utilizează rețelele sociale on-line și pentru a cunoaște persoane noi.

| 3.5 | În contextul noului model relațional, sunt puse în valoare aspectele pozitive asociate dezvoltării rețelelor sociale și, mai ales, contribuția lor la (3):






  — | garantarea și exercitarea libertății de exprimare în anumite contexte sociale și politice; |
| --- | --- | --- |

3.5

În contextul noului model relațional, sunt puse în valoare aspectele pozitive asociate dezvoltării rețelelor sociale și, mai ales, contribuția lor la (3):

—

garantarea și exercitarea libertății de exprimare în anumite contexte sociale și politice;

| — | crearea și asocierea unor comunități on-line; |
| --- | --- |

—

crearea și asocierea unor comunități on-line;

| — | (re)întâlniri între prieteni și rude și posibilitatea de a comunica unii cu alții; |
| --- | --- |

—

(re)întâlniri între prieteni și rude și posibilitatea de a comunica unii cu alții;

| — | prevenirea situațiilor de risc pentru minori și posibilitatea ca ei să solicite ajutor prin intermediul rețelelor de socializare; |
| --- | --- |

—

prevenirea situațiilor de risc pentru minori și posibilitatea ca ei să solicite ajutor prin intermediul rețelelor de socializare;

| — | publicitatea pentru anumite bunuri și servicii și creșterea comerțului electronic; |
| --- | --- |

—

publicitatea pentru anumite bunuri și servicii și creșterea comerțului electronic;

| — | de asemenea, trebuie luată în considerare noua percepție asupra rețelelor sociale ca factor de înlesnire a mobilității. |
| --- | --- |

—

de asemenea, trebuie luată în considerare noua percepție asupra rețelelor sociale ca factor de înlesnire a mobilității.

| 3.6 | Utilitatea rețelelor sociale crește tot mai mult prin amplificarea domeniilor de aplicare, ca reacție la diversele motive care îi determină pe utilizatori să participe la ele ca, de exemplu, motive legate de comunicarea în familie și în societate, schimbul de informații de factură comercială sau ludică, divertismentul și petrecerea timpului liber, relațiile personale și afective, accesul la cunoaștere și dezvoltarea proceselor de învățare, mediul de lucru și cel profesional, participarea cetățenească și voluntariatul, discutarea opiniilor și ideilor etc. |
| --- | --- |

3.6

Utilitatea rețelelor sociale crește tot mai mult prin amplificarea domeniilor de aplicare, ca reacție la diversele motive care îi determină pe utilizatori să participe la ele ca, de exemplu, motive legate de comunicarea în familie și în societate, schimbul de informații de factură comercială sau ludică, divertismentul și petrecerea timpului liber, relațiile personale și afective, accesul la cunoaștere și dezvoltarea proceselor de învățare, mediul de lucru și cel profesional, participarea cetățenească și voluntariatul, discutarea opiniilor și ideilor etc.

| 3.7 | Trebuie să se țină seama de faptul că „spațiile comunităților virtuale de pe internet se prezintă și sunt percepute drept medii echivalente celor din lumea reală, în care regulile jocului nu sunt stabilite de utilizator. Odată ce s-a înregistrat, acesta se supune unor norme contractuale stabilite de furnizorul de servicii, chiar dacă utilizatorului îi sunt prezentate sub formă de aparentă gratuitate. De bună seamă, este vorba despre o tranzacție: se pun la dispoziție date cu caracter personal. Când ne înscriem într-o rețea socială, de regulă, nu verificăm informațiile cu caracter juridic, nu știm ce se poate face cu datele noastre sau cum este configurat mediul, cine poate consulta informațiile care ne privesc și în ce scop” [El Derecho Fundamental a la Protección de Datos: Guía del Ciudadano (Dreptul fundamental la protecția datelor cu caracter personal: Ghidul cetățeanului), Agencia Española de Protección de Datos (Agenția Spaniolă pentru Protecția Datelor), ianuarie 2011 (https://www.agpd.es/portal webAGPD/index-ides-idphp.php)]. |
| --- | --- |

3.7

Trebuie să se țină seama de faptul că „spațiile comunităților virtuale de pe internet se prezintă și sunt percepute drept medii echivalente celor din lumea reală, în care regulile jocului nu sunt stabilite de utilizator. Odată ce s-a înregistrat, acesta se supune unor norme contractuale stabilite de furnizorul de servicii, chiar dacă utilizatorului îi sunt prezentate sub formă de aparentă gratuitate. De bună seamă, este vorba despre o tranzacție: se pun la dispoziție date cu caracter personal. Când ne înscriem într-o rețea socială, de regulă, nu verificăm informațiile cu caracter juridic, nu știm ce se poate face cu datele noastre sau cum este configurat mediul, cine poate consulta informațiile care ne privesc și în ce scop” [El Derecho Fundamental a la Protección de Datos: Guía del Ciudadano (Dreptul fundamental la protecția datelor cu caracter personal: Ghidul cetățeanului), Agencia Española de Protección de Datos (Agenția Spaniolă pentru Protecția Datelor), ianuarie 2011 (https://www.agpd.es/portal webAGPD/index-ides-idphp.php)].

| 3.8 | Cu toate acestea, utilizatorii rețelelor sociale au impresia că aceste spații virtuale le aparțin, că ei sunt cei care creează și controlează conținuturile și informația aferentă. Senzația de putere și de libertate indusă utilizatorilor de către aceste rețele poate, nu de puține ori, să împiedice înțelegerea faptului că altcineva stabilește regulile jocului, le controlează și, ca atare, deține de fapt puterea reală asupra suportului și a tuturor conținuturilor, propunând așadar restricțiile pe care le crede de cuviință (printre altele, pe cea referitoare la vârsta utilizatorului, ceea ce nu împiedică de fapt accesul acestuia). |
| --- | --- |

3.8

Cu toate acestea, utilizatorii rețelelor sociale au impresia că aceste spații virtuale le aparțin, că ei sunt cei care creează și controlează conținuturile și informația aferentă. Senzația de putere și de libertate indusă utilizatorilor de către aceste rețele poate, nu de puține ori, să împiedice înțelegerea faptului că altcineva stabilește regulile jocului, le controlează și, ca atare, deține de fapt puterea reală asupra suportului și a tuturor conținuturilor, propunând așadar restricțiile pe care le crede de cuviință (printre altele, pe cea referitoare la vârsta utilizatorului, ceea ce nu împiedică de fapt accesul acestuia).

| 3.9 | În paralel este încurajat angajamentul de adoptare a unor coduri de etică menite să mențină valorile unei utilizări corespunzătoare a rețelelor sociale în conformitate cu obiectivele vizate, fie prin intermediul reglementării voluntare, fie prin coreglementare, pentru a se asigura controlul asupra activităților desfășurate. |
| --- | --- |

3.9

În paralel este încurajat angajamentul de adoptare a unor coduri de etică menite să mențină valorile unei utilizări corespunzătoare a rețelelor sociale în conformitate cu obiectivele vizate, fie prin intermediul reglementării voluntare, fie prin coreglementare, pentru a se asigura controlul asupra activităților desfășurate.

| 3.10 | Cu toate acestea, utilizatorii rețelelor sociale sunt în continuare expuși diverselor riscuri asociate utilizării acestora. Unele dintre riscurile respective fac parte dintre cele pe care le presupune internetul în general, fiind deopotrivă împărtășite cu alte aplicații; însă, deși sunt prezente în egală măsură în contextul oricărui alt mod de utilizare a internetului, problemele asociate utilizării rețelelor sociale sunt mai acute din cauza unor aspecte specifice, precum acumularea de date provenite de la milioane de cetățeni; participarea cu precădere a tinerilor, care nu au urmat în prealabil niciun curs de formare privind utilizarea rețelelor sociale în mod inteligent și responsabil și nici nu au fost avertizați asupra pericolelor la care se expun (în general, nici părinții, nici cadrele didactice nu le pot transmite norme de utilizare adecvată pe baza propriilor cunoștințe și experiențe); de asemenea, necunoașterea problemelor și provocărilor pe care le-a antrenat o evoluție atât de inovatoare și vertiginoasă precum cea a rețelelor sociale aproape că îi aduce pe internauți în situația unor experimentatori. |
| --- | --- |

3.10

Cu toate acestea, utilizatorii rețelelor sociale sunt în continuare expuși diverselor riscuri asociate utilizării acestora. Unele dintre riscurile respective fac parte dintre cele pe care le presupune internetul în general, fiind deopotrivă împărtășite cu alte aplicații; însă, deși sunt prezente în egală măsură în contextul oricărui alt mod de utilizare a internetului, problemele asociate utilizării rețelelor sociale sunt mai acute din cauza unor aspecte specifice, precum acumularea de date provenite de la milioane de cetățeni; participarea cu precădere a tinerilor, care nu au urmat în prealabil niciun curs de formare privind utilizarea rețelelor sociale în mod inteligent și responsabil și nici nu au fost avertizați asupra pericolelor la care se expun (în general, nici părinții, nici cadrele didactice nu le pot transmite norme de utilizare adecvată pe baza propriilor cunoștințe și experiențe); de asemenea, necunoașterea problemelor și provocărilor pe care le-a antrenat o evoluție atât de inovatoare și vertiginoasă precum cea a rețelelor sociale aproape că îi aduce pe internauți în situația unor experimentatori.

| 3.11 | În aceste condiții, anxietatea socială apare ca răspuns la combinația dintre o tehnologie aflată în schimbare rapidă și spațiile noi de socializare pentru minori, cu care părinții lor nu au avut de-a face, cu toate că, deopotrivă, pot exista și manifestări precum senzaționalismul, crearea de mituri și configurarea de răspunsuri publice greșite [Raportul UNICEF Child Safety Online (Siguranța copiilor în mediul on-line)]. |
| --- | --- |

3.11

În aceste condiții, anxietatea socială apare ca răspuns la combinația dintre o tehnologie aflată în schimbare rapidă și spațiile noi de socializare pentru minori, cu care părinții lor nu au avut de-a face, cu toate că, deopotrivă, pot exista și manifestări precum senzaționalismul, crearea de mituri și configurarea de răspunsuri publice greșite [Raportul UNICEF Child Safety Online (Siguranța copiilor în mediul on-line)].

| 3.12 | Dintre diversele riscuri asociate pot fi enumerate următoarele: traume psihologice cauzate de insulte transmise prin intermediul acestor servicii; agresarea sexuală a copiilor și a tinerilor (cyberabuse, cyberbullying și grooming – abuz, hărțuire și ademenire pe internet); hărțuirea morală practicată în mod repetat în cadrul unei organizații de către superiorii ierarhici, colegi sau subordonați (mobbing); hărțuire la locul de muncă prin ingerința întreprinderii în viața privată a lucrătorilor săi sau prin utilizarea excesivă a telefoniei inteligente; postarea de fotografii și înregistrări video proprii sau ale altor persoane care înfățișează adolescenți parțial sau complet dezbrăcați (sexting); anunțuri explicite de prostituție și servicii de „însoțire” (escort); procesul de sexualizare a copiilor pe rețelele sociale, încălcarea repetată a vieții private, a onoarei și demnității personale; atentarea la sănătatea fizică și mentală a utilizatorilor; apelurile la violență, rasism și xenofobie; difuzarea ideologiilor totalitare cu caracter fascist sau care fac apologia nazismului; sinucideri în rândul tinerilor provocate, se pare, de difuzarea unor aspecte de natură intimă prin intermediul acestor rețele. |
| --- | --- |

3.12

Dintre diversele riscuri asociate pot fi enumerate următoarele: traume psihologice cauzate de insulte transmise prin intermediul acestor servicii; agresarea sexuală a copiilor și a tinerilor (cyberabuse, cyberbullying și grooming – abuz, hărțuire și ademenire pe internet); hărțuirea morală practicată în mod repetat în cadrul unei organizații de către superiorii ierarhici, colegi sau subordonați (mobbing); hărțuire la locul de muncă prin ingerința întreprinderii în viața privată a lucrătorilor săi sau prin utilizarea excesivă a telefoniei inteligente; postarea de fotografii și înregistrări video proprii sau ale altor persoane care înfățișează adolescenți parțial sau complet dezbrăcați (sexting); anunțuri explicite de prostituție și servicii de „însoțire” (escort); procesul de sexualizare a copiilor pe rețelele sociale, încălcarea repetată a vieții private, a onoarei și demnității personale; atentarea la sănătatea fizică și mentală a utilizatorilor; apelurile la violență, rasism și xenofobie; difuzarea ideologiilor totalitare cu caracter fascist sau care fac apologia nazismului; sinucideri în rândul tinerilor provocate, se pare, de difuzarea unor aspecte de natură intimă prin intermediul acestor rețele.

| 3.13 | Specialiștii în domeniul dreptului avertizează că termenii și condițiile generale de utilizare ale multor astfel de rețele prevăd cedarea drepturilor de exploatare a conținuturilor generate de către utilizator în favoarea platformei, fapt ignorat de majoritatea internauților. |
| --- | --- |

3.13

Specialiștii în domeniul dreptului avertizează că termenii și condițiile generale de utilizare ale multor astfel de rețele prevăd cedarea drepturilor de exploatare a conținuturilor generate de către utilizator în favoarea platformei, fapt ignorat de majoritatea internauților.

| 3.14 | Acestor riscuri asociate utilizării rețelelor sociale de către anumite persoane în scopuri ilegale sau dăunătoare, la care sunt expuși în special minorii, li se adaugă altele, care decurg din modul de utilizare specific fiecărui participant, ceea ce poate afecta cursul normal al vieții acestuia, atât la nivel personal, cât și la nivelul familiei, al relațiilor de muncă sau sociale. La fel, riscul pe care îl presupune plata on-line, care i-ar putea încuraja pe copii să cumpere produse. |
| --- | --- |

3.14

Acestor riscuri asociate utilizării rețelelor sociale de către anumite persoane în scopuri ilegale sau dăunătoare, la care sunt expuși în special minorii, li se adaugă altele, care decurg din modul de utilizare specific fiecărui participant, ceea ce poate afecta cursul normal al vieții acestuia, atât la nivel personal, cât și la nivelul familiei, al relațiilor de muncă sau sociale. La fel, riscul pe care îl presupune plata on-line, care i-ar putea încuraja pe copii să cumpere produse.

| 3.15 | Există totodată riscul ca, prin înșelăciune, autoiluzionare sau fantazare, utilizatorul să își creeze o identitate falsă. Se favorizează astfel confuzia dintre intim, privat și public și sunt stimulate comportamente histrionice și narcisiste, sau chiar de deformare a realității [Enrique Echeburúa și Paz de Corral]. În plus, după cum s-a semnalat, comunicarea virtuală în exces poate duce la deteriorarea calității relațiilor umane, prin înlocuirea unor relații strânse și directe cu altele, mai slabe și, adeseori, nesigure. Drept consecință, utilizatorii pot ajunge să sufere de singurătate și chiar să ducă o viață virtuală în locul celei reale. |
| --- | --- |

3.15

Există totodată riscul ca, prin înșelăciune, autoiluzionare sau fantazare, utilizatorul să își creeze o identitate falsă. Se favorizează astfel confuzia dintre intim, privat și public și sunt stimulate comportamente histrionice și narcisiste, sau chiar de deformare a realității [Enrique Echeburúa și Paz de Corral]. În plus, după cum s-a semnalat, comunicarea virtuală în exces poate duce la deteriorarea calității relațiilor umane, prin înlocuirea unor relații strânse și directe cu altele, mai slabe și, adeseori, nesigure. Drept consecință, utilizatorii pot ajunge să sufere de singurătate și chiar să ducă o viață virtuală în locul celei reale.

| 3.16 | Utilizatorii rețelelor sociale intră astfel într-o stare de relaxare a vigilenței, în care acceptă cu ușurință cereri de prietenie din partea unor străini cu care, mai mult, după numai câteva ore de conversație, împărtășesc rapid informații sensibile, cu caracter intim și privat, precum adresa locuinței, numărul de telefon, numele părinților etc., informații folosite de regulă ca răspuns la întrebările formulate pentru recuperarea parolelor. Mai departe, se poate ajunge și la dezvăluirea altor informații confidențiale despre locul de muncă, proiectele de viitor, software-ul folosit etc. |
| --- | --- |

3.16

Utilizatorii rețelelor sociale intră astfel într-o stare de relaxare a vigilenței, în care acceptă cu ușurință cereri de prietenie din partea unor străini cu care, mai mult, după numai câteva ore de conversație, împărtășesc rapid informații sensibile, cu caracter intim și privat, precum adresa locuinței, numărul de telefon, numele părinților etc., informații folosite de regulă ca răspuns la întrebările formulate pentru recuperarea parolelor. Mai departe, se poate ajunge și la dezvăluirea altor informații confidențiale despre locul de muncă, proiectele de viitor, software-ul folosit etc.

| 3.17 | În concluzie, după cum s-a semnalat în studiile pe această temă, utilizatorii rețelelor sociale acceptă persoane necunoscute în grupul lor de prieteni fie și numai pe baza unei fotografii bune de profil și sunt dispuși să divulge tot felul de informații cu caracter personal după o scurtă conversație on-line. Ținând cont de faptul că majoritatea unor astfel de rețele pornesc de la premisa că acești „prieteni” au acces fără restricții la informațiile și datele fiecărui membru, se poate spune că, practic, una dintre consecințele acestei acceptări generale și fără discernământ a oricărui cunoscut sau necunoscut drept prieten este că tot ceea ce se pune în comun pe o rețea socială devine de fapt informație accesibilă tuturor. |
| --- | --- |

3.17

În concluzie, după cum s-a semnalat în studiile pe această temă, utilizatorii rețelelor sociale acceptă persoane necunoscute în grupul lor de prieteni fie și numai pe baza unei fotografii bune de profil și sunt dispuși să divulge tot felul de informații cu caracter personal după o scurtă conversație on-line. Ținând cont de faptul că majoritatea unor astfel de rețele pornesc de la premisa că acești „prieteni” au acces fără restricții la informațiile și datele fiecărui membru, se poate spune că, practic, una dintre consecințele acestei acceptări generale și fără discernământ a oricărui cunoscut sau necunoscut drept prieten este că tot ceea ce se pune în comun pe o rețea socială devine de fapt informație accesibilă tuturor.

| 3.18 | De aceea, trebuie să se pună accent pe campaniile de informare în scop preventiv, în cadrul programului Safer Internet, prin care să se dea sfaturi cu privire la citirea condițiilor de utilizare și de confidențialitate a diferitelor servicii înainte de utilizarea acestora, la nevoia de a reflecta în prealabil la decizia de a posta informații, la utilizarea parolelor, la aprecierea genului de informații care urmează a fi dezvăluite și la măsura în care poate fi controlat accesul la acestea, precum și la lista de contacte sau la riscul de contaminare cu viruși informatici. De asemenea, trebuie să se dea sfaturi în special cu privire la asistența disponibilă în cazurile în care, în cadrul rețelelor sociale, utilizatorul poate cădea victimă unor comportamente abuzive. Totodată, trebuie derulate inițiative de formare a cadrelor didactice și de publicare a materialelor didactice necesare pentru o educație civică și digitală de la o vârstă fragedă. |
| --- | --- |

3.18

De aceea, trebuie să se pună accent pe campaniile de informare în scop preventiv, în cadrul programului Safer Internet, prin care să se dea sfaturi cu privire la citirea condițiilor de utilizare și de confidențialitate a diferitelor servicii înainte de utilizarea acestora, la nevoia de a reflecta în prealabil la decizia de a posta informații, la utilizarea parolelor, la aprecierea genului de informații care urmează a fi dezvăluite și la măsura în care poate fi controlat accesul la acestea, precum și la lista de contacte sau la riscul de contaminare cu viruși informatici. De asemenea, trebuie să se dea sfaturi în special cu privire la asistența disponibilă în cazurile în care, în cadrul rețelelor sociale, utilizatorul poate cădea victimă unor comportamente abuzive. Totodată, trebuie derulate inițiative de formare a cadrelor didactice și de publicare a materialelor didactice necesare pentru o educație civică și digitală de la o vârstă fragedă.

| 3.19 | Pentru aceasta, este foarte important ca, prin programele sale, Comisia să acorde ajutor asociațiilor de utilizatori și ONG-urilor, astfel încât acestea să rămână cu adevărat independente față de autoritățile politice și economice și să poată funcționa în mod democratic. |
| --- | --- |

3.19

Pentru aceasta, este foarte important ca, prin programele sale, Comisia să acorde ajutor asociațiilor de utilizatori și ONG-urilor, astfel încât acestea să rămână cu adevărat independente față de autoritățile politice și economice și să poată funcționa în mod democratic.

4.   Probleme legate de utilizarea necorespunzătoare a rețelelor sociale

| 4.1 | Potrivit estimărilor Organizației Mondiale a Sănătății, o persoană din patru suferă de o problemă legată de utilizarea excesivă a noilor tehnologii. Copiii și adolescenții constituie categoria cea mai vulnerabilă de populație care are de suferit de pe urma acestui tip de dependență întrucât, deși sunt cei mai pricepuți utilizatori, sunt în același timp și cei mai imaturi. |
| --- | --- |

4.1

Potrivit estimărilor Organizației Mondiale a Sănătății, o persoană din patru suferă de o problemă legată de utilizarea excesivă a noilor tehnologii. Copiii și adolescenții constituie categoria cea mai vulnerabilă de populație care are de suferit de pe urma acestui tip de dependență întrucât, deși sunt cei mai pricepuți utilizatori, sunt în același timp și cei mai imaturi.

| 4.2 | Aceste tipuri de dependență sunt denumite și „netoxice”, „fără substanțe” sau „nechimice”. Cu toate că unii experți consideră că nu poate fi vorba de „dependență” propriu-zisă în cazul a diferite sintagme precum „noi dependențe”, „dependențe sociale”, „dependențe fără substanțe” sau „dependențe nechimice”, ci mai degrabă de probleme legate de abuz sau de utilizare improprie, alți experți sunt de părere că este cazul să se folosească acest termen, ca și în cazul dependenței de muncă, de cumpărături sau de sex, de exemplu. |
| --- | --- |

4.2

Aceste tipuri de dependență sunt denumite și „netoxice”, „fără substanțe” sau „nechimice”. Cu toate că unii experți consideră că nu poate fi vorba de „dependență” propriu-zisă în cazul a diferite sintagme precum „noi dependențe”, „dependențe sociale”, „dependențe fără substanțe” sau „dependențe nechimice”, ci mai degrabă de probleme legate de abuz sau de utilizare improprie, alți experți sunt de părere că este cazul să se folosească acest termen, ca și în cazul dependenței de muncă, de cumpărături sau de sex, de exemplu.

| 4.3 | Utilizarea excesivă a rețelelor sociale poate duce la izolare, la randament scăzut, la dezinteres față de alte teme, la tulburări de comportament și la mari probleme financiare, precum și la sedentarism și obezitate. Pe scurt, în esență, dependența constă în subordonarea și condiționarea stilului de viață de menținerea obiceiului. Prin urmare, dependența de rețelele sociale nu se caracterizează prin tipul de comportament adoptat, ci prin natura relației pe care subiectul o stabilește cu acestea (Alonso-Fernández, 1996; Echeburúa și Corral, 2009). |
| --- | --- |

4.3

Utilizarea excesivă a rețelelor sociale poate duce la izolare, la randament scăzut, la dezinteres față de alte teme, la tulburări de comportament și la mari probleme financiare, precum și la sedentarism și obezitate. Pe scurt, în esență, dependența constă în subordonarea și condiționarea stilului de viață de menținerea obiceiului. Prin urmare, dependența de rețelele sociale nu se caracterizează prin tipul de comportament adoptat, ci prin natura relației pe care subiectul o stabilește cu acestea (Alonso-Fernández, 1996; Echeburúa și Corral, 2009).

| 4.4 | Efectele acestor dependențe se fac simțite în special sub aspectul sănătății mentale, cu episoade de anxietate, depresie, obsesii, tulburări ale somnului și de personalitate, care generează deseori rele tratamente, certuri, accidente de circulație și de muncă sau automutilări. |
| --- | --- |

4.4

Efectele acestor dependențe se fac simțite în special sub aspectul sănătății mentale, cu episoade de anxietate, depresie, obsesii, tulburări ale somnului și de personalitate, care generează deseori rele tratamente, certuri, accidente de circulație și de muncă sau automutilări.

| 4.5 | La toate acestea se adaugă probleme cu incidență directă asupra sănătății fizice a utilizatorilor, tulburări fiziologice precum dureri cervicale, tendinită, sindromul tunelului carpian și tulburări de vedere. Aspectul exterior este neglijat, se pierd ore de somn și se schimbă obiceiurile alimentare. |
| --- | --- |

4.5

La toate acestea se adaugă probleme cu incidență directă asupra sănătății fizice a utilizatorilor, tulburări fiziologice precum dureri cervicale, tendinită, sindromul tunelului carpian și tulburări de vedere. Aspectul exterior este neglijat, se pierd ore de somn și se schimbă obiceiurile alimentare.

| 4.6 | De utilizarea, excesivă sau nu, a internetului sunt legate variabile psihosociale, precum vulnerabilitatea psihologică, factorii de stres și sprijinul din partea familiei și a societății. Există unii factori de risc specifici utilizării excesive a rețelelor sociale de către tineri. |
| --- | --- |

4.6

De utilizarea, excesivă sau nu, a internetului sunt legate variabile psihosociale, precum vulnerabilitatea psihologică, factorii de stres și sprijinul din partea familiei și a societății. Există unii factori de risc specifici utilizării excesive a rețelelor sociale de către tineri.

| 4.7 | Există semnale de alarmă (lipsa de somn, neglijarea altor activități importante, nemulțumirea exprimată de cei apropiați cu privire la utilizarea rețelei, preocuparea continuă pentru aceasta, eșecuri repetate în încercarea de a limita durata conectării, pierderea noțiunii timpului) care se declanșează înainte ca înclinația să se transforme în dependență: acordând atenție acestor semnale la timp, precum și elaborând instrumente de evaluare și diagnostic, se facilitează detectarea din vreme a problemei și tratamentul terapeutic ulterior. |
| --- | --- |

4.7

Există semnale de alarmă (lipsa de somn, neglijarea altor activități importante, nemulțumirea exprimată de cei apropiați cu privire la utilizarea rețelei, preocuparea continuă pentru aceasta, eșecuri repetate în încercarea de a limita durata conectării, pierderea noțiunii timpului) care se declanșează înainte ca înclinația să se transforme în dependență: acordând atenție acestor semnale la timp, precum și elaborând instrumente de evaluare și diagnostic, se facilitează detectarea din vreme a problemei și tratamentul terapeutic ulterior.

| 4.8 | În plus, sunt necesare resurse publice care să fie alocate în acest scop și acțiuni de prevenție (campanii de informare și de popularizare, programe educative, alfabetizare în domeniul digital, mijloace de asistență, trasabilitatea și semnalarea riscurilor etc.), atenția trebuind să se îndrepte în primul rând asupra nevoilor speciale ale grupurilor celor mai vulnerabile. |
| --- | --- |

4.8

În plus, sunt necesare resurse publice care să fie alocate în acest scop și acțiuni de prevenție (campanii de informare și de popularizare, programe educative, alfabetizare în domeniul digital, mijloace de asistență, trasabilitatea și semnalarea riscurilor etc.), atenția trebuind să se îndrepte în primul rând asupra nevoilor speciale ale grupurilor celor mai vulnerabile.

| 4.9 | În cazul în care utilizatorul se vede obligat să se deconecteze, nu reușește să se conecteze ori când conexiunea este lentă (Estévez, Bayón, De la Cruz și Fernández-Liria, 2009; García del Castillo, Terol, Nieto, Lledó, Sánchez, Martín-Aragón, ș.a., 2008; Yang, Choe, Balty și Lee, 2005), apar simptome de abstinență fizică și psihologică – labilitate psihică, iritabilitate, nerăbdare, neliniște, tristețe, anxietate. |
| --- | --- |

4.9

În cazul în care utilizatorul se vede obligat să se deconecteze, nu reușește să se conecteze ori când conexiunea este lentă (Estévez, Bayón, De la Cruz și Fernández-Liria, 2009; García del Castillo, Terol, Nieto, Lledó, Sánchez, Martín-Aragón, ș.a., 2008; Yang, Choe, Balty și Lee, 2005), apar simptome de abstinență fizică și psihologică – labilitate psihică, iritabilitate, nerăbdare, neliniște, tristețe, anxietate.

| 4.10 | În unele situații, anumite trăsături de personalitate sau stări emoționale sporesc vulnerabilitatea psihică la dependențe: impulsivitatea, disforia (stare de spirit anormală, care se manifestă în mod subiectiv sub formă de neplăcere și care se caracterizează prin schimbări frecvente de dispoziție), lipsa de toleranță la stimuli dezagreabili, atât fizici (durere, insomnie sau oboseală), cât și psihici (aversiune, preocupare sau responsabilitate) și dorința exagerată de a trece prin emoții puternice (Estévez, Bayón, De la Cruz și Fernández-Liria, 2009; García del Castillo, Terol, Nieto, Lledó, Sánchez, Martín-Aragón, ș.a., 2008; Yang, Choe, Balty și Lee, 2005). |
| --- | --- |

4.10

În unele situații, anumite trăsături de personalitate sau stări emoționale sporesc vulnerabilitatea psihică la dependențe: impulsivitatea, disforia (stare de spirit anormală, care se manifestă în mod subiectiv sub formă de neplăcere și care se caracterizează prin schimbări frecvente de dispoziție), lipsa de toleranță la stimuli dezagreabili, atât fizici (durere, insomnie sau oboseală), cât și psihici (aversiune, preocupare sau responsabilitate) și dorința exagerată de a trece prin emoții puternice (Estévez, Bayón, De la Cruz și Fernández-Liria, 2009; García del Castillo, Terol, Nieto, Lledó, Sánchez, Martín-Aragón, ș.a., 2008; Yang, Choe, Balty și Lee, 2005).

| 4.11 | Sunt și cazuri în care dependența ascunde totuși o problemă de personalitate – timiditate exagerată, o stimă de sine scăzută sau un refuz al propriei imagini corporale de exemplu – ori un mod necorespunzător de a aborda dificultățile cotidiene. La rândul lor, tulburările anterioare (depresia, tulburarea cu deficit de atenție/hiperactivitate – TDAH, fobia socială sau ostilitatea) sporesc riscul refugierii pe internet (Estévez, Bayón, De la Cruz și Fernández-Liria, 2009; García del Castillo, Terol, Nieto, Lledó, Sánchez, Martín-Aragón, ș.a., 2008; Yang, Choe, Balty și Lee, 2005). |
| --- | --- |

4.11

Sunt și cazuri în care dependența ascunde totuși o problemă de personalitate – timiditate exagerată, o stimă de sine scăzută sau un refuz al propriei imagini corporale de exemplu – ori un mod necorespunzător de a aborda dificultățile cotidiene. La rândul lor, tulburările anterioare (depresia, tulburarea cu deficit de atenție/hiperactivitate – TDAH, fobia socială sau ostilitatea) sporesc riscul refugierii pe internet (Estévez, Bayón, De la Cruz și Fernández-Liria, 2009; García del Castillo, Terol, Nieto, Lledó, Sánchez, Martín-Aragón, ș.a., 2008; Yang, Choe, Balty și Lee, 2005).

| 4.12 | În cadrul strategiilor de prevenție, atât sprijinul din partea părinților cât și cel al educatorilor joacă un rol esențial pentru deprinderea unor obiceiuri sănătoase de utilizare a rețelelor sociale. Este, de asemenea, bine-venită colaborarea grupurilor de amici (prieteni mai avizați și conștienți de riscuri, care îi pot ajuta pe utilizatorii de aceeași vârstă sau de vârstă mai mică să le cunoască și să le evite), văzuți ca protectori on-line. |
| --- | --- |

4.12

În cadrul strategiilor de prevenție, atât sprijinul din partea părinților cât și cel al educatorilor joacă un rol esențial pentru deprinderea unor obiceiuri sănătoase de utilizare a rețelelor sociale. Este, de asemenea, bine-venită colaborarea grupurilor de amici (prieteni mai avizați și conștienți de riscuri, care îi pot ajuta pe utilizatorii de aceeași vârstă sau de vârstă mai mică să le cunoască și să le evite), văzuți ca protectori on-line.

| 4.13 | În definitiv, este vorba despre exploatarea, printr-o utilizare corespunzătoare, a potențialului imens al rețelelor sociale, care comportă deseori dimensiuni de amplă transcendență socială, precum cele legate de ocuparea locurilor de muncă sau de consum [Salcedo Aznal Alejandro, Sociedad de consumo o redes de consumidores? Esbozo para un análisis social del consumidor actual (Societate de consum sau rețele de consumatori? Schiță pentru o analiză socială a consumatorului actual), 2008], a căror analiză nu face obiectul acestui aviz. Astfel, ar trebui să se treacă la înfăptuirea reformelor necesare pentru ca, la punerea în aplicare a dreptului muncii, să nu aibă loc, prin utilizarea noilor tehnologii (telefoane mobile, e-mailuri, rețele sociale etc.), intruziuni inadmisibile în viața privată a persoanelor, impunându-se încheierea de către partenerii sociali a unor acorduri inspirate din principiile recomandării Consiliului Europei pe această temă. |
| --- | --- |

4.13

În definitiv, este vorba despre exploatarea, printr-o utilizare corespunzătoare, a potențialului imens al rețelelor sociale, care comportă deseori dimensiuni de amplă transcendență socială, precum cele legate de ocuparea locurilor de muncă sau de consum [Salcedo Aznal Alejandro, Sociedad de consumo o redes de consumidores? Esbozo para un análisis social del consumidor actual (Societate de consum sau rețele de consumatori? Schiță pentru o analiză socială a consumatorului actual), 2008], a căror analiză nu face obiectul acestui aviz. Astfel, ar trebui să se treacă la înfăptuirea reformelor necesare pentru ca, la punerea în aplicare a dreptului muncii, să nu aibă loc, prin utilizarea noilor tehnologii (telefoane mobile, e-mailuri, rețele sociale etc.), intruziuni inadmisibile în viața privată a persoanelor, impunându-se încheierea de către partenerii sociali a unor acorduri inspirate din principiile recomandării Consiliului Europei pe această temă.

Bruxelles, 19 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  JO C 318, 29.10.2011, pp. 9-18.

1

(2)  JO C 128, 18.5.2010, pp. 69-73.

2

(3)  JO C 128, 18.5.2010, pp. 69-73.

3

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/36 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/36

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Pentru o analiză actualizată a costului «non-Europei» ” (aviz din proprie inițiativă)

2012/C 351/08

Raportor: dl Georgios DASSIS

Coraportor: dl Luca JAHIER

La 14 iulie 2011, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

Pentru o analiză actualizată a costului „non-Europei”

(aviz din proprie inițiativă).

Subcomitetul „Costul non-Europei”, însărcinat cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 19 iunie 2012.

În cea de-a 483-a sesiune plenară, care a avut loc la 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 18 septembrie 2012), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 154 de voturi pentru, 5 voturi împotrivă și 7 abțineri.

1.   Sinteză

| 1.1 | Relansarea chestiunii „costului non-Europei”, la aproape un sfert de secol de la publicarea, în 1988, a raportului Cecchini, pare a fi o modalitate pertinentă și interesantă de a stimula dezbaterea privind continuarea construcției europene. Dar, dacă raportul Cecchini aborda acest subiect exclusiv din perspectiva pieței unice, în prezent este indispensabil să se meargă mai departe și să se discute costurile nerealizării uniunii economice și politice europene. Aceste costuri sunt deja extrem de ridicate și riscă să crească și mai mult dacă nu se iau măsuri. |
| --- | --- |

1.1

Relansarea chestiunii „costului non-Europei”, la aproape un sfert de secol de la publicarea, în 1988, a raportului Cecchini, pare a fi o modalitate pertinentă și interesantă de a stimula dezbaterea privind continuarea construcției europene. Dar, dacă raportul Cecchini aborda acest subiect exclusiv din perspectiva pieței unice, în prezent este indispensabil să se meargă mai departe și să se discute costurile nerealizării uniunii economice și politice europene. Aceste costuri sunt deja extrem de ridicate și riscă să crească și mai mult dacă nu se iau măsuri.

| 1.2 | Probleme capătă o acuitate considerabilă în condițiile în care – sub presiunea atât a piețelor financiare, cât și a unor noi reglementări instituționale constrângătoare – statele naționale se vor vedea obligate să își sporească eforturile de reducere a datoriilor. Cum trebuie procedat fără sacrificarea creșterii pe care o cer, de altfel, piețele financiare? Modalitatea cea mai adecvată pentru a se evita căderea într-o spirală regresivă fără capăt și căderea în sărăcie și mizerie a unei părți semnificative a populației europene ar fi comasarea unui anumit număr de cheltuieli la nivel european, precum și elaborarea unor politici europene mai ambițioase. Aceste măsuri ar permite Uniunii să se lanseze într-un cerc virtuos de creștere, să-și impună o puternică identitate economică, industrială și tehnologică în contextul globalizării și să apere modelul nostru social, care a făcut în mare măsură din Europa ceea ce este ea astăzi. |
| --- | --- |

1.2

Probleme capătă o acuitate considerabilă în condițiile în care – sub presiunea atât a piețelor financiare, cât și a unor noi reglementări instituționale constrângătoare – statele naționale se vor vedea obligate să își sporească eforturile de reducere a datoriilor. Cum trebuie procedat fără sacrificarea creșterii pe care o cer, de altfel, piețele financiare? Modalitatea cea mai adecvată pentru a se evita căderea într-o spirală regresivă fără capăt și căderea în sărăcie și mizerie a unei părți semnificative a populației europene ar fi comasarea unui anumit număr de cheltuieli la nivel european, precum și elaborarea unor politici europene mai ambițioase. Aceste măsuri ar permite Uniunii să se lanseze într-un cerc virtuos de creștere, să-și impună o puternică identitate economică, industrială și tehnologică în contextul globalizării și să apere modelul nostru social, care a făcut în mare măsură din Europa ceea ce este ea astăzi.

| 1.3 | A ridica problema costurilor non-Europei în modul sugerat de prezentul aviz prezintă, fără îndoială, câteva dezavantaje metodologice și tehnice, dar principalul atu constă în lansarea unor argumente greu de contestat în mod rațional pentru ieșirea din criza actuală și încheierea procesului de realizare a unei adevărate uniuni economice și politice europene. În fond, scopul este de a face o demonstrație incontestabilă pentru a convinge opinia publică să găsească soluții la probleme prin deplasarea cursorului subsidiarității către o integrare europeană sporită și de mai bună calitate, în condițiile în care anumite forțe politice încearcă să o transforme în țap ispășitor. |
| --- | --- |

1.3

A ridica problema costurilor non-Europei în modul sugerat de prezentul aviz prezintă, fără îndoială, câteva dezavantaje metodologice și tehnice, dar principalul atu constă în lansarea unor argumente greu de contestat în mod rațional pentru ieșirea din criza actuală și încheierea procesului de realizare a unei adevărate uniuni economice și politice europene. În fond, scopul este de a face o demonstrație incontestabilă pentru a convinge opinia publică să găsească soluții la probleme prin deplasarea cursorului subsidiarității către o integrare europeană sporită și de mai bună calitate, în condițiile în care anumite forțe politice încearcă să o transforme în țap ispășitor.

| 1.4 | În acest sens, Strategia UE 2020 conține elemente extrem de interesante. Intenția acesteia de a promova o convergență reală, în special prin politici și obiective comune, precum și printr-o coordonare consolidată între țările membre la toate nivelurile și în toate domeniile în care abordarea europeană este inexistentă sau incipientă, merită salutată. Cu toate acestea, se pune întrebarea dacă această strategie este la înălțimea obiectivului de realizare a unei adevărate uniuni economice și politice, în stare să consolideze poziția Europei în cadrul procesului de globalizare și dacă – în forma actuală – ea va avea un destin mai fericit decât cel al Strategiei de la Lisabona. |
| --- | --- |

1.4

În acest sens, Strategia UE 2020 conține elemente extrem de interesante. Intenția acesteia de a promova o convergență reală, în special prin politici și obiective comune, precum și printr-o coordonare consolidată între țările membre la toate nivelurile și în toate domeniile în care abordarea europeană este inexistentă sau incipientă, merită salutată. Cu toate acestea, se pune întrebarea dacă această strategie este la înălțimea obiectivului de realizare a unei adevărate uniuni economice și politice, în stare să consolideze poziția Europei în cadrul procesului de globalizare și dacă – în forma actuală – ea va avea un destin mai fericit decât cel al Strategiei de la Lisabona.

| 1.5 | Ni se pare necesar să mergem mai departe, intervenind în dezbaterile semestriale programate atât de liderii celor 17 state din zona euro, cât și de liderii celor 27 de state membre și dând un semnal de trezire la realitate și de conștientizare a liderilor noștri și a opiniei publice cu privire la o revoluție coperniciană care trebuie înfăptuită în relațiile dintre statele membre, Europa și întreaga lume. Costurile „non-Europei” pe care le suportăm astăzi și pe care riscăm să le suportăm în viitor constituie o foarte bună modalitate de a acționa în această direcție. Prin abordarea acestei încercări în termeni de beneficii economice, politice și strategice, trebuie contracarați euroscepticii și convinsă opinia publică că Europa nu constituie problema, ci trebuie să devină soluția. |
| --- | --- |

1.5

Ni se pare necesar să mergem mai departe, intervenind în dezbaterile semestriale programate atât de liderii celor 17 state din zona euro, cât și de liderii celor 27 de state membre și dând un semnal de trezire la realitate și de conștientizare a liderilor noștri și a opiniei publice cu privire la o revoluție coperniciană care trebuie înfăptuită în relațiile dintre statele membre, Europa și întreaga lume. Costurile „non-Europei” pe care le suportăm astăzi și pe care riscăm să le suportăm în viitor constituie o foarte bună modalitate de a acționa în această direcție. Prin abordarea acestei încercări în termeni de beneficii economice, politice și strategice, trebuie contracarați euroscepticii și convinsă opinia publică că Europa nu constituie problema, ci trebuie să devină soluția.

| 1.6 | Avantajele unei astfel de abordări sunt reducerea costurilor, optimizarea cheltuielilor și maximizarea oportunităților pentru a identifica soluții adecvate la provocările actuale și pentru a găsi o cale de ieșire prin creștere, care să fie în beneficiul tuturor. |
| --- | --- |

1.6

Avantajele unei astfel de abordări sunt reducerea costurilor, optimizarea cheltuielilor și maximizarea oportunităților pentru a identifica soluții adecvate la provocările actuale și pentru a găsi o cale de ieșire prin creștere, care să fie în beneficiul tuturor.

| 1.7 | Având în vedere toate aceste elemente, costurile non-Europei trebuie analizate într-o perspectivă mult mai largă decât cea propusă în cadrul studiului comandat de Comisia Europeană pe tema „Costul non-Europei: potențialul neexploatat al pieței unice europene”. Nu avem nevoie de un nou studiu (de altfel, probabil, de o foarte bună calitate) care „să doarmă în bibliotecile noastre” și să fie consultat din când în când de câțiva specialiști pedanți. |
| --- | --- |

1.7

Având în vedere toate aceste elemente, costurile non-Europei trebuie analizate într-o perspectivă mult mai largă decât cea propusă în cadrul studiului comandat de Comisia Europeană pe tema „Costul non-Europei: potențialul neexploatat al pieței unice europene”. Nu avem nevoie de un nou studiu (de altfel, probabil, de o foarte bună calitate) care „să doarmă în bibliotecile noastre” și să fie consultat din când în când de câțiva specialiști pedanți.

| 1.8 | Prin urmare, CESE solicită Comisiei să realizeze, într-o primă etapă, o estimare cât mai precisă a costului total al non-Europei menționat în prezentul aviz și a impactului acestuia asupra ocupării forței de muncă și creșterii. În a doua etapă, propunem să se includă în Strategia UE 2020 obiective exprimate în cifre de reducere a acestor costuri, cu un plan de acțiune clar și o evaluare sistematică a progreselor sale. |
| --- | --- |

1.8

Prin urmare, CESE solicită Comisiei să realizeze, într-o primă etapă, o estimare cât mai precisă a costului total al non-Europei menționat în prezentul aviz și a impactului acestuia asupra ocupării forței de muncă și creșterii. În a doua etapă, propunem să se includă în Strategia UE 2020 obiective exprimate în cifre de reducere a acestor costuri, cu un plan de acțiune clar și o evaluare sistematică a progreselor sale.

2.   Observații generale

| 2.1 | Chestiunea costului „non-Europei” a fost ridicată de CESE sub diferite unghiuri în mai multe avize emise în ultimii ani (1). La sfârșitul anului 2010, Parlamentul European și Comisia Europeană au relansat dezbaterea privind non-Europa. În plus, aceasta din urmă a comandat un studiu serios pentru reactualizarea lucrărilor raportului Cecchini (2)
   (3). |
| --- | --- |

2.1

Chestiunea costului „non-Europei” a fost ridicată de CESE sub diferite unghiuri în mai multe avize emise în ultimii ani (1). La sfârșitul anului 2010, Parlamentul European și Comisia Europeană au relansat dezbaterea privind non-Europa. În plus, aceasta din urmă a comandat un studiu serios pentru reactualizarea lucrărilor raportului Cecchini (2)
   (3).

| 2.2 | Se pare că alegerea Comisiei și a Parlamentului în ceea ce privește metoda și obiectul a fost motivată în mare parte de elaborarea Actului privind piața unică II (Single Market Act II), deși comunicările lor au insistat și asupra necesității de a se concentra pe acest subiect și de a se baza pe „dovada științifică” (4) pe care o presupune un astfel de demers. Amintim că rezultatul modelizărilor relativ complexe ale Raportului Cecchini a fost, în acel moment, un câștig cuprins între 4,5 % și 7 % din PIB-ul comunitar (pentru cele 12 state membre) și o creștere suplimentară preconizată a locurilor de muncă cu două până la cinci milioane în spațiul comunitar. Totuși, aceste estimări se bazau pe o abordare metodologică și pe ipoteze de plecare care nu sunt la adăpost de eventuale critici și contestări. În plus, în ciuda reușitei pe planul comunicării, din câte știm, aceste previziuni nu au făcut niciodată obiectul unui bilanț bine întemeiat, care să permită aprecierea exactitudinii lor ex post
   (5). |
| --- | --- |

2.2

Se pare că alegerea Comisiei și a Parlamentului în ceea ce privește metoda și obiectul a fost motivată în mare parte de elaborarea Actului privind piața unică II (Single Market Act II), deși comunicările lor au insistat și asupra necesității de a se concentra pe acest subiect și de a se baza pe „dovada științifică” (4) pe care o presupune un astfel de demers. Amintim că rezultatul modelizărilor relativ complexe ale Raportului Cecchini a fost, în acel moment, un câștig cuprins între 4,5 % și 7 % din PIB-ul comunitar (pentru cele 12 state membre) și o creștere suplimentară preconizată a locurilor de muncă cu două până la cinci milioane în spațiul comunitar. Totuși, aceste estimări se bazau pe o abordare metodologică și pe ipoteze de plecare care nu sunt la adăpost de eventuale critici și contestări. În plus, în ciuda reușitei pe planul comunicării, din câte știm, aceste previziuni nu au făcut niciodată obiectul unui bilanț bine întemeiat, care să permită aprecierea exactitudinii lor ex post
   (5).

| 2.3 | CESE salută revenirea acestui subiect în prim-plan, chiar dacă e surprinzător că acest lucru se întâmplă la aproape un sfert de secol după publicarea Raportului Cecchini. Cu toate acestea, modul de abordare a acestuia, respectiv adoptarea aceleiași metodologii și exprimarea în cifre a noului impact economic potențial al eliminării obstacolelor aflate în calea schimburilor din cadrul pieței unice constituie un demers care pare, în cel mai bun caz, restrictiv și, în cel mai rău caz, pur și simplu inadecvat din cel puțin două motive complementare. |
| --- | --- |

2.3

CESE salută revenirea acestui subiect în prim-plan, chiar dacă e surprinzător că acest lucru se întâmplă la aproape un sfert de secol după publicarea Raportului Cecchini. Cu toate acestea, modul de abordare a acestuia, respectiv adoptarea aceleiași metodologii și exprimarea în cifre a noului impact economic potențial al eliminării obstacolelor aflate în calea schimburilor din cadrul pieței unice constituie un demers care pare, în cel mai bun caz, restrictiv și, în cel mai rău caz, pur și simplu inadecvat din cel puțin două motive complementare.

| 2.4 | Primul este riscul blocării într-o dezbatere pur tehnică (ca să nu spunem tehnocratică) privind costurile non-Europei, în timp ce – în ciuda instrumentelor extrem de complexe care ar putea fi utilizate – caracterul tehnic nu este deseori decât o aparență în științele sociale. |
| --- | --- |

2.4

Primul este riscul blocării într-o dezbatere pur tehnică (ca să nu spunem tehnocratică) privind costurile non-Europei, în timp ce – în ciuda instrumentelor extrem de complexe care ar putea fi utilizate – caracterul tehnic nu este deseori decât o aparență în științele sociale.

| 2.5 | Al doilea – și mai esențial – este faptul că perioada actuală este total diferită. În 1988, dezbaterea se axa în principal pe starea pieței comune, rebotezate „piața unică”. În acest sens, raportul Cecchini a fost foarte util, întrucât a identificat și contabilizat obstacolele și întârzierile în domeniu. Astfel, el a permis justificarea unui program de relansare și alimentarea unei dinamici pozitive, prezente în special în programul Delors și obiectivul acestuia în anul 1992. |
| --- | --- |

2.5

Al doilea – și mai esențial – este faptul că perioada actuală este total diferită. În 1988, dezbaterea se axa în principal pe starea pieței comune, rebotezate „piața unică”. În acest sens, raportul Cecchini a fost foarte util, întrucât a identificat și contabilizat obstacolele și întârzierile în domeniu. Astfel, el a permis justificarea unui program de relansare și alimentarea unei dinamici pozitive, prezente în special în programul Delors și obiectivul acestuia în anul 1992.

| 2.6 | În 2012, esența problemei nu mai este starea pieței unice. Nu numai că realizarea pieței unice a făcut progrese uriașe în ultimul sfert de secol, dar mai ales contextul a evoluat substanțial și pare în prezent marcat de cel puțin cinci noi elemente majore în comparație cu sfârșitul anilor ’80: 1) o globalizare mult mai avansată, odată cu sosirea pe piața internațională a țărilor emergente precum Brazilia, India și mai ales China, în timp ce, în anii ’80, principalii concurenți ai Europei erau țările dezvoltate; 2) o Europă formată din 27 de națiuni, nivelul de dezvoltare, structurile economice și sistemele sociale ale acestora fiind mai eterogene decât în anii ’80; 3) stadiul mult mai avansat al construcției europene și apariția unor instituții-cheie, precum moneda euro și BCE; 4) o criză economică fără precedent după cea din anii ’30, care produce în continuare efecte devastatoare, de acum încolo sub forma „crizei datoriilor suverane”; 5) în fine, necesitatea imperioasă ca statelor europene să-și reducă datoriile în următorii ani. |
| --- | --- |

2.6

În 2012, esența problemei nu mai este starea pieței unice. Nu numai că realizarea pieței unice a făcut progrese uriașe în ultimul sfert de secol, dar mai ales contextul a evoluat substanțial și pare în prezent marcat de cel puțin cinci noi elemente majore în comparație cu sfârșitul anilor ’80: 1) o globalizare mult mai avansată, odată cu sosirea pe piața internațională a țărilor emergente precum Brazilia, India și mai ales China, în timp ce, în anii ’80, principalii concurenți ai Europei erau țările dezvoltate; 2) o Europă formată din 27 de națiuni, nivelul de dezvoltare, structurile economice și sistemele sociale ale acestora fiind mai eterogene decât în anii ’80; 3) stadiul mult mai avansat al construcției europene și apariția unor instituții-cheie, precum moneda euro și BCE; 4) o criză economică fără precedent după cea din anii ’30, care produce în continuare efecte devastatoare, de acum încolo sub forma „crizei datoriilor suverane”; 5) în fine, necesitatea imperioasă ca statelor europene să-și reducă datoriile în următorii ani.

| 2.7 | Aceste elemente ne determină să propunem o schimbare radicală a modului de desfășurare a dezbaterii privind costurile non-Europei. Handicapul cu care se confruntă Europa în acest stadiu nu constă atât în întârzierile acumulate în construirea pieței unice (ceea ce, de altfel, îi avantajează și pe concurenții noștri, și pe cetățenii europeni), cât, mai ales, în crearea unei puternice identități economice, industriale și tehnologice în contextul globalizării, care a devenit multipolară, ceea ce implică o concurență din ce în ce mai acerbă, în special din partea puterilor așa-numite „emergente”, pe fondul unei crize sistemice fără precedent. |
| --- | --- |

2.7

Aceste elemente ne determină să propunem o schimbare radicală a modului de desfășurare a dezbaterii privind costurile non-Europei. Handicapul cu care se confruntă Europa în acest stadiu nu constă atât în întârzierile acumulate în construirea pieței unice (ceea ce, de altfel, îi avantajează și pe concurenții noștri, și pe cetățenii europeni), cât, mai ales, în crearea unei puternice identități economice, industriale și tehnologice în contextul globalizării, care a devenit multipolară, ceea ce implică o concurență din ce în ce mai acerbă, în special din partea puterilor așa-numite „emergente”, pe fondul unei crize sistemice fără precedent.

| 2.8 | Așadar, este necesar să se reflecteze asupra totalității „costurilor non-Europei”, care rezultă din nerealizarea până la capăt a construcției europene. Aceste costuri sunt incomparabile cu cele pe care le-ar putea antrena menținerea eventualelor obstacole în calea schimburilor în interiorul UE. CESE este conștient de dificultățile de abordare a subiectului dintr-o perspectivă atât de largă și fundamental politică, dar este singura pe care o considerăm adecvată în situația actuală (6). |
| --- | --- |

2.8

Așadar, este necesar să se reflecteze asupra totalității „costurilor non-Europei”, care rezultă din nerealizarea până la capăt a construcției europene. Aceste costuri sunt incomparabile cu cele pe care le-ar putea antrena menținerea eventualelor obstacole în calea schimburilor în interiorul UE. CESE este conștient de dificultățile de abordare a subiectului dintr-o perspectivă atât de largă și fundamental politică, dar este singura pe care o considerăm adecvată în situația actuală (6).

3.   Europa și realizările sale

| 3.1 | În urmă cu 60 de ani, speranța europenilor de a trăi în pace s-a concretizat prin crearea primei Comunități Europene, CECA. Pașii pe calea integrării au fost lenți, dar constanți, până în 1992. În ultimii 20 de ani, extinderea Uniunii la 27 de state membre a reprezentat singurul progres incontestabil esențial, dar singurul proces cu adevărat încheiat. Evoluția în profunzime a Uniunii, anunțată deja la începutul anilor ’80, a fost uitată. Moneda unică, piața internă, politica de coeziune sau PAC constituie, desigur, progrese importante, dar incomplete și mai ales insuficiente pentru crearea unei adevărate Uniuni. |
| --- | --- |

3.1

În urmă cu 60 de ani, speranța europenilor de a trăi în pace s-a concretizat prin crearea primei Comunități Europene, CECA. Pașii pe calea integrării au fost lenți, dar constanți, până în 1992. În ultimii 20 de ani, extinderea Uniunii la 27 de state membre a reprezentat singurul progres incontestabil esențial, dar singurul proces cu adevărat încheiat. Evoluția în profunzime a Uniunii, anunțată deja la începutul anilor ’80, a fost uitată. Moneda unică, piața internă, politica de coeziune sau PAC constituie, desigur, progrese importante, dar incomplete și mai ales insuficiente pentru crearea unei adevărate Uniuni.

| 3.2 | Dincolo de termenii dezbaterii, se impune, desigur, o dezbatere privind termenii utilizați. Ce înseamnă costul? Ce înseamnă non-Europa? Și ce înseamnă chiar „non”? Potențial, totul poate fi considerat Europa sau non-Europa. În mod obiectiv, este dificil să se selecteze instrumentele/politicile/bunurile publice implicate, să se identifice impactul acestora, să se determine la ce nivel intervenția lor ar fi cea mai eficace (european/național/local), să se aleagă termenii în care să se exprime costurile/beneficiile sau să se stabilească cea mai relevantă perioadă pentru analizarea acestora (iar lista acestor dificultăți nu este exhaustivă). Având în vedere acești factori, nu este ușor să se convină asupra unei abordări metodologice riguroase și să se depășească generalitățile consensuale. Comunicarea Parlamentului European privind aspectele metodologice aduce clarificări prețioase pe această temă și demonstrează perfect extraordinara sa complexitate. |
| --- | --- |

3.2

Dincolo de termenii dezbaterii, se impune, desigur, o dezbatere privind termenii utilizați. Ce înseamnă costul? Ce înseamnă non-Europa? Și ce înseamnă chiar „non”? Potențial, totul poate fi considerat Europa sau non-Europa. În mod obiectiv, este dificil să se selecteze instrumentele/politicile/bunurile publice implicate, să se identifice impactul acestora, să se determine la ce nivel intervenția lor ar fi cea mai eficace (european/național/local), să se aleagă termenii în care să se exprime costurile/beneficiile sau să se stabilească cea mai relevantă perioadă pentru analizarea acestora (iar lista acestor dificultăți nu este exhaustivă). Având în vedere acești factori, nu este ușor să se convină asupra unei abordări metodologice riguroase și să se depășească generalitățile consensuale. Comunicarea Parlamentului European privind aspectele metodologice aduce clarificări prețioase pe această temă și demonstrează perfect extraordinara sa complexitate.

| 3.3 | Cu toate acestea, oricare ar fi abordarea, definițiile conceptului – chiar cele mai largi – nu permit integrarea în câmpul dezbaterii a unei părți din bunurile publice fundamentale (precum pacea sau libera circulație a cetățenilor) care sunt rezultatul a ceva mai mult de o jumătate de secol de existență a construcției europene. |
| --- | --- |

3.3

Cu toate acestea, oricare ar fi abordarea, definițiile conceptului – chiar cele mai largi – nu permit integrarea în câmpul dezbaterii a unei părți din bunurile publice fundamentale (precum pacea sau libera circulație a cetățenilor) care sunt rezultatul a ceva mai mult de o jumătate de secol de existență a construcției europene.

| 3.4 | Fără a încerca o cuantificare a contribuției acestora la bunăstarea cetățenilor europeni și fără a face istorie alternativă (ce s-ar fi întâmplat dacă construcția europeană nu s-ar fi realizat în forma ei actuală?), merită amintit – într-un moment în care raționamentul privind „costurile non-Europei” este tot mai la modă – că istoria continentului nostru nu a fost dintotdeauna cea pe care o cunoaștem din 1945 încoace. Pacea, prosperitatea, drepturile fundamentale (astfel cum sunt exprimate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (7), libera circulație a persoanelor și a mărfurilor, posibilitatea utilizării transfrontaliere a aceleiași monede, stabilitatea prețurilor și alte atuuri care fac parte din cotidian sunt în prezent percepute de mulți dintre noi (în special de tânăra generație) ca o normalitate absolută, un fel de stare firească: controalele la frontiera franco-germană ar fi considerate o ciudățenie tracasantă, în timp ce spectrul unui război între statele europene este privit ca o glumă de prost gust. În mod evident, este dificil, chiar imposibil, să se afirme cu certitudine care ar fi în prezent situația dacă am fi rămas în cadre pur naționale, dar credem că nu este lipsită de sens afirmația că procesul construcției europene a facilitat cel puțin apariția acestor bunuri de interes public și le-a oferit tuturor ca fiind incontestabile și naturale. |
| --- | --- |

3.4

Fără a încerca o cuantificare a contribuției acestora la bunăstarea cetățenilor europeni și fără a face istorie alternativă (ce s-ar fi întâmplat dacă construcția europeană nu s-ar fi realizat în forma ei actuală?), merită amintit – într-un moment în care raționamentul privind „costurile non-Europei” este tot mai la modă – că istoria continentului nostru nu a fost dintotdeauna cea pe care o cunoaștem din 1945 încoace. Pacea, prosperitatea, drepturile fundamentale (astfel cum sunt exprimate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (7), libera circulație a persoanelor și a mărfurilor, posibilitatea utilizării transfrontaliere a aceleiași monede, stabilitatea prețurilor și alte atuuri care fac parte din cotidian sunt în prezent percepute de mulți dintre noi (în special de tânăra generație) ca o normalitate absolută, un fel de stare firească: controalele la frontiera franco-germană ar fi considerate o ciudățenie tracasantă, în timp ce spectrul unui război între statele europene este privit ca o glumă de prost gust. În mod evident, este dificil, chiar imposibil, să se afirme cu certitudine care ar fi în prezent situația dacă am fi rămas în cadre pur naționale, dar credem că nu este lipsită de sens afirmația că procesul construcției europene a facilitat cel puțin apariția acestor bunuri de interes public și le-a oferit tuturor ca fiind incontestabile și naturale.

| 3.5 | Înseamnă acest lucru și că ele vor fi perene? Nu este sigur. Ipoteza unui război fratricid ar fi părut absurdă și improbabilă în Iugoslavia anilor ’80, ceea ce nu a împiedicat izbucnirea unor războaie sângeroase după destrămarea țării. Și alte realizări, a căror realizare a necesitat decenii, pot fi reduse la neant: instaurarea controalelor la frontiere sau punerea sub semnul întrebării a zonei euro sunt perspective la care sporadic se face referire fățiș, fie de către comentatori sau partide politice eurosceptice și/sau populiste, fie – din ce în ce mai des – de către mișcări politice tradiționaliste. |
| --- | --- |

3.5

Înseamnă acest lucru și că ele vor fi perene? Nu este sigur. Ipoteza unui război fratricid ar fi părut absurdă și improbabilă în Iugoslavia anilor ’80, ceea ce nu a împiedicat izbucnirea unor războaie sângeroase după destrămarea țării. Și alte realizări, a căror realizare a necesitat decenii, pot fi reduse la neant: instaurarea controalelor la frontiere sau punerea sub semnul întrebării a zonei euro sunt perspective la care sporadic se face referire fățiș, fie de către comentatori sau partide politice eurosceptice și/sau populiste, fie – din ce în ce mai des – de către mișcări politice tradiționaliste.

| 3.6 | În fine, fără a imagina scenarii extreme, nu putem face abstracție de chestiunea costurilor „non-Europei” în cazul disoluției totale sau parțiale a anumitor instituții cheie, precum moneda unică. Un studiu recent al băncii UBS (8), în ciuda numeroaselor critici care i se pot aduce în plan metodologic, evaluează costurile ieșirii din zona euro în cazul unei țări „slabe”, numai în cursul primului an, la 40-50 % din PIB. Chiar în cazul ieșirii unei țări „puternice” (precum Germania), aceste costuri s-ar ridica la 20-25 % din PIB numai în cursul primului an, respectiv între 6 000 și 8 000 de euro pe cap de locuitor. Fără a mai pune la socoteală efectele destabilizatoare pe plan politic, posibilele lupte între monede în contextul devalorizărilor competitive în lanț, reapariția politicilor protecționiste la nivel național și impactul potențial catastrofal asupra așteptărilor agenților economici. Aceste fenomene ar putea arunca Europa într-o lungă perioadă de depresie, ce s-ar întinde pe mai mulți ani. Nimeni nu poate prezice consecințele unor astfel de evenimente, dar ne putem aștepta la mișcări importante de reconfigurare geopolitică care ar provoca noi alianțe potențial destabilizatoare pentru Europa ca bloc politic și economic unificat. |
| --- | --- |

3.6

În fine, fără a imagina scenarii extreme, nu putem face abstracție de chestiunea costurilor „non-Europei” în cazul disoluției totale sau parțiale a anumitor instituții cheie, precum moneda unică. Un studiu recent al băncii UBS (8), în ciuda numeroaselor critici care i se pot aduce în plan metodologic, evaluează costurile ieșirii din zona euro în cazul unei țări „slabe”, numai în cursul primului an, la 40-50 % din PIB. Chiar în cazul ieșirii unei țări „puternice” (precum Germania), aceste costuri s-ar ridica la 20-25 % din PIB numai în cursul primului an, respectiv între 6 000 și 8 000 de euro pe cap de locuitor. Fără a mai pune la socoteală efectele destabilizatoare pe plan politic, posibilele lupte între monede în contextul devalorizărilor competitive în lanț, reapariția politicilor protecționiste la nivel național și impactul potențial catastrofal asupra așteptărilor agenților economici. Aceste fenomene ar putea arunca Europa într-o lungă perioadă de depresie, ce s-ar întinde pe mai mulți ani. Nimeni nu poate prezice consecințele unor astfel de evenimente, dar ne putem aștepta la mișcări importante de reconfigurare geopolitică care ar provoca noi alianțe potențial destabilizatoare pentru Europa ca bloc politic și economic unificat.

4.   Uniunea Europeană nu este posibilă fără uniune economică

| 4.1 | Contrar ideilor demagogice vehiculate de anumite curente politice în numeroase țări din UE, în special după izbucnirea crizei din 2008-2009 și multiplele sale avataruri, actualele dificultăți economice nu sunt legate de „excesul de eurocrați de la Bruxelles”, ci tocmai de caracterul fundamental nefinalizat al construcției europene. În realitate, obiectivul declarat de realizare a unei uniuni monetare nu a fost niciodată realizat. De vină este dezinteresul manifestat de statele și instituțiile europene, care amână la nesfârșit proiectele necesare realizării unei adevărate integrări economice, dar și procesele indispensabile adoptării unor decizii legitime și democratice în statele membre (dintre care unele au fost puternic mediatizate), care au generat – în urma unui șoc asimetric din exterior, de o violență nemaiîntâlnită – o spirală a neîncrederii din partea piețelor. Această situație afectează din ce în ce mai mult țările din Uniune sub aspectul competitivității, al creșterii, al ocupării forței de muncă, al coeziunii sociale și chiar al legitimității democratice la nivel continental. |
| --- | --- |

4.1

Contrar ideilor demagogice vehiculate de anumite curente politice în numeroase țări din UE, în special după izbucnirea crizei din 2008-2009 și multiplele sale avataruri, actualele dificultăți economice nu sunt legate de „excesul de eurocrați de la Bruxelles”, ci tocmai de caracterul fundamental nefinalizat al construcției europene. În realitate, obiectivul declarat de realizare a unei uniuni monetare nu a fost niciodată realizat. De vină este dezinteresul manifestat de statele și instituțiile europene, care amână la nesfârșit proiectele necesare realizării unei adevărate integrări economice, dar și procesele indispensabile adoptării unor decizii legitime și democratice în statele membre (dintre care unele au fost puternic mediatizate), care au generat – în urma unui șoc asimetric din exterior, de o violență nemaiîntâlnită – o spirală a neîncrederii din partea piețelor. Această situație afectează din ce în ce mai mult țările din Uniune sub aspectul competitivității, al creșterii, al ocupării forței de muncă, al coeziunii sociale și chiar al legitimității democratice la nivel continental.

| 4.2 | Crearea unei uniuni monetare fără o adevărată uniune economică și-a demonstrat toate limitele, generând în final divergență, în loc să genereze convergență. În prezent, din punct de vedere istoric, Europa nu mai are timp să aștepte ca „lucrurile să se rezolve de la sine în mod natural și într-un viitor îndepărtat”. Alegerea este între a înainta rapid pentru a finaliza o reală uniune economică europeană, dotată cu un mecanism eficace, care ar permite amortizarea șocurilor asimetrice, și a asuma costurile potențial explozive ale viitoarei non-uniuni. |
| --- | --- |

4.2

Crearea unei uniuni monetare fără o adevărată uniune economică și-a demonstrat toate limitele, generând în final divergență, în loc să genereze convergență. În prezent, din punct de vedere istoric, Europa nu mai are timp să aștepte ca „lucrurile să se rezolve de la sine în mod natural și într-un viitor îndepărtat”. Alegerea este între a înainta rapid pentru a finaliza o reală uniune economică europeană, dotată cu un mecanism eficace, care ar permite amortizarea șocurilor asimetrice, și a asuma costurile potențial explozive ale viitoarei non-uniuni.

| 4.3 | Actualele dificultăți ale monedei euro, o monedă „incompletă” în esență, sunt o reflectare a acestei situații. Nivelurile relative al datoriei publice în zona euro în ansamblu și chiar în majoritatea țărilor europene considerate „amenințate” sunt inferioare celor ale altor țări considerate „avansate”, precum Statele Unite, Marea Britanie sau Japonia. Dar, în timp ce dolarul, lira sterlină sau yenul sunt percepute ca monede ale unor adevărate puteri „împlinite”, euro suferă din cauza imaginii sale de monedă al cărei spațiu de suveranitate nu este definit cu precizie (9), a mandatului restrâns încredințat Băncii Centrale Europene și a absenței unei reale guvernanțe economice la scară europeană. Din toate aceste motive, este crucial să se ajungă la o uniune economică europeană reală, cu reguli în special executorii și responsabilități clare la fiecare nivel, ceea de este, de altfel, de neconceput în lipsa unor reforme politice de fond, care ar conferi legitimitatea necesară unei astfel de uniuni. |
| --- | --- |

4.3

Actualele dificultăți ale monedei euro, o monedă „incompletă” în esență, sunt o reflectare a acestei situații. Nivelurile relative al datoriei publice în zona euro în ansamblu și chiar în majoritatea țărilor europene considerate „amenințate” sunt inferioare celor ale altor țări considerate „avansate”, precum Statele Unite, Marea Britanie sau Japonia. Dar, în timp ce dolarul, lira sterlină sau yenul sunt percepute ca monede ale unor adevărate puteri „împlinite”, euro suferă din cauza imaginii sale de monedă al cărei spațiu de suveranitate nu este definit cu precizie (9), a mandatului restrâns încredințat Băncii Centrale Europene și a absenței unei reale guvernanțe economice la scară europeană. Din toate aceste motive, este crucial să se ajungă la o uniune economică europeană reală, cu reguli în special executorii și responsabilități clare la fiecare nivel, ceea de este, de altfel, de neconceput în lipsa unor reforme politice de fond, care ar conferi legitimitatea necesară unei astfel de uniuni.

| 4.4 | Este greu de măsurat totalitatea costurilor acestei neîncrederi a piețelor, responsabilă în mare parte de actualul context de recesiune. Cu toate acestea, „costul non-Europei” pentru bugetele publice, fie și numai din cauza primelor de risc impuse anumitor state membre în perioada actuală, ar putea fi evaluat la 0,4-1,5 % din PIB în 2012 (respectiv între 9 și 36 miliarde EUR) și până la 1,8 % și 2,4 % din PIB în 2013 și 2014 (între 42 și, respectiv, 56 miliarde EUR) pe ansamblul zonei euro, cu diferențe substanțiale de la o țară la alta, fără îndoială (10). |
| --- | --- |

4.4

Este greu de măsurat totalitatea costurilor acestei neîncrederi a piețelor, responsabilă în mare parte de actualul context de recesiune. Cu toate acestea, „costul non-Europei” pentru bugetele publice, fie și numai din cauza primelor de risc impuse anumitor state membre în perioada actuală, ar putea fi evaluat la 0,4-1,5 % din PIB în 2012 (respectiv între 9 și 36 miliarde EUR) și până la 1,8 % și 2,4 % din PIB în 2013 și 2014 (între 42 și, respectiv, 56 miliarde EUR) pe ansamblul zonei euro, cu diferențe substanțiale de la o țară la alta, fără îndoială (10).

| 4.5 | O construcție economică încheiată, care să prevadă în special o integrare bugetară și fiscală mai restrânsă, supusă unor condiții și controale stricte, ar fi putut elimina aceste prime de risc prin introducerea unor mecanisme de mutualizare la nivel european (de tipul euro-obligațiuni sau altele) în locul mecanismelor de urgență ad-hoc improvizate și „peticite” iar și iar când situația devine de nesuportat. Statele Europei trebuie să aibă curajul de a nu acționa în mod reactiv, ci prin adoptarea unui plan de acțiune și a unor reforme instituționale coerente, pentru a găsi un răspuns global la criza actuală, care va contura o perspectivă cu adevărat credibilă. |
| --- | --- |

4.5

O construcție economică încheiată, care să prevadă în special o integrare bugetară și fiscală mai restrânsă, supusă unor condiții și controale stricte, ar fi putut elimina aceste prime de risc prin introducerea unor mecanisme de mutualizare la nivel european (de tipul euro-obligațiuni sau altele) în locul mecanismelor de urgență ad-hoc improvizate și „peticite” iar și iar când situația devine de nesuportat. Statele Europei trebuie să aibă curajul de a nu acționa în mod reactiv, ci prin adoptarea unui plan de acțiune și a unor reforme instituționale coerente, pentru a găsi un răspuns global la criza actuală, care va contura o perspectivă cu adevărat credibilă.

| 4.6 | Recent, s-au realizat anumite progrese în această direcție. Din păcate, acestea nu par să se ridice la nivelul mizelor. |
| --- | --- |

4.6

Recent, s-au realizat anumite progrese în această direcție. Din păcate, acestea nu par să se ridice la nivelul mizelor.

5.   Beneficiile așteptate de Uniunea Europeană

| 5.1 | Ultimele angajamente asumate în cadrul summitului de la Bruxelles din 9 decembrie 2011, care reînvie disciplina Pactului de stabilitate de la Maastricht, implică reducerea drastică a deficitelor publice ale statelor, prin instituirea unor sancțiuni automate de acum înainte pentru abaterile constatate în cazul încălcării „regulii de aur” (regula echilibrului bugetar). Prin urmare, statele vor fi obligate, atât sub presiunea piețelor financiare, cât și a unor noi reguli constrângătoare, să își sporească eforturile de reducere a datoriilor. |
| --- | --- |

5.1

Ultimele angajamente asumate în cadrul summitului de la Bruxelles din 9 decembrie 2011, care reînvie disciplina Pactului de stabilitate de la Maastricht, implică reducerea drastică a deficitelor publice ale statelor, prin instituirea unor sancțiuni automate de acum înainte pentru abaterile constatate în cazul încălcării „regulii de aur” (regula echilibrului bugetar). Prin urmare, statele vor fi obligate, atât sub presiunea piețelor financiare, cât și a unor noi reguli constrângătoare, să își sporească eforturile de reducere a datoriilor.

| 5.2 | Chestiunea fundamentală adresată liderilor politici din mai multe state europene în legătură cu situația datoriei lor publice este de tipul „cvadraturii cercului”: cum se poate gestiona neîncrederea piețelor, care solicită îndeplinirea a două condiții opuse, pe de o parte reducerea drastică a deficitelor publice și – aproape simultan – relansarea creșterii? Una din căile de rezolvare a acestei ecuații greu de rezolvat ar fi suprimarea suprapunerilor inutile dintre statele membre, prin economii de scară comune, punându-se totodată bazele unei viitoare relansări bugetare la nivel european. Procedând astfel, s-ar putea evita – sau, cel puțin, limita – efectele regresive ale politicilor de austeritate aplicate după principiul „fiecare pentru sine”, fără a se degrada calitatea serviciului public oferit cetățenilor, soluționându-se totodată problema risipei care decurge din aplicarea a 27 de politici diferite – deseori necoordonate – în aceleași domenii. În mod evident, această idee pare imposibil de aplicat cu un buget UE limitat la 1 % din PIB și contravine sugestiei de reducere a cheltuielilor bugetare la nivel general, inclusiv la nivel european. |
| --- | --- |

5.2

Chestiunea fundamentală adresată liderilor politici din mai multe state europene în legătură cu situația datoriei lor publice este de tipul „cvadraturii cercului”: cum se poate gestiona neîncrederea piețelor, care solicită îndeplinirea a două condiții opuse, pe de o parte reducerea drastică a deficitelor publice și – aproape simultan – relansarea creșterii? Una din căile de rezolvare a acestei ecuații greu de rezolvat ar fi suprimarea suprapunerilor inutile dintre statele membre, prin economii de scară comune, punându-se totodată bazele unei viitoare relansări bugetare la nivel european. Procedând astfel, s-ar putea evita – sau, cel puțin, limita – efectele regresive ale politicilor de austeritate aplicate după principiul „fiecare pentru sine”, fără a se degrada calitatea serviciului public oferit cetățenilor, soluționându-se totodată problema risipei care decurge din aplicarea a 27 de politici diferite – deseori necoordonate – în aceleași domenii. În mod evident, această idee pare imposibil de aplicat cu un buget UE limitat la 1 % din PIB și contravine sugestiei de reducere a cheltuielilor bugetare la nivel general, inclusiv la nivel european.

| 5.3 | Astfel, în 2010, bugetele de apărare cumulate ale statelor europene se ridicau la aproape 200 miliarde EUR, dar – conform opiniei exprimate de numeroși experți – politicile naționale în domeniu rămân fragmentate și, în general, nu foarte eficiente (11). În ciuda numeroaselor inițiative la nivel european și național, creditele alocate echipamentelor și programelor de cercetare și dezvoltare în domeniul apărării (aproape 20 % din bugetul global) sunt practic singurul caz în care putem vorbi de o veritabilă asumare în comun a cheltuielilor și, chiar în acest caz, este vorba de 22 % în 2010, conform Agenției Europene de Apărare (12). Studiile pe acest subiect au estimat un potențial de economii de 32 %, respectiv 13 miliarde EUR, chiar și numai la aceste posturi, în cazul asumării în comun a cheltuielilor (13). |
| --- | --- |

5.3

Astfel, în 2010, bugetele de apărare cumulate ale statelor europene se ridicau la aproape 200 miliarde EUR, dar – conform opiniei exprimate de numeroși experți – politicile naționale în domeniu rămân fragmentate și, în general, nu foarte eficiente (11). În ciuda numeroaselor inițiative la nivel european și național, creditele alocate echipamentelor și programelor de cercetare și dezvoltare în domeniul apărării (aproape 20 % din bugetul global) sunt practic singurul caz în care putem vorbi de o veritabilă asumare în comun a cheltuielilor și, chiar în acest caz, este vorba de 22 % în 2010, conform Agenției Europene de Apărare (12). Studiile pe acest subiect au estimat un potențial de economii de 32 %, respectiv 13 miliarde EUR, chiar și numai la aceste posturi, în cazul asumării în comun a cheltuielilor (13).

| 5.4 | Același raționament s-ar putea aplica altor prerogative de autoritate ale statelor, precum serviciul diplomatic, serviciile vamale, paza frontierelor, protecția civilă, lupta antifraudă etc. Reducerea costurilor în toate aceste domenii, în ciuda neînțelegerilor posibile privind cuantificarea lor exactă, este numai o chestiune de voință politică. |
| --- | --- |

5.4

Același raționament s-ar putea aplica altor prerogative de autoritate ale statelor, precum serviciul diplomatic, serviciile vamale, paza frontierelor, protecția civilă, lupta antifraudă etc. Reducerea costurilor în toate aceste domenii, în ciuda neînțelegerilor posibile privind cuantificarea lor exactă, este numai o chestiune de voință politică.

| 5.5 | Costul fiscal al non-Europei este o consecință care agravează costurile bugetare. Nu s-a stabilit niciun cadru bazat pe interesele europene comune pentru concurența fiscală dintre statele membre. De aici rezultă o impozitare insuficientă a bazelor de calcul mobile delocalizabile și o supraimpozitare a celorlalte, ceea ce duce la pierderi de venituri fiscale (și deci la costuri) pentru Europa și statele membre. În plus, această situație antrenează dezechilibre, situații inechitabile și mai ales costuri sociale apăsătoare, greu de suportat de către cetățeni. |
| --- | --- |

5.5

Costul fiscal al non-Europei este o consecință care agravează costurile bugetare. Nu s-a stabilit niciun cadru bazat pe interesele europene comune pentru concurența fiscală dintre statele membre. De aici rezultă o impozitare insuficientă a bazelor de calcul mobile delocalizabile și o supraimpozitare a celorlalte, ceea ce duce la pierderi de venituri fiscale (și deci la costuri) pentru Europa și statele membre. În plus, această situație antrenează dezechilibre, situații inechitabile și mai ales costuri sociale apăsătoare, greu de suportat de către cetățeni.

| 5.6 | În ceea ce privește domeniul social, dezbaterea privind „costurile non-Europei” nu este nouă. Construcția europeană nu se poate întemeia numai pe principiul liberului schimb, într-un context în care politicile din domeniul concurenței și bunăstarea consumatorului primează și provoacă o uniformizare socială la nivel inferior. Este necesar să amintim că, în ciuda acuzațiilor frecvente vehiculate cu privire la pretinsele „dictate ale UE”, este vorba – și în acest caz – de o intervenție insuficientă, nu excesivă, din partea UE. Dincolo de situațiile inechitabile și de costurile sociale foarte greu de suportat, în special în situația actuală, concluziile mai multor studii arată că, în acest domeniu, non-Europa determină costuri economice ridicate (14). Astfel, datele empirice indică faptul că o politică socială justă și eficace contribuie la stabilizarea macroeconomică, în special prin reducerea amplorii fenomenelor ciclice și prin promovarea unei mai judicioase alocări a resurselor, dar și, în general, a bunăstării cetățenilor (15). În plus, politicile sociale de calitate tind să reducă fenomenele de „selecție adversă”, să internalizeze anumite externalități și să consolideze calitatea mâinii de lucru și a „capitalului social” în sens larg. Carta Socială Europeană urmărea să introducă câteva reguli de bază în acest domeniu pentru toate statele membre. În prezent, pare necesar să se meargă mai departe și să se aibă în vedere un cadru structurat de convergență a politicilor sociale, pentru a se reduce disparitățile prea importante și pentru a se evita ca agravarea dezechilibrelor sociale, precum și creșterea generalizată a sărăciei, să producă obstacole greu se depășit în calea unei creșteri economice semnificative, echilibrate și durabile. |
| --- | --- |

5.6

În ceea ce privește domeniul social, dezbaterea privind „costurile non-Europei” nu este nouă. Construcția europeană nu se poate întemeia numai pe principiul liberului schimb, într-un context în care politicile din domeniul concurenței și bunăstarea consumatorului primează și provoacă o uniformizare socială la nivel inferior. Este necesar să amintim că, în ciuda acuzațiilor frecvente vehiculate cu privire la pretinsele „dictate ale UE”, este vorba – și în acest caz – de o intervenție insuficientă, nu excesivă, din partea UE. Dincolo de situațiile inechitabile și de costurile sociale foarte greu de suportat, în special în situația actuală, concluziile mai multor studii arată că, în acest domeniu, non-Europa determină costuri economice ridicate (14). Astfel, datele empirice indică faptul că o politică socială justă și eficace contribuie la stabilizarea macroeconomică, în special prin reducerea amplorii fenomenelor ciclice și prin promovarea unei mai judicioase alocări a resurselor, dar și, în general, a bunăstării cetățenilor (15). În plus, politicile sociale de calitate tind să reducă fenomenele de „selecție adversă”, să internalizeze anumite externalități și să consolideze calitatea mâinii de lucru și a „capitalului social” în sens larg. Carta Socială Europeană urmărea să introducă câteva reguli de bază în acest domeniu pentru toate statele membre. În prezent, pare necesar să se meargă mai departe și să se aibă în vedere un cadru structurat de convergență a politicilor sociale, pentru a se reduce disparitățile prea importante și pentru a se evita ca agravarea dezechilibrelor sociale, precum și creșterea generalizată a sărăciei, să producă obstacole greu se depășit în calea unei creșteri economice semnificative, echilibrate și durabile.

| 5.7 | Concurența fiscală și socială foarte slab reglementată într-un spațiu economic cu puține obstacole în calea circulației mărfurilor, a serviciilor și capitalurilor provoacă, de altfel, alte tendințe extrem de nocive într-un context economic globalizat. Destrămarea progresivă a țesăturii industriale în mai multe țări europene este o realitate de necontestat, care suscită nu numai o puternică opoziție din partea cetățenilor, dar provoacă și probleme strategice pentru țările noastre, întrucât este vorba de evoluții extrem de importante, cu greu reversibile pe termen scurt/mediu și deci grele de consecințe (16). Incoerențele sporite generate de supremația orientărilor naționale în domeniul politicii industriale generează soluții nebazate pe cooperare, care nu sunt cele mai fericite și, uneori, contraproductive (17) într-un moment în care țările emergente duc politici industriale „lipsite de complexe”, sprijinindu-se pe o monedă slabă și un sprijin public activ (18). În loc să-și pună în comun resursele sau, cel puțin, să coordoneze utilizarea lor pentru a răspunde acestor provocări, mai multe mari țări europene sunt din ce în ce mai obligate, în lipsa unei „Comunități europene a energiei” (19), să încheie acorduri bilaterale cu țări terțe în domenii-cheie precum energia sau cercetarea și dezvoltarea (20). Este evident că o politică europeană ar constitui, fără îndoială, o soluție mult mai eficace. |
| --- | --- |

5.7

Concurența fiscală și socială foarte slab reglementată într-un spațiu economic cu puține obstacole în calea circulației mărfurilor, a serviciilor și capitalurilor provoacă, de altfel, alte tendințe extrem de nocive într-un context economic globalizat. Destrămarea progresivă a țesăturii industriale în mai multe țări europene este o realitate de necontestat, care suscită nu numai o puternică opoziție din partea cetățenilor, dar provoacă și probleme strategice pentru țările noastre, întrucât este vorba de evoluții extrem de importante, cu greu reversibile pe termen scurt/mediu și deci grele de consecințe (16). Incoerențele sporite generate de supremația orientărilor naționale în domeniul politicii industriale generează soluții nebazate pe cooperare, care nu sunt cele mai fericite și, uneori, contraproductive (17) într-un moment în care țările emergente duc politici industriale „lipsite de complexe”, sprijinindu-se pe o monedă slabă și un sprijin public activ (18). În loc să-și pună în comun resursele sau, cel puțin, să coordoneze utilizarea lor pentru a răspunde acestor provocări, mai multe mari țări europene sunt din ce în ce mai obligate, în lipsa unei „Comunități europene a energiei” (19), să încheie acorduri bilaterale cu țări terțe în domenii-cheie precum energia sau cercetarea și dezvoltarea (20). Este evident că o politică europeană ar constitui, fără îndoială, o soluție mult mai eficace.

| 5.8 | Bugetul pentru cercetare și dezvoltare al Uniunii pentru perioada 2014-2020 se ridică la 0,08 % din PIB, respectiv de 20-30 de ori sub nivelul bugetelor naționale. Un studiu recent a demonstrat însă că orice euro suplimentar din surse publice investit în cercetarea și dezvoltarea de talie europeană aduce cu sine 0,93 EUR din sectorul privat (21). Cel de-al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare (PC7, 2007-2013), care beneficiază de un buget de 50,5 miliarde EUR, dovedește că nu este vorba de un deziderat nerealist și că o politică comună în acest domeniu este posibilă. Acest program are consecințe importante: se estimează că fiecare euro din programul-cadru duce în final la o creștere a valorii adăugate industriale între 7 și 14 EUR. Pe termen lung, previziunile analizelor macroeconomice desfășurate de DG Cercetare arată că al șaptelea program-cadru va permite, până în 2030, crearea de 900 000 de locuri de muncă, dintre care 300 000 de locuri de muncă în cercetare. Datorită creșterii competitivității, acesta va permite, pentru aceeași perioadă, o majorare a exporturilor UE cu aproape 1,6 % și scăderea importurilor cu aproximativ 0,9 %. |
| --- | --- |

5.8

Bugetul pentru cercetare și dezvoltare al Uniunii pentru perioada 2014-2020 se ridică la 0,08 % din PIB, respectiv de 20-30 de ori sub nivelul bugetelor naționale. Un studiu recent a demonstrat însă că orice euro suplimentar din surse publice investit în cercetarea și dezvoltarea de talie europeană aduce cu sine 0,93 EUR din sectorul privat (21). Cel de-al șaptelea program-cadru al Comunității Europene pentru activități de cercetare (PC7, 2007-2013), care beneficiază de un buget de 50,5 miliarde EUR, dovedește că nu este vorba de un deziderat nerealist și că o politică comună în acest domeniu este posibilă. Acest program are consecințe importante: se estimează că fiecare euro din programul-cadru duce în final la o creștere a valorii adăugate industriale între 7 și 14 EUR. Pe termen lung, previziunile analizelor macroeconomice desfășurate de DG Cercetare arată că al șaptelea program-cadru va permite, până în 2030, crearea de 900 000 de locuri de muncă, dintre care 300 000 de locuri de muncă în cercetare. Datorită creșterii competitivității, acesta va permite, pentru aceeași perioadă, o majorare a exporturilor UE cu aproape 1,6 % și scăderea importurilor cu aproximativ 0,9 %.

| 5.9 | În plus, politica industrială comună este obligată să țină seama de constrângerile de mediu și să fie strict coordonată cu politica energetică a Uniunii. Problemele de natură energetică pot părea ușor de gestionat la nivel național pe termen scurt sau mediu, dar, pe termen lung, această soluție poate antrena costuri uriașe, inducând o puternică dependență de țările producătoare de hidrocarburi și făcând să urce dramatic factura pentru energie. Soluția ar putea consta în realizarea de investiții în dezvoltarea de infrastructuri energetice și în răspândirea de noi surse de energie prin programe de cercetare și dezvoltare de nivel european (22). Conform unui studiu realizat de Accenture pentru DG Energie, exploatarea resurselor de energie regenerabile, precum energia eoliană în Marea Britanie sau energia solară în Spania, asociată cu interconexiunea rețelelor naționale, ar putea permite reducerea facturii consumatorilor europeni cu aproximativ 110 miliarde EUR până în 2020. |
| --- | --- |

5.9

În plus, politica industrială comună este obligată să țină seama de constrângerile de mediu și să fie strict coordonată cu politica energetică a Uniunii. Problemele de natură energetică pot părea ușor de gestionat la nivel național pe termen scurt sau mediu, dar, pe termen lung, această soluție poate antrena costuri uriașe, inducând o puternică dependență de țările producătoare de hidrocarburi și făcând să urce dramatic factura pentru energie. Soluția ar putea consta în realizarea de investiții în dezvoltarea de infrastructuri energetice și în răspândirea de noi surse de energie prin programe de cercetare și dezvoltare de nivel european (22). Conform unui studiu realizat de Accenture pentru DG Energie, exploatarea resurselor de energie regenerabile, precum energia eoliană în Marea Britanie sau energia solară în Spania, asociată cu interconexiunea rețelelor naționale, ar putea permite reducerea facturii consumatorilor europeni cu aproximativ 110 miliarde EUR până în 2020.

| 5.10 | În situația actuală de criză, crește riscul de șomaj pe termen lung, posibil chiar permanent, fapt ce ar putea împiedica realizarea deplină a potențialului la locul de muncă și ar priva economia europeană de posibilitatea de a valorifica competențele cetățenilor săi. Această situație intră în contradicție cu obiectivul privind o creștere favorabilă incluziunii și necesită eforturi intense de căutare de soluții pe termen lung, care, printre altele, să implice sprijinirea din fonduri publice a locurilor de muncă care se înscriu în acest obiectiv, în scopul menținerii obișnuinței de a munci, precum și sprijinirea activităților de reconversie profesională, pentru a asigura adaptarea la nevoile viitoare ale pieței de muncă. |
| --- | --- |

5.10

În situația actuală de criză, crește riscul de șomaj pe termen lung, posibil chiar permanent, fapt ce ar putea împiedica realizarea deplină a potențialului la locul de muncă și ar priva economia europeană de posibilitatea de a valorifica competențele cetățenilor săi. Această situație intră în contradicție cu obiectivul privind o creștere favorabilă incluziunii și necesită eforturi intense de căutare de soluții pe termen lung, care, printre altele, să implice sprijinirea din fonduri publice a locurilor de muncă care se înscriu în acest obiectiv, în scopul menținerii obișnuinței de a munci, precum și sprijinirea activităților de reconversie profesională, pentru a asigura adaptarea la nevoile viitoare ale pieței de muncă.

Epilog

„Nu mai este loc de vorbe goale, ci de fapte, de fapte îndrăznețe, de fapte constructive”

Aceste cuvinte, rostite de Robert Schuman la 9 mai 1950, sunt mai actuale ca niciodată. Domnilor care aveți puterea de a decide, acționați! Cetățenii aspiră la pace și demnitate. Puneți în valoare potențialul formidabil pe care îl reprezintă împreună cei 500 de milioane de europeni. Nu aveți dreptul să îi dezamăgiți.

Bruxelles, 18 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  A se vedea, de exemplu, avizul CESE privind înnoirea metodei comunitare (linii directoare) din 21 octombrie 2010 sau avizul privind Comunicarea Comisiei Europene către Parlamentul European, Consiliul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor și parlamentele naționale privind revizuirea bugetului UE, din 16 iunie 2011.

1

(2)  Amintim că acest raport își propunea să exprime în cifre impactul economic potențial, în acel moment, al suprimării obstacolelor aflate în calea schimburilor intercomunitare dintre statele membre. Noul studiu ar trebui să preia aceeași metodologie, adaptând-o la mizele și provocările contextului actual.

2

(3)  La 15 decembrie 2010, Parlamentul european a decis să solicite Comisiei să elaboreze un raport cuprinzător privind costul „non-Europei” În urma unei proceduri de ofertare, Comisia Europeană a atribuit studiul unui cosorțiu pilotat de London School of Economics. Acest studiu ar trebui să sprijine dezbaterile din cadrul elaborării Actului privind piața unică II (Single Market Act II).

3

London School of Economics

Single Market Act

(4)  Astfel, după cum se subliniază în nota metodologică a Direcției Generale Politici Interne ale Uniunii din cadrul Parlamentului European din data de 21.2.2011, în principiu, motivul care ar justifica estimarea acestor costuri/beneficii reflectă voința de a adopta decizii bazate pe dovezi științifice în ceea ce privește diferite noțiuni sau principii (de bună gestiune financiară, de eficacitate, de eficiență sau de durabilitate), pentru a garanta transparența și responsabilitatea acțiunii politice față de cetățeni (în caractere cursive în text).

4

dovezi științifice

(5)  Cu excpția unei obscure note de analiză ai căror autori nu sunt cunoscuți, elaborată după 20 de ani și disponibilă la adresa www.oboulo.com. Această notă arată că așteptările nu s-au realizat, dar calitatea previziunilor a fost, în mare, satisfăcătoare [a se vedea The Cecchini Report – 20 years later (Raportul Cecchini – după 20 de ani), 16.1.2009].

5

www.oboulo.com

The Cecchini Report – 20 years later

(6)  Comisia și Parlamentul sunt conștiente de importanța acestor subiecte. Deși recunoaște posibila amploare a costurilor legate de dimensiunile externe ale politicilor comune, comunicarea Parlamentului European conchide că un astfel de studiu „riscă să fie foarte complex, iar rezultatele obținute prea nesigure, din cauza dependenței deciziilor de instituțiile internaționale [...] și de deficiențele actuale ale guvernanței multilaterale”. (p. 15, op.cit.) În ceea ce privește provocările interne, comunicarea propune abordarea problemelor din perspectiva Strategiei Europa 2020, identificând 12 domenii în care politicile de la nivel comunitar ar putea aduce benficii (pp. 15-17, op. cit.).

6

riscă să fie foarte complex, iar rezultatele obținute prea nesigure, din cauza dependenței deciziilor de instituțiile internaționale [...] și de deficiențele actuale ale guvernanței multilaterale

(7)  Carta drepturilor fundamentale include drepturile fundamentale ale cetățenilor Uniunii Europene și drepturile economice și sociale, astfel cum sunt formulate în Carta socială a Consiliului Europei și în Carta comunitară a drepturilor fundamentale ale lucrătorilor.

7

(8)  UBS Investment Research, Euro Break-up - the consequences (Consecințele sfârșitului monedei euro), www.ubs.com/economics, septembrie 2011.

8

Euro Break-up - the consequences

(9)  Celebra frază a lui Henry Kissinger, pe care acesta ar fi pronunțat-o în 1970: „Pe cine sun dacă vreau să vorbesc cu Europa?” este, din păcate, încă de actualitate.

9

(10)  Vause N., Von Peter G. (2011), “Euro Area Sovereign Crisis Drives Global Markets” (Criza datoriei publice din zona euro determină evoluția piețelor mondiale), BIS Quartely Review, decembrie 2011, http://www.bis.org/publ/qtrpdf/r_qt1112a.pdf# page=4.

10

Euro Area Sovereign Crisis Drives Global Markets

BIS Quartely Review

http://www.bis.org/publ/qtrpdf/r_qt1112a.pdf# page=4

(11)  Heuninckx B. (2008), „A Primer to Collaborative Defence Procurement in Europe: Troubles, Achievements and Prospects” (O introducere la achizițiile publice colaborative în domeniul apărării: probleme, realizări și perspective), în Public Procurement Law Review, vol. 17, nr. 3.

11

Primer to Collaborative Defence Procurement in Europe: Troubles, Achievements and Prospects

Public Procurement Law Review

(12)  De altfel, această cifră este în scădere față de anul 2009. „Defence Data: EDA participating Member States in 2010” (Date în domeniul apărării: situația statelor membre care fac parte din AEA în 2010), 18 ianuarie 2012.

12

Defence Data: EDA participating Member States in 2010

(13)  A se vedea, de exemplu, Dufour N. et al. (2005), Intra-Community Transfers of Defence Products (Transferuri intracomunitare de produse din domeniul apărării), Unisys.

13

Intra-Community Transfers of Defence Products

(14)  Fouarge, D., The Cost of non-Social Policy: „Towards an Economic Framework of Quality Social Policies - and the Cost of not Having Them” (Costul unei politici nesociale: către un cadru economic al unor politici sociale de calitate și ce costuri implică lipsa acestora), în Report for the Employment and Social Affairs DG, 2003, Bruxelles.

14

The Cost of non-Social Policy: „Towards an Economic Framework of Quality Social Policies - and the Cost of not Having Them”

Report for the Employment and Social Affairs

(15)  A se vedea, pe tema legăturii dintre inegalități și bunăstare, și lucrarea avându-i ca autori pe Wilkinson și Pickett (2009), „The Spirit Level. Why Equal Societies Almost Always Do Better” (Nivelul spiritului: de ce societățile egale au aproape mereu rezultate mai bune), Allen Lane, LondRA.

15

The Spirit Level. Why Equal Societies Almost Always Do Better

(16)  Se poate cita exemplul CECA, a cărei destrămare a accelerat eșecul siderurgiei europene sau întârzierea considerabilă a proiectului Galileo, care s-a împotmolit în dificultăți de guvernare și de finanțare ca urmare a lipsei de coordonare la nivel european.

16

(17)  De exemplu, în ceea ce privește regulile și programele de finanțare ale politicilor energetice naționale.

17

(18)  În timp ce Strategia de la Lisabona prevedea cheltuieli pentru cercetare și dezvoltare la un nivel reprezentând cel puțin 3 % din PIB, se pare că, în prezent, nivelul acestora în UE este de 1,84 %, față de 3 % în SUA și 8 % în China.

18

(19)  Declarație comună a asociației Notre Europe („Europa noastră”) și a Comitetului Economic și Social European privind obiectivul unei comunități europene a energiei – 21 februarie 2012.

19

Notre Europe

(20)  Unul dintre cele mai recente exemple îl constituie o serie de acorduri încheiate între Germania și China la 27 iulie 2011 privind cercetarea și investițiile în tehnologiile „verzi”, în special vehiculele electrice și sistemele de captare și stocare a dioxidului de carbon (Peel Q., Anderlini J., „China and Germany launch green initiative” (China și Germania lansează lansează o inițiativă ecologică), The Financial Times, 28 iulie 2011).

20

China and Germany launch green initiative

The Financial Times

(21)  Comunicarea Comisiei Europene „Crearea spațiului de cercetare european (ERA) al cunoașterii pentru creștere economică”, COM(2005) 118 final din 6 aprilie 2005.

21

(22)  Syndex, Une politique industrielle bas-carbone comme voie de sortie de crise (O politică industrială cu emisii reduse de dioxid de carbon un mod de a ieși din criză), raport realizat pentru CESE, martie 2012, Bruxelles.

22

Une politique industrielle bas-carbone comme voie de sortie de crise

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN

A 483-a sesiune plenară din 18 și 19 septembrie 2012

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/42

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European – Soluționarea obstacolelor legate de impozitarea succesiunilor transfrontaliere

COM(2011) 864 final

2012/C 351/09

Raportor: dl Vincent FARRUGIA

La 15 decembrie 2011, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European – Soluționarea obstacolelor legate de impozitarea succesiunilor transfrontaliere

COM(2011) 864 final.

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 4 septembrie 2012.

În cea de-a 483-a sesiune plenară, care a avut loc la 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 18 septembrie 2012), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 135 voturi pentru, 1 vot împotrivă și 11 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Cetățenii UE care moștenesc bunuri în alte state membre sunt siliți adesea să plătească impozite în două sau mai multe state membre (impunere dublă sau multiplă) și sunt supuși unui tratamentul fiscal discriminatoriu. Aceste situații creează de multe ori sarcini nejustificate pentru cetățeni și stânjenesc îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Încercând să rezolve aceste probleme, Comisia a prezentat în 2011 o comunicare, însoțită de o recomandare. |
| --- | --- |

1.1

Cetățenii UE care moștenesc bunuri în alte state membre sunt siliți adesea să plătească impozite în două sau mai multe state membre (impunere dublă sau multiplă) și sunt supuși unui tratamentul fiscal discriminatoriu. Aceste situații creează de multe ori sarcini nejustificate pentru cetățeni și stânjenesc îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020. Încercând să rezolve aceste probleme, Comisia a prezentat în 2011 o comunicare, însoțită de o recomandare.

| 1.2 | CESE se declară în favoarea eliminării dublei/multiplei impuneri, care este discriminatorie, și salută abordarea Comisiei, care respectă suveranitatea fiscală a fiecărui stat membru, îndemnând în același timp la crearea unei interfețe mai bune între regimurile fiscale naționale. |
| --- | --- |

1.2

CESE se declară în favoarea eliminării dublei/multiplei impuneri, care este discriminatorie, și salută abordarea Comisiei, care respectă suveranitatea fiscală a fiecărui stat membru, îndemnând în același timp la crearea unei interfețe mai bune între regimurile fiscale naționale.

| 1.3 | CESE consideră totuși că Comisia se poate dovedi mai eficientă sub aspectul realizării obiectivelor finale ale acestui demers, dacă:






  — | va propune și aplica mecanisme concrete care, într-o perioadă de timp rezonabilă, vor asigura o interfață eficientă între regimurile fiscale naționale în materie de impozitare a succesiunilor, încurajând totodată statele membre să instituie și să utilizeze mecanisme de scutire de dubla/multipla impunere, într-un mod mai eficient și mai flexibil; |
| --- | --- | --- |

1.3

CESE consideră totuși că Comisia se poate dovedi mai eficientă sub aspectul realizării obiectivelor finale ale acestui demers, dacă:

—

va propune și aplica mecanisme concrete care, într-o perioadă de timp rezonabilă, vor asigura o interfață eficientă între regimurile fiscale naționale în materie de impozitare a succesiunilor, încurajând totodată statele membre să instituie și să utilizeze mecanisme de scutire de dubla/multipla impunere, într-un mod mai eficient și mai flexibil;

| — | va folosi mecanismele legislative astfel încât să elimine efectiv dubla/multipla impozitare a succesiunilor pentru cetățenii UE; |
| --- | --- |

—

va folosi mecanismele legislative astfel încât să elimine efectiv dubla/multipla impozitare a succesiunilor pentru cetățenii UE;

| — | va merge dincolo de aspectele impozitării transfrontaliere și va analiza eventualele efecte de distorsiune pe care le provoacă diferențele dintre regimurile fiscale naționale în materie de calculare a bazei de impozitare a succesiunilor, prin stabilirea unor principii comune aplicabile pe întreg teritoriul UE, bazate pe o evaluare corectă a activelor nete și care asigură întotdeauna continuitatea activităților unității economice respective; |
| --- | --- |

—

va merge dincolo de aspectele impozitării transfrontaliere și va analiza eventualele efecte de distorsiune pe care le provoacă diferențele dintre regimurile fiscale naționale în materie de calculare a bazei de impozitare a succesiunilor, prin stabilirea unor principii comune aplicabile pe întreg teritoriul UE, bazate pe o evaluare corectă a activelor nete și care asigură întotdeauna continuitatea activităților unității economice respective;

| — | va promova activ regimurile de impozitare mai eficace, mai eficiente și mai favorabile cetățenilor, care să implice o presiune fiscală cât mai scăzută asupra contribuabililor; |
| --- | --- |

—

va promova activ regimurile de impozitare mai eficace, mai eficiente și mai favorabile cetățenilor, care să implice o presiune fiscală cât mai scăzută asupra contribuabililor;

| — | va analiza problemele pe care le creează pentru cetățenii UE impozitarea succesiunilor transfrontaliere; |
| --- | --- |

—

va analiza problemele pe care le creează pentru cetățenii UE impozitarea succesiunilor transfrontaliere;

| — | va studia posibilitatea de simplificare a impozitării succesiunii în situațiile transfrontaliere printr-un sistem în cadrul căruia impozitul să fie aplicat numai o dată, într-un punct unic de impozitare determinat de locul în care se află bunurile. |
| --- | --- |

—

va studia posibilitatea de simplificare a impozitării succesiunii în situațiile transfrontaliere printr-un sistem în cadrul căruia impozitul să fie aplicat numai o dată, într-un punct unic de impozitare determinat de locul în care se află bunurile.

| 1.4 | Observatorul fiscalității transfrontaliere, a cărui înființare sub egida Comisiei a fost propusă în avizele CESE privind impunerea multiplă și discriminatorie (1), ar putea servi drept instrument de aplicare a recomandărilor de mai sus. |
| --- | --- |

1.4

Observatorul fiscalității transfrontaliere, a cărui înființare sub egida Comisiei a fost propusă în avizele CESE privind impunerea multiplă și discriminatorie (1), ar putea servi drept instrument de aplicare a recomandărilor de mai sus.

2.   Conținutul și contextul propunerii

| 2.1 | Cetățenii UE care moștenesc bunuri în străinătate sunt siliți adesea să plătească un impozit pe succesiune în mai multe state membre (impunere multiplă). În plus, unele state membre aplică impozite mai mari pentru moștenirile de peste granițe decât în cazul celor din spațiul național (discriminare fiscală). În asemenea situații, cetățenii care primesc o moștenire se pot vedea confruntați cu sarcini nejustificate. În special întreprinderile mici și mijlocii pot avea probleme legate de transfer în cazul decesului proprietarului lor. |
| --- | --- |

2.1

Cetățenii UE care moștenesc bunuri în străinătate sunt siliți adesea să plătească un impozit pe succesiune în mai multe state membre (impunere multiplă). În plus, unele state membre aplică impozite mai mari pentru moștenirile de peste granițe decât în cazul celor din spațiul național (discriminare fiscală). În asemenea situații, cetățenii care primesc o moștenire se pot vedea confruntați cu sarcini nejustificate. În special întreprinderile mici și mijlocii pot avea probleme legate de transfer în cazul decesului proprietarului lor.

| 2.2 | Există soluții juridice de protecție a cetățenilor față de discriminarea fiscală. Cu toate acestea, de multe ori ele nu se dovedesc eficiente din cauza costurilor prohibitive. Dimpotrivă, nu există vreo cale juridică de a proteja cetățenii împotriva multiplei impuneri, din cauza faptului că nu doar un stat membru are dreptul de a percepe impozite (2). |
| --- | --- |

2.2

Există soluții juridice de protecție a cetățenilor față de discriminarea fiscală. Cu toate acestea, de multe ori ele nu se dovedesc eficiente din cauza costurilor prohibitive. Dimpotrivă, nu există vreo cale juridică de a proteja cetățenii împotriva multiplei impuneri, din cauza faptului că nu doar un stat membru are dreptul de a percepe impozite (2).

| 2.3 | Această situație persistă în condițiile în care numărul cetățenilor UE care se mută dintr-un stat membru al UE în altul a crescut în perioada 2005-2010 cu 3 milioane, ajungând la 12,3 milioane, în vreme ce numărul proprietăților imobiliare transfrontaliere a sporit cu 50 % între 2002 și 2010 (3). Există și o puternică tendință de creștere a investițiilor transfrontaliere în portofolii. Dacă cetățenii pot fi afectați grav de impozitarea multiplă sau discriminatorie a succesiunilor, veniturile statelor membre UE din impozitele pe succesiuni reprezintă mai puțin de 0,5 % din venitul total din impozite, în vreme ce cazurile transfrontaliere luate separat contribuie cu mult mai puțin. |
| --- | --- |

2.3

Această situație persistă în condițiile în care numărul cetățenilor UE care se mută dintr-un stat membru al UE în altul a crescut în perioada 2005-2010 cu 3 milioane, ajungând la 12,3 milioane, în vreme ce numărul proprietăților imobiliare transfrontaliere a sporit cu 50 % între 2002 și 2010 (3). Există și o puternică tendință de creștere a investițiilor transfrontaliere în portofolii. Dacă cetățenii pot fi afectați grav de impozitarea multiplă sau discriminatorie a succesiunilor, veniturile statelor membre UE din impozitele pe succesiuni reprezintă mai puțin de 0,5 % din venitul total din impozite, în vreme ce cazurile transfrontaliere luate separat contribuie cu mult mai puțin.

| 2.4 | Această situație constituie un obstacol serios în calea liberei circulații a persoanelor și a capitalului pe piața unică, stânjenind așadar îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și contravenind direct drepturilor pe care le presupune cetățenia UE. |
| --- | --- |

2.4

Această situație constituie un obstacol serios în calea liberei circulații a persoanelor și a capitalului pe piața unică, stânjenind așadar îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020 și contravenind direct drepturilor pe care le presupune cetățenia UE.

| 2.5 | Încercând să rezolve aceste probleme, în comunicarea Comisiei și în recomandarea care o însoțește se propune ca:






  — | problemele legate de impozitarea succesiunilor transfrontaliere să poată fi rezolvate fără o armonizare a normelor din statele membre privind impozitarea succesiunilor; |
| --- | --- | --- |

2.5

Încercând să rezolve aceste probleme, în comunicarea Comisiei și în recomandarea care o însoțește se propune ca:

—

problemele legate de impozitarea succesiunilor transfrontaliere să poată fi rezolvate fără o armonizare a normelor din statele membre privind impozitarea succesiunilor;

| — | impunerea multiplă să fie abordată printr-o interacțiune mai eficientă a cadrelor fiscale naționale, prin aplicarea, de către statele membre care au dreptul de a percepe impozite, a unui sistem de scutire în cazul impozitelor plătite în alte țări; |
| --- | --- |

—

impunerea multiplă să fie abordată printr-o interacțiune mai eficientă a cadrelor fiscale naționale, prin aplicarea, de către statele membre care au dreptul de a percepe impozite, a unui sistem de scutire în cazul impozitelor plătite în alte țări;

| — | în cazul bunurilor imobile, statul membru unde este situat bunul respectiv să aibă prioritate la impunere, iar celelalte state membre interesate să acorde scutiri de impozite; |
| --- | --- |

—

în cazul bunurilor imobile, statul membru unde este situat bunul respectiv să aibă prioritate la impunere, iar celelalte state membre interesate să acorde scutiri de impozite;

| — | în cazul bunurilor mobile legate de o reședință permanentă într-un stat membru, acesta să aibă prioritate la impunere, iar celelalte state membre să acorde scutiri de impozite în funcție de constrângerile fiscale impuse de primul stat membru; |
| --- | --- |

—

în cazul bunurilor mobile legate de o reședință permanentă într-un stat membru, acesta să aibă prioritate la impunere, iar celelalte state membre să acorde scutiri de impozite în funcție de constrângerile fiscale impuse de primul stat membru;

| — | țara persoanei decedate să aibă prioritate la impunere în raport cu țara moștenitorului, aceasta din urmă trebuind să acorde o reducere în funcție de impozitul plătit în prima țară; |
| --- | --- |

—

țara persoanei decedate să aibă prioritate la impunere în raport cu țara moștenitorului, aceasta din urmă trebuind să acorde o reducere în funcție de impozitul plătit în prima țară;

| — | să se poată decide, pe baza unor reguli de departajare, cu care țară a întreținut defunctul sau moștenitorul acestuia legături mai strânse, în cazul în care unul dintre aceștia a avut legături cu mai mult de o țară, luând în considerare domiciliul, reședința obișnuită și naționalitatea; |
| --- | --- |

—

să se poată decide, pe baza unor reguli de departajare, cu care țară a întreținut defunctul sau moștenitorul acestuia legături mai strânse, în cazul în care unul dintre aceștia a avut legături cu mai mult de o țară, luând în considerare domiciliul, reședința obișnuită și naționalitatea;

| — | cazurile de discriminare fiscală să fie tratate într-un document de lucru al serviciilor Comisiei (4), menit să informeze cetățenii și statele membre, prin exemple din jurisprudență, asupra caracteristicilor pe care ar trebui să le prezinte o impozitare nediscriminatorie a succesiunilor, permițându-le astfel să recurgă la soluțiile juridice disponibile. |
| --- | --- |

—

cazurile de discriminare fiscală să fie tratate într-un document de lucru al serviciilor Comisiei (4), menit să informeze cetățenii și statele membre, prin exemple din jurisprudență, asupra caracteristicilor pe care ar trebui să le prezinte o impozitare nediscriminatorie a succesiunilor, permițându-le astfel să recurgă la soluțiile juridice disponibile.

3.   Observații generale

| 3.1 | CESE susține abordarea chestiunilor impunerii multiple și discriminatorii, astfel încât să se respecte drepturile cetățenilor și să se promoveze piața unică. CESE a subliniat acest lucru într-o serie de avize și recomandă în special eliminarea impozitării multiple și discriminatorii a cetățenilor, precum și o mai mare simplificare administrative în situații transfrontaliere (5). |
| --- | --- |

3.1

CESE susține abordarea chestiunilor impunerii multiple și discriminatorii, astfel încât să se respecte drepturile cetățenilor și să se promoveze piața unică. CESE a subliniat acest lucru într-o serie de avize și recomandă în special eliminarea impozitării multiple și discriminatorii a cetățenilor, precum și o mai mare simplificare administrative în situații transfrontaliere (5).

| 3.2 | Prin urmare, CESE salută Comunicarea Comisiei privind soluționarea obstacolelor legate de impozitarea succesiunilor transfrontaliere, deoarece aceasta:






  — | recunoaște problemele care afectează în special cetățenii și întreprinderile mici, dar care au un impact foarte limitat sub aspectul veniturilor din impozite la nivel național; |
| --- | --- | --- |

3.2

Prin urmare, CESE salută Comunicarea Comisiei privind soluționarea obstacolelor legate de impozitarea succesiunilor transfrontaliere, deoarece aceasta:

—

recunoaște problemele care afectează în special cetățenii și întreprinderile mici, dar care au un impact foarte limitat sub aspectul veniturilor din impozite la nivel național;

| — | propune modalități de scutire de impozite de către statele membre în situații de impunere multiplă; |
| --- | --- |

—

propune modalități de scutire de impozite de către statele membre în situații de impunere multiplă;

| — | oferă informații care s-ar putea dovedi utile pentru eliminarea discriminării fiscale. |
| --- | --- |

—

oferă informații care s-ar putea dovedi utile pentru eliminarea discriminării fiscale.

| 3.3 | De asemenea, CESE salută abordarea comunicării în privința suveranității fiscale a statelor membre, cărora le recomandă să creeze o interfață mai bună a regimurilor fiscale naționale, eliminând în același timp impozitarea discriminatorie din dispozițiile lor privind impozitarea. |
| --- | --- |

3.3

De asemenea, CESE salută abordarea comunicării în privința suveranității fiscale a statelor membre, cărora le recomandă să creeze o interfață mai bună a regimurilor fiscale naționale, eliminând în același timp impozitarea discriminatorie din dispozițiile lor privind impozitarea.

4.   Observații specifice

| 4.1 | CESE consideră totuși că Comisia se poate dovedi mai eficientă sub aspectul realizării obiectivelor finale ale acestui demers, dacă:






  — | va propune și aplica mecanisme concrete care, într-o perioadă de timp rezonabilă, vor asigura o interfață eficientă între regimurile fiscale naționale: abordarea care constă doar în formularea de recomandări care urmează a fi aplicate de statele membre poate fi considerată insuficientă în practică; |
| --- | --- | --- |

4.1

CESE consideră totuși că Comisia se poate dovedi mai eficientă sub aspectul realizării obiectivelor finale ale acestui demers, dacă:

—

va propune și aplica mecanisme concrete care, într-o perioadă de timp rezonabilă, vor asigura o interfață eficientă între regimurile fiscale naționale: abordarea care constă doar în formularea de recomandări care urmează a fi aplicate de statele membre poate fi considerată insuficientă în practică;

| — | Comitatul consideră că ar fi de dorit, astfel cum propune Comisia, ca statele membre să fie încurajate să aplice rapid mecanisme de scutire de la impozitarea multiplă, într-un mod mai eficient și mai flexibil, Comisia urmând să analizeze evoluțiile în următorii trei ani și să adopte, dacă va fi necesar, o poziție mai fermă, prin intermediul unei directive; |
| --- | --- |

—

Comitatul consideră că ar fi de dorit, astfel cum propune Comisia, ca statele membre să fie încurajate să aplice rapid mecanisme de scutire de la impozitarea multiplă, într-un mod mai eficient și mai flexibil, Comisia urmând să analizeze evoluțiile în următorii trei ani și să adopte, dacă va fi necesar, o poziție mai fermă, prin intermediul unei directive;

| — | pe termen lung și într-o perspectivă mai largă, care merge dincolo de aspectele impozitării transfrontaliere, își va extinde sfera de intervenție în domeniul impozitării succesiunilor la eventualele efecte de distorsiune pe care le provoacă diferențele dintre regimurile fiscale naționale în materie de calculare a bazei de impozitare a succesiunilor, într-un mod care să respecte suveranitatea fiscală națională – în special în ce privește stabilirea cotelor de impozitare – dar cu conformarea la unele principii comune referitoare la felul în care baza de impozitare a succesiunii va fi abordată în toate statele membre, bazate, în mod ideal, pe criteriul evaluării corecte a activelor nete și care ar asigura întotdeauna continuitatea activităților unității economice respective; |
| --- | --- |

—

pe termen lung și într-o perspectivă mai largă, care merge dincolo de aspectele impozitării transfrontaliere, își va extinde sfera de intervenție în domeniul impozitării succesiunilor la eventualele efecte de distorsiune pe care le provoacă diferențele dintre regimurile fiscale naționale în materie de calculare a bazei de impozitare a succesiunilor, într-un mod care să respecte suveranitatea fiscală națională – în special în ce privește stabilirea cotelor de impozitare – dar cu conformarea la unele principii comune referitoare la felul în care baza de impozitare a succesiunii va fi abordată în toate statele membre, bazate, în mod ideal, pe criteriul evaluării corecte a activelor nete și care ar asigura întotdeauna continuitatea activităților unității economice respective;

| — | va analiza amploarea și implicațiile cazurilor de neimpozitare multiplă prin utilizarea unor instrumente financiare sofisticate; în această privință, CESE așteaptă consultări și inițiative suplimentare din partea Comisiei; |
| --- | --- |

—

va analiza amploarea și implicațiile cazurilor de neimpozitare multiplă prin utilizarea unor instrumente financiare sofisticate; în această privință, CESE așteaptă consultări și inițiative suplimentare din partea Comisiei;

| — | va promova activ regimuri de impozitare mai eficace, mai eficiente și mai favorabile cetățenilor, care reacționeze în mod oportun și rațional, mai ales în contextul procedurilor, adesea lungi și complicate, în materie de impozitare a succesiunilor, care să implice o presiune fiscală cât mai scăzută asupra contribuabililor; |
| --- | --- |

—

va promova activ regimuri de impozitare mai eficace, mai eficiente și mai favorabile cetățenilor, care reacționeze în mod oportun și rațional, mai ales în contextul procedurilor, adesea lungi și complicate, în materie de impozitare a succesiunilor, care să implice o presiune fiscală cât mai scăzută asupra contribuabililor;

| — | va analiza în ce măsură sunt afectați cetățenii UE problemele impozitării succesiunilor transfrontaliere la nivel mondial, implicațiile acestor aspecte și eventuale soluții; |
| --- | --- |

—

va analiza în ce măsură sunt afectați cetățenii UE problemele impozitării succesiunilor transfrontaliere la nivel mondial, implicațiile acestor aspecte și eventuale soluții;

| — | va studia posibilitatea introducerea unei metode simplificate de impozitare a succesiunii prin care impozitul să fie aplicat numai o dată, într-un punct unic de impozitare determinat în funcție de locul în care se află bunurile. |
| --- | --- |

—

va studia posibilitatea introducerea unei metode simplificate de impozitare a succesiunii prin care impozitul să fie aplicat numai o dată, într-un punct unic de impozitare determinat în funcție de locul în care se află bunurile.

| 4.2 | De asemenea, Comisia ar putea preconiza includerea acestor atribuții în mandatul Observatorului UE al fiscalității, a cărui înființare sub egida Comisiei a fost propusă în avizele CESE privind impunerea multiplă și discriminatorie (6). Observatorul ar contribui la eliminarea mai expeditivă și în mod regulat, prin cercetări și anchete, a obstacolelor legate de impozitarea succesiunilor, și ar constitui un forum de consultare, colaborare și concertare a diverselor regimuri fiscale naționale. |
| --- | --- |

4.2

De asemenea, Comisia ar putea preconiza includerea acestor atribuții în mandatul Observatorului UE al fiscalității, a cărui înființare sub egida Comisiei a fost propusă în avizele CESE privind impunerea multiplă și discriminatorie (6). Observatorul ar contribui la eliminarea mai expeditivă și în mod regulat, prin cercetări și anchete, a obstacolelor legate de impozitarea succesiunilor, și ar constitui un forum de consultare, colaborare și concertare a diverselor regimuri fiscale naționale.

Bruxelles, 18 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Printre care Avizul CESE privind o bază fiscală consolidată comună a societăților – JO C 24, 28.1.12, p. 63, Avizul CESE privind îndepărtarea obstacolelor fiscale transnaționale din calea cetățenilor UE – JO C 318, 29.10.11, p. 95, și Avizul CESE privind dubla impunere pe piața unică – JO C 181, 21.06.2012, p. 40 (ECO/304).

1

(2)  A se vedea cauza Block (C-67/08).

2

(3)  Copenhagen Economics Study on Inheritance Taxes in EU Member States and Possible Mechanisms to Resolve problems of Double Inheritance Taxation in the EU (Studiul realizat de Copenhagen Economics privind impozitarea succesiunilor în statele membre UE și posibilele mecanisme de rezolvare a problemei dublei impuneri a succesiunilor în UE), august 2010.

3

Copenhagen Economics Study on Inheritance Taxes in EU Member States and Possible Mechanisms to Resolve problems of Double Inheritance Taxation in the EU

Copenhagen Economics

(4)  SEC(2011) 1488.

4

(5)  A se vedea nota de subsol nr. 1.

5

(6)  A se vedea nota de subsol nr. 1.

6

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/45 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/45

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un plan de acțiune pentru îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor

COM(2011) 870 final

2012/C 351/10

Raportor: dna Anna Maria DARMANIN

Coraportor: dl Ronny LANNOO

La 7 decembrie 2011, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor - Un plan de acțiune pentru îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor

COM(2011) 870 final.

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 30 august 2012.

În cea de-a 483-a sesiune plenară, care a avut loc la 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 19 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 174 voturi pentru și 3 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

1.1   CESE salută planul de acțiune al UE pentru îmbunătățirea accesului la finanțare al IMM-urilor într-un moment când multe țări europene sunt confruntate cu o perspectivă economică incertă. CESE este de părere că Europa își poate reveni din punct de vedere economic numai dacă politica în materie de IMM-uri va ocupa un loc prioritar pe agenda factorilor de decizie europeni. Prin urmare, sprijină ferm eforturile instituțiilor europene în direcția creșterii rezistenței sistemului financiar, astfel încât acesta să devină un instrument pe care economia reală să se poată baza.

1.2   CESE observă că acțiunile întreprinse în acest scop nu pot avea succes decât dacă statele membre se implică în mod clar. Astfel, CESE le invită să pună în aplicare planul de acțiune și să deblocheze toate mecanismele de sprijinire a finanțelor IMM-urilor, concentrându-se asupra priorităților Europa 2020. De exemplu, statele membre ar trebui să creeze fonduri de garantare și să utilizeze mai bine fondurile structurale pentru instrumentele financiare.

1.3   CESE recunoaște că finanțarea prin împrumut este și va rămâne unul dintre instrumentele cele mai utilizate în dezvoltarea IMM-urilor. În acest sens, Comitetul sprijină deplin măsurile financiare și de reglementare menite să consolideze finanțarea prin îndatorare, precum și instrumentele de garantare a dezvoltării IMM-urilor.

1.4   Comitetul insistă asupra faptului că propunerile din Acordul Basel III trebuie aplicate în mod adecvat în Europa prin intermediul viitoarei Directive privind cerințele de capital CRD IV, pentru a evita efectele contrare asupra finanțării economiei reale.

1.5   CESE salută propunerile Comisiei pentru stimularea disponibilității capitalului de risc în Europa. Este esențial ca piața europeană a capitalului de risc să primească un nou impuls decisiv pentru a depăși deficiențele pieței și obstacolele generate de reglementare, făcând astfel ca acest segment să devină mai atractiv pentru investitorii privați.

1.6   IMM-urile europene au un caracter variat și eterogen. Inițiativele menite să îmbunătățească accesul la finanțare trebuie să constea într-un portofoliu complet de măsuri diverse și inovatoare, astfel încât să aibă efecte reale asupra acestui grup eterogen de actori, având în vedere trăsăturile lor specifice. Întreprinderile sociale și profesiunile liberale, de exemplu, îmbracă forme juridice diferite și au modele de funcționare diferite de întreprinderile „tradiționale”, ceea ce complică și mai mult accesul lor la finanțare, de vreme ce aceste forme sau modele nu sunt totdeauna recunoscute sau înțelese de către actorii financiari.

1.7   De asemenea, trebuie încurajat capitalul hibrid, care reprezintă o alternativă la creditele bancare. Trebuie sprijinită apariția unor noi actori financiari, la fel ca și apariția unor noi intermediari care să pună la dispoziție atât soluții financiare inovatoare, cât și consiliere de afaceri. Finanțarea colectivă solidară (crowd funding) este un bun exemplu, iar activitatea bancară participativă ar putea fi o altă opțiune de avut în vedere.

1.8   CESE subliniază că este necesar ca grupul BEI, în strânsă cooperare cu Comisia Europeană, să joace un rol important în investițiile în IMM-uri, cu ajutorul unei game complete de instrumente generale și individualizate. În ce privește împrumuturile BEI pentru IMM-uri, intermediarii BEI sunt îndemnați să facă eforturi de comunicare mai mari, pentru a promova acest mecanism financiar în rândul comunității de IMM-uri, în colaborare cu organizațiile IMM-urilor.

1.9   CESE ia notă de propunerea de a simplifica și a face mai transparentă viitoarea generație de instrumente financiare (Instrumentul financiar al UE pentru finanțarea prin împrumut și Instrumentul financiar de capitaluri proprii al UE) în cadrul viitorului Program-cadru financiar multianual (MFF). CESE sprijină propunerile datorită efectului accentuat de pârghie al acestor două instrumente.

1.10   CESE salută hotărârea Comisiei de a sprijini dialogul între diversele părți interesate, cu scopul de a monitoriza evoluțiile pieței și a face recomandări privind îmbunătățirea accesului IMM-urilor la finanțare. CESE speră să fie invitat în mod regulat la „Forumul de finanțare a IMM-urilor”, pentru a dezbate și a prezenta propuneri concrete de soluționare a problemelor financiare ale IMM-urilor.

1.11   Comitetul este de părere că ar trebui stimulată formarea adresată strict întreprinzătorilor, cum sunt programele de pregătire pentru investiții.

1.12   CESE subliniază că ar trebui facilitat accesul IMM-urilor la programele europene de sprijinire a finanțării IMM-urilor care sunt aplicate prin intermediari europeni, naționali sau regionali. Succesul acestor programe este asigurat de proceduri transparente, ușor de înțeles și consecvente, la toate nivelurile.

2.   Propunerea Comisiei

2.1   Planul de acțiune evidențiază principalele obstacole aflate în calea stimulării finanțării IMM-urilor, cum ar fi:

| — | accesul la împrumuturi; |
| --- | --- |

—

accesul la împrumuturi;

| — | accesul la capital de risc; |
| --- | --- |

—

accesul la capital de risc;

| — | accesul la piețele de capital. |
| --- | --- |

—

accesul la piețele de capital.

2.2   De asemenea, documentul descrie măsurile luate între 2007 și 2012 pentru a asigura că finanțarea ajunge la IMM-uri, acestea constând în:

| — | Programul-cadru pentru competitivitate și inovare (CIP); |
| --- | --- |

—

Programul-cadru pentru competitivitate și inovare (CIP);

| — | acordarea de împrumuturi pentru IMM-uri de către BEI; |
| --- | --- |

—

acordarea de împrumuturi pentru IMM-uri de către BEI;

| — | fondurile politicii de coeziune. |
| --- | --- |

—

fondurile politicii de coeziune.

| — | instrumentul de partajare a riscurilor din cadrul Programului-cadru 7 (PC7). |
| --- | --- |

—

instrumentul de partajare a riscurilor din cadrul Programului-cadru 7 (PC7).

2.3   Comisia identifică diverse măsuri care pot facilita finanțarea IMM-urilor. Acestea cuprind:

| — | măsuri de reglementare; |
| --- | --- |

—

măsuri de reglementare;

| — | măsuri financiare de îmbunătățire a disponibilității creditelor și a capitalului de risc pe tot teritoriul UE; |
| --- | --- |

—

măsuri financiare de îmbunătățire a disponibilității creditelor și a capitalului de risc pe tot teritoriul UE;

| — | măsuri de îmbunătățire a mediului pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

—

măsuri de îmbunătățire a mediului pentru IMM-uri.

3.   Observații și comentarii generale

3.1   Banca Centrală Europeană (BCE), în strânsă cooperare cu Comisia Europeană, publică în mod regulat rezultatele „Anchetei privind accesul la finanțare al întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) în zona euro” (1). Conform rezultatelor celei mai recente anchete, necesitățile de finanțare externă ale IMM-urilor din zona euro au sporit între octombrie 2011 și martie 2012. În același timp, rezultatele anchetei arată că accesul la credite acordate de bănci a continuat să se deterioreze, însă s-au înregistrat diferențe între statele membre (2). În general, întreprinderile au raportat o înrăutățire a disponibilității împrumuturilor bancare. În plus, rezultatele anchetei semnalează rate întrucâtva mai ridicate de respingere a cererilor de împrumut. În același timp, procentul respondenților care afirmă că accesul la finanțare este problema lor principală a rămas, în mare, neschimbat. Ca urmare a acestei situații, CESE invită Comisia să asigure faptul că sunt utilizate pe deplin căile alternative de a avea acces la finanțare.

3.2   CESE subliniază că trebuie să se monitorizeze îndeaproape fiecare analiză pentru a se da un răspuns rapid prin propunerea unor măsuri politice specifice. Această monitorizare poate fi completată cu informațiile disponibile în cadrul Forumului de finanțare a IMM-urilor, în statele membre și de la organizațiile de IMM-uri. Acest exercițiu ar trebui desfășurat de Comisie cu implicarea CESE și a societății civile.

3.3   CESE sprijină studiul desfășurat de Comisie cu privire la evaluarea definiției IMM-urilor și solicită în mod special să se acorde o atenție deosebită microîntreprinderilor și întreprinderilor mici. Având în vedere diversitatea și dimensiunile IMM-urilor (3) (întreprinderi familiale, profesiuni liberale și întreprinderi sociale, ca să dăm doar câteva exemple), CESE reamintește Comisiei că adaptarea măsurilor de sprijin financiar trebuie să fie o prioritate. Prin urmare se solicită Comisiei ca, atunci când pregătește programele financiare de sprijinire a dezvoltării IMM-urilor, să aibă în vedere caracteristicile diferite ale acestora, dând o atenție specială microîntreprinderilor. Comisia trebuie să evite orice discriminare, deoarece nu se poate aplica o soluție unică nevoilor IMM-urilor.

4.   Observații și comentarii specifice cu privire la măsurile de reglementare

4.1   Reglementarea capitalului de risc

| 4.1.1 | CESE sprijină introducerea unui regim armonizat al operațiunilor transfrontaliere în materie de fonduri cu capital de risc. Propunerea este lăudabilă, întrucât probabil va atenua deficiențele pieței prin crearea unui „pașaport european”, care va permite fondurilor de risc ale UE să-și comercializeze produsele și să strângă capital la nivel paneuropean. CESE solicită Comisiei să aibă în vedere comentariile pe care le-a făcut în precedentul lui aviz privind capitalul de risc (4). |
| --- | --- |

4.1.1

CESE sprijină introducerea unui regim armonizat al operațiunilor transfrontaliere în materie de fonduri cu capital de risc. Propunerea este lăudabilă, întrucât probabil va atenua deficiențele pieței prin crearea unui „pașaport european”, care va permite fondurilor de risc ale UE să-și comercializeze produsele și să strângă capital la nivel paneuropean. CESE solicită Comisiei să aibă în vedere comentariile pe care le-a făcut în precedentul lui aviz privind capitalul de risc (4).

| 4.1.2 | CESE sprijină în mod deosebit studiul pe care Comisia îl va face în 2012 privind relația dintre reglementarea prudențială și investițiile de capital de risc efectuate de bănci și societăți de asigurare. Studiul ar trebui să evalueze dacă aceste instrumente nu creează un oligopol al marilor bănci internaționale sau dacă, pe termen mediu sau lung, ele nu ar trebui modificate. |
| --- | --- |

4.1.2

CESE sprijină în mod deosebit studiul pe care Comisia îl va face în 2012 privind relația dintre reglementarea prudențială și investițiile de capital de risc efectuate de bănci și societăți de asigurare. Studiul ar trebui să evalueze dacă aceste instrumente nu creează un oligopol al marilor bănci internaționale sau dacă, pe termen mediu sau lung, ele nu ar trebui modificate.

| 4.1.3 | Cum majoritatea IMM-urilor sunt întreprinderi mici (cu mai puțin de 10 angajați), CESE îndeamnă Comisia să acorde o deosebită atenție fondurilor de microinvestiții cu capital de risc. Aceste fonduri investesc în întreprinderi ale căror proiecte nu sunt suficient de atractive pentru a atrage atenția investitorilor tradiționali în capitaluri de risc, însă sunt prea mari sau prea riscante pentru a atrage capital din surse tradiționale. Aceste fonduri consolidează baza de capital a unei întreprinderi și duc la dezvoltarea abilităților de afaceri ale întreprinzătorilor prin utilizarea unor metode de coaching de-a lungul întregii perioade de investiții (5). Statele membre sunt invitate să propună instrumente, ca de exemplu măsuri de impozitare specifice, care ar putea stimula dezvoltarea acestor fonduri, pentru a putea umple golul financiar. |
| --- | --- |

4.1.3

Cum majoritatea IMM-urilor sunt întreprinderi mici (cu mai puțin de 10 angajați), CESE îndeamnă Comisia să acorde o deosebită atenție fondurilor de microinvestiții cu capital de risc. Aceste fonduri investesc în întreprinderi ale căror proiecte nu sunt suficient de atractive pentru a atrage atenția investitorilor tradiționali în capitaluri de risc, însă sunt prea mari sau prea riscante pentru a atrage capital din surse tradiționale. Aceste fonduri consolidează baza de capital a unei întreprinderi și duc la dezvoltarea abilităților de afaceri ale întreprinzătorilor prin utilizarea unor metode de coaching de-a lungul întregii perioade de investiții (5). Statele membre sunt invitate să propună instrumente, ca de exemplu măsuri de impozitare specifice, care ar putea stimula dezvoltarea acestor fonduri, pentru a putea umple golul financiar.

4.2   Reformele fiscale

| 4.2.1 | Comitetul salută propunerile Comisiei privind reforme fiscale pentru investițiile transfrontaliere în capitaluri de risc. El invită Comisia și statele membre să propună totodată măsuri clare pentru prevenirea fraudei și evaziunii fiscale. |
| --- | --- |

4.2.1

Comitetul salută propunerile Comisiei privind reforme fiscale pentru investițiile transfrontaliere în capitaluri de risc. El invită Comisia și statele membre să propună totodată măsuri clare pentru prevenirea fraudei și evaziunii fiscale.

| 4.2.2 | Pe lângă îndepărtarea obstacolelor de tip fiscal din calea tranzacțiilor transfrontaliere, Comisia ar trebui să asigure totodată încurajarea de către statele membre a reformei fiscale în propriile lor țări pentru programele de finanțare a IMM-urilor. |
| --- | --- |

4.2.2

Pe lângă îndepărtarea obstacolelor de tip fiscal din calea tranzacțiilor transfrontaliere, Comisia ar trebui să asigure totodată încurajarea de către statele membre a reformei fiscale în propriile lor țări pentru programele de finanțare a IMM-urilor.

| 4.2.3 | Ar trebui analizate bunele practici existente în unele state membre și extrapolate la nivelul UE și diseminate în rândul IMM-urilor (6). În unele țări există deja pachete de stimulare fiscală. Un exemplu în acest sens l-ar putea constitui Belgia/Flandra, care a introdus acum câțiva ani un „împrumut din care toată lumea câștigă” (win-win loan): persoane particulare pot oferi împrumuturi IMM-urilor și pot obține în schimb o reducere a impozitului. Un alt bun exemplu îl constituie sistemul olandez cunoscut sub numele de „împrumut de la mătușa Agaath” (7). |
| --- | --- |

4.2.3

Ar trebui analizate bunele practici existente în unele state membre și extrapolate la nivelul UE și diseminate în rândul IMM-urilor (6). În unele țări există deja pachete de stimulare fiscală. Un exemplu în acest sens l-ar putea constitui Belgia/Flandra, care a introdus acum câțiva ani un „împrumut din care toată lumea câștigă” (win-win loan): persoane particulare pot oferi împrumuturi IMM-urilor și pot obține în schimb o reducere a impozitului. Un alt bun exemplu îl constituie sistemul olandez cunoscut sub numele de „împrumut de la mătușa Agaath” (7).

| 4.2.4 | Scutirile de impozit, precum legea franceză „ISF PME” (8) pot avea, de asemenea, avantaje reale pentru IMM-urile cu creștere puternică. CESE se pronunță în favoarea unor astfel de sisteme, atâta timp cât scutirile de impozit sunt rezonabile și nu ar afecta contribuțiile din alte sectoare, la fel de importante. |
| --- | --- |

4.2.4

Scutirile de impozit, precum legea franceză „ISF PME” (8) pot avea, de asemenea, avantaje reale pentru IMM-urile cu creștere puternică. CESE se pronunță în favoarea unor astfel de sisteme, atâta timp cât scutirile de impozit sunt rezonabile și nu ar afecta contribuțiile din alte sectoare, la fel de importante.

4.3   Normele în materie de ajutoare de stat

| 4.3.1 | CESE sprijină propunerea de modernizare a ajutoarelor de stat, menită să simplifice actualele norme în materie de ajutoare de stat pentru IMM-uri. CESE ia notă de faptul că Comisia va revizui Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare și o serie de orientări privind ajutorul de stat, inclusiv cele cu privire la capitalul de risc, pentru a îndeplini obiectivele Strategiei Europa 2020. CESE îndeamnă la îmbunătățirea, simplificarea și clarificarea acestor norme. Comitetul nostru invită Comisia să se asigure de faptul că ajutoarele de stat sunt îndreptate numai către disfuncționalitățile pieței. |
| --- | --- |

4.3.1

CESE sprijină propunerea de modernizare a ajutoarelor de stat, menită să simplifice actualele norme în materie de ajutoare de stat pentru IMM-uri. CESE ia notă de faptul că Comisia va revizui Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare și o serie de orientări privind ajutorul de stat, inclusiv cele cu privire la capitalul de risc, pentru a îndeplini obiectivele Strategiei Europa 2020. CESE îndeamnă la îmbunătățirea, simplificarea și clarificarea acestor norme. Comitetul nostru invită Comisia să se asigure de faptul că ajutoarele de stat sunt îndreptate numai către disfuncționalitățile pieței.

4.4   Piețe mai vizibile pentru IMM-uri și cotarea IMM-urilor

| 4.4.1 | CESE salută faptul că Directiva privind piețele de instrumente financiare (MiFID) propune crearea unor piețe de creștere omogene pentru IMM-uri, care să devină atractive pentru investitori datorită etichetei „piață de creștere pentru IMM-uri”. Cu toate acestea, CESE sugerează (9) stabilirea unor prevederi și măsuri specifice care să permită o aplicare eficientă și cu bune rezultate a acesteia. |
| --- | --- |

4.4.1

CESE salută faptul că Directiva privind piețele de instrumente financiare (MiFID) propune crearea unor piețe de creștere omogene pentru IMM-uri, care să devină atractive pentru investitori datorită etichetei „piață de creștere pentru IMM-uri”. Cu toate acestea, CESE sugerează (9) stabilirea unor prevederi și măsuri specifice care să permită o aplicare eficientă și cu bune rezultate a acesteia.

4.5   Sarcinile de raportare pentru IMM-urile cotate

| 4.5.1 | Comisia și statele membre sunt îndemnate să reducă regulile contabile și sarcinile de raportare pentru IMM-urile europene cotate la Bursă. Comitetul ia notă de faptul că Comisia a prezentat o propunere de directivă de simplificare și de modificare a directivelor contabile și, totodată, o propunere de revizuire a Directivei privind transparența. CESE reamintește Comisiei să preia cele două avize ale sale emise la începutul lui 2012 (10) și consideră că IMM-urile trebuie să facă disponibile resurse pentru investiții, astfel încât să obțină o creștere și mai mare. |
| --- | --- |

4.5.1

Comisia și statele membre sunt îndemnate să reducă regulile contabile și sarcinile de raportare pentru IMM-urile europene cotate la Bursă. Comitetul ia notă de faptul că Comisia a prezentat o propunere de directivă de simplificare și de modificare a directivelor contabile și, totodată, o propunere de revizuire a Directivei privind transparența. CESE reamintește Comisiei să preia cele două avize ale sale emise la începutul lui 2012 (10) și consideră că IMM-urile trebuie să facă disponibile resurse pentru investiții, astfel încât să obțină o creștere și mai mare.

4.6   Aplicarea Acordului Basel III și consecințele acestuia pentru finanțarea IMM-urilor

| 4.6.1 | UE trebuie să fie în continuare în fruntea implementării reformelor de reglementare financiară asupra cărora s-a căzut de acord la nivel internațional. Totuși, CESE observă că diversele cerințe de capital menite să pună în aplicare Acordul Basel III în UE care intră în vigoare și sunt în dezbatere în prezent (Directiva privind cerințele de capital CRD IV și Regulamentul privind cerințele de capital) pot crea diverse probleme pentru IMM-uri (11). |
| --- | --- |

4.6.1

UE trebuie să fie în continuare în fruntea implementării reformelor de reglementare financiară asupra cărora s-a căzut de acord la nivel internațional. Totuși, CESE observă că diversele cerințe de capital menite să pună în aplicare Acordul Basel III în UE care intră în vigoare și sunt în dezbatere în prezent (Directiva privind cerințele de capital CRD IV și Regulamentul privind cerințele de capital) pot crea diverse probleme pentru IMM-uri (11).

| 4.6.2 | CESE sprijină eforturile instituțiilor europene de a spori rezistența sistemului financiar, pentru a evita viitoare crize. Cu toate acestea, nu se pot reglementa în mai mare măsură piețele financiare în detrimentul finanțării întreprinderilor mici și mijlocii. CESE sprijină întru totul „Raportul Karas”, adoptat de Parlamentul European în mai 2012 și care reprezintă un pas înainte în direcția cea bună către aplicarea inteligentă și funcțională în UE a normelor privind cerințele de capital din Acordul Basel III. |
| --- | --- |

4.6.2

CESE sprijină eforturile instituțiilor europene de a spori rezistența sistemului financiar, pentru a evita viitoare crize. Cu toate acestea, nu se pot reglementa în mai mare măsură piețele financiare în detrimentul finanțării întreprinderilor mici și mijlocii. CESE sprijină întru totul „Raportul Karas”, adoptat de Parlamentul European în mai 2012 și care reprezintă un pas înainte în direcția cea bună către aplicarea inteligentă și funcțională în UE a normelor privind cerințele de capital din Acordul Basel III.

| 4.6.3 | CESE ia notă de faptul că Comisia va consulta Autoritatea bancară europeană (ABE) în termen de 24 de luni de la intrarea în vigoare a noii directive (CRD IV) și că ABE va elabora un raport cu privire la împrumuturile către IMM-uri și către persoane fizice. Comitetul îndeamnă Comisia să îl implice deplin în reevaluarea ponderării riscului prin intermediul elaborării unui aviz pe marginea raportului care urmează a fi transmis Consiliului și Parlamentului European. |
| --- | --- |

4.6.3

CESE ia notă de faptul că Comisia va consulta Autoritatea bancară europeană (ABE) în termen de 24 de luni de la intrarea în vigoare a noii directive (CRD IV) și că ABE va elabora un raport cu privire la împrumuturile către IMM-uri și către persoane fizice. Comitetul îndeamnă Comisia să îl implice deplin în reevaluarea ponderării riscului prin intermediul elaborării unui aviz pe marginea raportului care urmează a fi transmis Consiliului și Parlamentului European.

4.7   Directiva privind întârzierea efectuării plăților

| 4.7.1 | Comisia preconizează implementarea acestei directive până la 16 martie 2013. CESE insistă ca statele membre să întreprindă acțiuni care să asigure că IMM-urile pot beneficia mai rapid de acest sistem. Este foarte important ca Comisia să monitorizeze transpunerea la timp a acestei directive în toate statele membre. În plus, Comisia trebuie să monitorizeze îndeaproape modul în care statele membre pun în aplicare articolul 4 alineatul (5), care le oferă posibilitatea de a prelungi procedura de verificare până la peste 30 de zile, cu excepția cazului în care acest lucru ar fi extrem de inechitabil față de creditor. Comisia ar trebui să monitorizeze îndeaproape statele membre pentru a le împiedica să folosească acest articol cu scopul de a întârzia în mod artificial plățile, având în vedere mai ales că întârzierile plăților efectuate de autoritățile publice au un impact semnificativ asupra fluxului de lichidități și a gestionării lichidităților IMM-urilor. |
| --- | --- |

4.7.1

Comisia preconizează implementarea acestei directive până la 16 martie 2013. CESE insistă ca statele membre să întreprindă acțiuni care să asigure că IMM-urile pot beneficia mai rapid de acest sistem. Este foarte important ca Comisia să monitorizeze transpunerea la timp a acestei directive în toate statele membre. În plus, Comisia trebuie să monitorizeze îndeaproape modul în care statele membre pun în aplicare articolul 4 alineatul (5), care le oferă posibilitatea de a prelungi procedura de verificare până la peste 30 de zile, cu excepția cazului în care acest lucru ar fi extrem de inechitabil față de creditor. Comisia ar trebui să monitorizeze îndeaproape statele membre pentru a le împiedica să folosească acest articol cu scopul de a întârzia în mod artificial plățile, având în vedere mai ales că întârzierile plăților efectuate de autoritățile publice au un impact semnificativ asupra fluxului de lichidități și a gestionării lichidităților IMM-urilor.

| 4.7.2 | Ca să dea un bun exemplu, CESE invită instituțiile europene să își plătească contractanții la timp și să evite impunerea asupra acestora a unor sarcini financiare și administrative care nu sunt necesare. |
| --- | --- |

4.7.2

Ca să dea un bun exemplu, CESE invită instituțiile europene să își plătească contractanții la timp și să evite impunerea asupra acestora a unor sarcini financiare și administrative care nu sunt necesare.

4.8   Fondurile europene de antreprenoriat social

| 4.8.1 | CESE salută propunerea Comisiei Europene de regulament privind fondurile europene de antreprenoriat social și reamintește Comisiei că îmbunătățirea accesului întreprinderilor sociale la un capital adecvat ar trebui să constituie unul dintre primele puncte pe ordinea de zi. CESE și-a formulat avizul (12) cu privire la această chestiune la începutul lui 2012. Una dintre dificultăți o reprezintă necesitatea de a măsura și de a raporta efectele și impactul social al portofoliului de întreprinderi asupra societății. CESE recomandă efectuarea unui studiu comun la nivelul UE pentru stabilirea de criterii și indicatori cu ajutorul cărora să se abordeze aceste chestiuni. Comitetul reamintește Comisiei că aceste fonduri pot reprezenta numai unul dintre multele instrumente financiare mult-așteptate care încă mai trebuie create. |
| --- | --- |

4.8.1

CESE salută propunerea Comisiei Europene de regulament privind fondurile europene de antreprenoriat social și reamintește Comisiei că îmbunătățirea accesului întreprinderilor sociale la un capital adecvat ar trebui să constituie unul dintre primele puncte pe ordinea de zi. CESE și-a formulat avizul (12) cu privire la această chestiune la începutul lui 2012. Una dintre dificultăți o reprezintă necesitatea de a măsura și de a raporta efectele și impactul social al portofoliului de întreprinderi asupra societății. CESE recomandă efectuarea unui studiu comun la nivelul UE pentru stabilirea de criterii și indicatori cu ajutorul cărora să se abordeze aceste chestiuni. Comitetul reamintește Comisiei că aceste fonduri pot reprezenta numai unul dintre multele instrumente financiare mult-așteptate care încă mai trebuie create.

| 4.8.2. | De asemenea, CESE îndeamnă statele membre să îmbunătățească recunoașterea diferitelor forme de întreprinderi sociale. Dacă s-ar bucura de o mai mare recunoaștere, ele ar beneficia de o reducere a ponderii riscului în cazul împrumuturilor care li se acordă și nu ar mai fi dezavantajate în această privință, comparativ cu întreprinderile tradiționale. |
| --- | --- |

4.8.2.

De asemenea, CESE îndeamnă statele membre să îmbunătățească recunoașterea diferitelor forme de întreprinderi sociale. Dacă s-ar bucura de o mai mare recunoaștere, ele ar beneficia de o reducere a ponderii riscului în cazul împrumuturilor care li se acordă și nu ar mai fi dezavantajate în această privință, comparativ cu întreprinderile tradiționale.

5.   Observații și comentarii specifice cu privire la măsurile financiare luate de UE în favoarea IMM-urilor

5.1.   Comitetul este conștient pe deplin că un mare număr de IMM-uri, în special cele mai mici, atunci când este vorba de finanțare externă, vor depinde în continuare în principal de credite.

5.2   CESE salută activitatea susținută a BEI în materie de împrumuturi pentru IMM-uri, acesta fiind unul dintre principalele instrumente de creditare a IMM-urilor la nivelul UE, și recunoaște avantajele financiare transferate IMM-urilor pentru a scădea costurile creditării prin aceste împrumuturi mediate. CESE îndeamnă BEI să continue implementarea eficientă a acestora și, în mod regulat, să prezinte rapoarte cu privire la rezultatele obținute. Pentru a atinge rezultatele scontate, se solicită băncilor intermediare să-și sporească eforturile în materie de comunicare, pentru a promova mai bine aceste împrumuturi în rândul comunității de IMM-uri, în strânsă cooperare cu organizațiile IMM-urilor.

5.3   La fel de importante este și să se sprijine apariția unor noi forme de intermediari, care, în multe cazuri, ar fi mai bine adaptate diversității IMM-urilor. Experiența sectoarelor bancare cooperative și sociale este valoroasă deoarece acestea oferă sprijin financiar adaptat, adeseori chiar cuplat cu alte servicii de sprijin.

5.4   CESE îndeamnă Comisia să extindă mecanismele cu partajarea riscurilor pentru investițiile de capital sau cvasicapital, în strânsă colaborare cu grupul BEI, și să sprijine emisiunea de obligațiuni corporative colective. În ceea ce privește piața cvasicapitalurilor, CESE invită în mod special Comisia și grupul BEI să exploreze moduri de îmbunătățire a finanțării de tip mezanin și să analizeze noi produse de tip mezanin, cum ar garanțiile pentru împrumuturi de tip mezanin.

5.5   CESE recomandă ca Comisia Europeană să continue promovarea de mecanisme financiare ale UE în rândul organizațiilor IMM-urilor, pentru a asigura o mai mare vizibilitate și o preluare rapidă a acestor instrumente, în special în statele membre rămase în urmă. Având în vedere că finanțarea eficace a IMM-urilor poate fi considerată unul dintre cele mai importante instrumente din cadrul „Pactului pentru creștere”, subiectul ar trebui abordat în mod corespunzător în cadrul programelor naționale de reformă.

5.6   Comitetul este de părere că ar trebui să se acorde o atenție deosebită sprijinirii IMM-urilor prin instrumentele de capital propriu și de datorie din Programul pentru competitivitatea întreprinderilor și IMM-urilor (COSME) și din Programul Orizont 2020. CESE sprijină creșterea plafonului maxim prevăzut de mecanismul de garantare a împrumuturilor (LGF) din cadrul COSME (150 000 EUR), așa cum s-a menționat în avizul nostru precedent privind Programul pentru competitivitate (COSME) (13).

5.7   CESE subliniază necesitatea unor reglementări în materie de politică de coeziune care să contribuie la punerea în aplicare eficientă și fără întreruperi a programelor pentru IMM-uri, deoarece actualul cadru nu este suficient de favorabil. CESE regretă faptul că, în prezent, reglementările financiare ale UE sunt prea complicate sau prea complexe, creând dificultăți intermediarilor de la nivel național care răspund de punerea lor în aplicare. Într-adevăr, este necesară o mai bună monitorizare a utilizării instrumentelor financiare din cadrul politicii de coeziune (14).

5.8   De asemenea, este important să se treacă de la finanțarea pe proiecte la instrumente de finanțare mai durabile, pentru a se evita dependența de fondurile publice. În această situație, Comisia ar trebui să ofere orientări privind bunele practici privind combinarea și efectul de pârghie al instrumentelor financiare din surse diferite, pe parcursul tuturor etapelor din ciclul de viață al IMM-urilor.

5.9   CESE ia notă de propunerea de a se facilita accesul IMM-urilor la finanțare pe termen lung prin noile instrumente financiare (Instrumentul financiar al UE pentru finanțarea prin împrumut și Instrumentul financiar de capitaluri proprii al UE) în cadrul financiar multianual (MFF), sub forma unor platforme dedicate. CESE estimează că, prin punerea laolaltă a resurselor din diverse surse, instrumentele financiare ar putea reprezenta un catalizator pentru investiții în cazul golurilor identificate de pe piață, ar putea duce la economii de scară și/sau ar putea minimiza riscul de eșec în domenii în care ar fi greu ca fiecare stat membru în parte să atingă masa critică necesară. Prin urmare, CESE invită Comisia să pună în aplicare noua generație de instrumente financiare pe baza învățămintelor trase din aplicarea instrumentelor existente (instrumentele financiare din cadrul CIP, mecanismul de finanțare cu partajarea riscurilor). Este important să se stabilească norme adecvate, orientări și standarde în conformitate cu cerințele pieței și cu bunele practici, să se evite suprapunerile și să se simplifice modalitățile de punere în aplicare pentru a se promova astfel eficiența și disciplina financiară. CESE subliniază faptul că monitorizarea adecvată, raportarea, auditarea și buna guvernanță sunt de cea mai mare importanță pentru a se asigura că resursele UE sunt utilizate în scopul în care au fost concepute.

6.   Observații și comentarii specifice cu privire la măsurile pentru îmbunătățirea mediului de funcționare al IMM-urilor

6.1   O mai bună informare și comunicare pentru IMM-uri

| 6.1.1 | CESE salută propunerea de a se stimula transmiterea de informații către intermediarii financiari și de a se încuraja băncile și instituțiile financiare să le ofere clienților toate informațiile necesare pentru a-i ajuta să-și găsească finanțare. În plus, CESE consideră că este important să se sporească nivelul de educație financiară al IMM-urilor. Statele membre sunt îndemnate cu tărie să ia parte la acest exercițiu, prin înființarea unor programe de „pregătire pentru investiții” pentru IMM-uri, în strânsă cooperare cu organizațiile acestora. |
| --- | --- |

6.1.1

CESE salută propunerea de a se stimula transmiterea de informații către intermediarii financiari și de a se încuraja băncile și instituțiile financiare să le ofere clienților toate informațiile necesare pentru a-i ajuta să-și găsească finanțare. În plus, CESE consideră că este important să se sporească nivelul de educație financiară al IMM-urilor. Statele membre sunt îndemnate cu tărie să ia parte la acest exercițiu, prin înființarea unor programe de „pregătire pentru investiții” pentru IMM-uri, în strânsă cooperare cu organizațiile acestora.

| 6.1.2 | Una dintre problemele principale cu care se confruntă marea majoritate a IMM-urilor este accesul la consultanță adaptată nevoilor proprii. CESE sprijină principiul și rolul Rețelei întreprinderilor europene, însă consideră că potențialul acesteia ar trebui folosit în totalitate (15). Prin urmare, CESE recomandă întărirea capacității de consiliere financiară a acestei rețele. Totuși, subliniază că și organizațiile IMM-urilor trebuie să se implice direct în această campanie, care ar trebui adaptată la diversitatea IMM-urilor existente. |
| --- | --- |

6.1.2

Una dintre problemele principale cu care se confruntă marea majoritate a IMM-urilor este accesul la consultanță adaptată nevoilor proprii. CESE sprijină principiul și rolul Rețelei întreprinderilor europene, însă consideră că potențialul acesteia ar trebui folosit în totalitate (15). Prin urmare, CESE recomandă întărirea capacității de consiliere financiară a acestei rețele. Totuși, subliniază că și organizațiile IMM-urilor trebuie să se implice direct în această campanie, care ar trebui adaptată la diversitatea IMM-urilor existente.

6.2   Îmbunătățirea monitorizării și culegerii de date privind piața de finanțare a IMM-urilor

| 6.2.1 | Comitetul observă că Comisia a lucrat deja pe această temă (anchetele privind accesul IMM-urilor la finanțare și Indexul finanțării IMM-urilor). Salută propunerea Comisiei de a se colabora mai strâns cu federațiile bancare și de a se solicita consultanță din partea altor instituții (BCE, ABE). CESE recomandă implicarea organizațiilor și instituțiilor reprezentative ale IMM-urilor și la nivelul statelor membre. CESE regretă că în planul de acțiune nu se menționează întărirea colaborării cu organizațiile internaționale, cum ar fi OCDE, pentru a produce date și statistici (16) privind accesul la finanțare. |
| --- | --- |

6.2.1

Comitetul observă că Comisia a lucrat deja pe această temă (anchetele privind accesul IMM-urilor la finanțare și Indexul finanțării IMM-urilor). Salută propunerea Comisiei de a se colabora mai strâns cu federațiile bancare și de a se solicita consultanță din partea altor instituții (BCE, ABE). CESE recomandă implicarea organizațiilor și instituțiilor reprezentative ale IMM-urilor și la nivelul statelor membre. CESE regretă că în planul de acțiune nu se menționează întărirea colaborării cu organizațiile internaționale, cum ar fi OCDE, pentru a produce date și statistici (16) privind accesul la finanțare.

6.3   Evaluarea calitativă

| 6.3.1 | Adeseori modelele de evaluare exclusiv cantitative nu sunt potrivite pentru evaluarea IMM-urilor, pentru că sunt prea rigide. Este mai mult decât bine-venită utilizarea unor indicatori calitativi în combinație cu obișnuita analiză cantitativă. Așadar, băncile ar putea lua în calcul echilibrarea metodelor de notare pe care le folosesc în evaluarea bonității IMM-urilor, lăsând loc pentru așa-numita „relationship banking”. Și această problemă trebuie abordată prin schimbul de bune practici. CESE regretă că unele bănci par mai degrabă să se îndepărteze de această idee decât să o promoveze. |
| --- | --- |

6.3.1

Adeseori modelele de evaluare exclusiv cantitative nu sunt potrivite pentru evaluarea IMM-urilor, pentru că sunt prea rigide. Este mai mult decât bine-venită utilizarea unor indicatori calitativi în combinație cu obișnuita analiză cantitativă. Așadar, băncile ar putea lua în calcul echilibrarea metodelor de notare pe care le folosesc în evaluarea bonității IMM-urilor, lăsând loc pentru așa-numita „relationship banking”. Și această problemă trebuie abordată prin schimbul de bune practici. CESE regretă că unele bănci par mai degrabă să se îndepărteze de această idee decât să o promoveze.

6.4   Investitorii providențiali (business angels) și alți actori care intervin în faze incipiente

| 6.4.1 | De exemplu, CESE crede că este important să se dezvolte legătura dintre investitorii providențiali și fondurile cu capital de risc care intervin în faze incipiente, pe de o parte, și fondurile de risc care intervin în etape ulterioare, pe de altă parte, pentru a se asigura un lanț solid al finanțării inovatoare. Totodată, sunt încurajate inițiativele de sprijinire a unui dialog mai susținut la nivel regional între investitorii providențiali și întreprinzătorii locali. |
| --- | --- |

6.4.1

De exemplu, CESE crede că este important să se dezvolte legătura dintre investitorii providențiali și fondurile cu capital de risc care intervin în faze incipiente, pe de o parte, și fondurile de risc care intervin în etape ulterioare, pe de altă parte, pentru a se asigura un lanț solid al finanțării inovatoare. Totodată, sunt încurajate inițiativele de sprijinire a unui dialog mai susținut la nivel regional între investitorii providențiali și întreprinzătorii locali.

| 6.4.2 | Ar trebui căutate și puse în aplicare abordări inovatoare ale finanțării prin capital de risc. Una dintre aceste abordări posibile este finanțarea colectivă solidară (crowd funding), în cadrul căreia cetățenii, și nu băncile sau specialiștii, investesc în IMM-uri prin intermediul unei platforme online în loc să facă uz de bursă. |
| --- | --- |

6.4.2

Ar trebui căutate și puse în aplicare abordări inovatoare ale finanțării prin capital de risc. Una dintre aceste abordări posibile este finanțarea colectivă solidară (crowd funding), în cadrul căreia cetățenii, și nu băncile sau specialiștii, investesc în IMM-uri prin intermediul unei platforme online în loc să facă uz de bursă.

| 6.4.3 | Ar trebui consolidate formele adaptate de capital hibrid (17) care conțin diverse elemente cum ar fi granturi, capital și capital de datorie (cum sunt împrumuturile condiționate de partajarea profitului) deoarece ele se potrivesc mai bine IMM-urilor atât în etapele inițiale, cât și de-a lungul ciclului de viață al acestora. |
| --- | --- |

6.4.3

Ar trebui consolidate formele adaptate de capital hibrid (17) care conțin diverse elemente cum ar fi granturi, capital și capital de datorie (cum sunt împrumuturile condiționate de partajarea profitului) deoarece ele se potrivesc mai bine IMM-urilor atât în etapele inițiale, cât și de-a lungul ciclului de viață al acestora.

7.   Alte recomandări pentru a asigura finanțare IMM-urilor

7.1   Bune practici în sectorul bancar

| 7.1.1 | Ar trebui avută în vedere elaborarea unui cadru pentru încurajarea acordării de credite de către instituțiile care operează din perspectiva unei filozofii a partajării riscurilor și a profiturilor, având în vedere că această perspectivă ar fi, cu siguranță, profitabilă pentru IMM-uri. Un fenomen precum activitățile bancare participative ar trebui luat în considerare în mod serios de către Comisie. CESE ar dori ca Comisia să pregătească o Carte verde ca bază pentru lansarea unei dezbateri pe tema activităților bancare participative la nivel european. Inițiativele individuale ale unor țări ca Regatul Unit, Franța, Germania, Italia, Luxemburg și Malta sunt de apreciat, dar ar putea stânjeni integrarea în continuare a domeniului serviciilor financiare în UE. În plus, inițiativele separate, necoordonate, pot să nu conducă la cele mai eficiente rezultate pe care acest tip de finanțare le poate asigura, cum ar fi partajarea riscului și a beneficiilor, precum și o abordare socială a finanțelor. Încurajarea microfinanțelor cu politici de investiții specifice referitoare la „finanțele islamice” ar putea determina de asemenea noi activități antreprenoriale și, în același timp, ar contribui la combaterea sărăciei în anumite regiuni. În acest context, ar trebui pregătită o comunicare a Comisiei care să prevadă, să abordeze și să încurajeze metode alternative de finanțare, asigurând condiții echitabile de concurență cu celelalte metode, convenționale, de finanțare. |
| --- | --- |

7.1.1

Ar trebui avută în vedere elaborarea unui cadru pentru încurajarea acordării de credite de către instituțiile care operează din perspectiva unei filozofii a partajării riscurilor și a profiturilor, având în vedere că această perspectivă ar fi, cu siguranță, profitabilă pentru IMM-uri. Un fenomen precum activitățile bancare participative ar trebui luat în considerare în mod serios de către Comisie. CESE ar dori ca Comisia să pregătească o Carte verde ca bază pentru lansarea unei dezbateri pe tema activităților bancare participative la nivel european. Inițiativele individuale ale unor țări ca Regatul Unit, Franța, Germania, Italia, Luxemburg și Malta sunt de apreciat, dar ar putea stânjeni integrarea în continuare a domeniului serviciilor financiare în UE. În plus, inițiativele separate, necoordonate, pot să nu conducă la cele mai eficiente rezultate pe care acest tip de finanțare le poate asigura, cum ar fi partajarea riscului și a beneficiilor, precum și o abordare socială a finanțelor. Încurajarea microfinanțelor cu politici de investiții specifice referitoare la „finanțele islamice” ar putea determina de asemenea noi activități antreprenoriale și, în același timp, ar contribui la combaterea sărăciei în anumite regiuni. În acest context, ar trebui pregătită o comunicare a Comisiei care să prevadă, să abordeze și să încurajeze metode alternative de finanțare, asigurând condiții echitabile de concurență cu celelalte metode, convenționale, de finanțare.

| 7.1.2 | CESE ia notă de faptul că Comisia a analizat activitatea și rezultatele obținute de către mediatorii de credite, precum și problemele cu care se confruntă IMM-urile în căutarea de finanțare prin împrumuturi (18). CESE îndeamnă toate statele membre să creeze o funcție similară pentru a îmbunătăți transparența în procesul de creditare. Comitetul observă că articolul 145 alineatul (4) din Directiva privind cerințele de capital (CRD III) și articolul 418 alineatul (4) din propunerea de regulament privind cerințele de capital (CRD IV) cuprind dispoziții care le permit IMM-urilor să ceară băncilor să le informeze cu privire la ratingurile și scorurile pe care le au. Este important ca, în practică, aceste dispoziții să fie puse pe deplin în aplicare. |
| --- | --- |

7.1.2

CESE ia notă de faptul că Comisia a analizat activitatea și rezultatele obținute de către mediatorii de credite, precum și problemele cu care se confruntă IMM-urile în căutarea de finanțare prin împrumuturi (18). CESE îndeamnă toate statele membre să creeze o funcție similară pentru a îmbunătăți transparența în procesul de creditare. Comitetul observă că articolul 145 alineatul (4) din Directiva privind cerințele de capital (CRD III) și articolul 418 alineatul (4) din propunerea de regulament privind cerințele de capital (CRD IV) cuprind dispoziții care le permit IMM-urilor să ceară băncilor să le informeze cu privire la ratingurile și scorurile pe care le au. Este important ca, în practică, aceste dispoziții să fie puse pe deplin în aplicare.

| 7.1.3 | În ceea ce privește concurența în sectorul bancar, CESE solicită Comisiei să analizeze situația și să facă în așa fel încât să existe suficientă concurență în cadrul statelor membre și între acestea în domeniul produselor financiare destinate IMM-urilor. De exemplu, există problema pierderii de finanțare (funding loss) (a se vedea mai jos); în același timp, ratele dobânzii descoperitului pentru micile întreprinderi rămân la un nivel foarte ridicat, deși ratele dobânzii pentru refinanțare furnizate de BCE sunt la un nivel extrem de scăzut. Întreprinderile mari pot utiliza alternative (ca de exemplu împrumuturile rambursabile la maturitate), însă întreprinderile mici nu pot face uz de asemenea produse. |
| --- | --- |

7.1.3

În ceea ce privește concurența în sectorul bancar, CESE solicită Comisiei să analizeze situația și să facă în așa fel încât să existe suficientă concurență în cadrul statelor membre și între acestea în domeniul produselor financiare destinate IMM-urilor. De exemplu, există problema pierderii de finanțare (funding loss) (a se vedea mai jos); în același timp, ratele dobânzii descoperitului pentru micile întreprinderi rămân la un nivel foarte ridicat, deși ratele dobânzii pentru refinanțare furnizate de BCE sunt la un nivel extrem de scăzut. Întreprinderile mari pot utiliza alternative (ca de exemplu împrumuturile rambursabile la maturitate), însă întreprinderile mici nu pot face uz de asemenea produse.

| 7.1.4 | Pierderea de finanțare: în multe state membre, băncile taxează întreprinderile atunci când acestea își plătesc împrumuturile înainte de termen. Atunci când un împrumut este plătit înainte de termenul prevăzut în contract, banca încasează această așa-numită taxă de „pierdere a finanțării” (funding loss) pentru a compensa pentru faptul că banca ar putea să fie nevoită să reinvestească banii la o rată mai scăzută a dobânzii decât cea pe care ar fi încasat-o dacă împrumutul nu ar fi fost plătit înainte de termen. |
| --- | --- |

7.1.4

Pierderea de finanțare: în multe state membre, băncile taxează întreprinderile atunci când acestea își plătesc împrumuturile înainte de termen. Atunci când un împrumut este plătit înainte de termenul prevăzut în contract, banca încasează această așa-numită taxă de „pierdere a finanțării” (funding loss) pentru a compensa pentru faptul că banca ar putea să fie nevoită să reinvestească banii la o rată mai scăzută a dobânzii decât cea pe care ar fi încasat-o dacă împrumutul nu ar fi fost plătit înainte de termen.

| 7.1.5 | Problema însă este că aceste taxe pentru pierderea finanțării sunt adesea destul de ridicate. În plus, acestea adesea nu sunt explicate foarte limpede în contract, care face referire și la rate viitoare ale dobânzii, în momentul respectiv necunoscute. Acest lucru face ca, pentru o întreprindere, să fie foarte dificil să estimeze eventuala taxă de pierdere a finanțării în cazul restituirii înainte de termen a împrumutului. În orice caz, majoritatea întreprinderilor nici nu sunt conștiente de obligația de a plăti o astfel de taxă. |
| --- | --- |

7.1.5

Problema însă este că aceste taxe pentru pierderea finanțării sunt adesea destul de ridicate. În plus, acestea adesea nu sunt explicate foarte limpede în contract, care face referire și la rate viitoare ale dobânzii, în momentul respectiv necunoscute. Acest lucru face ca, pentru o întreprindere, să fie foarte dificil să estimeze eventuala taxă de pierdere a finanțării în cazul restituirii înainte de termen a împrumutului. În orice caz, majoritatea întreprinderilor nici nu sunt conștiente de obligația de a plăti o astfel de taxă.

| 7.1.6 | De aceea, este esențial ca băncile să ofere informații mai clare cu privire la aceste taxe înainte de semnarea oricărui acord de împrumut. Totodată, taxa pentru pierderea finanțării ar trebui să fie limitată și rezonabilă. |
| --- | --- |

7.1.6

De aceea, este esențial ca băncile să ofere informații mai clare cu privire la aceste taxe înainte de semnarea oricărui acord de împrumut. Totodată, taxa pentru pierderea finanțării ar trebui să fie limitată și rezonabilă.

7.2   Vizibilitatea și gestionarea programelor europene pentru finanțarea IMM-urilor

| 7.2.1 | CESE este în favoarea creării unei baze de date online multilingve unice, care să conțină diferitele surse de finanțare, integrând măsurile de la nivel european, național și regional pentru facilitarea accesului IMM-urilor la finanțare. Comitetul invită Comisia să disemineze pe scară largă ghidul practic (19) pe care l-a redactat și care prezintă informații privind modul de accesare a 50 de miliarde EUR din fonduri publice în cele 27 de state membre. |
| --- | --- |

7.2.1

CESE este în favoarea creării unei baze de date online multilingve unice, care să conțină diferitele surse de finanțare, integrând măsurile de la nivel european, național și regional pentru facilitarea accesului IMM-urilor la finanțare. Comitetul invită Comisia să disemineze pe scară largă ghidul practic (19) pe care l-a redactat și care prezintă informații privind modul de accesare a 50 de miliarde EUR din fonduri publice în cele 27 de state membre.

| 7.2.2 | În ce privește programul Orizont 2020, CESE consideră că un buget care să fie consacrat IMM-urilor și care să reprezinte 15 % din valoarea totală a programului, precum și o structură de gestionare unică sunt elemente esențiale pentru a beneficia cât mai mult de potențialul de inovare pe care îl au IMM-urile. Cât privește procedura, aspectele financiare și administrative trebuie îmbunătățite. De exemplu, multe IMM-uri care participă la proiecte de cercetare finanțate de UE încă se confruntă cu uriașe probleme legate de TVA în țările lor atunci când participă la proiecte. Foarte adesea, acesta este unul dintre principalele obstacole în calea participării acestora de la bun început. Ar trebui puse în aplicare în toate statele membre regulamente clare, care să ușureze IMM-urile de aceste poveri. În cazul proiectelor finanțate de UE, TVA-ul ar trebui să se poată recupera în toate situațiile. |
| --- | --- |

7.2.2

În ce privește programul Orizont 2020, CESE consideră că un buget care să fie consacrat IMM-urilor și care să reprezinte 15 % din valoarea totală a programului, precum și o structură de gestionare unică sunt elemente esențiale pentru a beneficia cât mai mult de potențialul de inovare pe care îl au IMM-urile. Cât privește procedura, aspectele financiare și administrative trebuie îmbunătățite. De exemplu, multe IMM-uri care participă la proiecte de cercetare finanțate de UE încă se confruntă cu uriașe probleme legate de TVA în țările lor atunci când participă la proiecte. Foarte adesea, acesta este unul dintre principalele obstacole în calea participării acestora de la bun început. Ar trebui puse în aplicare în toate statele membre regulamente clare, care să ușureze IMM-urile de aceste poveri. În cazul proiectelor finanțate de UE, TVA-ul ar trebui să se poată recupera în toate situațiile.

Bruxelles, 19 septembrie 2012

Președintele Comitetul Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Ancheta s-a desfășurat între 29 februarie și 29 martie 2012, cuprinzând un eșantion de 7 511 firme din zona euro.

1

(2)  Ibid, a se vede cifrele exacte la p. 14-15.

2

(3)  JO C 318, 23.12.2009 p. 22, JO C 376, 22.12.2011, p. 51.

3

(4)  JO C 191, 29.6.2012, p. 72.

4

(5)  A se vedea, de exemplu, Financités: http://www.financites.fr/

5

Financités

(6)  A se vedea raportul EBAN (European Trade Association for Business Angels, Seed Funds and other Early Stage Market Players): Tax Outlook 2010 Executive Summary - http://www.eban.org/resource-center/publications/eban-publications

6

Tax Outlook 2010 Executive Summary

(7)  Tante Agaath regeling (http://www.tanteagaath.nl/agaath_regeling.htm).

7

(8)  http://pme.service-public.fr/actualites/breves/reduction-isf-pour-investissements-pme.html

8

(9)  JO C 191, 29.6.2012, p. 80

9

(10)  JO C 143, 22.5.2012, p. 78, JO C 181, 21.6.2012, p. 84.

10

(11)  JO C 68, 6.3.2012, p. 39.

11

(12)  JO C 229, 31.7.2012, p. 55.

12

(13)  JO C 181, 21.6.2012, p. 125.

13

(14)  Raportul special nr. 2/2012 al Curții de Conturi intitulat „Instrumente financiare pentru IMM-uri cofinanțate din Fondul european de dezvoltare regională” - http://eca.europa.eu/portal/pls/portal/docs/1/13766742.PDF

14

(15)  JO C 376, 22.12.2011, p. 51, JO C 181, 21.6.2012, p. 125.

15

(16)  A se vedea exemple precum „Finanțarea IMM-urilor și a întreprinzătorilor în 2012: un tablou de bord OCDE”(http://www.oecd-ilibrary.org/industry-and-services/financing-smes-and-entrepreneurship_9789264166769-en).

16

(17)  http://www.schwabfound.org/pdf/schwabfound/SocialInvestmentManual.pdf

17

(18)  http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/10/1186&format=HTML&aged=0&language=en&guiLanguage=en

18

(19)  Raport final, Evaluarea politicilor statelor membre destinare facilitării accesului IMM-urilor la finanțare – iunie 2012 http://ec.europa.eu/enterprise/policies/finance/guide-to-funding/indirect-funding/files/evaluation-of-national-financing-programmes-2012_en.pdf

19

Evaluarea politicilor statelor membre destinare facilitării accesului IMM-urilor la finanțare

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/52

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Cartea verde – Către o piață europeană integrată a plăților efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil

COM(2011) 941 final

2012/C 351/11

Raportor: dl Stasys KROPAS

La 11 ianuarie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Cartea verde – Către o piață europeană integrată a plăților efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil

COM(2011) 941 final.

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 30 august 2012.

În cea de-a 483-a sesiune plenară, care a avut loc la 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 19 septembrie 2012), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 157 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 5 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută inițiativa Comisiei de a promova un climat sigur, transparent și inovator pentru efectuarea plăților în întreaga UE. Instrumentele de plată mai eficiente, mai moderne și mai sigure reprezintă o condiție prealabilă pentru extinderea beneficiilor pieței unice și pentru consolidarea competitivității globale a economiei europene. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul Economic și Social European (CESE) salută inițiativa Comisiei de a promova un climat sigur, transparent și inovator pentru efectuarea plăților în întreaga UE. Instrumentele de plată mai eficiente, mai moderne și mai sigure reprezintă o condiție prealabilă pentru extinderea beneficiilor pieței unice și pentru consolidarea competitivității globale a economiei europene.

| 1.2 | CESE apreciază caracterul amplu al dialogului propus de Comisie, care tratează într-adevăr principalele problematici ale peisajului actual și ale peisajului previzibil al plăților din UE. Pentru a avea o imagine completă, plățile în numerar necesită însă mai multă atenție. Deși înregistrează o scădere treptată pe anumite piețe, numerarul reprezintă principalul mijloc de plată. Din ce în ce mai multe date de la nivel național arată că numerarul este în principiu mai puțin eficient și că s-ar putea face economii importante de resurse dacă consumatorii ar trece la plățile electronice. Anumite state membre au făcut progrese reale către realizarea unei societăți fără numerar. Cu toate acestea, CESE consideră că adevăratul cost al numerarului nu este încă cunoscut de publicul larg. De asemenea, numerarul este considerat a fi un factor favorizant al economiei subterane. De aceea, ar trebui promovate de către toate părțile interesate implicate metodele de plată care contribuie la reducerea economiei subterane și care sunt mai puțin costisitoare și mai sigure. În acest context ar trebui luate în considerare numeroasele beneficii pentru toate părțile interesate, dar și necesitatea unui cost rezonabil pentru IMM-urile care oferă aceste metode de plată clienților lor. Este nevoie de mai multe inițiative în statele membre, care ar trebui să primească sprijinul manifest al Comisiei. |
| --- | --- |

1.2

CESE apreciază caracterul amplu al dialogului propus de Comisie, care tratează într-adevăr principalele problematici ale peisajului actual și ale peisajului previzibil al plăților din UE. Pentru a avea o imagine completă, plățile în numerar necesită însă mai multă atenție. Deși înregistrează o scădere treptată pe anumite piețe, numerarul reprezintă principalul mijloc de plată. Din ce în ce mai multe date de la nivel național arată că numerarul este în principiu mai puțin eficient și că s-ar putea face economii importante de resurse dacă consumatorii ar trece la plățile electronice. Anumite state membre au făcut progrese reale către realizarea unei societăți fără numerar. Cu toate acestea, CESE consideră că adevăratul cost al numerarului nu este încă cunoscut de publicul larg. De asemenea, numerarul este considerat a fi un factor favorizant al economiei subterane. De aceea, ar trebui promovate de către toate părțile interesate implicate metodele de plată care contribuie la reducerea economiei subterane și care sunt mai puțin costisitoare și mai sigure. În acest context ar trebui luate în considerare numeroasele beneficii pentru toate părțile interesate, dar și necesitatea unui cost rezonabil pentru IMM-urile care oferă aceste metode de plată clienților lor. Este nevoie de mai multe inițiative în statele membre, care ar trebui să primească sprijinul manifest al Comisiei.

| 1.3 | Plățile prin card reprezintă instrumentul nemonetar de plată cel mai popular din UE și din lume. Literatura economică de specialitate consideră, cu un consens tot mai larg, plățile efectuate cu alte mijloace decât prin numerar ca fiind mai transparente din punct de vedere fiscal și economic, precum și mai ieftine pentru societate în ansamblu, comode, sigure și inovatoare; din aceste motive, CESE sprijină Comisia în intenția sa de a le utiliza pentru a valorifica avantajele unei mai mari integrări a piețelor. Totuși, oportunitățile pe care le oferă piața unică nu sunt pe deplin exploatate, ca urmare a obstacolelor de natură istorică, a lipsei standardizării și a interoperabilității, precum și a asimetriilor și lacunelor în utilizarea informațiilor publice – probleme care pot fi rezolvate prin utilizarea în mai mare măsură a plăților cu cadrul, pe internet și de pe telefonul mobil. În consecință, există un potențial nevalorificat în materie concurență, inovare și eficiență. CESE solicită ca inițiativele privitoare la piață să propună, într-un timp cât mai scurt, soluții a căror respectare să poată fi asigurată, în special unele care să favorizeze în același timp incluziunea financiară și digitală. |
| --- | --- |

1.3

Plățile prin card reprezintă instrumentul nemonetar de plată cel mai popular din UE și din lume. Literatura economică de specialitate consideră, cu un consens tot mai larg, plățile efectuate cu alte mijloace decât prin numerar ca fiind mai transparente din punct de vedere fiscal și economic, precum și mai ieftine pentru societate în ansamblu, comode, sigure și inovatoare; din aceste motive, CESE sprijină Comisia în intenția sa de a le utiliza pentru a valorifica avantajele unei mai mari integrări a piețelor. Totuși, oportunitățile pe care le oferă piața unică nu sunt pe deplin exploatate, ca urmare a obstacolelor de natură istorică, a lipsei standardizării și a interoperabilității, precum și a asimetriilor și lacunelor în utilizarea informațiilor publice – probleme care pot fi rezolvate prin utilizarea în mai mare măsură a plăților cu cadrul, pe internet și de pe telefonul mobil. În consecință, există un potențial nevalorificat în materie concurență, inovare și eficiență. CESE solicită ca inițiativele privitoare la piață să propună, într-un timp cât mai scurt, soluții a căror respectare să poată fi asigurată, în special unele care să favorizeze în același timp incluziunea financiară și digitală.

| 1.4 | Incertitudinea juridică actuală în ce privește modelele comerciale bazate pe comisioanele interbancare reprezintă un obstacol pentru dezvoltarea plăților cu cardul, a plăților electronice și a celor efectuate de pe telefonul mobil, precum și pentru înlocuirea numerarului. Claritatea este de cea mai mare importanță pentru investițiile și inovațiile în sisteme de plată. CESE solicită Comisiei să stabilizeze mediul de afaceri în beneficiul tuturor operatorilor. În acord cu obiectivele SEPA, nu ar trebui să existe nicio diferență cu privire la comisioane și nici la alte cerințe între tranzacțiile naționale și cele transfrontaliere. |
| --- | --- |

1.4

Incertitudinea juridică actuală în ce privește modelele comerciale bazate pe comisioanele interbancare reprezintă un obstacol pentru dezvoltarea plăților cu cardul, a plăților electronice și a celor efectuate de pe telefonul mobil, precum și pentru înlocuirea numerarului. Claritatea este de cea mai mare importanță pentru investițiile și inovațiile în sisteme de plată. CESE solicită Comisiei să stabilizeze mediul de afaceri în beneficiul tuturor operatorilor. În acord cu obiectivele SEPA, nu ar trebui să existe nicio diferență cu privire la comisioane și nici la alte cerințe între tranzacțiile naționale și cele transfrontaliere.

| 1.5 | Accesul entităților nebancare la informații referitoare la disponibilitatea fondurilor în conturi bancare ar trebui analizat cu atenție, ținând seama de aspecte precum securitatea, protecția datelor, drepturile consumatorilor, concurența și compensarea emitenților de conturi. CESE remarcă faptul că entitățile care solicită acces ar trebui să fie reglementate și supravegheate proporțional cu profilul lor de risc. Cadrul juridic european ar trebui să reflecte cu claritate obligațiile și responsabilitățile operatorilor implicați. |
| --- | --- |

1.5

Accesul entităților nebancare la informații referitoare la disponibilitatea fondurilor în conturi bancare ar trebui analizat cu atenție, ținând seama de aspecte precum securitatea, protecția datelor, drepturile consumatorilor, concurența și compensarea emitenților de conturi. CESE remarcă faptul că entitățile care solicită acces ar trebui să fie reglementate și supravegheate proporțional cu profilul lor de risc. Cadrul juridic european ar trebui să reflecte cu claritate obligațiile și responsabilitățile operatorilor implicați.

| 1.6 | Este posibil ca, pe multe piețe, clienții să nu fie dispuși să accepte supratarifarea, și, în consecință, s-ar putea orienta către plăți în numerar, având impresia că numerarul nu implică nici un cost. Deși, începând de la 13 iunie 2014, consumatorii ar fi protejați împotriva supratarifării abuzive de Directiva privind drepturile consumatorilor, nu este clar cum va fi asigurată această protecție într-un mediu online care este extrem de dinamic. |
| --- | --- |

1.6

Este posibil ca, pe multe piețe, clienții să nu fie dispuși să accepte supratarifarea, și, în consecință, s-ar putea orienta către plăți în numerar, având impresia că numerarul nu implică nici un cost. Deși, începând de la 13 iunie 2014, consumatorii ar fi protejați împotriva supratarifării abuzive de Directiva privind drepturile consumatorilor, nu este clar cum va fi asigurată această protecție într-un mediu online care este extrem de dinamic.

| 1.7 | Plățile electronice sunt apreciate de consumatori pe piețele interne. Cu toate acestea, soluțiile paneuropene, bazate pe online banking se lasă așteptate, situație care complică dezvoltarea comerțului electronic. CESE face apel la operatorii de astfel de sisteme să lucreze la chestiunile legate de interoperabilitate în mod deschis și transparent și să abordeze în cel mai scurt timp posibil chestiunile legate de comerțul electronic aflate încă în suspensie. |
| --- | --- |

1.7

Plățile electronice sunt apreciate de consumatori pe piețele interne. Cu toate acestea, soluțiile paneuropene, bazate pe online banking se lasă așteptate, situație care complică dezvoltarea comerțului electronic. CESE face apel la operatorii de astfel de sisteme să lucreze la chestiunile legate de interoperabilitate în mod deschis și transparent și să abordeze în cel mai scurt timp posibil chestiunile legate de comerțul electronic aflate încă în suspensie.

| 1.8 | CESE solicită Comisiei să asigure că, încă dintr-o etapă timpurie a dezvoltării lor, plățile efectuate de pe telefonul mobil vor respecta principiul accesului liber la platforme, al portabilității aplicațiilor, al securității, precum și principiul potrivit căruia trebuie evitată duplicarea costurilor pentru operatorii care doresc să accepte aceste plăți. |
| --- | --- |

1.8

CESE solicită Comisiei să asigure că, încă dintr-o etapă timpurie a dezvoltării lor, plățile efectuate de pe telefonul mobil vor respecta principiul accesului liber la platforme, al portabilității aplicațiilor, al securității, precum și principiul potrivit căruia trebuie evitată duplicarea costurilor pentru operatorii care doresc să accepte aceste plăți.

| 1.9 | CESE recunoaște progresele realizate de participanții la piață în ceea ce privește combaterea fraudei la terminalele fizice. În prezent, frauda online reprezintă cea mai mare amenințare. Trebuie puse în aplicare măsuri de securitate suplimentare, însă acest lucru nu trebuie realizat în detrimentul confortului clienților. În cazul în care vor fi propuse de autoritățile publice, măsurile de securitate ar trebui să fie, pe cât posibil, neutre din punct de vedere tehnologic. |
| --- | --- |

1.9

CESE recunoaște progresele realizate de participanții la piață în ceea ce privește combaterea fraudei la terminalele fizice. În prezent, frauda online reprezintă cea mai mare amenințare. Trebuie puse în aplicare măsuri de securitate suplimentare, însă acest lucru nu trebuie realizat în detrimentul confortului clienților. În cazul în care vor fi propuse de autoritățile publice, măsurile de securitate ar trebui să fie, pe cât posibil, neutre din punct de vedere tehnologic.

| 1.10 | CESE salută eforturile continue de consolidare a guvernanței zonei unice de plăți în euro (SEPA) și sprijină intențiile de centralizare a „dreptului de proprietate” asupra SEPA, de exemplu sub egida Consiliului SEPA. Cu toate acestea, CESE încurajează Comisia și Banca Central Europeană să lucreze în cel mai scurt timp asupra detaliilor, întrucât lacunele existente în realitate afectează implementarea acesteia. |
| --- | --- |

1.10

CESE salută eforturile continue de consolidare a guvernanței zonei unice de plăți în euro (SEPA) și sprijină intențiile de centralizare a „dreptului de proprietate” asupra SEPA, de exemplu sub egida Consiliului SEPA. Cu toate acestea, CESE încurajează Comisia și Banca Central Europeană să lucreze în cel mai scurt timp asupra detaliilor, întrucât lacunele existente în realitate afectează implementarea acesteia.

2.   Contextul avizului

| 2.1 | Desăvârșirea SEPA este una dintre prioritățile Comisiei legate de realizarea pieței unice. Realizările în domeniul standardizării și al interoperabilității sprijinite de un cadru legal armonizat sunt disponibile deja pentru operatori sub forma operațiunilor de transfer credit și debitare directă, care vor înlocui sistemele tradiționale din zona euro până la 1 februarie 2014. |
| --- | --- |

2.1

Desăvârșirea SEPA este una dintre prioritățile Comisiei legate de realizarea pieței unice. Realizările în domeniul standardizării și al interoperabilității sprijinite de un cadru legal armonizat sunt disponibile deja pentru operatori sub forma operațiunilor de transfer credit și debitare directă, care vor înlocui sistemele tradiționale din zona euro până la 1 februarie 2014.

| 2.2 | Cu toate acestea, domeniul de aplicare al SEPA este mai larg, cuprinzând și alte componente. Una dintre ele este destinată plăților efectuate cu cardul, cel mai important instrument de plată din Uniunea Europeană și din lume. Plățile electronice, adică plățile realizate pe internet pentru cumpărături, reprezintă o altă astfel de componentă. În prezent, aceste plăți reprezintă o mică fracțiune din plățile fără numerar, însă se așteaptă o creștere de două cifre în acest sector. Consiliul european al plăților (EPC), care este structura de decizie și de coordonare a sectorului bancar european în domeniul plăților, și-a extins activitățile de cooperare către plățile electronice și a dezvoltat cadrul de plăți electronice SEPA. Recent, EPC a primit o solicitare de informații din partea DG Concurență a Comisiei Europene. |
| --- | --- |

2.2

Cu toate acestea, domeniul de aplicare al SEPA este mai larg, cuprinzând și alte componente. Una dintre ele este destinată plăților efectuate cu cardul, cel mai important instrument de plată din Uniunea Europeană și din lume. Plățile electronice, adică plățile realizate pe internet pentru cumpărături, reprezintă o altă astfel de componentă. În prezent, aceste plăți reprezintă o mică fracțiune din plățile fără numerar, însă se așteaptă o creștere de două cifre în acest sector. Consiliul european al plăților (EPC), care este structura de decizie și de coordonare a sectorului bancar european în domeniul plăților, și-a extins activitățile de cooperare către plățile electronice și a dezvoltat cadrul de plăți electronice SEPA. Recent, EPC a primit o solicitare de informații din partea DG Concurență a Comisiei Europene.

| 2.3 | Plățile efectuate de pe telefonul mobil reprezintă componenta cea mai recentă. EPC, în cooperare cu alți operatori, au adoptat măsuri coordonate în domeniul plăților efectuate de pe telefonul mobil, pregătind documente tehnice referitoare la orientările în materie de interoperabilitate, precum și câteva cărți albe. Plățile efectuate de pe telefonul mobil sunt încă într-un stadiu timpuriu de dezvoltare, însă există așteptări foarte mari în legătură cu situația lor viitoare. În timp ce metodele de plată cu cardul, electronice și de pe telefonul mobil sunt diferite din punctul de vedere al maturității pe care au atins-o, al gradului de răspândire și al modelelor comerciale, există un consens între instituțiile europene și operatorii de pe piață cu privire la faptul că sunt necesare progrese suplimentare sub aspectul integrării, al transparenței și al competitivității. Există riscul ca neajunsurile înregistrate în cadrul modelelor comerciale actuale să fie repetate în viitorul mediu al plăților de pe telefonul mobil. |
| --- | --- |

2.3

Plățile efectuate de pe telefonul mobil reprezintă componenta cea mai recentă. EPC, în cooperare cu alți operatori, au adoptat măsuri coordonate în domeniul plăților efectuate de pe telefonul mobil, pregătind documente tehnice referitoare la orientările în materie de interoperabilitate, precum și câteva cărți albe. Plățile efectuate de pe telefonul mobil sunt încă într-un stadiu timpuriu de dezvoltare, însă există așteptări foarte mari în legătură cu situația lor viitoare. În timp ce metodele de plată cu cardul, electronice și de pe telefonul mobil sunt diferite din punctul de vedere al maturității pe care au atins-o, al gradului de răspândire și al modelelor comerciale, există un consens între instituțiile europene și operatorii de pe piață cu privire la faptul că sunt necesare progrese suplimentare sub aspectul integrării, al transparenței și al competitivității. Există riscul ca neajunsurile înregistrate în cadrul modelelor comerciale actuale să fie repetate în viitorul mediu al plăților de pe telefonul mobil.

| 2.4 | Fiecare cetățean, întreprindere sau administrație publică participă la activități de plată realizate fie prin metode de plată tradiționale (de exemplu, numerar), fie prin servicii moderne de plată (de exemplu, plățile electronice). Potrivit statisticilor Băncii Centrale Europene (1), în 2010, în Uniunea Europeană au fost realizate 86,4 miliarde de operațiuni de plată efectuate cu alte mijloace decât prin numerar, cu o creștere de 4,4 % față de anul anterior, plățile cu cardul având ponderea ce mai importantă (39 %, adică 33,9 miliarde). Valoarea plăților cu cardul a atins 1,8 bilioane EUR, înregistrând o creștere anuală de 6,7 %, reprezentând triplul creșterii înregistrate de PIB-ul real din zona euro, de 1,8 %. Deși există diferențe semnificative de la o țară la alta sub aspectul utilizării cardurilor, tendința generală este ca plățile cu cardul să fie unul dintre cele mai dinamice instrumente de plată fără numerar. |
| --- | --- |

2.4

Fiecare cetățean, întreprindere sau administrație publică participă la activități de plată realizate fie prin metode de plată tradiționale (de exemplu, numerar), fie prin servicii moderne de plată (de exemplu, plățile electronice). Potrivit statisticilor Băncii Centrale Europene (1), în 2010, în Uniunea Europeană au fost realizate 86,4 miliarde de operațiuni de plată efectuate cu alte mijloace decât prin numerar, cu o creștere de 4,4 % față de anul anterior, plățile cu cardul având ponderea ce mai importantă (39 %, adică 33,9 miliarde). Valoarea plăților cu cardul a atins 1,8 bilioane EUR, înregistrând o creștere anuală de 6,7 %, reprezentând triplul creșterii înregistrate de PIB-ul real din zona euro, de 1,8 %. Deși există diferențe semnificative de la o țară la alta sub aspectul utilizării cardurilor, tendința generală este ca plățile cu cardul să fie unul dintre cele mai dinamice instrumente de plată fără numerar.

| 2.5 | Studiul realizat de Sistemul European al Băncilor Centrale (2) a arătat că comisioanele interbancare nu sunt stabilite și aplicate în mod armonizat în întreaga Uniune Europeană. Tipurile, structura și nivelul comisioanelor interbancare diferă din multe puncte de vedere și depind de mai multe opțiuni și dimensiuni. Comisionul interbancar este principala componentă a comisioanelor plătite de comercianți. Comisia, precum și autoritățile naționale în domeniul concurenței, au evaluat aspectele legate de concurență ale comisioanelor interbancare și au luat o serie de decizii, dintre care unele sunt legate de activitatea transfrontalieră, în timp ce altele sunt limitate la nivel național. |
| --- | --- |

2.5

Studiul realizat de Sistemul European al Băncilor Centrale (2) a arătat că comisioanele interbancare nu sunt stabilite și aplicate în mod armonizat în întreaga Uniune Europeană. Tipurile, structura și nivelul comisioanelor interbancare diferă din multe puncte de vedere și depind de mai multe opțiuni și dimensiuni. Comisionul interbancar este principala componentă a comisioanelor plătite de comercianți. Comisia, precum și autoritățile naționale în domeniul concurenței, au evaluat aspectele legate de concurență ale comisioanelor interbancare și au luat o serie de decizii, dintre care unele sunt legate de activitatea transfrontalieră, în timp ce altele sunt limitate la nivel național.

| 2.6 | În ceea ce privește transparența costurilor, din păcate, nu s-au realizat anchete oficiale și nici nu s-au publicat statistici naționale complete și nici comparații între țări privind costurile suportate de consumatori, cum ar fi diverse comisioane și tarife legate direct de anumite mijloace de plată, în ciuda faptului că aceste informații sunt puse la dispoziția inspectorilor naționali, care – în majoritatea lor – nu le publică nici măcar parțial. |
| --- | --- |

2.6

În ceea ce privește transparența costurilor, din păcate, nu s-au realizat anchete oficiale și nici nu s-au publicat statistici naționale complete și nici comparații între țări privind costurile suportate de consumatori, cum ar fi diverse comisioane și tarife legate direct de anumite mijloace de plată, în ciuda faptului că aceste informații sunt puse la dispoziția inspectorilor naționali, care – în majoritatea lor – nu le publică nici măcar parțial.

| 2.7 | În ciuda inițiativelor private în vederea standardizării aflate în curs, fragmentarea persistă în ceea ce privește anumite domenii ale operațiunilor: între furnizorii de servicii de plată cu cardul emitenți și cei acceptatori, între card și terminal, precum și între terminal și furnizorii de servicii de plată cu cardul acceptatori. Cu toate acestea, din cauza intereselor comerciale divergente sau a absenței, la ora actuală, a unui calendar de punere în aplicare clar, ele au produs puține rezultate concrete. |
| --- | --- |

2.7

În ciuda inițiativelor private în vederea standardizării aflate în curs, fragmentarea persistă în ceea ce privește anumite domenii ale operațiunilor: între furnizorii de servicii de plată cu cardul emitenți și cei acceptatori, între card și terminal, precum și între terminal și furnizorii de servicii de plată cu cardul acceptatori. Cu toate acestea, din cauza intereselor comerciale divergente sau a absenței, la ora actuală, a unui calendar de punere în aplicare clar, ele au produs puține rezultate concrete.

| 2.8 | Investițiile și eforturile considerabile ale tuturor operatorilor în vederea trecerii de la banda magnetică la tehnologia cu cip EMV au avut un impact pozitiv în ceea ce privește reducerea fraudelor cu cardul înregistrate în cadrul operațiunilor fizice de plată. Cu toate acestea, tendințele recente indică faptul că, deși ocupă o pondere foarte mică din totalul operațiunilor cu cardul, tranzacțiile la distanță prezintă deja cel mai ridicat risc de fraudă. Chestiunea a atras atenția autorităților de supraveghere și de monitorizare care, în 2011, sub auspiciile Băncii Centrale Europene, și-au unit forțele în cadrul forumului SecuRe Pay, în vederea creșterii nivelului de securitate și a consolidării încrederii cetățenilor în serviciile și instrumentele de plată electronice. În 2012, forumul va finaliza un set de recomandări neutre din punct de vedere tehnologic privind securitatea plăților pe internet. |
| --- | --- |

2.8

Investițiile și eforturile considerabile ale tuturor operatorilor în vederea trecerii de la banda magnetică la tehnologia cu cip EMV au avut un impact pozitiv în ceea ce privește reducerea fraudelor cu cardul înregistrate în cadrul operațiunilor fizice de plată. Cu toate acestea, tendințele recente indică faptul că, deși ocupă o pondere foarte mică din totalul operațiunilor cu cardul, tranzacțiile la distanță prezintă deja cel mai ridicat risc de fraudă. Chestiunea a atras atenția autorităților de supraveghere și de monitorizare care, în 2011, sub auspiciile Băncii Centrale Europene, și-au unit forțele în cadrul forumului SecuRe Pay, în vederea creșterii nivelului de securitate și a consolidării încrederii cetățenilor în serviciile și instrumentele de plată electronice. În 2012, forumul va finaliza un set de recomandări neutre din punct de vedere tehnologic privind securitatea plăților pe internet.

| 2.9 | Cartea verde a Comisiei tratează o gamă largă de chestiuni legate de plăți, care, dacă vor fi gestionate cu succes, vor asigura baza unor servicii de plată mai integrate și mai sigure, furnizate fie în magazine fizice tradiționale, fie într-un mediu electronic caracterizat de o dezvoltare rapidă. Cu o concurență accentuată, o ofertă mai diversificată și mai multă transparență pentru consumatori, mai multă inovare și mai multă securitate în materie de plăți și cu o încredere sporită din partea clienților, Europa are ocazia de a se situa în avangarda a ceea ce ar putea însemna „efectuarea unei plăți” în secolul XXI. |
| --- | --- |

2.9

Cartea verde a Comisiei tratează o gamă largă de chestiuni legate de plăți, care, dacă vor fi gestionate cu succes, vor asigura baza unor servicii de plată mai integrate și mai sigure, furnizate fie în magazine fizice tradiționale, fie într-un mediu electronic caracterizat de o dezvoltare rapidă. Cu o concurență accentuată, o ofertă mai diversificată și mai multă transparență pentru consumatori, mai multă inovare și mai multă securitate în materie de plăți și cu o încredere sporită din partea clienților, Europa are ocazia de a se situa în avangarda a ceea ce ar putea însemna „efectuarea unei plăți” în secolul XXI.

| 2.10 | Comisia descrie viziunea unei piețe integrate, identifică elementele care lipsesc în situația actuală în raport cu această viziune, precum și obstacolele care cauzează aceste lipsuri. Comisia definește cinci măsuri cuprinzătoare menite să accelereze integrarea pieței și reflectează la modalitățile de organizare a punerii lor în aplicare. Primul set este cel mai larg sub aspectul întrebărilor pe care le pune și se referă la fragmentarea pieței, acces și la aspectele transfrontaliere. Celelalte măsuri se referă la chestiuni legate de transparența și rentabilitatea prețurilor, standardizare, interoperabilitate și securitate. Orientările în materie de guvernanță ar urma să se aplice sistemelor SEPA existente (SCT, SDD), precum și plăților electronice și plăților efectuate de pe telefonul mobil. |
| --- | --- |

2.10

Comisia descrie viziunea unei piețe integrate, identifică elementele care lipsesc în situația actuală în raport cu această viziune, precum și obstacolele care cauzează aceste lipsuri. Comisia definește cinci măsuri cuprinzătoare menite să accelereze integrarea pieței și reflectează la modalitățile de organizare a punerii lor în aplicare. Primul set este cel mai larg sub aspectul întrebărilor pe care le pune și se referă la fragmentarea pieței, acces și la aspectele transfrontaliere. Celelalte măsuri se referă la chestiuni legate de transparența și rentabilitatea prețurilor, standardizare, interoperabilitate și securitate. Orientările în materie de guvernanță ar urma să se aplice sistemelor SEPA existente (SCT, SDD), precum și plăților electronice și plăților efectuate de pe telefonul mobil.

3.   Observații și comentarii

| 3.1 | Se lasă încă așteptată o atitudine la nivelul Uniunii în legătură cu o serie de chestiuni în materie de plăți, care persistă și care sunt importante pentru viitor – în afară de operațiunile SEPA transfer credit și SEPA debitare directă – și care îi vor afecta pe toți operatorii de pe piața unică. CESE salută Cartea verde a Comisiei și așteaptă măsuri suplimentare proporționate în această direcție, menite să remedieze neajunsurile actuale. CESE solicită ca interesele consumatorilor legate de posibilitatea de a efectua plăți rapide, ușoare, eficiente și sigure să se afle în centrul fiecărei operațiuni de plată. |
| --- | --- |

3.1

Se lasă încă așteptată o atitudine la nivelul Uniunii în legătură cu o serie de chestiuni în materie de plăți, care persistă și care sunt importante pentru viitor – în afară de operațiunile SEPA transfer credit și SEPA debitare directă – și care îi vor afecta pe toți operatorii de pe piața unică. CESE salută Cartea verde a Comisiei și așteaptă măsuri suplimentare proporționate în această direcție, menite să remedieze neajunsurile actuale. CESE solicită ca interesele consumatorilor legate de posibilitatea de a efectua plăți rapide, ușoare, eficiente și sigure să se afle în centrul fiecărei operațiuni de plată.

| 3.2 | Cartea verde se concentrează pe plățile electronice, omițând însă rolul încă dominant al numerarului, care reprezintă 80 % din operațiunile de plată din Europa. Transparența crescută a costurilor este relevantă atât pentru plățile electronice, cât și pentru numerar și ar trebui să reprezinte referința principală atunci când se analizează mijloacele de plată fără numerar. Impresia că operațiunile în numerar sunt gratuite este încă foarte răspândită în rândul publicului larg. S-ar putea realiza beneficii semnificative la nivel de eficiență, dacă plătitorii și-ar schimba obiceiurile și ar utiliza mijloace de plată moderne și mai puțin costisitoare. Mai mult, elemente concrete sugerează că există o corelație pozitivă între predominanța plăților în numerar și amploarea economiei subterane, din cauza dificultăților de trasabilitate a acestui tip de plăți. De aceea, CESE încurajează inițiativele suplimentare adoptate de statele membre cu sprijinul manifest al Comisiei, menită să reconsidere locul numerarului în economiile moderne. |
| --- | --- |

3.2

Cartea verde se concentrează pe plățile electronice, omițând însă rolul încă dominant al numerarului, care reprezintă 80 % din operațiunile de plată din Europa. Transparența crescută a costurilor este relevantă atât pentru plățile electronice, cât și pentru numerar și ar trebui să reprezinte referința principală atunci când se analizează mijloacele de plată fără numerar. Impresia că operațiunile în numerar sunt gratuite este încă foarte răspândită în rândul publicului larg. S-ar putea realiza beneficii semnificative la nivel de eficiență, dacă plătitorii și-ar schimba obiceiurile și ar utiliza mijloace de plată moderne și mai puțin costisitoare. Mai mult, elemente concrete sugerează că există o corelație pozitivă între predominanța plăților în numerar și amploarea economiei subterane, din cauza dificultăților de trasabilitate a acestui tip de plăți. De aceea, CESE încurajează inițiativele suplimentare adoptate de statele membre cu sprijinul manifest al Comisiei, menită să reconsidere locul numerarului în economiile moderne.

| 3.3 | În opinia CESE, măsurile suplimentare menite să sporească transparența, în special cele cu caracter obligatoriu, ar trebui evaluate cu atenție pentru a nu-i suprasolicita pe consumatori cu informații excesive, care, dacă sunt furnizate într-un moment neoportun (de exemplu, în timpul orelor de vârf) și într-un format complicat, ar putea mări confuzia acestora când sunt la cumpărături și i-ar putea perturba pe comercianți în operarea caselor de marcat. |
| --- | --- |

3.3

În opinia CESE, măsurile suplimentare menite să sporească transparența, în special cele cu caracter obligatoriu, ar trebui evaluate cu atenție pentru a nu-i suprasolicita pe consumatori cu informații excesive, care, dacă sunt furnizate într-un moment neoportun (de exemplu, în timpul orelor de vârf) și într-un format complicat, ar putea mări confuzia acestora când sunt la cumpărături și i-ar putea perturba pe comercianți în operarea caselor de marcat.

| 3.4 | Sistemele internaționale de carduri și câteva sisteme naționale de carduri își întemeiază modelele comerciale pe comisioanele interbancare, care au fost contestate într-o anumită măsură de autoritățile naționale în domeniul concurenței, precum și de Comisie. Decizia Comisiei din 2007 prin care se interzicea comisionul interbancar transfrontalier aplicat de MasterCard a fost recent confirmată de Tribunal. CESE remarcă faptul că, până în prezent, modelele comerciale bazate pe comisioane interbancare nu au fost în acord cu logica SEPA, și eliminarea diferenței între comisioanele pentru operațiunile transfrontaliere și cele naționale. Mai mult, au lipsit mecanismul de autoreglementare care asigura scăderea nivelurilor comisioanelor interbancare odată cu creșterea volumului operațiunilor, precum și soluțiile alternative în materie de stabilire a prețurilor aplicabile pentru plățile de valoare mică. CESE solicită Comisiei să stabilizeze mediul de afaceri pe termen lung, în beneficiul tuturor operatorilor, ținând seama și de lecțiile învățate de alte regiuni (de exemplu, Australia) care au adoptat reglementări în această privință și asigurând condiții de concurență echitabile pentru diferitele modele comerciale în materie de sisteme de carduri. |
| --- | --- |

3.4

Sistemele internaționale de carduri și câteva sisteme naționale de carduri își întemeiază modelele comerciale pe comisioanele interbancare, care au fost contestate într-o anumită măsură de autoritățile naționale în domeniul concurenței, precum și de Comisie. Decizia Comisiei din 2007 prin care se interzicea comisionul interbancar transfrontalier aplicat de MasterCard a fost recent confirmată de Tribunal. CESE remarcă faptul că, până în prezent, modelele comerciale bazate pe comisioane interbancare nu au fost în acord cu logica SEPA, și eliminarea diferenței între comisioanele pentru operațiunile transfrontaliere și cele naționale. Mai mult, au lipsit mecanismul de autoreglementare care asigura scăderea nivelurilor comisioanelor interbancare odată cu creșterea volumului operațiunilor, precum și soluțiile alternative în materie de stabilire a prețurilor aplicabile pentru plățile de valoare mică. CESE solicită Comisiei să stabilizeze mediul de afaceri pe termen lung, în beneficiul tuturor operatorilor, ținând seama și de lecțiile învățate de alte regiuni (de exemplu, Australia) care au adoptat reglementări în această privință și asigurând condiții de concurență echitabile pentru diferitele modele comerciale în materie de sisteme de carduri.

| 3.5 | Cuplarea diferitelor mărci de plată (co-badging), fie pe cardurile de plastic, fie pe viitoarele platforme mobile nu ar trebui să prejudicieze dreptul consumatorilor de a alege marca pe care o doresc și nici să restricționeze posibilele stimulente de care s-ar putea bucura comercianții. Cuplarea mărcilor este importantă pentru noile sisteme care pătrund pe piață, facilitând, în consecință, atât alegerea, cât și concurența. În unele cazuri, o anumită marcă impune cerințe obligatorii suplimentare pentru operațiuni, prin intermediul rețelei sale, chiar dacă acestea sunt inițiate de o altă marcă. În opinia CESE, trebuie să se ia măsuri pentru ca nici o marcă să nu aibă posibilitatea de a impune astfel de cerințe de procesare. |
| --- | --- |

3.5

Cuplarea diferitelor mărci de plată (co-badging), fie pe cardurile de plastic, fie pe viitoarele platforme mobile nu ar trebui să prejudicieze dreptul consumatorilor de a alege marca pe care o doresc și nici să restricționeze posibilele stimulente de care s-ar putea bucura comercianții. Cuplarea mărcilor este importantă pentru noile sisteme care pătrund pe piață, facilitând, în consecință, atât alegerea, cât și concurența. În unele cazuri, o anumită marcă impune cerințe obligatorii suplimentare pentru operațiuni, prin intermediul rețelei sale, chiar dacă acestea sunt inițiate de o altă marcă. În opinia CESE, trebuie să se ia măsuri pentru ca nici o marcă să nu aibă posibilitatea de a impune astfel de cerințe de procesare.

| 3.6 | CESE este de părere că separarea funcțiilor de gestionare a sistemului de cele de procesare este un element-cheie pentru crearea unei piețe competitive a plăților cu ajutorul cardului, întrucât conglomeratele verticale pot utiliza subvenționarea încrucișată atunci când concurează cu procesatori individuali. De asemenea, modul de organizare actual al companiilor este mai puțin favorabil inițiativelor avute în vedere, care urmăresc promovarea interoperabilității între procesatori. De aceea, separarea, care ar trebui să se facă în mod ideal la nivelul companiei, ar consolida procesul de integrare și concurența în cadrul pieței unice. |
| --- | --- |

3.6

CESE este de părere că separarea funcțiilor de gestionare a sistemului de cele de procesare este un element-cheie pentru crearea unei piețe competitive a plăților cu ajutorul cardului, întrucât conglomeratele verticale pot utiliza subvenționarea încrucișată atunci când concurează cu procesatori individuali. De asemenea, modul de organizare actual al companiilor este mai puțin favorabil inițiativelor avute în vedere, care urmăresc promovarea interoperabilității între procesatori. De aceea, separarea, care ar trebui să se facă în mod ideal la nivelul companiei, ar consolida procesul de integrare și concurența în cadrul pieței unice.

| 3.7 | În temeiul cadrului juridic existent, instituțiile de plată și instituțiile emitente de monedă electronică nu pot avea acces la sistemele de plată stabilite prin Directiva privind caracterul definitiv al decontării. Acestea vizează în principal de plățile de valoare mare și de plățile de retail. În cazul în care Comisia intenționează să aducă vreo schimbare cadrului actual, CESE o îndeamnă să aibă în vedere elementul de risc pe care noii participanți (de exemplu, instituțiile de plată și instituțiile emitente de monedă electronică) l-ar putea prezenta pentru sistemele de plată existente (infrastructuri), ținând seama, de exemplu, de faptul că acestea nu au acces la finanțare din partea băncii centrale. |
| --- | --- |

3.7

În temeiul cadrului juridic existent, instituțiile de plată și instituțiile emitente de monedă electronică nu pot avea acces la sistemele de plată stabilite prin Directiva privind caracterul definitiv al decontării. Acestea vizează în principal de plățile de valoare mare și de plățile de retail. În cazul în care Comisia intenționează să aducă vreo schimbare cadrului actual, CESE o îndeamnă să aibă în vedere elementul de risc pe care noii participanți (de exemplu, instituțiile de plată și instituțiile emitente de monedă electronică) l-ar putea prezenta pentru sistemele de plată existente (infrastructuri), ținând seama, de exemplu, de faptul că acestea nu au acces la finanțare din partea băncii centrale.

| 3.8 | Cadrul SEPA pentru carduri (SCF), așa cum a fost conceput inițial de către EPC, nu ar trebui să restricționeze modelele comerciale dezvoltate de alți operatori. În mod ideal, SCF ar trebui revizuit cu atenție în cadrul noii structuri de guvernanță SEPA, ținând seama de contribuția tuturor părților interesate. |
| --- | --- |

3.8

Cadrul SEPA pentru carduri (SCF), așa cum a fost conceput inițial de către EPC, nu ar trebui să restricționeze modelele comerciale dezvoltate de alți operatori. În mod ideal, SCF ar trebui revizuit cu atenție în cadrul noii structuri de guvernanță SEPA, ținând seama de contribuția tuturor părților interesate.

| 3.9 | CESE își exprimă preocuparea cu privire la faptul că entități care nu sunt nici reglementate, nici supravegheate solicită acces la informații sensibile legate de cont. Mai mult, obligațiile și responsabilitățile operatorilor implicați nu sunt reflectate corespunzător în cadrul juridic european, putând avea consecințe neașteptate asupra consumatorilor în cazul utilizării necorespunzătoare sau al fraudei. Accesul la informații referitoare la disponibilitatea fondurilor în conturile bancare ar trebui analizat cu atenție, ținând seama de aspecte precum securitatea, protecția datelor, drepturile consumatorilor, concurența și compensarea emitenților de conturi. |
| --- | --- |

3.9

CESE își exprimă preocuparea cu privire la faptul că entități care nu sunt nici reglementate, nici supravegheate solicită acces la informații sensibile legate de cont. Mai mult, obligațiile și responsabilitățile operatorilor implicați nu sunt reflectate corespunzător în cadrul juridic european, putând avea consecințe neașteptate asupra consumatorilor în cazul utilizării necorespunzătoare sau al fraudei. Accesul la informații referitoare la disponibilitatea fondurilor în conturile bancare ar trebui analizat cu atenție, ținând seama de aspecte precum securitatea, protecția datelor, drepturile consumatorilor, concurența și compensarea emitenților de conturi.

| 3.10 | Supratarifarea reprezintă posibilitatea pe care o au comercianții de a adăuga un comision la valoarea operațiunii în cazul utilizării cardului. Această posibilitate a fost recunoscută în întreaga UE odată cu adoptarea Directivei privind serviciile de plată, cu excepția cazului în care un stat membru a interzis în mod expres acest lucru. Experiența anterioară legată de aplicarea supratarifării în anumite cazuri nu este, cel puțin pe termen scurt, concludentă. La începutul anului 2005, de exemplu, danezii au reacționat puternic față de impunerea unor comisioane pe operațiunile naționale realizate cu ajutorul sistemului de carduri de debit, utilizarea acestor carduri scăzând vertiginos, în timp ce retragerile de numerar de la bancomate au crescut. Studiile realizate pe alte piețe confirmă această tendință. Chiar dacă, începând de la 13 iunie 2014, consumatorii ar fi protejați prin Directiva privind drepturile consumatorilor împotriva supratarifării abuzive, nu este clar cum va fi asigurată această protecție, în condițiile unui mediu online extrem de dinamic. CESE este de părere că supratarifarea nu ar trebui încurajată ca practică la nivel paneuropean. |
| --- | --- |

3.10

Supratarifarea reprezintă posibilitatea pe care o au comercianții de a adăuga un comision la valoarea operațiunii în cazul utilizării cardului. Această posibilitate a fost recunoscută în întreaga UE odată cu adoptarea Directivei privind serviciile de plată, cu excepția cazului în care un stat membru a interzis în mod expres acest lucru. Experiența anterioară legată de aplicarea supratarifării în anumite cazuri nu este, cel puțin pe termen scurt, concludentă. La începutul anului 2005, de exemplu, danezii au reacționat puternic față de impunerea unor comisioane pe operațiunile naționale realizate cu ajutorul sistemului de carduri de debit, utilizarea acestor carduri scăzând vertiginos, în timp ce retragerile de numerar de la bancomate au crescut. Studiile realizate pe alte piețe confirmă această tendință. Chiar dacă, începând de la 13 iunie 2014, consumatorii ar fi protejați prin Directiva privind drepturile consumatorilor împotriva supratarifării abuzive, nu este clar cum va fi asigurată această protecție, în condițiile unui mediu online extrem de dinamic. CESE este de părere că supratarifarea nu ar trebui încurajată ca practică la nivel paneuropean.

| 3.11 | Ecosistemul cardurilor se caracterizează prin lipsa standardizării și a interoperabilității. De exemplu, furnizorul de terminale trebuie să îndeplinească până la șapte proceduri de certificare pentru a putea funcționa la nivelul UE. De aceea, CESE face apel la sectorul privat să-și unească forțele și că producă rezultate concrete, inclusiv sub aspectul cadrului de implementare și al fixării unor termene ambițioase. Cu toate acestea, dacă soluțiile bazate pe piață se dovedesc lente, Comisia ar trebui să intervină cu propuneri legislative. |
| --- | --- |

3.11

Ecosistemul cardurilor se caracterizează prin lipsa standardizării și a interoperabilității. De exemplu, furnizorul de terminale trebuie să îndeplinească până la șapte proceduri de certificare pentru a putea funcționa la nivelul UE. De aceea, CESE face apel la sectorul privat să-și unească forțele și că producă rezultate concrete, inclusiv sub aspectul cadrului de implementare și al fixării unor termene ambițioase. Cu toate acestea, dacă soluțiile bazate pe piață se dovedesc lente, Comisia ar trebui să intervină cu propuneri legislative.

| 3.12 | Disponibilitatea serviciilor de plată electronice este restricționată în principal în limita frontierelor naționale. CESE face apel la operatorii de astfel de sisteme să lucreze la chestiunile legate de interoperabilitate în mod deschis și transparent și să abordeze în cel mai scurt timp posibil chestiunile legate de comerțul electronic aflate încă în suspensie. Cu toate acestea, dacă piața nu furnizează rezultatele așteptate, Comisia ar trebui să aibă în vedere măsuri de reglementare pentru extinderea sistemelor de plată electronice la nivel european. |
| --- | --- |

3.12

Disponibilitatea serviciilor de plată electronice este restricționată în principal în limita frontierelor naționale. CESE face apel la operatorii de astfel de sisteme să lucreze la chestiunile legate de interoperabilitate în mod deschis și transparent și să abordeze în cel mai scurt timp posibil chestiunile legate de comerțul electronic aflate încă în suspensie. Cu toate acestea, dacă piața nu furnizează rezultatele așteptate, Comisia ar trebui să aibă în vedere măsuri de reglementare pentru extinderea sistemelor de plată electronice la nivel european.

| 3.13 | CESE solicită Comisiei să se asigure că, încă dintr-o etapă timpurie a dezvoltării lor, plățile efectuate de pe telefonul mobil vor respecta principiul accesului liber la platforme, al portabilității aplicațiilor, al securității, precum și principiul potrivit căruia trebuie evitată duplicarea costurilor pentru operatorii care doresc să accepte aceste plăți. De asemenea, autoritățile competente în domeniul protecției datelor ar trebui să-i susțină pe operatori în dezvoltarea unor soluții ușor de utilizat. |
| --- | --- |

3.13

CESE solicită Comisiei să se asigure că, încă dintr-o etapă timpurie a dezvoltării lor, plățile efectuate de pe telefonul mobil vor respecta principiul accesului liber la platforme, al portabilității aplicațiilor, al securității, precum și principiul potrivit căruia trebuie evitată duplicarea costurilor pentru operatorii care doresc să accepte aceste plăți. De asemenea, autoritățile competente în domeniul protecției datelor ar trebui să-i susțină pe operatori în dezvoltarea unor soluții ușor de utilizat.

| 3.14 | Securitatea este un aspect esențial pentru asigurarea încrederii cetățenilor în instrumentele de plată, acest aspect trebuind luat în considerare, în mod ideal, încă din etapa de concepție. În acest context, este fundamental ca orice furnizor din lanțul valoric al plăților să fie reglementat și supravegheat în mod corespunzător. CESE recunoaște progresele realizate de către participanții pe piață în ceea ce privește combaterea fraudelor la terminalele fizice, însă constată că operatorii sunt expuși riscului de fraudă în cadrul activităților lor comerciale online. Mijloacele de asigurare a securității nu ar trebui să prejudicieze confortul consumatorilor și, în cazul în care vor fi propuse de autoritățile publice, ar trebui să fie pe cât posibil neutre din punct de vedere tehnologic. În acest context, CESE salută recomandările instituțiilor participante la forumul SecuRe Pay referitor la securitatea plăților efectuate pe internet, precum și, în general, eforturile acestora de a crește nivelul de securitate și de a consolida încrederea cetățenilor în serviciile de plată electronice. Punerea corectă în aplicare a acestor recomandări ar trebui monitorizată în continuare de autoritățile relevante. |
| --- | --- |

3.14

Securitatea este un aspect esențial pentru asigurarea încrederii cetățenilor în instrumentele de plată, acest aspect trebuind luat în considerare, în mod ideal, încă din etapa de concepție. În acest context, este fundamental ca orice furnizor din lanțul valoric al plăților să fie reglementat și supravegheat în mod corespunzător. CESE recunoaște progresele realizate de către participanții pe piață în ceea ce privește combaterea fraudelor la terminalele fizice, însă constată că operatorii sunt expuși riscului de fraudă în cadrul activităților lor comerciale online. Mijloacele de asigurare a securității nu ar trebui să prejudicieze confortul consumatorilor și, în cazul în care vor fi propuse de autoritățile publice, ar trebui să fie pe cât posibil neutre din punct de vedere tehnologic. În acest context, CESE salută recomandările instituțiilor participante la forumul SecuRe Pay referitor la securitatea plăților efectuate pe internet, precum și, în general, eforturile acestora de a crește nivelul de securitate și de a consolida încrederea cetățenilor în serviciile de plată electronice. Punerea corectă în aplicare a acestor recomandări ar trebui monitorizată în continuare de autoritățile relevante.

| 3.15 | Cu toate acestea, combaterea fraudei necesită măsuri suplimentare din partea autorităților relevante ale statelor membre. În această privință, CESE salută înființarea, în cadrul Europol, a unui nou Centru european de combatere a criminalității cibernetice, care va fi operațional până la 1 ianuarie 2013 și va deveni, se speră, centrul de competență pentru activitatea UE de combatere a fraudelor. Această inițiativă a fost susținută de CESE în Avizul din proprie inițiativă privind lupta împotriva fraudelor și a falsificării mijloacelor de plată altele decât numerarul, adoptat la 23 octombrie 2008 (3). CESE remarcă faptul că o serie de alte măsuri definite în acest aviz continuă să fie extrem de importante și consideră că ar trebui avute la rândul lor în vedere. |
| --- | --- |

3.15

Cu toate acestea, combaterea fraudei necesită măsuri suplimentare din partea autorităților relevante ale statelor membre. În această privință, CESE salută înființarea, în cadrul Europol, a unui nou Centru european de combatere a criminalității cibernetice, care va fi operațional până la 1 ianuarie 2013 și va deveni, se speră, centrul de competență pentru activitatea UE de combatere a fraudelor. Această inițiativă a fost susținută de CESE în Avizul din proprie inițiativă privind lupta împotriva fraudelor și a falsificării mijloacelor de plată altele decât numerarul, adoptat la 23 octombrie 2008 (3). CESE remarcă faptul că o serie de alte măsuri definite în acest aviz continuă să fie extrem de importante și consideră că ar trebui avute la rândul lor în vedere.

| 3.16 | Plățile implică participarea multor părți interesate, iar interesele acestora, deși uneori pot fi divergente, ar trebui luate în considerare atunci când se concepe viitorul peisaj al plăților. Noua guvernanță SEPA ar trebui să asigure deschidere, transparență și condiții egale în cadrul acestui proiect ambițios și în continuă transformare. CESE salută eforturile pe care Comisia și Banca Centrală Europeană le depun în prezent pentru centralizarea „dreptului de proprietate” asupra SEPA, de exemplu sub egida Consiliului SEPA. CESE solicită însă accelerarea acestui proces, întrucât lacunele existente în realitate îi afectează implementarea. |
| --- | --- |

3.16

Plățile implică participarea multor părți interesate, iar interesele acestora, deși uneori pot fi divergente, ar trebui luate în considerare atunci când se concepe viitorul peisaj al plăților. Noua guvernanță SEPA ar trebui să asigure deschidere, transparență și condiții egale în cadrul acestui proiect ambițios și în continuă transformare. CESE salută eforturile pe care Comisia și Banca Centrală Europeană le depun în prezent pentru centralizarea „dreptului de proprietate” asupra SEPA, de exemplu sub egida Consiliului SEPA. CESE solicită însă accelerarea acestui proces, întrucât lacunele existente în realitate îi afectează implementarea.

Bruxelles, 19 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  http://www.ecb.int/press/pr/date/2011/html/pr110912.en.html

1

(2)  http://www.ecb.int/pub/pdf/scpops/ecbocp131.pdf?4cce20956bed7b7e5f454a4ea77f7c9b

2

(3)  JO C 100, 30.4.2009, p.22.

3

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/57

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Consiliului privind statutul unei fundații europene (FE)

COM(2012) 35 final – 2012/22 (APP)

2012/C 351/12

Raportor: dna Mall HELLAM

La 10 mai 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Consiliului privind statutul unei fundații europene (FE)

COM(2012) 35 final – 2012/0022 (APP).

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 30 august 2012.

În cea de-a 483-a sesiune plenară, care a avut loc la 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 18 septembrie 2012), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 132 voturi pentru, 1 vot împotrivă și 8 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul Economic și Social European (CESE) sprijină propunerea Comisiei Europene (CE) de regulament al Consiliului privind statutul unei fundații europene (SFE), care va permite crearea fundației europene (fundatio europaea). CESE a solicitat elaborarea statutului acesteia (1), în vederea facilitării activităților transfrontaliere și a cooperării fundațiilor de interes public din Uniunea Europeană, contribuind astfel la promovarea coeziunii economice și sociale din UE. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul Economic și Social European (CESE) sprijină propunerea Comisiei Europene (CE) de regulament al Consiliului privind statutul unei fundații europene (SFE), care va permite crearea fundației europene (fundatio europaea). CESE a solicitat elaborarea statutului acesteia (1), în vederea facilitării activităților transfrontaliere și a cooperării fundațiilor de interes public din Uniunea Europeană, contribuind astfel la promovarea coeziunii economice și sociale din UE.

| 1.2 | CESE recomandă în prezent ca Parlamentul European și Consiliul să adopte propunerea fără întârziere. Într-adevăr, mai mult ca niciodată, fundațiile se ocupă de chestiuni care depășesc frontierele naționale și care impun o formă eficientă de organizare. Fundațiile de nivel european care desfășoară activități în domeniile științei, cercetării și aspectelor sociale au nevoie de o formă juridică recunoscută în fiecare stat membru. |
| --- | --- |

1.2

CESE recomandă în prezent ca Parlamentul European și Consiliul să adopte propunerea fără întârziere. Într-adevăr, mai mult ca niciodată, fundațiile se ocupă de chestiuni care depășesc frontierele naționale și care impun o formă eficientă de organizare. Fundațiile de nivel european care desfășoară activități în domeniile științei, cercetării și aspectelor sociale au nevoie de o formă juridică recunoscută în fiecare stat membru.

| 1.3 | Chiar sectorul fundațiilor și organizațiile și rețelele sale reprezentative de la nivel național și european au solicitat în mod repetat un statut al fundației europene, ca fiind cea mai rentabilă soluție pentru înlăturarea obstacolelor transfrontaliere, stimulând astfel activitățile fundațiilor din întreaga Europă. |
| --- | --- |

1.3

Chiar sectorul fundațiilor și organizațiile și rețelele sale reprezentative de la nivel național și european au solicitat în mod repetat un statut al fundației europene, ca fiind cea mai rentabilă soluție pentru înlăturarea obstacolelor transfrontaliere, stimulând astfel activitățile fundațiilor din întreaga Europă.

| 1.4 | Fundația europeană (FE) va fi opțională și nu va înlocui legislațiile naționale și locale. Ea va oferi însă fundațiilor care vor opta pentru statut posibilitatea de a activa în orice stat membru al UE, fără să fie nevoie de crearea unor structuri locale, cu condiția ca fundația respectivă să fie recunoscută în statul membru în care a fost constituită. |
| --- | --- |

1.4

Fundația europeană (FE) va fi opțională și nu va înlocui legislațiile naționale și locale. Ea va oferi însă fundațiilor care vor opta pentru statut posibilitatea de a activa în orice stat membru al UE, fără să fie nevoie de crearea unor structuri locale, cu condiția ca fundația respectivă să fie recunoscută în statul membru în care a fost constituită.

| 1.5 | CESE este de acord cu faptul că propunerea respectă pe deplin principiul subsidiarității. Pentru a elimina actualele obstacole și restricții naționale întâmpinate de fundații atunci când operează în mai multe state membre este nevoie de o măsură la nivelul UE. Situația actuală arată că problema nu este abordată în mod adecvat la nivel național, natura sa transfrontalieră necesitând un cadru european care să asigure crearea de fundații menite să acționeze la scară europeană. Atingerea acestui obiectiv nu se poate face doar prin măsuri adoptate individual de statele membre, deoarece aceasta nu ar permite obținerea de rezultate optime în ce privește principiul pieței unice. |
| --- | --- |

1.5

CESE este de acord cu faptul că propunerea respectă pe deplin principiul subsidiarității. Pentru a elimina actualele obstacole și restricții naționale întâmpinate de fundații atunci când operează în mai multe state membre este nevoie de o măsură la nivelul UE. Situația actuală arată că problema nu este abordată în mod adecvat la nivel național, natura sa transfrontalieră necesitând un cadru european care să asigure crearea de fundații menite să acționeze la scară europeană. Atingerea acestui obiectiv nu se poate face doar prin măsuri adoptate individual de statele membre, deoarece aceasta nu ar permite obținerea de rezultate optime în ce privește principiul pieței unice.

| 1.6 | Propunerea este motivată de necesitatea creării unui cadru legislativ inovator, care să vină în completarea legislațiilor naționale existente, care vor rămâne neschimbate în ce privește forma și domeniul de aplicare. Statele membre își vor păstra posibilitatea de a alege să mențină și să conceapă forme juridice naționale pentru fundații. |
| --- | --- |

1.6

Propunerea este motivată de necesitatea creării unui cadru legislativ inovator, care să vină în completarea legislațiilor naționale existente, care vor rămâne neschimbate în ce privește forma și domeniul de aplicare. Statele membre își vor păstra posibilitatea de a alege să mențină și să conceapă forme juridice naționale pentru fundații.

| 1.7 | CESE este de acord cu alegerea regulamentului ca instrument juridic în cazul prezentei propuneri. Acesta este cea mai adecvată modalitate juridică de a garanta uniformitatea statutului în toate statele membre și de a spori încrederea, deoarece implică aplicarea directă și uniformă a normelor. Acest aspect este întărit și de articolele 47 și 48 din propunere, privind cooperarea între autoritățile de supraveghere și respectiv cu autoritățile fiscale. |
| --- | --- |

1.7

CESE este de acord cu alegerea regulamentului ca instrument juridic în cazul prezentei propuneri. Acesta este cea mai adecvată modalitate juridică de a garanta uniformitatea statutului în toate statele membre și de a spori încrederea, deoarece implică aplicarea directă și uniformă a normelor. Acest aspect este întărit și de articolele 47 și 48 din propunere, privind cooperarea între autoritățile de supraveghere și respectiv cu autoritățile fiscale.

| 1.8 | CESE aprobă caracteristicile principale ale propunerii CE privind statutul unei fundații europene, care urmăresc să asigure un echilibru între facilitarea accesului la statut, în materie de formare, și fiabilitatea în materie de transparență și de asumare a răspunderii. |
| --- | --- |

1.8

CESE aprobă caracteristicile principale ale propunerii CE privind statutul unei fundații europene, care urmăresc să asigure un echilibru între facilitarea accesului la statut, în materie de formare, și fiabilitatea în materie de transparență și de asumare a răspunderii.

| 1.9 | Propunerea include aspecte fiscale, care nu creează însă un nou regim, ci acordă automat FE același tratament fiscal ca cel aplicat entităților naționale de interes public. Această secțiune a propunerii va trebui reanalizată cu atenție, deoarece nu trebuie să stea în calea adoptării regulamentului propus, atât de necesar. |
| --- | --- |

1.9

Propunerea include aspecte fiscale, care nu creează însă un nou regim, ci acordă automat FE același tratament fiscal ca cel aplicat entităților naționale de interes public. Această secțiune a propunerii va trebui reanalizată cu atenție, deoarece nu trebuie să stea în calea adoptării regulamentului propus, atât de necesar.

2.   Sinteza propunerii

| 2.1 | La nivelul Uniunii nu există posibilitatea de a armoniza cadrele legislative conform cărora își desfășoară activitatea entitățile naționale de interes public. În UE există peste cincizeci de acte normative care reglementează constituirea și activitatea fundațiilor. Diferențele dintre legislațiile civile și fiscale din statele membre fac ca funcționarea transfrontalieră a acestor entități să fie costisitoare și greoaie. În plus, obstacolele de natură juridică, fiscală și administrativă stânjenesc activitatea transfrontalieră a fundațiilor. Drept urmare, canalizarea transfrontalieră a fondurilor și sprijinul pentru obiectivele de interes public rămân în mare măsură neexploatate. |
| --- | --- |

2.1

La nivelul Uniunii nu există posibilitatea de a armoniza cadrele legislative conform cărora își desfășoară activitatea entitățile naționale de interes public. În UE există peste cincizeci de acte normative care reglementează constituirea și activitatea fundațiilor. Diferențele dintre legislațiile civile și fiscale din statele membre fac ca funcționarea transfrontalieră a acestor entități să fie costisitoare și greoaie. În plus, obstacolele de natură juridică, fiscală și administrativă stânjenesc activitatea transfrontalieră a fundațiilor. Drept urmare, canalizarea transfrontalieră a fondurilor și sprijinul pentru obiectivele de interes public rămân în mare măsură neexploatate.

| 2.2 | Pentru a rezolva aceste probleme, Comisia a prezentat o propunere de regulament care instituie o nouă formă juridică europeană, destinată simplificării procedurilor de constituire și funcționare a fundațiilor pe piața unică. Această formă juridică va permite fundațiilor să canalizeze mai eficient fondurile private către obiective de interes public la nivel transfrontalier în UE. La rândul său, acest fapt ar trebui să permită mai multe finanțări pentru activitățile de interes public și, prin urmare, ar trebui să aibă un impact pozitiv asupra binelui public al cetățenilor europeni și asupra economiei UE în ansamblu. |
| --- | --- |

2.2

Pentru a rezolva aceste probleme, Comisia a prezentat o propunere de regulament care instituie o nouă formă juridică europeană, destinată simplificării procedurilor de constituire și funcționare a fundațiilor pe piața unică. Această formă juridică va permite fundațiilor să canalizeze mai eficient fondurile private către obiective de interes public la nivel transfrontalier în UE. La rândul său, acest fapt ar trebui să permită mai multe finanțări pentru activitățile de interes public și, prin urmare, ar trebui să aibă un impact pozitiv asupra binelui public al cetățenilor europeni și asupra economiei UE în ansamblu.

| 2.3 | Propunerea prezintă principalele caracteristici ale FE, modalitățile de constituire și regulile de organizare ale acesteia. De asemenea, se prevede, în anumite condiții, posibilitatea conversiei FE înapoi în entitate de interes public sau lichidarea ei. |
| --- | --- |

2.3

Propunerea prezintă principalele caracteristici ale FE, modalitățile de constituire și regulile de organizare ale acesteia. De asemenea, se prevede, în anumite condiții, posibilitatea conversiei FE înapoi în entitate de interes public sau lichidarea ei.

| 2.4 | Regulamentul stabilește competențele minime de supraveghere ale autorităților naționale din fiecare stat membru, pentru ca acestea să poată monitoriza efectiv activitățile fundațiilor europene înregistrate în statul membru respectiv. El prevede și ca FE și donatorii săi să beneficieze automat de aceleași avantaje fiscale de care se bucură entitățile naționale de interes public. |
| --- | --- |

2.4

Regulamentul stabilește competențele minime de supraveghere ale autorităților naționale din fiecare stat membru, pentru ca acestea să poată monitoriza efectiv activitățile fundațiilor europene înregistrate în statul membru respectiv. El prevede și ca FE și donatorii săi să beneficieze automat de aceleași avantaje fiscale de care se bucură entitățile naționale de interes public.

3.   Observații generale

| 3.1 | CESE a recunoscut în avizul său anterior contribuția substanțială a fundațiilor în numeroase domenii, precum drepturile omului, protecția minorităților, ocuparea forței de muncă și progresul social, protecția mediului și patrimoniului european, precum și încurajarea progresului tehnico-științific. De asemenea, ele contribuie semnificativ la îndeplinirea obiectivelor creșterii inteligente, durabile și favorabile incluziunii, stabilite în Strategia Europa 2020. |
| --- | --- |

3.1

CESE a recunoscut în avizul său anterior contribuția substanțială a fundațiilor în numeroase domenii, precum drepturile omului, protecția minorităților, ocuparea forței de muncă și progresul social, protecția mediului și patrimoniului european, precum și încurajarea progresului tehnico-științific. De asemenea, ele contribuie semnificativ la îndeplinirea obiectivelor creșterii inteligente, durabile și favorabile incluziunii, stabilite în Strategia Europa 2020.

| 3.2 | În interiorul UE, cetățenii, bunurile, serviciile și capitalul pot în general circula liber dincolo de frontiere, lucru care nu este întotdeauna valabil în cazul acțiunilor și resurselor de interes public. Acesta este motivul creării unei fundații europene, o nouă entitate juridică cu caracter opțional, care se alătură formelor juridice deja existente în statele membre. |
| --- | --- |

3.2

În interiorul UE, cetățenii, bunurile, serviciile și capitalul pot în general circula liber dincolo de frontiere, lucru care nu este întotdeauna valabil în cazul acțiunilor și resurselor de interes public. Acesta este motivul creării unei fundații europene, o nouă entitate juridică cu caracter opțional, care se alătură formelor juridice deja existente în statele membre.

| 3.3 | CESE este de părere că, odată cu apariția statutului fundației europene, fundațiile vor beneficia de condiții mai uniforme în cadrul UE, urmând a se utiliza un singur instrument juridic și o structură de guvernanță similară în toate statele membre, lucru care va oferi o securitate juridică sporită și va reduce costurile de conformare. |
| --- | --- |

3.3

CESE este de părere că, odată cu apariția statutului fundației europene, fundațiile vor beneficia de condiții mai uniforme în cadrul UE, urmând a se utiliza un singur instrument juridic și o structură de guvernanță similară în toate statele membre, lucru care va oferi o securitate juridică sporită și va reduce costurile de conformare.

| 3.4 | Statutul va facilita punerea laolaltă și utilizarea la scară extinsă a competențelor și resurselor fundațiilor. De asemenea, existența unei forme europene ușor de recunoscut pentru fundații va încuraja inițiativele și donațiile transfrontaliere. Economiile statelor membre vor înregistra probabil o creștere a resurselor disponibile pentru domenii importante, precum educația și cercetarea, serviciile sociale și de sănătate, cultura și protecția mediului. |
| --- | --- |

3.4

Statutul va facilita punerea laolaltă și utilizarea la scară extinsă a competențelor și resurselor fundațiilor. De asemenea, existența unei forme europene ușor de recunoscut pentru fundații va încuraja inițiativele și donațiile transfrontaliere. Economiile statelor membre vor înregistra probabil o creștere a resurselor disponibile pentru domenii importante, precum educația și cercetarea, serviciile sociale și de sănătate, cultura și protecția mediului.

| 3.5 | CESE salută faptul că propunerea Comisiei se concentrează doar asupra fundațiilor de interes public. Comitetul remarcă și că definiția obiectivului de interes public, de la articolul 5, are la bază doar o listă închisă a obiectivelor cel mai des întâlnite în majoritatea statelor membre. Lista oferă o securitate juridică sporită sub aspectul caracteristicilor interesului public, dar se poate dovedi greu de actualizat, deoarece aceasta presupune o decizie unanimă a Consiliului și aprobarea Parlamentului European, cu prilejul primei revizuiri a regulamentului, prevăzută să aibă loc la șapte ani după intrarea lui în vigoare. |
| --- | --- |

3.5

CESE salută faptul că propunerea Comisiei se concentrează doar asupra fundațiilor de interes public. Comitetul remarcă și că definiția obiectivului de interes public, de la articolul 5, are la bază doar o listă închisă a obiectivelor cel mai des întâlnite în majoritatea statelor membre. Lista oferă o securitate juridică sporită sub aspectul caracteristicilor interesului public, dar se poate dovedi greu de actualizat, deoarece aceasta presupune o decizie unanimă a Consiliului și aprobarea Parlamentului European, cu prilejul primei revizuiri a regulamentului, prevăzută să aibă loc la șapte ani după intrarea lui în vigoare.

| 3.6 | CESE observă că noțiunea de „a servi interesului public în sens general” ar putea fi aprofundată în regulament, specificându-se că FE trebuie să aibă un obiectiv (obiective) identificabil(e) de interes public și să servească interesului public în sens general și/sau unui segment al publicului. De asemenea, CESE recomandă ca următoarele elemente să fie luate în considerare pentru a determina dacă un organism oferă sau intenționează să ofere beneficii publice:






  a) | modalitatea în care:






  (i) | orice beneficii care au fost sau pot fi obținute de orice persoane implicate în organism sau de oricare alte persoane (altele decât membrii publicului) și |
| --- | --- | --- | --- |

3.6

CESE observă că noțiunea de „a servi interesului public în sens general” ar putea fi aprofundată în regulament, specificându-se că FE trebuie să aibă un obiectiv (obiective) identificabil(e) de interes public și să servească interesului public în sens general și/sau unui segment al publicului. De asemenea, CESE recomandă ca următoarele elemente să fie luate în considerare pentru a determina dacă un organism oferă sau intenționează să ofere beneficii publice:

a)

modalitatea în care:

(i)

orice beneficii care au fost sau pot fi obținute de orice persoane implicate în organism sau de oricare alte persoane (altele decât membrii publicului) și

| (ii) | orice prejudicii care au fost sau pot fi suferite de public ca urmare a exercitării funcțiilor de către organismul în cauză |
| --- | --- |

(ii)

orice prejudicii care au fost sau pot fi suferite de public ca urmare a exercitării funcțiilor de către organismul în cauză

se raportează la beneficiile care au fost sau pot fi obținute de public drept consecință;

| b) | în cazul în care beneficiile sunt (sau pot fi) oferite exclusiv unui segment al publicului, posibilitatea ca vreo condiție pentru obținerea beneficiului respectiv (inclusiv orice taxă sau comision) să fie în mod nejustificat restrictivă. |
| --- | --- |

b)

în cazul în care beneficiile sunt (sau pot fi) oferite exclusiv unui segment al publicului, posibilitatea ca vreo condiție pentru obținerea beneficiului respectiv (inclusiv orice taxă sau comision) să fie în mod nejustificat restrictivă.

| 3.7 | CESE apreciază și celelalte caracteristici principale ale SFE, formulate în propunerea de regulament și pe care Comitetul le susținuse într-un aviz anterior, și anume:






  a) | dimensiunea europeană a FE care desfășoară activități în minimum două state membre; condiția existenței unei componente transfrontaliere la momentul înregistrării și pe toată durata de viață a FE; |
| --- | --- | --- |

3.7

CESE apreciază și celelalte caracteristici principale ale SFE, formulate în propunerea de regulament și pe care Comitetul le susținuse într-un aviz anterior, și anume:

a)

dimensiunea europeană a FE care desfășoară activități în minimum două state membre; condiția existenței unei componente transfrontaliere la momentul înregistrării și pe toată durata de viață a FE;

| b) | constituirea FE fie ex nihilo, fie prin conversia unei fundații naționale într-o fundație europeană, fie prin fuziunea unor fundații naționale. Formarea unei FE este doar la latitudinea unei persoane fizice sau juridice care desfășoară sau preconizează activități la scară europeană, garantând fiecărui stat membru păstrarea specificităților cadrului fundației naționale; |
| --- | --- |

b)

constituirea FE fie ex nihilo, fie prin conversia unei fundații naționale într-o fundație europeană, fie prin fuziunea unor fundații naționale. Formarea unei FE este doar la latitudinea unei persoane fizice sau juridice care desfășoară sau preconizează activități la scară europeană, garantând fiecărui stat membru păstrarea specificităților cadrului fundației naționale;

| c) | valoarea minimă a activelor (de 25 000 EUR), pentru o protecție sporită a creditorilor și pentru a nu împiedica lansarea unor inițiative de mai mică anvergură; |
| --- | --- |

c)

valoarea minimă a activelor (de 25 000 EUR), pentru o protecție sporită a creditorilor și pentru a nu împiedica lansarea unor inițiative de mai mică anvergură;

| d) | capacitatea juridică extinsă, inclusiv dreptul de a deține active mobile și imobile, de a primi și de a deține donații sau subvenții de orice fel, inclusiv acțiuni sau alte titluri negociabile din orice sursă legală, și |
| --- | --- |

d)

capacitatea juridică extinsă, inclusiv dreptul de a deține active mobile și imobile, de a primi și de a deține donații sau subvenții de orice fel, inclusiv acțiuni sau alte titluri negociabile din orice sursă legală, și

| e) | posibilitatea, în limitele obiectivului de interes public al FE, desfășurării de activități economice, direct sau prin intermediul altei entități juridice, cu condiția ca veniturile sau profitul să fie utilizate pentru obiectivele sale de interes public. |
| --- | --- |

e)

posibilitatea, în limitele obiectivului de interes public al FE, desfășurării de activități economice, direct sau prin intermediul altei entități juridice, cu condiția ca veniturile sau profitul să fie utilizate pentru obiectivele sale de interes public.

| 3.8 | CESE remarcă faptul că regulamentul își propune să faciliteze punerea în aplicare a recentelor hotărâri ale Curții de Justiție a Uniunii Europene (2), care dau posibilitatea efectuării de donații transfrontaliere către fundațiile europene și care le consideră pe acestea fundații de interes public supuse legislației fiscale locale. CESE consideră că, în scopuri fiscale, fundației europene ar trebui să i se acorde statutul standard de organizație non-profit, cu respectarea deplină a competențelor și practicilor autorității fiscale a statului membru în care FE este impozabilă, atunci când se determină tratamentul fiscal al acesteia în conformitate cu reglementările fiscale aplicabile la nivel național. Deoarece statele membre nu pot acorda FE un tratament fiscal mai puțin avantajos în comparație cu fundațiile naționale de interes public, acest lucru fiind contrar Tratatului UE și jurisprudenței CJUE, ele au libertatea de a alege regimul fiscal aplicabil. Statele membre ar trebui de asemenea să precizeze care este regimul fiscal aplicabil fundațiilor europene, atunci când organizațiilor non-profit aflate sub jurisdicția lor li se aplică mai multe regimuri. |
| --- | --- |

3.8

CESE remarcă faptul că regulamentul își propune să faciliteze punerea în aplicare a recentelor hotărâri ale Curții de Justiție a Uniunii Europene (2), care dau posibilitatea efectuării de donații transfrontaliere către fundațiile europene și care le consideră pe acestea fundații de interes public supuse legislației fiscale locale. CESE consideră că, în scopuri fiscale, fundației europene ar trebui să i se acorde statutul standard de organizație non-profit, cu respectarea deplină a competențelor și practicilor autorității fiscale a statului membru în care FE este impozabilă, atunci când se determină tratamentul fiscal al acesteia în conformitate cu reglementările fiscale aplicabile la nivel național. Deoarece statele membre nu pot acorda FE un tratament fiscal mai puțin avantajos în comparație cu fundațiile naționale de interes public, acest lucru fiind contrar Tratatului UE și jurisprudenței CJUE, ele au libertatea de a alege regimul fiscal aplicabil. Statele membre ar trebui de asemenea să precizeze care este regimul fiscal aplicabil fundațiilor europene, atunci când organizațiilor non-profit aflate sub jurisdicția lor li se aplică mai multe regimuri.

| 3.9 | În fine, regulamentul propus ar trebui să ia pe deplin în considerare recomandările formulate de sectorul fundațiilor, pentru a garanta că instrumentul la care se va ajunge în final prezintă o dimensiune europeană autentică și nu face trimiteri nejustificate la prevederile naționale, precum și că acesta este nu numai cuprinzător, ci și clar, pentru a optimiza utilizarea sa în viitor. |
| --- | --- |

3.9

În fine, regulamentul propus ar trebui să ia pe deplin în considerare recomandările formulate de sectorul fundațiilor, pentru a garanta că instrumentul la care se va ajunge în final prezintă o dimensiune europeană autentică și nu face trimiteri nejustificate la prevederile naționale, precum și că acesta este nu numai cuprinzător, ci și clar, pentru a optimiza utilizarea sa în viitor.

4.   Observații specifice

| 4.1 | După cum s-a subliniat în avizul CESE menționat anterior, principalele avantaje și beneficii ale SFE au patru dimensiuni: eficiență și simplificare, răspundere, beneficii economice și avantaje din punct de vedere politic și al cetățenilor. CESE consideră că regulamentul propus creează un echilibru între aceste elemente, dar și că anumite propuneri ar putea fi îmbunătățite, în sensul afirmațiilor de mai jos. |
| --- | --- |

4.1

După cum s-a subliniat în avizul CESE menționat anterior, principalele avantaje și beneficii ale SFE au patru dimensiuni: eficiență și simplificare, răspundere, beneficii economice și avantaje din punct de vedere politic și al cetățenilor. CESE consideră că regulamentul propus creează un echilibru între aceste elemente, dar și că anumite propuneri ar putea fi îmbunătățite, în sensul afirmațiilor de mai jos.

| 4.2 | CESE dorește să pună accentul pe traducerea termenilor specifici ai propunerii, mai precis pe conceptul de „interes public”, care în anumite limbi ar putea fi tradus ca „utilitate publică” sau „interes general”, trimițând la un gen foarte particular de formă juridică națională, asociată cu un anumit set de drepturi și cerințe. Aceasta ar putea induce în special o oarecare nesiguranță în privința entităților naționale de interes public îndrituite la a fi convertite în FE, în cazul în care statele membre nu precizează clar acest lucru. |
| --- | --- |

4.2

CESE dorește să pună accentul pe traducerea termenilor specifici ai propunerii, mai precis pe conceptul de „interes public”, care în anumite limbi ar putea fi tradus ca „utilitate publică” sau „interes general”, trimițând la un gen foarte particular de formă juridică națională, asociată cu un anumit set de drepturi și cerințe. Aceasta ar putea induce în special o oarecare nesiguranță în privința entităților naționale de interes public îndrituite la a fi convertite în FE, în cazul în care statele membre nu precizează clar acest lucru.

| 4.3 | CESE consideră că statele membre trebuie să poată stabili care sunt entitățile și fundațiile de interes public care pot fi convertite în FE sau care pot constitui o FE prin fuzionare. Aceasta ar exclude prin definiție entitățile neconstituite în societăți, precum trusturile, dar ar include fundațiile cu obiective de interes public, care în anumite state membre ale UE găzduiesc fonduri neautonome, precum și fonduri de interes public. |
| --- | --- |

4.3

CESE consideră că statele membre trebuie să poată stabili care sunt entitățile și fundațiile de interes public care pot fi convertite în FE sau care pot constitui o FE prin fuzionare. Aceasta ar exclude prin definiție entitățile neconstituite în societăți, precum trusturile, dar ar include fundațiile cu obiective de interes public, care în anumite state membre ale UE găzduiesc fonduri neautonome, precum și fonduri de interes public.

| 4.4 | CESE consideră că, ținând seama de caracteristica lor de interes public și de statutul lor fiscal, FE create cu regim perpetuu ar trebui să își cheltuiască venitul anual într-un termen rezonabil (de exemplu în 4 ani), asigurându-se și posibilitatea ca o parte din resurse (de exemplu o treime) să fie alocate menținerii valorii dotărilor lor și/sau sporirii acesteia. Ultima prevedere nu ar urma să se aplice fundațiilor europene constituite pe perioadă limitată sau care prevăd să își cheltuiască activele. |
| --- | --- |

4.4

CESE consideră că, ținând seama de caracteristica lor de interes public și de statutul lor fiscal, FE create cu regim perpetuu ar trebui să își cheltuiască venitul anual într-un termen rezonabil (de exemplu în 4 ani), asigurându-se și posibilitatea ca o parte din resurse (de exemplu o treime) să fie alocate menținerii valorii dotărilor lor și/sau sporirii acesteia. Ultima prevedere nu ar urma să se aplice fundațiilor europene constituite pe perioadă limitată sau care prevăd să își cheltuiască activele.

| 4.5 | CESE dorește să sublinieze că cerințele din propunerea CE referitoare la transparență, mai ales în ceea ce privește auditul extern, sunt mai stricte în cazul fundațiilor europene sub aspectul mărimii activelor necesare, decât cerințele actuale pentru fundațiile naționale din UE. Acest lucru ar putea descuraja ulterior crearea de FE. Cerințele de audit ar trebui să se aplice doar peste anumite praguri (de exemplu 150 000 EUR) și/sau peste un număr minim de circa 50 de angajați. În cazul fundațiilor europene aflate sub pragul propus, de 150 000 EUR, s-ar putea face apel mai degrabă la un analist independent decât la un auditor. Într-adevăr, practica curentă arată că în 8 state membre nu este nevoie de audituri externe, iar acolo unde se impune acest lucru, pragurile pot varia de la peste 15 000 EUR (Estonia) la peste 2,5 milioane EUR (Polonia), în condițiile în care există peste 50 de angajați (3). Această abordare proporțională a auditului nu exonerează FE de la respectarea altor dispoziții incluse în regulament privind transparența și asumarea răspunderii, în special în ce privește raportarea publică periodică (anuală). |
| --- | --- |

4.5

CESE dorește să sublinieze că cerințele din propunerea CE referitoare la transparență, mai ales în ceea ce privește auditul extern, sunt mai stricte în cazul fundațiilor europene sub aspectul mărimii activelor necesare, decât cerințele actuale pentru fundațiile naționale din UE. Acest lucru ar putea descuraja ulterior crearea de FE. Cerințele de audit ar trebui să se aplice doar peste anumite praguri (de exemplu 150 000 EUR) și/sau peste un număr minim de circa 50 de angajați. În cazul fundațiilor europene aflate sub pragul propus, de 150 000 EUR, s-ar putea face apel mai degrabă la un analist independent decât la un auditor. Într-adevăr, practica curentă arată că în 8 state membre nu este nevoie de audituri externe, iar acolo unde se impune acest lucru, pragurile pot varia de la peste 15 000 EUR (Estonia) la peste 2,5 milioane EUR (Polonia), în condițiile în care există peste 50 de angajați (3). Această abordare proporțională a auditului nu exonerează FE de la respectarea altor dispoziții incluse în regulament privind transparența și asumarea răspunderii, în special în ce privește raportarea publică periodică (anuală).

| 4.6 | Deși FE va putea desfășura activități economice „asociate”, cum ar fi cele legate de misiunea sa de interes public, activitățile economice neasociate ar putea fi mai greu de definit. Lucrurile ar fi mai clare dacă s-ar permite FE să desfășoare doar în mod indirect activități economice neasociate cu interesul public, prin alte entități juridice. |
| --- | --- |

4.6

Deși FE va putea desfășura activități economice „asociate”, cum ar fi cele legate de misiunea sa de interes public, activitățile economice neasociate ar putea fi mai greu de definit. Lucrurile ar fi mai clare dacă s-ar permite FE să desfășoare doar în mod indirect activități economice neasociate cu interesul public, prin alte entități juridice.

| 4.7 | CESE consideră că regulamentul trebuie să includă dispoziții privind dreptul angajaților FE de a fi informați și consultați la nivelul transnațional adecvat, în cazul în care FE are un număr mare de angajați în state membre diferite. Astfel:






  a) | în ceea ce privește dimensiunea socială, regulamentul trimite în general la prevederile legislației din locul în care angajații își desfășoară activitatea; |
| --- | --- | --- |

4.7

CESE consideră că regulamentul trebuie să includă dispoziții privind dreptul angajaților FE de a fi informați și consultați la nivelul transnațional adecvat, în cazul în care FE are un număr mare de angajați în state membre diferite. Astfel:

a)

în ceea ce privește dimensiunea socială, regulamentul trimite în general la prevederile legislației din locul în care angajații își desfășoară activitatea;

| b) | în ceea ce privește modalitățile practice de informare și consultare transnațională a angajaților, acestea ar trebui stabilite mai ales prin acordul părților implicate în FE; |
| --- | --- |

b)

în ceea ce privește modalitățile practice de informare și consultare transnațională a angajaților, acestea ar trebui stabilite mai ales prin acordul părților implicate în FE;

| c) | în lipsa unui astfel de acord, ar trebui să fie valabile cerințele prevăzute la articolul 38 din regulament, privind informarea și consultarea angajaților, iar |
| --- | --- |

c)

în lipsa unui astfel de acord, ar trebui să fie valabile cerințele prevăzute la articolul 38 din regulament, privind informarea și consultarea angajaților, iar

| d) | obiectivul final ar trebui să constea în menținerea drepturilor dobândite, de care se bucură în prezent angajații fundațiilor de la nivel național, evitându-se crearea unui sistem prea greoi. |
| --- | --- |

d)

obiectivul final ar trebui să constea în menținerea drepturilor dobândite, de care se bucură în prezent angajații fundațiilor de la nivel național, evitându-se crearea unui sistem prea greoi.

| 4.8 | CESE consideră că varianta actuală a regulamentului instituie în practică unele prevederi absolut noi pentru voluntari, în ciuda absenței unui statut european/unei definiții juridice a voluntarilor, a drepturilor și a îndatoririlor lor. În lipsa unor astfel de elemente de bază, CESE este de părere că informarea și consultarea voluntarilor fundației europene ar trebui să se facă în conformitate cu legislația națională aplicabilă. În ceea ce privește modalitățile practice de informare și consultare transnațională a voluntarilor, acestea ar trebui stabilite mai ales prin acordul părților implicate în FE. Ideea este de a nu ocoli legislația existentă privind statutul voluntarilor și nici de a face utilizarea FE prea complexă și greoaie, prin adăugarea de cerințe care nu au corespondent în realitate. CESE consideră și că drepturile voluntarilor nu trebuie comparate cu cele ale angajaților în ceea ce privește informarea și consultarea, deoarece acest lucru ar determina apariția unor drepturi care nu au precedent și a unor complicații juridice. |
| --- | --- |

4.8

CESE consideră că varianta actuală a regulamentului instituie în practică unele prevederi absolut noi pentru voluntari, în ciuda absenței unui statut european/unei definiții juridice a voluntarilor, a drepturilor și a îndatoririlor lor. În lipsa unor astfel de elemente de bază, CESE este de părere că informarea și consultarea voluntarilor fundației europene ar trebui să se facă în conformitate cu legislația națională aplicabilă. În ceea ce privește modalitățile practice de informare și consultare transnațională a voluntarilor, acestea ar trebui stabilite mai ales prin acordul părților implicate în FE. Ideea este de a nu ocoli legislația existentă privind statutul voluntarilor și nici de a face utilizarea FE prea complexă și greoaie, prin adăugarea de cerințe care nu au corespondent în realitate. CESE consideră și că drepturile voluntarilor nu trebuie comparate cu cele ale angajaților în ceea ce privește informarea și consultarea, deoarece acest lucru ar determina apariția unor drepturi care nu au precedent și a unor complicații juridice.

| 4.9 | CESE salută faptul că propunerea de regulament ține seama de recomandările sale inițiale, privind delegarea supravegherii fundațiilor europene unor autorități competente desemnate în statele membre, pe baza normelor SFE adoptate de comun acord privind cerințele de înregistrare, raportare și supraveghere stabilite în regulamentul privind SFE. Acolo unde nu există încă astfel de autorități, CESE este de părere că această funcție ar putea fi îndeplinită de autoritățile care se ocupă de înregistrarea întreprinderilor. CESE consideră că ar trebui ca desemnarea uneia sau mai multor autorități ar trebui lăsată la latitudinea statelor membre, în funcție de nevoile și practicile acestora. |
| --- | --- |

4.9

CESE salută faptul că propunerea de regulament ține seama de recomandările sale inițiale, privind delegarea supravegherii fundațiilor europene unor autorități competente desemnate în statele membre, pe baza normelor SFE adoptate de comun acord privind cerințele de înregistrare, raportare și supraveghere stabilite în regulamentul privind SFE. Acolo unde nu există încă astfel de autorități, CESE este de părere că această funcție ar putea fi îndeplinită de autoritățile care se ocupă de înregistrarea întreprinderilor. CESE consideră că ar trebui ca desemnarea uneia sau mai multor autorități ar trebui lăsată la latitudinea statelor membre, în funcție de nevoile și practicile acestora.

| 4.10 | Dacă legislatorii UE vor dori să mențină aspectele fiscale în varianta finală a regulamentului, CESE recomandă să se acorde atenția cuvenită abordării care va fi recomandată de cei care operează în sectorul fundațiilor. Aceasta ar putea presupune de pildă o combinație între instrumentul de drept civil (regulamentul CE) și cerințele dreptului fiscal pe care statele membre le vor considera esențiale (de exemplu cheltuirea venitului anual într-un termen rezonabil). |
| --- | --- |

4.10

Dacă legislatorii UE vor dori să mențină aspectele fiscale în varianta finală a regulamentului, CESE recomandă să se acorde atenția cuvenită abordării care va fi recomandată de cei care operează în sectorul fundațiilor. Aceasta ar putea presupune de pildă o combinație între instrumentul de drept civil (regulamentul CE) și cerințele dreptului fiscal pe care statele membre le vor considera esențiale (de exemplu cheltuirea venitului anual într-un termen rezonabil).

Bruxelles, 18 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Avizul CESE: JO C 18, 19.1.2011, p. 30.

1

(2)  Persche (Cauza C-318/07), Stauffer (Cauza C-386/04), Missionswerk (Cauza C-25/10).

2

(3)  A se vedea Foundations Legal and Fiscal Country Profiles (Caracteristicile juridice și fiscale ale fundațiilor, pe țări), Centrul european pentru fundații, 2011.

3

Foundations Legal and Fiscal Country Profiles

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/61 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/61

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind executarea Directivei 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii

COM(2012) 131 final – 2012/61 (COD)

2012/C 351/13

Raportor: dl Thomas JANSON

La 18 aprilie 2012 și, respectiv, la 25 aprilie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European și Consiliul au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind executarea Directivei 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii

COM(2012) 131 final – 2012/0061 COD.

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 27 iunie 2012.

În cea de-a 483-a sesiune plenară, care a avut loc la 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 19 septembrie 2012), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 219 voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 8 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Propunerea de directivă a Comisiei privind executarea Directivei privind detașarea lucrătorilor este una dintre propunerile menite, pe de o parte, să consolideze normele privind detașarea lucrătorilor și, pe de altă parte, să codifice legislația existentă care reglementează dreptul la acțiune colectivă în situații transfrontaliere. Aceste propuneri reprezintă răspunsul la dezbaterea care a urmat unui număr de patru hotărâri ale Curții de Justiție a UE (Viking-Line, Laval, Rüffert și Luxemburg) privind echilibrul dintre drepturile sociale și libertățile economice. |
| --- | --- |

1.1

Propunerea de directivă a Comisiei privind executarea Directivei privind detașarea lucrătorilor este una dintre propunerile menite, pe de o parte, să consolideze normele privind detașarea lucrătorilor și, pe de altă parte, să codifice legislația existentă care reglementează dreptul la acțiune colectivă în situații transfrontaliere. Aceste propuneri reprezintă răspunsul la dezbaterea care a urmat unui număr de patru hotărâri ale Curții de Justiție a UE (Viking-Line, Laval, Rüffert și Luxemburg) privind echilibrul dintre drepturile sociale și libertățile economice.

| 1.2 | CESE a îndemnat, în două avize, la consolidarea normelor privind detașarea lucrătorilor, printre altele clarificând și îmbunătățind dispozițiile Directivei privind detașarea lucrătorilor și intensificând cooperarea dintre autoritățile statelor membre. CESE salută obiectivele propunerii de directivă a Comisiei privind punerea în aplicare, subliniind totodată importanța garantării protecției lucrătorilor detașați, a respectării diverselor modele ale piețelor forței de muncă din statele membre și a descurajării dumpingului social și concurenței neloiale. Prin urmare, CESE consideră că UE ar trebui să pună accentul într-o mai mare măsură pe aspectele sociale. |
| --- | --- |

1.2

CESE a îndemnat, în două avize, la consolidarea normelor privind detașarea lucrătorilor, printre altele clarificând și îmbunătățind dispozițiile Directivei privind detașarea lucrătorilor și intensificând cooperarea dintre autoritățile statelor membre. CESE salută obiectivele propunerii de directivă a Comisiei privind punerea în aplicare, subliniind totodată importanța garantării protecției lucrătorilor detașați, a respectării diverselor modele ale piețelor forței de muncă din statele membre și a descurajării dumpingului social și concurenței neloiale. Prin urmare, CESE consideră că UE ar trebui să pună accentul într-o mai mare măsură pe aspectele sociale.

| 1.3 | CESE salută intenția de executare a directivei existente, care să se axeze pe o mai bună punere în aplicare și pe o cooperare administrativă eficientă între statele membre. Directiva inițială joacă un rol-cheie în promovarea unui climat de concurență loială între toți prestatorii de servicii (inclusiv cei din alte state membre), garantând atât condiții de concurență echitabile, cât și securitate juridică pentru prestatorii de servicii, utilizatorii de servicii și lucrătorii detașați în scopul prestării de servicii. |
| --- | --- |

1.3

CESE salută intenția de executare a directivei existente, care să se axeze pe o mai bună punere în aplicare și pe o cooperare administrativă eficientă între statele membre. Directiva inițială joacă un rol-cheie în promovarea unui climat de concurență loială între toți prestatorii de servicii (inclusiv cei din alte state membre), garantând atât condiții de concurență echitabile, cât și securitate juridică pentru prestatorii de servicii, utilizatorii de servicii și lucrătorii detașați în scopul prestării de servicii.

| 1.4 | În opinia CESE este important ca propunerea să garanteze protecția lucrătorilor detașați și să respecte diversele modele ale pieței forței de muncă din statele membre, dar, în același timp, să extindă domeniul de aplicare pentru a include comerțul transfrontalier, în special prin evitarea costurilor administrative inutile. |
| --- | --- |

1.4

În opinia CESE este important ca propunerea să garanteze protecția lucrătorilor detașați și să respecte diversele modele ale pieței forței de muncă din statele membre, dar, în același timp, să extindă domeniul de aplicare pentru a include comerțul transfrontalier, în special prin evitarea costurilor administrative inutile.

| 1.5 | În vederea promovării prestării transnaționale de servicii într-un climat de concurență loială, este important să existe condiții minime egale de încadrare în muncă, în conformitate cu legislațiile naționale și cu acordurile colective. |
| --- | --- |

1.5

În vederea promovării prestării transnaționale de servicii într-un climat de concurență loială, este important să existe condiții minime egale de încadrare în muncă, în conformitate cu legislațiile naționale și cu acordurile colective.

| 1.6 | Elementele din articolul 3 alineatul (1) al directivei nu ar trebui să fie o listă exhaustivă, ci să fie folosite ca parte a unei evaluări generale în care să se țină seama de toți factorii relevanți. |
| --- | --- |

1.6

Elementele din articolul 3 alineatul (1) al directivei nu ar trebui să fie o listă exhaustivă, ci să fie folosite ca parte a unei evaluări generale în care să se țină seama de toți factorii relevanți.

| 1.7 | Directiva ar trebui să asigure o mai riguroasă respectare a autonomiei partenerilor sociali și a rolului pe care îl joacă aceștia în diversele modele ale piețelor forței de muncă. CESE reamintește statelor membre de responsabilitățile ce le revin în privința asigurării unor controale eficiente și consideră că este foarte important ca lista măsurilor să fie revizuită după trei ani. |
| --- | --- |

1.7

Directiva ar trebui să asigure o mai riguroasă respectare a autonomiei partenerilor sociali și a rolului pe care îl joacă aceștia în diversele modele ale piețelor forței de muncă. CESE reamintește statelor membre de responsabilitățile ce le revin în privința asigurării unor controale eficiente și consideră că este foarte important ca lista măsurilor să fie revizuită după trei ani.

| 1.8 | Pentru a proteja drepturile lucrătorilor, statele membre ar trebui să-i poată obliga pe furnizorii de servicii străini să desemneze o persoană de contact cu competențele necesare pentru a negocia în numele întreprinderii, iar articolul 11 alineatul (3) ar trebui să garanteze că sindicatele și alte organizații din țara gazdă pot să apere drepturile lucrătorilor detașați în conformitate cu practicile naționale. |
| --- | --- |

1.8

Pentru a proteja drepturile lucrătorilor, statele membre ar trebui să-i poată obliga pe furnizorii de servicii străini să desemneze o persoană de contact cu competențele necesare pentru a negocia în numele întreprinderii, iar articolul 11 alineatul (3) ar trebui să garanteze că sindicatele și alte organizații din țara gazdă pot să apere drepturile lucrătorilor detașați în conformitate cu practicile naționale.

| 1.9 | CESE consideră că propunerea privind răspunderea individuală și în solidar în situațiile de subcontractare este un element esențial al propunerii de directivă. Ea prevede protecția lucrătorilor din sectoarele în care subcontractarea este predominantă, respectând totodată nevoia de certitudine a angajatorilor în ce privește responsabilitățile lor. Totuși, CESE subliniază că propunerea ar trebui să respecte sistemele de răspundere existente în statele membre. CESE recomandă cu fermitate statelor membre care nu dispun de asemenea sisteme să le introducă după consultarea cu partenerii sociali. CESE îndeamnă Comisia ca, împreună cu partenerii sociali, să ofere o definiție mai precisă „diligenței necesare”, astfel cum s-a procedat în unele state membre. CESE înțelege că noțiunea de „diligență necesară” înseamnă, fără a aduce atingere dialogului social la nivel național, că întreprinderile care efectuează verificări și controale corespunzătoare asupra subcontractanților nu ar trebui considerate răspunzătoare. |
| --- | --- |

1.9

CESE consideră că propunerea privind răspunderea individuală și în solidar în situațiile de subcontractare este un element esențial al propunerii de directivă. Ea prevede protecția lucrătorilor din sectoarele în care subcontractarea este predominantă, respectând totodată nevoia de certitudine a angajatorilor în ce privește responsabilitățile lor. Totuși, CESE subliniază că propunerea ar trebui să respecte sistemele de răspundere existente în statele membre. CESE recomandă cu fermitate statelor membre care nu dispun de asemenea sisteme să le introducă după consultarea cu partenerii sociali. CESE îndeamnă Comisia ca, împreună cu partenerii sociali, să ofere o definiție mai precisă „diligenței necesare”, astfel cum s-a procedat în unele state membre. CESE înțelege că noțiunea de „diligență necesară” înseamnă, fără a aduce atingere dialogului social la nivel național, că întreprinderile care efectuează verificări și controale corespunzătoare asupra subcontractanților nu ar trebui considerate răspunzătoare.

2.   Sinteza propunerii Comisiei

| 2.1 | Propunerea de directivă a Comisiei privind executarea directivei privind detașarea lucrătorilor este parte a unui pachet de propuneri. Împreună cu directiva privind executarea, Comisia a prezentat o propunere de regulament de codificare a legislației existente privind dreptul la acțiune colectivă în situații transfrontaliere (1). Comisia afirmă că scopul ambelor propuneri este de a crea locuri de muncă mai multe și mai bune și de a crește competitivitatea UE prin actualizarea și îmbunătățirea pieței unice fără a compromite drepturile lucrătorilor. |
| --- | --- |

2.1

Propunerea de directivă a Comisiei privind executarea directivei privind detașarea lucrătorilor este parte a unui pachet de propuneri. Împreună cu directiva privind executarea, Comisia a prezentat o propunere de regulament de codificare a legislației existente privind dreptul la acțiune colectivă în situații transfrontaliere (1). Comisia afirmă că scopul ambelor propuneri este de a crea locuri de muncă mai multe și mai bune și de a crește competitivitatea UE prin actualizarea și îmbunătățirea pieței unice fără a compromite drepturile lucrătorilor.

| 2.2 | Propunerea de directivă a Comisiei privind aplicarea Directivei privind detașarea lucrătorilor cuprinde următoarele:






  — | Capitolul I stabilește un cadru pentru a preveni și sancționa orice încălcare și eludare a normelor aplicabile. Propunerea cuprinde dispoziții care urmăresc să se stabilească dacă o întreprindere îndeplinește în mod real activități semnificative, altele decât cele pur interne de gestionare și/sau administrative. Se prezintă o descriere orientativă a elementelor constitutive ale conceptului de detașare în scopul furnizării de servicii, precum și criteriile prin care se stabilește ce constituie o stabilire reală a unui furnizor de servicii într-un stat membru, pentru a preveni detașările fictive și întreprinderile de tip „cutie poștală”. |
| --- | --- | --- |

2.2

Propunerea de directivă a Comisiei privind aplicarea Directivei privind detașarea lucrătorilor cuprinde următoarele:

—

Capitolul I stabilește un cadru pentru a preveni și sancționa orice încălcare și eludare a normelor aplicabile. Propunerea cuprinde dispoziții care urmăresc să se stabilească dacă o întreprindere îndeplinește în mod real activități semnificative, altele decât cele pur interne de gestionare și/sau administrative. Se prezintă o descriere orientativă a elementelor constitutive ale conceptului de detașare în scopul furnizării de servicii, precum și criteriile prin care se stabilește ce constituie o stabilire reală a unui furnizor de servicii într-un stat membru, pentru a preveni detașările fictive și întreprinderile de tip „cutie poștală”.

| — | Capitolul II stabilește normele de acces la informații, de exemplu nevoile de informații ale angajaților și ale întreprinderilor în raport cu drepturile și obligațiile ce le revin. Articolul 5 conține măsuri mai detaliate, pentru a pune la dispoziția tuturor informațiile privind normele pieței forței de muncă, inclusiv în cazul în care termenii și condițiile sunt stabilite prin acorduri colective. |
| --- | --- |

—

Capitolul II stabilește normele de acces la informații, de exemplu nevoile de informații ale angajaților și ale întreprinderilor în raport cu drepturile și obligațiile ce le revin. Articolul 5 conține măsuri mai detaliate, pentru a pune la dispoziția tuturor informațiile privind normele pieței forței de muncă, inclusiv în cazul în care termenii și condițiile sunt stabilite prin acorduri colective.

| — | Capitolul III conține dispoziții privind cooperarea dintre autoritățile naționale responsabile cu detașarea lucrătorilor. Principiile generale, normele și procedurile necesare pentru a o cooperare administrativă și o asistență eficientă sunt prevăzute la articolul 6, în timp ce cerințele statelor membre din care are loc detașarea sunt tratate la articolul 7. |
| --- | --- |

—

Capitolul III conține dispoziții privind cooperarea dintre autoritățile naționale responsabile cu detașarea lucrătorilor. Principiile generale, normele și procedurile necesare pentru a o cooperare administrativă și o asistență eficientă sunt prevăzute la articolul 6, în timp ce cerințele statelor membre din care are loc detașarea sunt tratate la articolul 7.

| — | Capitolul IV tratează monitorizarea detașării și acoperă măsurile de control naționale, stele membre neputând impune decât anumite cerințe administrative și măsuri de control. |
| --- | --- |

—

Capitolul IV tratează monitorizarea detașării și acoperă măsurile de control naționale, stele membre neputând impune decât anumite cerințe administrative și măsuri de control.

| — | Capitolul V reglementează mecanismele de executare și de asigurare a aplicării și de depunere a plângerilor, precum și dreptul de a iniția proceduri juridice sau administrative. Dispozițiile articolului 12 privesc protecția drepturilor lucrătorilor pe baza (1) răspunderii individuale și în solidar pentru remunerarea lucrătorilor detașați în sectorul construcțiilor și (2) a unei mai bune tratări a cererilor. Dispozițiile se limitează la sectorul construcțiilor astfel cum este definit în lista de activități inclusă în anexa la Directiva 96/71. Se include aici și detașarea printr-o agenție de plasare, cu condiția ca activitatea să fie în sectorul construcțiilor. Cu toate acestea, este posibil ca statele membre să extindă aceste dispoziții și la alte sectoare. |
| --- | --- |

—

Capitolul V reglementează mecanismele de executare și de asigurare a aplicării și de depunere a plângerilor, precum și dreptul de a iniția proceduri juridice sau administrative. Dispozițiile articolului 12 privesc protecția drepturilor lucrătorilor pe baza (1) răspunderii individuale și în solidar pentru remunerarea lucrătorilor detașați în sectorul construcțiilor și (2) a unei mai bune tratări a cererilor. Dispozițiile se limitează la sectorul construcțiilor astfel cum este definit în lista de activități inclusă în anexa la Directiva 96/71. Se include aici și detașarea printr-o agenție de plasare, cu condiția ca activitatea să fie în sectorul construcțiilor. Cu toate acestea, este posibil ca statele membre să extindă aceste dispoziții și la alte sectoare.

| — | Capitolul VI stabilește normele privind aplicarea transfrontalieră a sancțiunilor și executarea amenzilor administrative. În fine, capitolul VII are ca temă amenzile și dispozițiile legate de utilizarea sistemului de informații al pieței interne. |
| --- | --- |

—

Capitolul VI stabilește normele privind aplicarea transfrontalieră a sancțiunilor și executarea amenzilor administrative. În fine, capitolul VII are ca temă amenzile și dispozițiile legate de utilizarea sistemului de informații al pieței interne.

3.   Contextul propunerii Comisiei

| 3.1 | Comisia constată că, deși numărul lucrătorilor detașați reprezintă o proporție redusă din totalul forței de muncă din UE, în anumite state membre există un mare număr de lucrători detașați, iar fenomenul devine din ce în ce mai întâlnit. Nu există date fiabile, dar se estimează că sunt detașați anual aproximativ un milion de lucrători. Cifra reprezintă o proporție foarte redusă din totalul forței de muncă – mai puțin de 1 % în statele membre actuale – dar reprezintă aproximativ 20 % din mobilitatea transfrontalieră a forței de muncă. Țările cele mai afectate sunt Germania, Franța, Luxemburg, Belgia și Polonia. |
| --- | --- |

3.1

Comisia constată că, deși numărul lucrătorilor detașați reprezintă o proporție redusă din totalul forței de muncă din UE, în anumite state membre există un mare număr de lucrători detașați, iar fenomenul devine din ce în ce mai întâlnit. Nu există date fiabile, dar se estimează că sunt detașați anual aproximativ un milion de lucrători. Cifra reprezintă o proporție foarte redusă din totalul forței de muncă – mai puțin de 1 % în statele membre actuale – dar reprezintă aproximativ 20 % din mobilitatea transfrontalieră a forței de muncă. Țările cele mai afectate sunt Germania, Franța, Luxemburg, Belgia și Polonia.

| 3.2 | Propunerea Comisiei urmează unei dezbateri intense, inițiate de patru hotărâri ale Curții Europene de Justiție (Viking-Line, Laval, Rüffert și Luxemburg) privind echilibrul dintre drepturile sociale și libertățile economice. În octombrie 2008, Parlamentul European a adoptat o rezoluție, ca reacție la hotărârile CEJ. Partenerii sociali europeni au efectuat o analiză comună a hotărârilor CEJ, la cererea Comisiei și a Președinției franceze (în a doua jumătate a anului 2008). |
| --- | --- |

3.2

Propunerea Comisiei urmează unei dezbateri intense, inițiate de patru hotărâri ale Curții Europene de Justiție (Viking-Line, Laval, Rüffert și Luxemburg) privind echilibrul dintre drepturile sociale și libertățile economice. În octombrie 2008, Parlamentul European a adoptat o rezoluție, ca reacție la hotărârile CEJ. Partenerii sociali europeni au efectuat o analiză comună a hotărârilor CEJ, la cererea Comisiei și a Președinției franceze (în a doua jumătate a anului 2008).

| 3.3 | Aceste chestiuni au fost ridicate și în raportul privind relansarea pieței unice prezentat de profesorul Mario Monti în 2012. Raportul recomandă garantarea și clarificarea aplicării dreptului la grevă și introducerea unui mecanism de soluționare informală a conflictelor de muncă legate de aplicarea directivei. |
| --- | --- |

3.3

Aceste chestiuni au fost ridicate și în raportul privind relansarea pieței unice prezentat de profesorul Mario Monti în 2012. Raportul recomandă garantarea și clarificarea aplicării dreptului la grevă și introducerea unui mecanism de soluționare informală a conflictelor de muncă legate de aplicarea directivei.

| 3.4 | CESE a abordat tema hotărârilor CEJ privind detașarea lucrătorilor în două avize: „Dimensiunea socială a pieței unice” (2) și „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii” (3).
  În avizele sale, CESE a recomandat următoarele:






  — | clarificarea și îmbunătățirea dispozițiilor Directivei privind detașarea lucrătorilor; |
| --- | --- | --- |

3.4

CESE a abordat tema hotărârilor CEJ privind detașarea lucrătorilor în două avize: „Dimensiunea socială a pieței unice” (2) și „Actul privind piața unică – Douăsprezece pârghii” (3).

În avizele sale, CESE a recomandat următoarele:

—

clarificarea și îmbunătățirea dispozițiilor Directivei privind detașarea lucrătorilor;

| — | o cooperare mai eficientă între autoritățile statelor membre; |
| --- | --- |

—

o cooperare mai eficientă între autoritățile statelor membre;

| — | implementarea principiului nediscriminării în ceea ce privește condițiile de muncă și remunerare; |
| --- | --- |

—

implementarea principiului nediscriminării în ceea ce privește condițiile de muncă și remunerare;

| — | consultări cu partenerii sociali; |
| --- | --- |

—

consultări cu partenerii sociali;

| — | nediscriminarea întreprinderilor pe piața internă. |
| --- | --- |

—

nediscriminarea întreprinderilor pe piața internă.

4.   Observațiile CESE

| 4.1 | CESE ia notă de propunerea de directivă a Comisiei, care este menită să îmbunătățească modul în care se execută Directiva privind detașarea lucrătorilor prin clarificarea condițiilor pentru aceștia și să îmbunătățească facilitățile de cooperare și schimb de informații între autoritățile naționale relevante, întreprinderi și lucrători. Comitetul consideră că este important ca propunerea să garanteze protecția lucrătorilor detașați, să respecte diversele modele ale piețelor forței de muncă din statele membre, să fie eficientă în urmărirea obiectivului său de a descuraja dumpingul social și concurența neloială, dar și de a extinde domeniul de aplicare pentru a cuprinde și comerțul transfrontalier, în special prin evitarea costurilor administrative inutile. În vederea promovării prestării transnaționale de servicii într-un climat de concurență loială, este important să existe condiții minime egale de încadrare în muncă, în conformitate cu legislațiile naționale și cu acordurile colective. |
| --- | --- |

4.1

CESE ia notă de propunerea de directivă a Comisiei, care este menită să îmbunătățească modul în care se execută Directiva privind detașarea lucrătorilor prin clarificarea condițiilor pentru aceștia și să îmbunătățească facilitățile de cooperare și schimb de informații între autoritățile naționale relevante, întreprinderi și lucrători. Comitetul consideră că este important ca propunerea să garanteze protecția lucrătorilor detașați, să respecte diversele modele ale piețelor forței de muncă din statele membre, să fie eficientă în urmărirea obiectivului său de a descuraja dumpingul social și concurența neloială, dar și de a extinde domeniul de aplicare pentru a cuprinde și comerțul transfrontalier, în special prin evitarea costurilor administrative inutile. În vederea promovării prestării transnaționale de servicii într-un climat de concurență loială, este important să existe condiții minime egale de încadrare în muncă, în conformitate cu legislațiile naționale și cu acordurile colective.

| 4.2 | CESE consideră că securitatea juridică este de cea mai mare importanță și remarcă incertitudinea juridică care îi afectează pe lucrătorii străini detașați de un agent de muncă temporară. Situația acestora este reglementată de Directiva privind detașarea lucrătorilor și de Directiva privind munca prin agent de muncă temporară. Pentru a rezolva această ambiguitate, CESE propune ca Directiva de executare să prevadă că situația lucrătorilor temporari intră în sfera sa de aplicare, în afara cazului în care nu rezultă termeni și condiții mai favorabile de angajare în temeiul articolului 5 alineatul (3) din Directiva privind munca prin agent de muncă temporară. |
| --- | --- |

4.2

CESE consideră că securitatea juridică este de cea mai mare importanță și remarcă incertitudinea juridică care îi afectează pe lucrătorii străini detașați de un agent de muncă temporară. Situația acestora este reglementată de Directiva privind detașarea lucrătorilor și de Directiva privind munca prin agent de muncă temporară. Pentru a rezolva această ambiguitate, CESE propune ca Directiva de executare să prevadă că situația lucrătorilor temporari intră în sfera sa de aplicare, în afara cazului în care nu rezultă termeni și condiții mai favorabile de angajare în temeiul articolului 5 alineatul (3) din Directiva privind munca prin agent de muncă temporară.

| 4.3 | Poziția generală a Comitetului este că serviciile transfrontaliere sunt foarte importante pentru dezvoltarea pieței interne. Pentru a se obține o acceptare politică pentru UE și a spori solidaritatea din cadrul Uniunii, UE ar trebui să accentueze mai mult aspectele sociale ale politicilor sale. Pentru a realiza întregul potențial al pieței interne, UE trebuie să consolideze dimensiunea socială. Propunerea de directivă este un pas în direcția cea bună, dar nu este suficientă pentru a răspunde dorințelor Comisiei și vor fi necesare clarificări suplimentare și o consolidare a propunerii. |
| --- | --- |

4.3

Poziția generală a Comitetului este că serviciile transfrontaliere sunt foarte importante pentru dezvoltarea pieței interne. Pentru a se obține o acceptare politică pentru UE și a spori solidaritatea din cadrul Uniunii, UE ar trebui să accentueze mai mult aspectele sociale ale politicilor sale. Pentru a realiza întregul potențial al pieței interne, UE trebuie să consolideze dimensiunea socială. Propunerea de directivă este un pas în direcția cea bună, dar nu este suficientă pentru a răspunde dorințelor Comisiei și vor fi necesare clarificări suplimentare și o consolidare a propunerii.

| 4.4 | CESE sprijină intenția exprimată la articolul 3 alineatul (1) din directivă, de a aborda chestiunea așa-numitelor întreprinderi de tip „cutie poștală”, adică acele întreprinderi care nu desfășoară activități reale în țările în care sunt înregistrate, ci există cu unicul scop de a evita obligațiile în țara gazdă. Pentru a asigura claritatea, certitudinea juridică și conformitatea cu articolul 3 alineatul (2), constatarea dacă o întreprindere îndeplinește sau nu în mod real activități semnificative în țara de stabilire, ar trebui să fie concluzia unei evaluări generale, în care factorii relevanți să fie luați în considerare, ceea ce înseamnă că lista nu ar trebui să fie înțeleasă ca fiind exhaustivă. |
| --- | --- |

4.4

CESE sprijină intenția exprimată la articolul 3 alineatul (1) din directivă, de a aborda chestiunea așa-numitelor întreprinderi de tip „cutie poștală”, adică acele întreprinderi care nu desfășoară activități reale în țările în care sunt înregistrate, ci există cu unicul scop de a evita obligațiile în țara gazdă. Pentru a asigura claritatea, certitudinea juridică și conformitatea cu articolul 3 alineatul (2), constatarea dacă o întreprindere îndeplinește sau nu în mod real activități semnificative în țara de stabilire, ar trebui să fie concluzia unei evaluări generale, în care factorii relevanți să fie luați în considerare, ceea ce înseamnă că lista nu ar trebui să fie înțeleasă ca fiind exhaustivă.

| 4.5 | Articolul 3 alineatul (2) din propunerea de directivă este menit să clarifice situațiile în care un lucrător ar trebui privit ca desfășurându-și temporar activitatea într-un alt stat membru. Distincția dintre activitatea temporară și cea permanentă în țara gazdă este foarte importantă, deoarece prin aceasta se stabilește țara a cărei legislație a muncii se va aplica și dacă situația poate fi considerată detașare. CESE salută clarificările conținute în propunere, în special menționarea necesității de a dispune de o evaluare generală obiectivă. |
| --- | --- |

4.5

Articolul 3 alineatul (2) din propunerea de directivă este menit să clarifice situațiile în care un lucrător ar trebui privit ca desfășurându-și temporar activitatea într-un alt stat membru. Distincția dintre activitatea temporară și cea permanentă în țara gazdă este foarte importantă, deoarece prin aceasta se stabilește țara a cărei legislație a muncii se va aplica și dacă situația poate fi considerată detașare. CESE salută clarificările conținute în propunere, în special menționarea necesității de a dispune de o evaluare generală obiectivă.

| 4.6 | CESE salută noile norme privind informațiile, dar consideră că articolul 5 alineatul (4) ar trebui, de asemenea, să exprime respectul absolut pentru autonomia partenerilor sociali și rolul jucat de partenerii sociali în diverse modele ale piețelor forței de muncă. De asemenea, este necesar să se garanteze că povara administrativă rezultată din finanțarea unor sarcini cum ar fi traducerile nu este transferată către partenerii sociali. Ar trebui sprijinite inițiativele întreprinse de partenerii sociali sectoriali în diseminarea informațiilor. |
| --- | --- |

4.6

CESE salută noile norme privind informațiile, dar consideră că articolul 5 alineatul (4) ar trebui, de asemenea, să exprime respectul absolut pentru autonomia partenerilor sociali și rolul jucat de partenerii sociali în diverse modele ale piețelor forței de muncă. De asemenea, este necesar să se garanteze că povara administrativă rezultată din finanțarea unor sarcini cum ar fi traducerile nu este transferată către partenerii sociali. Ar trebui sprijinite inițiativele întreprinse de partenerii sociali sectoriali în diseminarea informațiilor.

| 4.7 | Este important ca în ceea ce privește controalele (articolul 7), autoritățile țării gazdă să dețină responsabilitatea generală de a monitoriza abuzurile în cazurile în care un lucrător este detașat temporar din altă țară, iar autoritățile din țara de origine să coopereze cu autoritățile din țara gazdă. De asemenea, ar trebui să fie posibil ca aceste controale să fie organizate la inițiativa autorităților din țara gazdă și nu doar la inițiativa autorităților din țara de stabilire a întreprinderii. |
| --- | --- |

4.7

Este important ca în ceea ce privește controalele (articolul 7), autoritățile țării gazdă să dețină responsabilitatea generală de a monitoriza abuzurile în cazurile în care un lucrător este detașat temporar din altă țară, iar autoritățile din țara de origine să coopereze cu autoritățile din țara gazdă. De asemenea, ar trebui să fie posibil ca aceste controale să fie organizate la inițiativa autorităților din țara gazdă și nu doar la inițiativa autorităților din țara de stabilire a întreprinderii.

| 4.8 | Articolul 9 alineatul (1) litera (d) permite statelor membre să impună furnizorilor de servicii străini obligația de a negocia, după caz, în numele angajatorului, cu partenerii sociali relevanți din statele membre în care are loc detașarea, în conformitate cu legislația și practica internațională. În unele țări se poate dovedi suficient să fie numită o persoană de contact, deoarece autoritățile pot asigura conformitatea cu legile și acordurile în vigoare. În alte țări, cu modele diverse de piețe ale forței de muncă, persoana de contact ar trebui să aibă competența de a reprezenta întreprinderea în raporturile cu autoritățile și sindicatele. Prin urmare, directiva ar trebui să țină seama de diversele modele ale piețelor forței de muncă. Articolul 11 alineatul (5) litera (b) ar trebui să includă o cerință privind furnizarea de informații despre contribuțiile/taxele de asigurări sociale și despre locul în care au fost plătite. |
| --- | --- |

4.8

Articolul 9 alineatul (1) litera (d) permite statelor membre să impună furnizorilor de servicii străini obligația de a negocia, după caz, în numele angajatorului, cu partenerii sociali relevanți din statele membre în care are loc detașarea, în conformitate cu legislația și practica internațională. În unele țări se poate dovedi suficient să fie numită o persoană de contact, deoarece autoritățile pot asigura conformitatea cu legile și acordurile în vigoare. În alte țări, cu modele diverse de piețe ale forței de muncă, persoana de contact ar trebui să aibă competența de a reprezenta întreprinderea în raporturile cu autoritățile și sindicatele. Prin urmare, directiva ar trebui să țină seama de diversele modele ale piețelor forței de muncă. Articolul 11 alineatul (5) litera (b) ar trebui să includă o cerință privind furnizarea de informații despre contribuțiile/taxele de asigurări sociale și despre locul în care au fost plătite.

| 4.9 | Articolul 11 alineatul (3) afirmă că statele membre vor garanta că sindicatele și alte organizații care au un interes legitim în asigurarea conformării la dispozițiile directivei se pot angaja în numele lucrătorilor detașați sau al angajatorilor în proceduri judiciare sau administrative. Acest articol ar trebui să garanteze că sindicatele și alte organizații din țara gazdă pot să apere drepturile lucrătorilor în conformitate cu practicile naționale. |
| --- | --- |

4.9

Articolul 11 alineatul (3) afirmă că statele membre vor garanta că sindicatele și alte organizații care au un interes legitim în asigurarea conformării la dispozițiile directivei se pot angaja în numele lucrătorilor detașați sau al angajatorilor în proceduri judiciare sau administrative. Acest articol ar trebui să garanteze că sindicatele și alte organizații din țara gazdă pot să apere drepturile lucrătorilor în conformitate cu practicile naționale.

| 4.10 | CESE consideră că propunerea privind răspunderea individuală și în solidar în situațiile de subcontractare este un element esențial al propunerii de directivă. Ea prevede protecția lucrătorilor din sectoarele în care subcontractarea este predominantă, respectând totodată nevoia de certitudine a angajatorilor în ce privește responsabilitățile lor. Totuși, CESE subliniază că propunerea ar trebui să respecte sistemele de răspundere existente în statele membre. CESE recomandă cu fermitate statelor membre care nu dispun de asemenea sisteme să le introducă după consultarea cu partenerii sociali. CESE îndeamnă Comisia ca, împreună cu partenerii sociali, să ofere o definiție mai precisă „diligenței necesare”, astfel cum s-a procedat în unele state membre. CESE înțelege că noțiunea de „diligență necesară” înseamnă, fără a aduce atingere dialogului social la nivel național, că întreprinderile care efectuează verificări și controale corespunzătoare asupra subcontractanților nu ar trebui considerate răspunzătoare. |
| --- | --- |

4.10

CESE consideră că propunerea privind răspunderea individuală și în solidar în situațiile de subcontractare este un element esențial al propunerii de directivă. Ea prevede protecția lucrătorilor din sectoarele în care subcontractarea este predominantă, respectând totodată nevoia de certitudine a angajatorilor în ce privește responsabilitățile lor. Totuși, CESE subliniază că propunerea ar trebui să respecte sistemele de răspundere existente în statele membre. CESE recomandă cu fermitate statelor membre care nu dispun de asemenea sisteme să le introducă după consultarea cu partenerii sociali. CESE îndeamnă Comisia ca, împreună cu partenerii sociali, să ofere o definiție mai precisă „diligenței necesare”, astfel cum s-a procedat în unele state membre. CESE înțelege că noțiunea de „diligență necesară” înseamnă, fără a aduce atingere dialogului social la nivel național, că întreprinderile care efectuează verificări și controale corespunzătoare asupra subcontractanților nu ar trebui considerate răspunzătoare.

Bruxelles, 19 septembrie 2012.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Comitetul elaborează un aviz separat pe această temă.

1

(2)  JO C 44, 11.2.2011, p. 90.

2

(3)  JO C 24, 28.1.2012, p. 99.

3

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/65 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/65

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – „Inovare pentru un viitor durabil – Planul de acțiune privind ecoinovarea (EcoAP)”

COM(2011) 899 final

2012/C 351/14

Raportor: dl Lutz RIBBE

La 15 decembrie 2011, Comisia Europeană, în conformitate cu articolul din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Inovare pentru un viitor durabil – Planul de acțiune privind ecoinovarea (EcoAP)”

COM(2011) 899 final

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la data de 29 august 2012.

În cea de-a 483-a sesiune plenară, care a avut loc la 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 18 septembrie 2012), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 141 voturi pentru, 5 voturi împotrivă și 6 abțineri.

1.   Sinteza concluziilor și recomandărilor Comitetului

| 1.1 | CESE salută prezentarea planului de acțiune privind ecoinovarea. Comitetul evidențiază în mod special abordarea încorporată în planul de acțiune, care vizează identificarea și eliminarea obstacolelor existente, precum și consolidarea factorilor motrici ai evoluțiilor pozitive. |
| --- | --- |

1.1

CESE salută prezentarea planului de acțiune privind ecoinovarea. Comitetul evidențiază în mod special abordarea încorporată în planul de acțiune, care vizează identificarea și eliminarea obstacolelor existente, precum și consolidarea factorilor motrici ai evoluțiilor pozitive.

| 1.2 | O definiție universal valabilă a conceptului de „ecoinovare” este imposibilă date fiind viziunile foarte diferite existente în cadrul unei societăți (și între diferite culturi) cu privire la ceea ce este „inovator” și progresist. De aceea, Comisia însăși ar trebui să stabilească criterii de atribuire calitative sau – dacă este posibil – chiar cantitative, cât mai clare, pentru diferitele domenii, în care dorește să ia măsuri. |
| --- | --- |

1.2

O definiție universal valabilă a conceptului de „ecoinovare” este imposibilă date fiind viziunile foarte diferite existente în cadrul unei societăți (și între diferite culturi) cu privire la ceea ce este „inovator” și progresist. De aceea, Comisia însăși ar trebui să stabilească criterii de atribuire calitative sau – dacă este posibil – chiar cantitative, cât mai clare, pentru diferitele domenii, în care dorește să ia măsuri.

| 1.3 | Întreprinderile care vor beneficia de viitorul plan de acțiune ar trebui să primească sarcina de a descrie pe scurt într-un mic studiu suplimentar unde se confruntă cu cele mai mari obstacole la punerea în aplicare, respectiv introducerea pe piață a tehnologiilor lor. |
| --- | --- |

1.3

Întreprinderile care vor beneficia de viitorul plan de acțiune ar trebui să primească sarcina de a descrie pe scurt într-un mic studiu suplimentar unde se confruntă cu cele mai mari obstacole la punerea în aplicare, respectiv introducerea pe piață a tehnologiilor lor.

| 1.4 | Ecoinovarea promovată de UE trebuie să cruțe resursele și să fie echitabilă și durabilă pe parcursul întregului ciclu de viață. Promovarea ecoinovării trebuie corelată cu criteriile pentru strategia de dezvoltare durabilă a UE. |
| --- | --- |

1.4

Ecoinovarea promovată de UE trebuie să cruțe resursele și să fie echitabilă și durabilă pe parcursul întregului ciclu de viață. Promovarea ecoinovării trebuie corelată cu criteriile pentru strategia de dezvoltare durabilă a UE.

| 1.5 | Ar trebui să se acorde o atenție specială așa-numitelor tehnologii de mediu mici, adaptate. Deja în avizul său pe tema „Realități și șanse pentru tehnologiile de mediu adaptate în țările candidate” (1), Comitetul a subliniat că există multiple alternative la marile soluțiile centrale, respectiv că acestea ar trebui dezvoltate. Adesea, soluțiile adaptate, descentralizate și pe scară mică nu trezesc interesul instituțiilor de cercetare și al investitorilor, deoarece profiturile obținute pe baza acestora sunt inexistente sau foarte mici, tocmai pentru că sunt ieftine, însă eficace. CESE recomandă Comisiei să integreze în planul de acțiune recomandările formulate atunci. |
| --- | --- |

1.5

Ar trebui să se acorde o atenție specială așa-numitelor tehnologii de mediu mici, adaptate. Deja în avizul său pe tema „Realități și șanse pentru tehnologiile de mediu adaptate în țările candidate” (1), Comitetul a subliniat că există multiple alternative la marile soluțiile centrale, respectiv că acestea ar trebui dezvoltate. Adesea, soluțiile adaptate, descentralizate și pe scară mică nu trezesc interesul instituțiilor de cercetare și al investitorilor, deoarece profiturile obținute pe baza acestora sunt inexistente sau foarte mici, tocmai pentru că sunt ieftine, însă eficace. CESE recomandă Comisiei să integreze în planul de acțiune recomandările formulate atunci.

| 1.6 | Directivele și regulamentele existente, dar și criteriile de eligibilitate ale fondurilor structurale și ale politicii agricole trebuie examinate la intervale regulate, pentru a stabili dacă trebuie adaptate la noile inovații din domeniul tehnologiei de mediu. |
| --- | --- |

1.6

Directivele și regulamentele existente, dar și criteriile de eligibilitate ale fondurilor structurale și ale politicii agricole trebuie examinate la intervale regulate, pentru a stabili dacă trebuie adaptate la noile inovații din domeniul tehnologiei de mediu.

| 1.7 | De asemenea, Comisia trebuie să elaboreze în sfârșit lista subvențiilor nocive pentru mediu și să le elimine treptat. În prezent nu mai este adecvat ca aceasta să promoveze cu eforturi mari ecoinovarea și totodată să contribuie ea însăși printr-o politică greșită de subvenții la distrugerea mediului. |
| --- | --- |

1.7

De asemenea, Comisia trebuie să elaboreze în sfârșit lista subvențiilor nocive pentru mediu și să le elimine treptat. În prezent nu mai este adecvat ca aceasta să promoveze cu eforturi mari ecoinovarea și totodată să contribuie ea însăși printr-o politică greșită de subvenții la distrugerea mediului.

2.   Conținutul documentului Comisiei

| 2.1 | Pentru punerea în aplicarea și concretizarea Strategiei Europa 2020, care reprezintă instrumentul de planificare și guvernare actual al Comisiei, au fost lansate șapte inițiative emblematice, și anume:






  — | „O Uniune a inovării”; |
| --- | --- | --- |

2.1

Pentru punerea în aplicarea și concretizarea Strategiei Europa 2020, care reprezintă instrumentul de planificare și guvernare actual al Comisiei, au fost lansate șapte inițiative emblematice, și anume:

—

„O Uniune a inovării”;

| — | „Tineretul în mișcare”; |
| --- | --- |

—

„Tineretul în mișcare”;

| — | „O agendă digitală pentru Europa”; |
| --- | --- |

—

„O agendă digitală pentru Europa”;

| — | „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”; |
| --- | --- |

—

„O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”;

| — | „O politică industrială adaptată erei globalizării”; |
| --- | --- |

—

„O politică industrială adaptată erei globalizării”;

| — | „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă”; |
| --- | --- |

—

„O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă”;

| — | „O platformă europeană împotriva sărăciei”. |
| --- | --- |

—

„O platformă europeană împotriva sărăciei”.

| 2.2 | Inițiativa „O Uniune a Inovării” trebuie concretizată printre altele prin planul de acțiune privind ecoinovarea, însă și alte inițiative emblematice sunt abordate de planul de acțiune, de exemplu, inițiativa „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”, precum și „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă”. |
| --- | --- |

2.2

Inițiativa „O Uniune a Inovării” trebuie concretizată printre altele prin planul de acțiune privind ecoinovarea, însă și alte inițiative emblematice sunt abordate de planul de acțiune, de exemplu, inițiativa „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”, precum și „O agendă pentru noi competențe și locuri de muncă”.

| 2.3 | În planul de acțiune se subliniază faptul că prin tehnologiile de protecție a mediului se deschid, pe de o parte, piețe în curs de creștere rapidă și, pe de altă parte, se pot crea noi locuri de muncă. |
| --- | --- |

2.3

În planul de acțiune se subliniază faptul că prin tehnologiile de protecție a mediului se deschid, pe de o parte, piețe în curs de creștere rapidă și, pe de altă parte, se pot crea noi locuri de muncă.

| 2.4 | Planul de acțiune se bazează pe fostul „Plan de acțiune privind tehnologiile de mediu (PATM)” din anul 2004. El pune însă accentul nu doar pe cercetarea clasică și pe dezvoltarea unor tehnici și tehnologii noi „ecologice”. Noul plan de acțiune trebuie mai degrabă înțeles ca un pachet de măsuri bazat pe o abordare cuprinzătoare a ecoinovării, în care se încearcă, de asemenea, să se identifice obstacolele și motoarele inovării care se manifestă la punerea în aplicare a noilor tehnologii, precum și posibilitățile de eliminare, respectiv de promovare a acestora. |
| --- | --- |

2.4

Planul de acțiune se bazează pe fostul „Plan de acțiune privind tehnologiile de mediu (PATM)” din anul 2004. El pune însă accentul nu doar pe cercetarea clasică și pe dezvoltarea unor tehnici și tehnologii noi „ecologice”. Noul plan de acțiune trebuie mai degrabă înțeles ca un pachet de măsuri bazat pe o abordare cuprinzătoare a ecoinovării, în care se încearcă, de asemenea, să se identifice obstacolele și motoarele inovării care se manifestă la punerea în aplicare a noilor tehnologii, precum și posibilitățile de eliminare, respectiv de promovare a acestora.

| 2.5 | În acest sens, documentul Comisiei redă rezultate interesante ale unui sondaj de opinie, care descriu și într-o anumită măsură cuantifică aceste obstacole, respectiv motoare. |
| --- | --- |

2.5

În acest sens, documentul Comisiei redă rezultate interesante ale unui sondaj de opinie, care descriu și într-o anumită măsură cuantifică aceste obstacole, respectiv motoare.

| 2.6 | Se consideră că cele mai mari două obstacole sunt reprezentate de cererea nesigură de pe piață și de profitul nesigur obținut din investiții, în timp ce printre cele mai importante motoare ale ecoinovării se numără prețurile ridicate la energie și materiale, noile reglementări și standardizări, precum și accesul la cunoaștere. |
| --- | --- |

2.6

Se consideră că cele mai mari două obstacole sunt reprezentate de cererea nesigură de pe piață și de profitul nesigur obținut din investiții, în timp ce printre cele mai importante motoare ale ecoinovării se numără prețurile ridicate la energie și materiale, noile reglementări și standardizări, precum și accesul la cunoaștere.

| 2.7 | Se afirmă că „până în prezent, ecoinovarea a pătruns relativ încet pe piețe, cu excepția energiei regenerabile, ca rezultat al politicilor energetice și climatice. Blocajele în calea ecoinovării includ eșecul prețurilor de piață de a reflecta în mod corespunzător costurile și beneficiile de mediu, structurile economice rigide, infrastructura și blocajele de comportament, stimulentele și subvențiile nocive.” De aici decurge că este necesară eliminarea subvențiilor care dăunează mediului, pentru a consolida ecoinovarea. |
| --- | --- |

2.7

Se afirmă că „până în prezent, ecoinovarea a pătruns relativ încet pe piețe, cu excepția energiei regenerabile, ca rezultat al politicilor energetice și climatice. Blocajele în calea ecoinovării includ eșecul prețurilor de piață de a reflecta în mod corespunzător costurile și beneficiile de mediu, structurile economice rigide, infrastructura și blocajele de comportament, stimulentele și subvențiile nocive.” De aici decurge că este necesară eliminarea subvențiilor care dăunează mediului, pentru a consolida ecoinovarea.

| 2.8 | Prin planul de acțiune se urmărește accelerarea ecoinovării pe ansamblu, deci în toate sectoarele economice, prin intermediul unor acțiuni cu orientare precisă. Pentru asigurarea unei cereri mai puternice și mai stabile de ecoinovare, pe viitor trebuie propuse măsuri în domeniile: stimulente bazate pe reglementare, achiziții publice și private, precum și standardizare; pentru îmbunătățirea disponibilității de investiții și a posibilităților de creare de rețele trebuie sprijinite IMM-urile. |
| --- | --- |

2.8

Prin planul de acțiune se urmărește accelerarea ecoinovării pe ansamblu, deci în toate sectoarele economice, prin intermediul unor acțiuni cu orientare precisă. Pentru asigurarea unei cereri mai puternice și mai stabile de ecoinovare, pe viitor trebuie propuse măsuri în domeniile: stimulente bazate pe reglementare, achiziții publice și private, precum și standardizare; pentru îmbunătățirea disponibilității de investiții și a posibilităților de creare de rețele trebuie sprijinite IMM-urile.

| 2.9 | Planul de acțiune privind ecoinovarea se bazează astfel pe domeniile cererii și ofertei, cercetării și industriei, precum și al instrumentelor politice și de finanțare. Se reafirmă importanța fundamentală a legislației în materie de mediu ca motor al ecoinovării și se prevede revizuirea dispozițiilor legale și a standardelor relevante în cazul în care aceste se dovedesc un obstacol. |
| --- | --- |

2.9

Planul de acțiune privind ecoinovarea se bazează astfel pe domeniile cererii și ofertei, cercetării și industriei, precum și al instrumentelor politice și de finanțare. Se reafirmă importanța fundamentală a legislației în materie de mediu ca motor al ecoinovării și se prevede revizuirea dispozițiilor legale și a standardelor relevante în cazul în care aceste se dovedesc un obstacol.

| 2.10 | Se subliniază și dimensiunea internațională a ecoinovării și o coordonare politică mai eficientă cu partenerii internaționali. |
| --- | --- |

2.10

Se subliniază și dimensiunea internațională a ecoinovării și o coordonare politică mai eficientă cu partenerii internaționali.

| 2.11 | Se prezintă în total 7 domenii de acțiune pentru planul de acțiune și se descriu „etape de referință” pentru fiecare dintre acestea.






  1. | Utilizarea politicii și a legislației de mediu ca motor de promovare a ecoinovării; |
| --- | --- | --- |

2.11

Se prezintă în total 7 domenii de acțiune pentru planul de acțiune și se descriu „etape de referință” pentru fiecare dintre acestea.

1.

Utilizarea politicii și a legislației de mediu ca motor de promovare a ecoinovării;

| 2. | sprijinirea proiectelor de demonstrație și a parteneriatelor cu scopul de a introduce pe piață tehnologii operaționale promițătoare, inteligente și ambițioase; |
| --- | --- |

2.

sprijinirea proiectelor de demonstrație și a parteneriatelor cu scopul de a introduce pe piață tehnologii operaționale promițătoare, inteligente și ambițioase;

| 3. | dezvoltarea noilor standarde care stimulează ecoinovarea; |
| --- | --- |

3.

dezvoltarea noilor standarde care stimulează ecoinovarea;

| 4. | mobilizarea instrumentelor financiare și a serviciilor de asistență a IMM-urilor; |
| --- | --- |

4.

mobilizarea instrumentelor financiare și a serviciilor de asistență a IMM-urilor;

| 5. | promovarea cooperării internaționale; |
| --- | --- |

5.

promovarea cooperării internaționale;

| 6. | sprijinirea dezvoltării competențelor și locurilor de muncă în curs de apariție și a programelor conexe de formare profesională corespunzătoare necesităților de pe piața muncii; |
| --- | --- |

6.

sprijinirea dezvoltării competențelor și locurilor de muncă în curs de apariție și a programelor conexe de formare profesională corespunzătoare necesităților de pe piața muncii;

| 7. | promovarea ecoinovării prin intermediul inițiativei „O Uniune a inovării”. |
| --- | --- |

7.

promovarea ecoinovării prin intermediul inițiativei „O Uniune a inovării”.

3.   Observații generale

| 3.1 | CESE sprijină planul de acțiune, acesta părând structurat logic și bine gândit. |
| --- | --- |

3.1

CESE sprijină planul de acțiune, acesta părând structurat logic și bine gândit.

| 3.2 | Ecoinovarea reprezintă o sarcină centrală, dacă nu chiar sarcina centrală, pentru menținerea competitivității pe termen lung și îndeplinirea obiectivelor în materie de durabilitate, dar și pentru a indica regiunilor mai puțin dezvoltare căi de sporire a bunăstării fără a dăuna mediului. |
| --- | --- |

3.2

Ecoinovarea reprezintă o sarcină centrală, dacă nu chiar sarcina centrală, pentru menținerea competitivității pe termen lung și îndeplinirea obiectivelor în materie de durabilitate, dar și pentru a indica regiunilor mai puțin dezvoltare căi de sporire a bunăstării fără a dăuna mediului.

| 3.3 | O întrebare nu lipsită de importanță este însă ce se înțelege prin „ecoinovare”. Ceea ce o persoană sau un cerc cultural consideră drept inovator și progresist, poate trezi mai degrabă rezistență la alte persoane sau în alte cercuri culturale. Cel mai clar se poate vedea acest lucru, de exemplu, în cazul tehnologiei genetice sau al utilizării energiei atomice. De aici decurge în mod clar că nu există o definiție universal valabilă a „ecoinovării”. |
| --- | --- |

3.3

O întrebare nu lipsită de importanță este însă ce se înțelege prin „ecoinovare”. Ceea ce o persoană sau un cerc cultural consideră drept inovator și progresist, poate trezi mai degrabă rezistență la alte persoane sau în alte cercuri culturale. Cel mai clar se poate vedea acest lucru, de exemplu, în cazul tehnologiei genetice sau al utilizării energiei atomice. De aici decurge în mod clar că nu există o definiție universal valabilă a „ecoinovării”.

| 3.4 | Comisia încearcă însă pe bună dreptate în planul său de acțiune să găsească un tip de definiție. În opinia sa, „prin «ecoinovare» se înțelege orice formă de inovare care își propune să realizeze un progres semnificativ și demonstrabil către o dezvoltare sustenabilă care protejează mediul, prin reducerea impactului asupra mediului, sporirea rezistenței la presiunile asupra mediului sau printr-o utilizare mai eficientă și mai responsabilă a resurselor naturale”. Rămâne însă neclar ce înseamnă un progres „semnificativ și demonstrabil” în ceea ce privește atenuarea impactului asupra mediului. Prin urmare, CESE recomandă Comisiei să descrie mai precis diferitele domenii prioritare într-un plan de punere în aplicare care va fi prezentat ulterior și să asigure că finanțarea UE pentru „ecoinovare” este direcționată către proiecte care contribuie în modul cel mai eficient la îndeplinirea obiectivelor de mediu ale fiecărui sector. |
| --- | --- |

3.4

Comisia încearcă însă pe bună dreptate în planul său de acțiune să găsească un tip de definiție. În opinia sa, „prin «ecoinovare» se înțelege orice formă de inovare care își propune să realizeze un progres semnificativ și demonstrabil către o dezvoltare sustenabilă care protejează mediul, prin reducerea impactului asupra mediului, sporirea rezistenței la presiunile asupra mediului sau printr-o utilizare mai eficientă și mai responsabilă a resurselor naturale”. Rămâne însă neclar ce înseamnă un progres „semnificativ și demonstrabil” în ceea ce privește atenuarea impactului asupra mediului. Prin urmare, CESE recomandă Comisiei să descrie mai precis diferitele domenii prioritare într-un plan de punere în aplicare care va fi prezentat ulterior și să asigure că finanțarea UE pentru „ecoinovare” este direcționată către proiecte care contribuie în modul cel mai eficient la îndeplinirea obiectivelor de mediu ale fiecărui sector.

| 3.5 | În plus, CESE recomandă Comisiei să reflecteze la definirea unor domenii prioritar în cadrul planului de acțiune, care să fie sprijinite în primul rând. Ar putea fi vorba despre acele sectoare ale politicii de mediu în care a) Europa nu face de mulți decât foarte puține progrese, b) este previzibil că anumite obiective în materie de mediu nu pot fi îndeplinite decât foarte greu și c) tehnologia se dovedește încă scumpă. |
| --- | --- |

3.5

În plus, CESE recomandă Comisiei să reflecteze la definirea unor domenii prioritar în cadrul planului de acțiune, care să fie sprijinite în primul rând. Ar putea fi vorba despre acele sectoare ale politicii de mediu în care a) Europa nu face de mulți decât foarte puține progrese, b) este previzibil că anumite obiective în materie de mediu nu pot fi îndeplinite decât foarte greu și c) tehnologia se dovedește încă scumpă.

| 3.6 | Pentru CESE, este important să se menționeze faptul că ar trebui să se acorde o atenție specială și așa-numitelor tehnologii de mediu mici, adaptate. Deja în avizul său pe tema „Realități și șanse pentru tehnologiile de mediu adaptate în țările candidate” (NAT/203 din 31 martie 2004), Comitetul a subliniat că există multiple alternative la marile soluțiile centrale, respectiv că ar trebui dezvoltate asemenea alternative. Adesea, soluțiile adaptate, descentralizate și pe scară mică nu trezesc interesul instituțiilor de cercetare și al investitorilor, deoarece profiturile obținute pe baza acestora sunt inexistente sau foarte mici, tocmai pentru că sunt ieftine, însă eficace. CESE recomandă Comisiei să integreze în planul de acțiune recomandările formulate atunci. |
| --- | --- |

3.6

Pentru CESE, este important să se menționeze faptul că ar trebui să se acorde o atenție specială și așa-numitelor tehnologii de mediu mici, adaptate. Deja în avizul său pe tema „Realități și șanse pentru tehnologiile de mediu adaptate în țările candidate” (NAT/203 din 31 martie 2004), Comitetul a subliniat că există multiple alternative la marile soluțiile centrale, respectiv că ar trebui dezvoltate asemenea alternative. Adesea, soluțiile adaptate, descentralizate și pe scară mică nu trezesc interesul instituțiilor de cercetare și al investitorilor, deoarece profiturile obținute pe baza acestora sunt inexistente sau foarte mici, tocmai pentru că sunt ieftine, însă eficace. CESE recomandă Comisiei să integreze în planul de acțiune recomandările formulate atunci.

| 3.7 | Pe lângă noile tehnologii care se impun pe piață, ecoinovarea include și idei și concepte a căror punere în aplicare se poate realiza fără mari investiții, însă a căror dezvoltare este, din acest motiv, susținută în mai mică măsură de întreprinderile care doresc să se afirme pe piață și să deschidă noi piețe. |
| --- | --- |

3.7

Pe lângă noile tehnologii care se impun pe piață, ecoinovarea include și idei și concepte a căror punere în aplicare se poate realiza fără mari investiții, însă a căror dezvoltare este, din acest motiv, susținută în mai mică măsură de întreprinderile care doresc să se afirme pe piață și să deschidă noi piețe.

| 3.8 | Dezvoltarea unor astfel de soluții adaptate, printre altele, pentru zonele rurale sau pentru regiunile/țările mai puțin dezvoltate, ar trebui promovată cel puțin cu aceeași intensitate ca și proiectele de cercetare și dezvoltare ale întreprinderilor. |
| --- | --- |

3.8

Dezvoltarea unor astfel de soluții adaptate, printre altele, pentru zonele rurale sau pentru regiunile/țările mai puțin dezvoltate, ar trebui promovată cel puțin cu aceeași intensitate ca și proiectele de cercetare și dezvoltare ale întreprinderilor.

| 3.9 | Comitetul sprijină pe ansamblu planul de acțiune, salutând în mod special anunțul privind examinarea deosebit de atentă a obstacolelor. |
| --- | --- |

3.9

Comitetul sprijină pe ansamblu planul de acțiune, salutând în mod special anunțul privind examinarea deosebit de atentă a obstacolelor.

4.   Observații specifice

| 4.1 | Rămâne însă neclar cum ar putea fi pusă în aplicare intenția de a elimina obstacolele, căci mai întâi trebuie identificate obstacolele în calea inovațiilor (de tip tehnologic sau de alt tip), aceasta fiind o sarcină importantă. |
| --- | --- |

4.1

Rămâne însă neclar cum ar putea fi pusă în aplicare intenția de a elimina obstacolele, căci mai întâi trebuie identificate obstacolele în calea inovațiilor (de tip tehnologic sau de alt tip), aceasta fiind o sarcină importantă.

| 4.2 | Un exemplu concret în acest sens: în cel de-al 7-lea Program-cadru, UE a sprijinit un proiect „Ulei vegetal 2”. Scopul proiectului a fost de a determina dacă se pot propulsa tractoare cu uleiuri vegetale nerafinate, produse la nivel descentralizat, respectând totodată standardele europene în materie de mediu și de protecția climei. Rezultatul: motoarele high tech din ziua de azi pot realiza acest lucru, obținându-se o reducere a emisiilor de gaze de seră de până la 60 %, o valoare care se situează deasupra valorilor minime stabilite în Directiva privind energiile regenerabile! |
| --- | --- |

4.2

Un exemplu concret în acest sens: în cel de-al 7-lea Program-cadru, UE a sprijinit un proiect „Ulei vegetal 2”. Scopul proiectului a fost de a determina dacă se pot propulsa tractoare cu uleiuri vegetale nerafinate, produse la nivel descentralizat, respectând totodată standardele europene în materie de mediu și de protecția climei. Rezultatul: motoarele high tech din ziua de azi pot realiza acest lucru, obținându-se o reducere a emisiilor de gaze de seră de până la 60 %, o valoare care se situează deasupra valorilor minime stabilite în Directiva privind energiile regenerabile!

| 4.3 | Totuși, această tehnologie, care poate fi considerată în mod clar o ecoinovare, nu se va putea impune în UE atâta timp cât motorina se bucură de facilități fiscale, cât timp componenta de CO2 ocupă un loc foarte redus în ceea ce privește impozitarea prevăzută a energiei, sau cât timp utilizarea uleiului vegetal este pur si simplu interzisă din punct de vedere juridic. |
| --- | --- |

4.3

Totuși, această tehnologie, care poate fi considerată în mod clar o ecoinovare, nu se va putea impune în UE atâta timp cât motorina se bucură de facilități fiscale, cât timp componenta de CO2 ocupă un loc foarte redus în ceea ce privește impozitarea prevăzută a energiei, sau cât timp utilizarea uleiului vegetal este pur si simplu interzisă din punct de vedere juridic.

| 4.4 | De aceea, Comisia ar trebui să impună tuturor proiectelor sprijinite obligația de a elabora un mic studiu suplimentar, în care să se indice în mod corespunzător obstacolele posibile sau reale. Aceste studii nu ar trebui să reprezinte tratate științifice, ci doar să conțină indicații pentru acțiunea politică privind domeniile în care există nevoie suplimentară de acțiune. |
| --- | --- |

4.4

De aceea, Comisia ar trebui să impună tuturor proiectelor sprijinite obligația de a elabora un mic studiu suplimentar, în care să se indice în mod corespunzător obstacolele posibile sau reale. Aceste studii nu ar trebui să reprezinte tratate științifice, ci doar să conțină indicații pentru acțiunea politică privind domeniile în care există nevoie suplimentară de acțiune.

| 4.5 | Totodată este necesar ca, la intervale regulate, Comisia să verifice toate directivele și regulamentele sale existente, precum și criteriile de eligibilitate ale fondurilor structurale și ale politicii agricole comune pentru a stabili dacă acestea ar trebui adaptate la noile inovații din domeniul tehnologiei de mediu. |
| --- | --- |

4.5

Totodată este necesar ca, la intervale regulate, Comisia să verifice toate directivele și regulamentele sale existente, precum și criteriile de eligibilitate ale fondurilor structurale și ale politicii agricole comune pentru a stabili dacă acestea ar trebui adaptate la noile inovații din domeniul tehnologiei de mediu.

| 4.6 | În final, CESE dorește să sublinieze că și în acest plan de acțiune – precum în multe alte documente – se afirmă pe bună dreptate că subvențiile dăunătoare mediului trebuie suprimate. Cu atât mai supărător este în opinia CESE faptul că, în ciuda unor solicitări multiple din partea Comitetului, Comisia nu a prezentat încă o listă corespunzătoare cu subvențiile dăunătoare mediului, deși promite să facă acest lucru de mai mult de 5 ani. Dacă între intenție și fapt există o astfel de prăpastie, trebuie pusă la îndoială voința serioasă a Comisiei. |
| --- | --- |

4.6

În final, CESE dorește să sublinieze că și în acest plan de acțiune – precum în multe alte documente – se afirmă pe bună dreptate că subvențiile dăunătoare mediului trebuie suprimate. Cu atât mai supărător este în opinia CESE faptul că, în ciuda unor solicitări multiple din partea Comitetului, Comisia nu a prezentat încă o listă corespunzătoare cu subvențiile dăunătoare mediului, deși promite să facă acest lucru de mai mult de 5 ani. Dacă între intenție și fapt există o astfel de prăpastie, trebuie pusă la îndoială voința serioasă a Comisiei.

Bruxelles, 18 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  JO C 112, 30.4.2004, p. 83-91.

1

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/68 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/68

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia europeană pentru un internet mai bun pentru copii

COM(2012) 196 final

2012/C 351/15

Raportor: dl Antonio LONGO

La 2 mai 2012, în conformitate cu articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Strategia europeană pentru un internet mai bun pentru copii

COM(2012) 196 final.

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 6 septembrie 2012.

În cea de-a 483-a sesiune plenară, care a avut loc la 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 18 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 134 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 7 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul Economic și Social European (CESE) ia notă de comunicarea supusă examinării, prin care se dorește înfăptuirea unuia dintre angajamentele luate în Agenda UE pentru drepturile copilului (acțiunea 9) pentru consolidarea prevenirii riscurilor și pentru a-i determina pe copii să fie mai responsabili și mai implicați în utilizarea internetului, văzut, dintr-o perspectivă pozitivă, ca „spațiu al oportunităților, în care [copiii] să dobândească cunoștințe, să comunice, să-și dezvolte competențele și să-și îmbunătățească perspectivele profesionale și potențialul de ocupare a forței de muncă” (1). |
| --- | --- |

1.1

Comitetul Economic și Social European (CESE) ia notă de comunicarea supusă examinării, prin care se dorește înfăptuirea unuia dintre angajamentele luate în Agenda UE pentru drepturile copilului (acțiunea 9) pentru consolidarea prevenirii riscurilor și pentru a-i determina pe copii să fie mai responsabili și mai implicați în utilizarea internetului, văzut, dintr-o perspectivă pozitivă, ca „spațiu al oportunităților, în care [copiii] să dobândească cunoștințe, să comunice, să-și dezvolte competențele și să-și îmbunătățească perspectivele profesionale și potențialul de ocupare a forței de muncă” (1).

| 1.2 | Un aspect important al comunicării îl constituie angajamentul de a stimula crearea unor competențe de înalt nivel în ceea ce privește siguranța, calitatea conținuturilor și noile aplicații. Această opțiune este importantă pentru că piața europeană nu are dimensiunile necesare pentru stimularea investițiilor corespunzătoare. |
| --- | --- |

1.2

Un aspect important al comunicării îl constituie angajamentul de a stimula crearea unor competențe de înalt nivel în ceea ce privește siguranța, calitatea conținuturilor și noile aplicații. Această opțiune este importantă pentru că piața europeană nu are dimensiunile necesare pentru stimularea investițiilor corespunzătoare.

| 1.3 | Comunicarea schițează o strategie de ansamblu, în care se solicită implicarea tuturor în construirea acestui ecosistem nou, care va fi fundamental în următoarele decenii, motiv pentru care strategia merită luată în considerare. |
| --- | --- |

1.3

Comunicarea schițează o strategie de ansamblu, în care se solicită implicarea tuturor în construirea acestui ecosistem nou, care va fi fundamental în următoarele decenii, motiv pentru care strategia merită luată în considerare.

| 1.4 | Comitetul evidențiază însă și aspecte criticabile și neajunsuri, motiv pentru care invită Comisia să revină asupra anumitor opțiuni și să completeze strategia cu noi propuneri.
  În primul rând, CESE își exprimă nedumerirea de fond cu privire la abordarea generală a comunicării, care pare a acorda mai multă atenție dezvoltării afacerii decât creării unui internet mai bun pentru copii, prin garantarea unei protecții maxime a acestora. |
| --- | --- |

1.4

Comitetul evidențiază însă și aspecte criticabile și neajunsuri, motiv pentru care invită Comisia să revină asupra anumitor opțiuni și să completeze strategia cu noi propuneri.

În primul rând, CESE își exprimă nedumerirea de fond cu privire la abordarea generală a comunicării, care pare a acorda mai multă atenție dezvoltării afacerii decât creării unui internet mai bun pentru copii, prin garantarea unei protecții maxime a acestora.

| 1.5 | CESE nutrește convingerea că, înainte de toate, trebuie definit un cadru coerent al protecției și garanțiilor destinate minorilor, linii directoare care să fie propuse tuturor actorilor implicați. Din acest punct de vedere, comunicarea nu este destul de concretă și detaliată. |
| --- | --- |

1.5

CESE nutrește convingerea că, înainte de toate, trebuie definit un cadru coerent al protecției și garanțiilor destinate minorilor, linii directoare care să fie propuse tuturor actorilor implicați. Din acest punct de vedere, comunicarea nu este destul de concretă și detaliată.

| 1.6 | Un alt aspect care stârnește nedumerire este cel referitor la eficiența autoreglementării. Comitetul este ferm convins că, în privința celor mai importante chestiuni, precum protecția datelor cu caracter personal, respectarea confidențialității și combaterea pornografiei infantile, trebuie instituite norme precise și riguroase, cu sancțiuni adecvate, mergând până la închiderea imediată a site-urilor și la retragerea autorizațiilor. |
| --- | --- |

1.6

Un alt aspect care stârnește nedumerire este cel referitor la eficiența autoreglementării. Comitetul este ferm convins că, în privința celor mai importante chestiuni, precum protecția datelor cu caracter personal, respectarea confidențialității și combaterea pornografiei infantile, trebuie instituite norme precise și riguroase, cu sancțiuni adecvate, mergând până la închiderea imediată a site-urilor și la retragerea autorizațiilor.

| 1.7 | O atenție specială trebuie acordată și publicității online
   (2). Comisia însăși recunoaște vulnerabilitatea copiilor, dar își asumă doar angajamente generice. Comitetul consideră că această strategie este vagă și insuficientă și solicită obligații mai precise și constrângătoare pentru toți operatorii din sector. |
| --- | --- |

1.7

O atenție specială trebuie acordată și publicității online
   (2). Comisia însăși recunoaște vulnerabilitatea copiilor, dar își asumă doar angajamente generice. Comitetul consideră că această strategie este vagă și insuficientă și solicită obligații mai precise și constrângătoare pentru toți operatorii din sector.

| 1.8 | De asemenea, Comitetul relevă faptul că nu se face nicio referire la publicitatea alimentară, lucru care stârnește o deosebită îngrijorare, având în vedere problemele de obezitate și tulburările de alimentație. Comitetul speră ca Comisia să fie consecventă cu sine atunci când se referă la nevoia de „a se asigura că standardele în materie de publicitate pe site-uri internet pentru copii permit un nivel de protecție comparabil cu cel al publicității în cadrul serviciilor audiovizuale”. |
| --- | --- |

1.8

De asemenea, Comitetul relevă faptul că nu se face nicio referire la publicitatea alimentară, lucru care stârnește o deosebită îngrijorare, având în vedere problemele de obezitate și tulburările de alimentație. Comitetul speră ca Comisia să fie consecventă cu sine atunci când se referă la nevoia de „a se asigura că standardele în materie de publicitate pe site-uri internet pentru copii permit un nivel de protecție comparabil cu cel al publicității în cadrul serviciilor audiovizuale”.

| 1.9 | Comitetul nu este împotriva încheierii de parteneriate public-privat pentru elaborarea unor conținuturi de calitate, cu condiția ca ONG-urile să își păstreze libertatea și independența, iar parteneriatele să nu constituie o ocazie de promovare publicitară a întreprinderilor. |
| --- | --- |

1.9

Comitetul nu este împotriva încheierii de parteneriate public-privat pentru elaborarea unor conținuturi de calitate, cu condiția ca ONG-urile să își păstreze libertatea și independența, iar parteneriatele să nu constituie o ocazie de promovare publicitară a întreprinderilor.

| 1.10 | În ceea ce privește implicarea minorilor în crearea de noi conținuturi de calitate, Comitetul apreciază orice acțiune orientată către valorificarea creativității tinerilor, dar nutrește serioase rezerve cu privire la viziunea precumpănitor comercială a acțiunilor de susținut, care lasă protecția în plan secundar. |
| --- | --- |

1.10

În ceea ce privește implicarea minorilor în crearea de noi conținuturi de calitate, Comitetul apreciază orice acțiune orientată către valorificarea creativității tinerilor, dar nutrește serioase rezerve cu privire la viziunea precumpănitor comercială a acțiunilor de susținut, care lasă protecția în plan secundar.

| 1.11 | Comitetul împărtășește îngrijorarea generată de criminalitatea informatică, precum pornografia infantilă și ademenirea online (grooming) și este de acord cu intenția Comisiei de a consolida liniile telefonice de urgență și de a continua programele comunitare de succes, precum Safer Internet. |
| --- | --- |

1.11

Comitetul împărtășește îngrijorarea generată de criminalitatea informatică, precum pornografia infantilă și ademenirea online (grooming) și este de acord cu intenția Comisiei de a consolida liniile telefonice de urgență și de a continua programele comunitare de succes, precum Safer Internet.

| 1.12 | Trebuie intensificate acțiunile de prevenire vizând unele aspecte relevante ale utilizării internetului în scopuri necinstite, în ceea ce privește conținuturile care pot fi descărcate pe telefoane mobile și tablete, precum soneriile și aplicațiile, printr-o legislație comunitară mai severă și prin apelul adresat autorităților de reglementare de a se achita de sarcinile care le revin. |
| --- | --- |

1.12

Trebuie intensificate acțiunile de prevenire vizând unele aspecte relevante ale utilizării internetului în scopuri necinstite, în ceea ce privește conținuturile care pot fi descărcate pe telefoane mobile și tablete, precum soneriile și aplicațiile, printr-o legislație comunitară mai severă și prin apelul adresat autorităților de reglementare de a se achita de sarcinile care le revin.

| 1.13 | Referitor la protecția datelor cu caracter personal, Comitetul și-a exprimat deja, în diverse avize, îngrijorarea și solicitările cu privire la această problemă delicată (3) și cere mai multă rigoare nu numai din partea întreprinderilor din UE, ci și a tuturor celorlalți operatori de pe piața europeană. |
| --- | --- |

1.13

Referitor la protecția datelor cu caracter personal, Comitetul și-a exprimat deja, în diverse avize, îngrijorarea și solicitările cu privire la această problemă delicată (3) și cere mai multă rigoare nu numai din partea întreprinderilor din UE, ci și a tuturor celorlalți operatori de pe piața europeană.

| 1.14 | De asemenea, Comitetul semnalează lipsa din comunicare a oricărei referiri și măsuri privind riscurile pentru sănătatea fizică și psihică a copiilor, în special dependențele. Cu privire la acest aspect important, Comitetul speră într-o completare a strategiei sau în redactarea unui nou document. |
| --- | --- |

1.14

De asemenea, Comitetul semnalează lipsa din comunicare a oricărei referiri și măsuri privind riscurile pentru sănătatea fizică și psihică a copiilor, în special dependențele. Cu privire la acest aspect important, Comitetul speră într-o completare a strategiei sau în redactarea unui nou document.

| 1.15 | În sfârșit, CESE invită Comisia să asigure o monitorizare constantă, de amploare și aprofundată a raportului dintre copii și internet, deoarece aceste date constituie premisa fundamentală a oricărei opțiuni de intervenție (4). |
| --- | --- |

1.15

În sfârșit, CESE invită Comisia să asigure o monitorizare constantă, de amploare și aprofundată a raportului dintre copii și internet, deoarece aceste date constituie premisa fundamentală a oricărei opțiuni de intervenție (4).

2.   Sinteza comunicării

| 2.1 | După cum s-a subliniat în Concluziile Consiliului UE din 28 noiembrie 2011 privind protecția copiilor în lumea digitală, este necesară o combinație de politici, la nivel european, național și sectorial, cu acțiuni care să fie incluse într-o strategie de ansamblu, care să stabilească cerințe de bază și să evite fragmentarea. |
| --- | --- |

2.1

După cum s-a subliniat în Concluziile Consiliului UE din 28 noiembrie 2011 privind protecția copiilor în lumea digitală, este necesară o combinație de politici, la nivel european, național și sectorial, cu acțiuni care să fie incluse într-o strategie de ansamblu, care să stabilească cerințe de bază și să evite fragmentarea.

| 2.2 | Comisia este convinsă că reglementarea rămâne o opțiune fezabilă, dar ar trebui să prevaleze autodisciplina operatorilor, educația și responsabilizarea cu privire la utilizarea internetului. |
| --- | --- |

2.2

Comisia este convinsă că reglementarea rămâne o opțiune fezabilă, dar ar trebui să prevaleze autodisciplina operatorilor, educația și responsabilizarea cu privire la utilizarea internetului.

| 2.3 | Analiza Comisiei vizează mai întâi așa-numitele „lacune și probleme actuale”, pe care le identifică în fragmentarea și în incapacitatea pieței de a asigura protecție și conținut de calitate în UE, în dificultățile întâmpinate în materie de gestionare a riscurilor, pentru a inspira încredere, și în constatarea că copiii au competențe insuficiente, putându-se vorbi despre un adevărat „deficit de competențe digitale”. |
| --- | --- |

2.3

Analiza Comisiei vizează mai întâi așa-numitele „lacune și probleme actuale”, pe care le identifică în fragmentarea și în incapacitatea pieței de a asigura protecție și conținut de calitate în UE, în dificultățile întâmpinate în materie de gestionare a riscurilor, pentru a inspira încredere, și în constatarea că copiii au competențe insuficiente, putându-se vorbi despre un adevărat „deficit de competențe digitale”.

| 2.4 | Comunicarea propune o serie de orientări menite să ghideze Comisia, statele membre și întreaga filieră a operatorilor din sector, conform unei strategii de ansamblu care se articulează în jurul a patru „piloni” principali, ce se consolidează reciproc:






  — | stimularea producției de conținut online de calitate pentru tineri; |
| --- | --- | --- |

2.4

Comunicarea propune o serie de orientări menite să ghideze Comisia, statele membre și întreaga filieră a operatorilor din sector, conform unei strategii de ansamblu care se articulează în jurul a patru „piloni” principali, ce se consolidează reciproc:

—

stimularea producției de conținut online de calitate pentru tineri;

| — | sensibilizare și responsabilizare; |
| --- | --- |

—

sensibilizare și responsabilizare;

| — | crearea unui mediu online sigur pentru copii; |
| --- | --- |

—

crearea unui mediu online sigur pentru copii;

| — | lupta împotriva abuzului sexual și a exploatării sexuale a copiilor. |
| --- | --- |

—

lupta împotriva abuzului sexual și a exploatării sexuale a copiilor.

| 2.5 | Scenariul final și angajamentul important și mobilizator la care Comisia invită Europa, statele membre și, deopotrivă, operatorii de servicii și conținuturi, constă într-un „ecosistem nou”, care ar rezulta din derularea a 10 acțiuni vizând:






  — | producția de conținuturi online creative și educative; |
| --- | --- | --- |

2.5

Scenariul final și angajamentul important și mobilizator la care Comisia invită Europa, statele membre și, deopotrivă, operatorii de servicii și conținuturi, constă într-un „ecosistem nou”, care ar rezulta din derularea a 10 acțiuni vizând:

—

producția de conținuturi online creative și educative;

| — | promovarea experiențelor pozitive; |
| --- | --- |

—

promovarea experiențelor pozitive;

| — | educația în domeniul digital și al mass-media și predarea siguranței online în școli; |
| --- | --- |

—

educația în domeniul digital și al mass-media și predarea siguranței online în școli;

| — | sensibilizarea și participarea copiilor; |
| --- | --- |

—

sensibilizarea și participarea copiilor;

| — | utilizarea unor unelte simple și fiabile de raportare a conținuturilor dăunătoare; |
| --- | --- |

—

utilizarea unor unelte simple și fiabile de raportare a conținuturilor dăunătoare;

| — | utilizarea unor parametri de confidențialitate adecvați vârstei; |
| --- | --- |

—

utilizarea unor parametri de confidențialitate adecvați vârstei;

| — | disponibilitate și utilizarea sporită a controlului parental; |
| --- | --- |

—

disponibilitate și utilizarea sporită a controlului parental;

| — | utilizarea clasificării conținuturilor (PEGI – sistemul paneuropean de clasificare pe categorii de vârstă a jocurilor video și a jocurilor pe calculator); |
| --- | --- |

—

utilizarea clasificării conținuturilor (PEGI – sistemul paneuropean de clasificare pe categorii de vârstă a jocurilor video și a jocurilor pe calculator);

| — | publicitatea online și controlul cheltuielilor de achiziționare (sonerii pentru telefoanele mobile etc.), jocuri de noroc online; |
| --- | --- |

—

publicitatea online și controlul cheltuielilor de achiziționare (sonerii pentru telefoanele mobile etc.), jocuri de noroc online;

| — | combaterea abuzului sexual și a exploatării sexuale (materiale online, colaborare internațională etc.). |
| --- | --- |

—

combaterea abuzului sexual și a exploatării sexuale (materiale online, colaborare internațională etc.).

3.   Observații generale

a)   Aspecte pozitive

| 3.1 | Comitetul ia notă cu mare interes de această comunicare, întemeiată, în esență, pe articolul 3 alineatul (3) din Tratatul de la Lisabona, care prevede în mod explicit că Uniunea trebuie să promoveze protecția drepturilor minorilor, consacrate de altfel în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (art. 24). |
| --- | --- |

3.1

Comitetul ia notă cu mare interes de această comunicare, întemeiată, în esență, pe articolul 3 alineatul (3) din Tratatul de la Lisabona, care prevede în mod explicit că Uniunea trebuie să promoveze protecția drepturilor minorilor, consacrate de altfel în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (art. 24).

| 3.2 | În plus, printre angajamentele din Agenda UE pentru drepturile copilului (5) se numără și cel care vizează, la acțiunea 9, intervenții de sprijinire a statelor membre și a altor părți interesate în ceea ce privește consolidarea prevenirii riscurilor, stimularea responsabilizării și participării copiilor pentru a putea beneficia la maximum de tehnologiile online, combaterea „hărțuirii pe internet” (cyber-bullying), a expunerii la conținuturi dăunătoare și a altor riscuri aferente navigării în rețea. |
| --- | --- |

3.2

În plus, printre angajamentele din Agenda UE pentru drepturile copilului (5) se numără și cel care vizează, la acțiunea 9, intervenții de sprijinire a statelor membre și a altor părți interesate în ceea ce privește consolidarea prevenirii riscurilor, stimularea responsabilizării și participării copiilor pentru a putea beneficia la maximum de tehnologiile online, combaterea „hărțuirii pe internet” (cyber-bullying), a expunerii la conținuturi dăunătoare și a altor riscuri aferente navigării în rețea.

| 3.3 | Este de apreciat efortul general de prezentare a internetului dintr-o perspectivă pozitivă, ca „spațiu al oportunităților, în care [copiii] să dobândească cunoștințe, să comunice, să-și dezvolte competențele și să-și îmbunătățească perspectivele profesionale și potențialul de ocupare a forței de muncă” (6). |
| --- | --- |

3.3

Este de apreciat efortul general de prezentare a internetului dintr-o perspectivă pozitivă, ca „spațiu al oportunităților, în care [copiii] să dobândească cunoștințe, să comunice, să-și dezvolte competențele și să-și îmbunătățească perspectivele profesionale și potențialul de ocupare a forței de muncă” (6).

| 3.4 | Internetul este văzut deci ca o mare oportunitate, ce reclamă însă competențele, conștientizarea și informațiile necesare pentru prevenirea dificultăților și a pericolelor. „A naviga pe internet” este o metaforă relevantă, cu semnificații multiple, deoarece internetul este perceput ca un mediu natural, fiziologic, și nu patologic, o „mare” pe care trebuie să înveți cum să te miști pentru a profita pe deplin de toate posibilitățile și de întreaga bogăție pe care le oferă, respectând însă anumite reguli de comportament și luând aminte la pericole. |
| --- | --- |

3.4

Internetul este văzut deci ca o mare oportunitate, ce reclamă însă competențele, conștientizarea și informațiile necesare pentru prevenirea dificultăților și a pericolelor. „A naviga pe internet” este o metaforă relevantă, cu semnificații multiple, deoarece internetul este perceput ca un mediu natural, fiziologic, și nu patologic, o „mare” pe care trebuie să înveți cum să te miști pentru a profita pe deplin de toate posibilitățile și de întreaga bogăție pe care le oferă, respectând însă anumite reguli de comportament și luând aminte la pericole.

| 3.5 | Comitetul este de acord cu alegerea Comisiei de a se oferi să coordoneze politicile naționale pe o temă care capătă din ce în ce mai mare amploare, într-o societate în schimbare. |
| --- | --- |

3.5

Comitetul este de acord cu alegerea Comisiei de a se oferi să coordoneze politicile naționale pe o temă care capătă din ce în ce mai mare amploare, într-o societate în schimbare.

| 3.6 | Un alt aspect important al comunicării îl constituie posibilitatea de a stimula crearea unor competențe de înalt nivel în ceea ce privește siguranța, calitatea conținuturilor și noile aplicații. |
| --- | --- |

3.6

Un alt aspect important al comunicării îl constituie posibilitatea de a stimula crearea unor competențe de înalt nivel în ceea ce privește siguranța, calitatea conținuturilor și noile aplicații.

| 3.7 | Această alegere este importantă deoarece în Europa subzistă încă o anume dificultate a pieței în ceea ce privește angajarea de resurse financiare pentru furnizarea unor conținuturi de calitate, piața europeană neavând dimensiunile necesare pentru stimularea investițiilor corespunzătoare. |
| --- | --- |

3.7

Această alegere este importantă deoarece în Europa subzistă încă o anume dificultate a pieței în ceea ce privește angajarea de resurse financiare pentru furnizarea unor conținuturi de calitate, piața europeană neavând dimensiunile necesare pentru stimularea investițiilor corespunzătoare.

| 3.8 | În același timp, trebuie să se găsească o soluție pentru deficitul de competențe constatat în rândul copiilor europeni care, deși „nativi digitali”, declară că nu stăpânesc cunoștințele informatice necesare pentru a intra ca persoane calificate pe piața muncii. |
| --- | --- |

3.8

În același timp, trebuie să se găsească o soluție pentru deficitul de competențe constatat în rândul copiilor europeni care, deși „nativi digitali”, declară că nu stăpânesc cunoștințele informatice necesare pentru a intra ca persoane calificate pe piața muncii.

| 3.9 | În sfârșit, comunicarea merită să i se acorde atenția cuvenită pentru faptul că schițează o strategie care presupune implicarea tuturor în construirea acestui ecosistem nou, care va fi fundamental în următoarele decenii. |
| --- | --- |

3.9

În sfârșit, comunicarea merită să i se acorde atenția cuvenită pentru faptul că schițează o strategie care presupune implicarea tuturor în construirea acestui ecosistem nou, care va fi fundamental în următoarele decenii.

b)   Aspecte criticabile și neajunsuri

| 3.10 | CESE își exprimă unele nedumeriri de fond cu privire la abordarea generală a comunicării și evidențiază neajunsuri în legătură cu anumite aspecte specifice.
  Încă din primele afirmații ale comunicării reiese că obiectivul dezvoltării afacerii prevalează asupra celui al creării unui internet mai bun pentru copii, prin garantarea unei protecții maxime a acestora, sau este cel puțin la fel de important. |
| --- | --- |

3.10

CESE își exprimă unele nedumeriri de fond cu privire la abordarea generală a comunicării și evidențiază neajunsuri în legătură cu anumite aspecte specifice.

Încă din primele afirmații ale comunicării reiese că obiectivul dezvoltării afacerii prevalează asupra celui al creării unui internet mai bun pentru copii, prin garantarea unei protecții maxime a acestora, sau este cel puțin la fel de important.

| 3.11 | Comisia exprimă totuși explicit în mod naiv această idee la punctul 1.1, prin afirmația: „Atenția acordată necesităților copiilor deschide o gamă largă de oportunități de afaceri”. Tot astfel, la punctul 1.2, intitulat „Lacune și probleme actuale”, unde se acordă prioritate preocupărilor stârnite de „fragmentare” și de „incapacitatea pieței” și abia apoi se vorbește despre „gestionarea riscurilor pentru a consolida încrederea” și despre „absența competențelor” copiilor. |
| --- | --- |

3.11

Comisia exprimă totuși explicit în mod naiv această idee la punctul 1.1, prin afirmația: „Atenția acordată necesităților copiilor deschide o gamă largă de oportunități de afaceri”. Tot astfel, la punctul 1.2, intitulat „Lacune și probleme actuale”, unde se acordă prioritate preocupărilor stârnite de „fragmentare” și de „incapacitatea pieței” și abia apoi se vorbește despre „gestionarea riscurilor pentru a consolida încrederea” și despre „absența competențelor” copiilor.

| 3.12 | Comitetul este de acord cu Comisia, care recunoaște că în acești ani a lipsit un cadru coerent, iar acțiunile întreprinse, cu obiective specifice, au vizat de la canale mediatice până la platforme tehnologice. Prin urmare era nevoie, cu siguranță, de un pas hotărâtor în direcția creării unei piețe unice digitale de dimensiuni apreciabile, competitivă la nivel internațional.
  Comitetul s-a pronunțat asupra acestui din urmă aspect în diverse avize, susținând acțiunile Comisiei. |
| --- | --- |

3.12

Comitetul este de acord cu Comisia, care recunoaște că în acești ani a lipsit un cadru coerent, iar acțiunile întreprinse, cu obiective specifice, au vizat de la canale mediatice până la platforme tehnologice. Prin urmare era nevoie, cu siguranță, de un pas hotărâtor în direcția creării unei piețe unice digitale de dimensiuni apreciabile, competitivă la nivel internațional.

Comitetul s-a pronunțat asupra acestui din urmă aspect în diverse avize, susținând acțiunile Comisiei.

| 3.13 | Dar mai necesară era – și este încă – definirea unui cadru coerent al protecției și garanțiilor destinate minorilor, a unor linii directoare care să le fie propuse tuturor actorilor implicați, de la state membre la autorități și instituții responsabile cu supravegherea, precum și întreprinderi, școli și familii. Din acest punct de vedere, comunicarea reprezintă o ocazie ratată. |
| --- | --- |

3.13

Dar mai necesară era – și este încă – definirea unui cadru coerent al protecției și garanțiilor destinate minorilor, a unor linii directoare care să le fie propuse tuturor actorilor implicați, de la state membre la autorități și instituții responsabile cu supravegherea, precum și întreprinderi, școli și familii. Din acest punct de vedere, comunicarea reprezintă o ocazie ratată.

| 3.14 | Un alt aspect care stârnește nedumerire este cel referitor la eficiența autoreglementării. Alegerea între legi, regulamente, controale și autoreglementare pentru prevenirea și combaterea conținuturilor de pe internet care riscă să afecteze dezvoltarea psihică a copilului sau a celor care sunt de-a dreptul de natură asocială sau infracțională trebuie să se facă în funcție de vârsta copiilor, de contextul și de eficiența fiecărui mijloc, oricare putându-se dovedi util și eficient (7). |
| --- | --- |

3.14

Un alt aspect care stârnește nedumerire este cel referitor la eficiența autoreglementării. Alegerea între legi, regulamente, controale și autoreglementare pentru prevenirea și combaterea conținuturilor de pe internet care riscă să afecteze dezvoltarea psihică a copilului sau a celor care sunt de-a dreptul de natură asocială sau infracțională trebuie să se facă în funcție de vârsta copiilor, de contextul și de eficiența fiecărui mijloc, oricare putându-se dovedi util și eficient (7).

| 3.15 | Internetul este de proporții planetare și site-urile se pot deschide sau muta cu ușurință în țări care nu se subordonează legislației europene. Autoreglementarea ar putea fi calea de intervenție cea mai utilă și mai rapidă, în așteptarea unui acord internațional; ea poate constitui o alegere temporară în așteptarea unei reglementări. Este însă evident că deseori autoreglementarea se dovedește a fi o diversiune, fiind încălcată chiar de întreprinderile care au adoptat-o, motiv pentru care ar trebui consolidată prin monitorizare periodică și aplicarea de sancțiuni care pot fi de competența autorităților de reglementare de la nivel național. |
| --- | --- |

3.15

Internetul este de proporții planetare și site-urile se pot deschide sau muta cu ușurință în țări care nu se subordonează legislației europene. Autoreglementarea ar putea fi calea de intervenție cea mai utilă și mai rapidă, în așteptarea unui acord internațional; ea poate constitui o alegere temporară în așteptarea unei reglementări. Este însă evident că deseori autoreglementarea se dovedește a fi o diversiune, fiind încălcată chiar de întreprinderile care au adoptat-o, motiv pentru care ar trebui consolidată prin monitorizare periodică și aplicarea de sancțiuni care pot fi de competența autorităților de reglementare de la nivel național.

| 3.16 | Oricum, Comitetul este ferm convins că, în privința celor mai importante chestiuni, precum protecția datelor cu caracter personal, respectarea confidențialității și combaterea pornografiei infantile, trebuie instituite norme precise și riguroase, cu sancțiuni adecvate, mergând până la închiderea imediată a site-urilor și la retragerea autorizațiilor. |
| --- | --- |

3.16

Oricum, Comitetul este ferm convins că, în privința celor mai importante chestiuni, precum protecția datelor cu caracter personal, respectarea confidențialității și combaterea pornografiei infantile, trebuie instituite norme precise și riguroase, cu sancțiuni adecvate, mergând până la închiderea imediată a site-urilor și la retragerea autorizațiilor.

| 3.17 | O atenție specială trebuie acordată publicității online. Comisia însăși recunoaște (pct. 2.3.4) că „copiii [...] nu au o capacitate dezvoltată de a interpreta în mod critic mesajele publicitare” și citează cazuri referitoare la achiziții online, jocuri de noroc, sonerii pentru telefoane mobile, în condițiile în care „toate aceste situații pot genera cheltuieli importante”. În continuare însă își asumă doar angajamente de ordin general în vederea unui control mai riguros al respectării normelor UE, evaluări privind eficiența sau lipsa de eficiență a codurilor în materie de autodisciplină, analize mai aprofundate în Agenda consumatorului etc.
  Comitetul consideră că această strategie este vagă și insuficientă și solicită obligații mai precise și constrângătoare pentru toți operatorii din sector. |
| --- | --- |

3.17

O atenție specială trebuie acordată publicității online. Comisia însăși recunoaște (pct. 2.3.4) că „copiii [...] nu au o capacitate dezvoltată de a interpreta în mod critic mesajele publicitare” și citează cazuri referitoare la achiziții online, jocuri de noroc, sonerii pentru telefoane mobile, în condițiile în care „toate aceste situații pot genera cheltuieli importante”. În continuare însă își asumă doar angajamente de ordin general în vederea unui control mai riguros al respectării normelor UE, evaluări privind eficiența sau lipsa de eficiență a codurilor în materie de autodisciplină, analize mai aprofundate în Agenda consumatorului etc.

Comitetul consideră că această strategie este vagă și insuficientă și solicită obligații mai precise și constrângătoare pentru toți operatorii din sector.

| 3.18 | În această privință, Comitetul relevă faptul că nu se face nicio referire la publicitatea alimentară, care stârnește o deosebită îngrijorare din cauza problemelor de obezitate și a tulburărilor de alimentație. |
| --- | --- |

3.18

În această privință, Comitetul relevă faptul că nu se face nicio referire la publicitatea alimentară, care stârnește o deosebită îngrijorare din cauza problemelor de obezitate și a tulburărilor de alimentație.

4.   Observații specifice

a)   Conținuturile de calitate, competențele și școala

| 4.1 | Comitetul este de acord cu afirmația că școlile duc lipsă de resursele didactice online relevante și nu este împotriva încheierii de parteneriate public-privat cu participarea părinților, a cadrelor didactice și a ONG-urilor implicate în protecția minorilor și în promovarea drepturilor lor, cu condiția ca acestea să își păstreze libertatea și independența iar parteneriatele să nu constituie o ocazie de promovare publicitară a întreprinderilor. |
| --- | --- |

4.1

Comitetul este de acord cu afirmația că școlile duc lipsă de resursele didactice online relevante și nu este împotriva încheierii de parteneriate public-privat cu participarea părinților, a cadrelor didactice și a ONG-urilor implicate în protecția minorilor și în promovarea drepturilor lor, cu condiția ca acestea să își păstreze libertatea și independența iar parteneriatele să nu constituie o ocazie de promovare publicitară a întreprinderilor.

| 4.1.1 | Este important să fie difuzate pe scară cât mai largă numeroasele experimente aflate în derulare în multe țări, precum crearea interactivă de manuale școlare prin metoda wiki (8), formarea de comunități școlare virtuale care fac schimb de experiență, punerea la dispoziție online a unor module de autoformare la distanță. |
| --- | --- |

4.1.1

Este important să fie difuzate pe scară cât mai largă numeroasele experimente aflate în derulare în multe țări, precum crearea interactivă de manuale școlare prin metoda wiki (8), formarea de comunități școlare virtuale care fac schimb de experiență, punerea la dispoziție online a unor module de autoformare la distanță.

| 4.1.2 | În ceea ce privește implicarea minorilor în noile conținuturi de calitate, Comitetul apreciază orice acțiune prin care este pusă în valoare creativitatea tinerilor, cunoscut fiind faptul că unora dintre ei li se datorează inovațiile majore ale ultimilor ani, de la Google și Facebook, până la aplicațiile Apple. Comitetul își manifestă însă îngrijorarea față de tendința Comisiei, ce iese în evidență mai mult sau mai puțin explicit la diverse puncte ale strategiei, către o viziune preponderent comercială a acțiunilor care urmează a fi susținute, lăsând aproape în plan secundar aspectele legate de protecție. |
| --- | --- |

4.1.2

În ceea ce privește implicarea minorilor în noile conținuturi de calitate, Comitetul apreciază orice acțiune prin care este pusă în valoare creativitatea tinerilor, cunoscut fiind faptul că unora dintre ei li se datorează inovațiile majore ale ultimilor ani, de la Google și Facebook, până la aplicațiile Apple. Comitetul își manifestă însă îngrijorarea față de tendința Comisiei, ce iese în evidență mai mult sau mai puțin explicit la diverse puncte ale strategiei, către o viziune preponderent comercială a acțiunilor care urmează a fi susținute, lăsând aproape în plan secundar aspectele legate de protecție.

| 4.1.3 | Pentru elaborarea conținuturilor de învățare și a conținuturilor interactive de calitate destinate minorilor, ar fi bine-venită convocarea unor grupuri de experți de nivel înalt (psihologi ai vârstei evolutive, pedagogi etc.), care să propună materiale mai adecvate diverselor categorii de vârstă și procese de dezvoltare care ar putea fi induse, să pregătească scurte publicații adresate cadrelor didactice și părinților deopotrivă, să participe la clasificarea site-urilor și jocurilor video pe categorii de vârstă și să colaboreze la crearea unor portaluri specifice și a unor conținuturi atractive de calitate. |
| --- | --- |

4.1.3

Pentru elaborarea conținuturilor de învățare și a conținuturilor interactive de calitate destinate minorilor, ar fi bine-venită convocarea unor grupuri de experți de nivel înalt (psihologi ai vârstei evolutive, pedagogi etc.), care să propună materiale mai adecvate diverselor categorii de vârstă și procese de dezvoltare care ar putea fi induse, să pregătească scurte publicații adresate cadrelor didactice și părinților deopotrivă, să participe la clasificarea site-urilor și jocurilor video pe categorii de vârstă și să colaboreze la crearea unor portaluri specifice și a unor conținuturi atractive de calitate.

| 4.1.4 | Angajamentul de creare a acestor conținuturi ar putea fi susținut prin înlesniri acordate la nivel european și prin reduceri fiscale naționale. De asemenea, se recomandă crearea unui program european al conținuturilor și aplicațiilor de calitate, care ar putea promova îndeosebi înființarea unor întreprinderi noi de către tineri, aceștia fiind recunoscuți drept protagoniști ai inovării în materie de internet. |
| --- | --- |

4.1.4

Angajamentul de creare a acestor conținuturi ar putea fi susținut prin înlesniri acordate la nivel european și prin reduceri fiscale naționale. De asemenea, se recomandă crearea unui program european al conținuturilor și aplicațiilor de calitate, care ar putea promova îndeosebi înființarea unor întreprinderi noi de către tineri, aceștia fiind recunoscuți drept protagoniști ai inovării în materie de internet.

| 4.1.5 | CESE profită de ocazie pentru a invita Comisia să îmbunătățească informațiile adresate copiilor pe portalul „Europa”, mai ales în ceea ce privește riscurile pe care le prezintă internetul, prin conținuturi realizate special pentru ei. |
| --- | --- |

4.1.5

CESE profită de ocazie pentru a invita Comisia să îmbunătățească informațiile adresate copiilor pe portalul „Europa”, mai ales în ceea ce privește riscurile pe care le prezintă internetul, prin conținuturi realizate special pentru ei.

b)   Alfabetizarea digitală a adulților

| 4.2 | Într-un context care poate fi numit de tranziție, în care trăiesc laolaltă generații de „nativi digitali” și generații care au trecut doar parțial de la utilizarea pasivă (TV, presă, cinema) la utilizarea activă a mass-media, având în același timp responsabilitatea de a-i proteja pe minori de eventuale prejudicii, calea de urmat este alfabetizarea digitală din ce în ce mai intensă a adulților, în special a celor care se ocupă de educația minorilor, începând cu școala, și terminând cu familia și cu asociațiile din domeniu. Trebuie evitat riscul ca copiii noștri să devină „orfani digitali”, în lipsa unui îndrumător în măsură să îi orienteze și să îi ajute să fie protagoniștii propriilor alegeri. |
| --- | --- |

4.2

Într-un context care poate fi numit de tranziție, în care trăiesc laolaltă generații de „nativi digitali” și generații care au trecut doar parțial de la utilizarea pasivă (TV, presă, cinema) la utilizarea activă a mass-media, având în același timp responsabilitatea de a-i proteja pe minori de eventuale prejudicii, calea de urmat este alfabetizarea digitală din ce în ce mai intensă a adulților, în special a celor care se ocupă de educația minorilor, începând cu școala, și terminând cu familia și cu asociațiile din domeniu. Trebuie evitat riscul ca copiii noștri să devină „orfani digitali”, în lipsa unui îndrumător în măsură să îi orienteze și să îi ajute să fie protagoniștii propriilor alegeri.

| 4.2.1 | Agenda Comisiei ar putea fi mai precisă atât cu privire la acest aspect, cât și la partea referitoare la internet ca instrument de dezvoltare a creativității și capacității de învățare. Cele două aspecte trebuie interconectate, pentru a stimula o atitudine pozitivă din partea părinților (9). |
| --- | --- |

4.2.1

Agenda Comisiei ar putea fi mai precisă atât cu privire la acest aspect, cât și la partea referitoare la internet ca instrument de dezvoltare a creativității și capacității de învățare. Cele două aspecte trebuie interconectate, pentru a stimula o atitudine pozitivă din partea părinților (9).

c)   Conținuturi ilicite și necinstite

| 4.3 | Prevenirea riscurilor și promovarea internetului ca instrument de dezvoltare a copilului sunt aspecte inseparabile ale aceluiași proces, ce urmărește asigurarea unei prevenții lipsite de probleme. Este important să se găsească un echilibru între curiozitatea firească a copilului și bariera interdicțiilor, care pot încetini sau devia evoluția către maturitate și autonomie. |
| --- | --- |

4.3

Prevenirea riscurilor și promovarea internetului ca instrument de dezvoltare a copilului sunt aspecte inseparabile ale aceluiași proces, ce urmărește asigurarea unei prevenții lipsite de probleme. Este important să se găsească un echilibru între curiozitatea firească a copilului și bariera interdicțiilor, care pot încetini sau devia evoluția către maturitate și autonomie.

| 4.3.1 | Prevenirea criminalității informatice, precum pornografia infantilă și ademenirea online, și combaterea intimidării informatice presupun capacitatea adulților de a lua în considerare semnalele de alertă. În acest scop, este necesară implicarea experților – psihologi ai vârstei evolutive, neuropsihiatri pentru copii, pediatri, experți în consiliere terapeutică și medici generaliști – în elaborarea de cursuri și materiale destinate părinților și educatorilor. |
| --- | --- |

4.3.1

Prevenirea criminalității informatice, precum pornografia infantilă și ademenirea online, și combaterea intimidării informatice presupun capacitatea adulților de a lua în considerare semnalele de alertă. În acest scop, este necesară implicarea experților – psihologi ai vârstei evolutive, neuropsihiatri pentru copii, pediatri, experți în consiliere terapeutică și medici generaliști – în elaborarea de cursuri și materiale destinate părinților și educatorilor.

| 4.3.2 | În plus, ar putea fi luată în considerare o soluție tehnică pentru includerea în fiecare browser a unui simbol grafic intuitiv, care să fie difuzat printr-o publicitate adecvată și care să servească drept „apel de urgență” pentru semnalarea în timp real a linkurilor suspecte la autoritatea responsabilă cu combaterea lor. |
| --- | --- |

4.3.2

În plus, ar putea fi luată în considerare o soluție tehnică pentru includerea în fiecare browser a unui simbol grafic intuitiv, care să fie difuzat printr-o publicitate adecvată și care să servească drept „apel de urgență” pentru semnalarea în timp real a linkurilor suspecte la autoritatea responsabilă cu combaterea lor.

| 4.3.3 | Trebuie intensificate și acțiunile de prevenire cu privire la unele aspecte ce țin de utilizarea în scopuri necinstite a internetului, cărora le cad victime în primul rând copiii. În special în ceea ce privește conținuturile care pot fi descărcate pe telefoane mobile și tablete, precum soneriile și aplicațiile, trebuie înăsprită legislația comunitară iar autoritățile de reglementare de la nivel național trebuie îndemnate să se achite de sarcinile care le revin.
  Comitetul împărtășește angajamentul Comisiei (p. 2.3.4), „de a se asigura că standardele în materie de publicitate pe site-uri internet pentru copii permit un nivel de protecție comparabil cu cel al publicității în cadrul serviciilor audiovizuale”. |
| --- | --- |

4.3.3

Trebuie intensificate și acțiunile de prevenire cu privire la unele aspecte ce țin de utilizarea în scopuri necinstite a internetului, cărora le cad victime în primul rând copiii. În special în ceea ce privește conținuturile care pot fi descărcate pe telefoane mobile și tablete, precum soneriile și aplicațiile, trebuie înăsprită legislația comunitară iar autoritățile de reglementare de la nivel național trebuie îndemnate să se achite de sarcinile care le revin.

Comitetul împărtășește angajamentul Comisiei (p. 2.3.4), „de a se asigura că standardele în materie de publicitate pe site-uri internet pentru copii permit un nivel de protecție comparabil cu cel al publicității în cadrul serviciilor audiovizuale”.

| 4.3.4 | Trebuie să se acorde o atenție specială costurilor softurilor de prevenire și de protecție a siguranței informatice (filtre, programe antivirus, control parental etc.). Trebuie evitat riscul unei segregări, în sensul în care costurile ridicate ale programelor de calculator ar expune mai mult copiii, familiile și școlile mai puțin înstărite la pericole informatice. |
| --- | --- |

4.3.4

Trebuie să se acorde o atenție specială costurilor softurilor de prevenire și de protecție a siguranței informatice (filtre, programe antivirus, control parental etc.). Trebuie evitat riscul unei segregări, în sensul în care costurile ridicate ale programelor de calculator ar expune mai mult copiii, familiile și școlile mai puțin înstărite la pericole informatice.

| 4.4 | În orice caz, înaintea acțiunii de combatere, indispensabilă și esențială rămâne prevenirea prin intermediul educației în familie și al școlii. Trebuie consolidată acțiunea de formare întreprinsă de cadrele didactice prin introducerea cunoașterii internetului în programele de studiu. În plus, poate fi utilă elaborarea și difuzarea în școli a unui „cod al bunelor maniere” în utilizarea telefonului mobil sau a rețelelor de socializare, cu reguli de urmat pentru copii, cadre didactice și familii. |
| --- | --- |

4.4

În orice caz, înaintea acțiunii de combatere, indispensabilă și esențială rămâne prevenirea prin intermediul educației în familie și al școlii. Trebuie consolidată acțiunea de formare întreprinsă de cadrele didactice prin introducerea cunoașterii internetului în programele de studiu. În plus, poate fi utilă elaborarea și difuzarea în școli a unui „cod al bunelor maniere” în utilizarea telefonului mobil sau a rețelelor de socializare, cu reguli de urmat pentru copii, cadre didactice și familii.

d)   Protecția datelor cu caracter personal

| 4.5 | În ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal, Comitetul și-a exprimat în ultimii ani neliniștea și solicitările în diverse avize. Comitetul consideră că nu numai întreprinderile din UE, ci și toți ceilalți operatori de pe piața europeană trebuie să dea dovadă de mai mare rigoare. Mai precis, referitor la rețelele de socializare, trebuie combătută acțiunea aparent „simplificatoare” a Google și Facebook care, de fapt, par a avea mână liberă în ceea ce privește utilizarea în scopuri comerciale a datelor personale obținute prin intermediul profilurilor de utilizator. În acest caz, fiind vorba despre minori, este necesară o precauție și mai mare (10). |
| --- | --- |

4.5

În ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal, Comitetul și-a exprimat în ultimii ani neliniștea și solicitările în diverse avize. Comitetul consideră că nu numai întreprinderile din UE, ci și toți ceilalți operatori de pe piața europeană trebuie să dea dovadă de mai mare rigoare. Mai precis, referitor la rețelele de socializare, trebuie combătută acțiunea aparent „simplificatoare” a Google și Facebook care, de fapt, par a avea mână liberă în ceea ce privește utilizarea în scopuri comerciale a datelor personale obținute prin intermediul profilurilor de utilizator. În acest caz, fiind vorba despre minori, este necesară o precauție și mai mare (10).

e)   Sănătate și dependență

| 4.6 | Lipsește în schimb din comunicare orice referire sau măsură privind riscurile la care este expusă sănătatea fizică și psihică a copiilor care consacră o mare parte din timpul lor navigării pe internet sau jocurilor pe diverse suporturi informatice: afecțiuni osteomusculare și posturale, afecțiuni de vedere, obezitate, dependență psihologică (11), tendință de izolare și fugă de realitate.
  În privința acestui aspect important, ar fi de dorit o completare a acțiunilor sau elaborarea unui document ad-hoc și o monitorizare constantă. Statisticile europene de care dispunem nu sunt foarte recente, în vreme ce fenomenul este în continuă și rapidă evoluție. |
| --- | --- |

4.6

Lipsește în schimb din comunicare orice referire sau măsură privind riscurile la care este expusă sănătatea fizică și psihică a copiilor care consacră o mare parte din timpul lor navigării pe internet sau jocurilor pe diverse suporturi informatice: afecțiuni osteomusculare și posturale, afecțiuni de vedere, obezitate, dependență psihologică (11), tendință de izolare și fugă de realitate.

În privința acestui aspect important, ar fi de dorit o completare a acțiunilor sau elaborarea unui document ad-hoc și o monitorizare constantă. Statisticile europene de care dispunem nu sunt foarte recente, în vreme ce fenomenul este în continuă și rapidă evoluție.

Bruxelles, 18 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Avizul CESE privind protecția copiilor care utilizează internetul: JO C 224, 30.08.2008, pp. 61-66; avizul CESE privind impactul rețelelor de socializare online asupra cetățenilor/consumatorilor JO C 128, 18.05.2010, pp. 69-73.

1

(2)  Avizul CESE pe tema Un cadru pentru publicitatea destinată tinerilor și copiilor, A se vedea pagina 6 din prezentul Jurnal Oficial

2

Un cadru pentru publicitatea destinată tinerilor și copiilor

(3)  A se vedea avizul CESE privind Regulamentul general privind protecția datelor, JO C 229, 31.7.2012, p. 90.

3

Regulamentul general privind protecția datelor

(4)  Statisticile Eurostat datează din 2009, dar sunt disponibile investigații mai recente la nivel național, în diferitele state, dintre care foarte importantă este EU Kids Online, care, din 2006, se realizează în cadrul programului Safer Internet și care a ajuns la al III-lea Raport 2011-2014, referitor la 33 de țări.

4

EU Kids Online

Safer Internet

(5)  COM(2011) 60 final, 15 februarie 2011.

5

(6)  Priorități-cheie ale strategiei UE privind competențele informatice – „Competențe informatice pentru secolul XXI” – COM(2007) 496.

6

(7)  Avizul CESE pe tema „Abordarea proactivă a dreptului: un pas înainte spre o mai bună legiferare la nivelul UE”, JO C 175, 28.7.2009, p. 26.

7

(8)  Se face trimitere la modalitățile de redactare a Wikipedia, enciclopedia digitală disponibilă gratuit pe web, rod al colaborării a mii de experți voluntari.

8

(9)  Avizul CESE pe tema „Creșterea nivelului de alfabetizare digitală, a competențelor digitale și a e-incluziunii”, JO C 318, 29.10.2011, pp. 9-18.

9

(10)  Avizul CESE referitor la Regulamentul general privind protecția datelor, JO C 229, 31.7.2012, pp. 90-96; avizul CESE privind Utilizarea responsabilă a rețelelor sociale, încă nepublicat în JO.

10

Regulamentul general privind protecția datelor

Utilizarea responsabilă a rețelelor sociale

(11)  Studiile pe tema „dependenței de internet” datează din 1995, an în care dr. Kimberly Young a întemeiat în SUA primul centru de tratare a dependenței de internet – Center for Internet Addiction (www.netaddiction.com). În ultimii ani au fost efectuate investigații importante în Germania, Italia, Republica Cehă.

11

Center for Internet Addiction

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/73 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/73

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind identificarea electronică și serviciile de asigurare a încrederii pentru tranzacțiile electronice pe piața internă

COM(2012) 238 final

2012/C 351/16

Raportor: dl Thomas McDONOGH

La 15 iunie și la 25 iunie 2012, în conformitate cu articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul Uniunii Europene și, respectiv, Parlamentul European au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind identificarea electronică și serviciile de asigurare a încrederii pentru tranzacțiile electronice pe piața internă

COM(2012) 238 final.

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 6 septembrie 2012.

În cea de-a 483-a sesiune plenară, care a avut loc la 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 18 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 144 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 8 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul salută propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind identificarea electronică și serviciile de asigurare a încrederii pentru tranzacțiile electronice pe piața internă, care are ca obiectiv consolidarea pieței unice a UE prin creșterea încrederii în tranzacțiile electronice transfrontaliere sigure și fără întreruperi, precum și a confortului în efectuarea acestora. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul salută propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind identificarea electronică și serviciile de asigurare a încrederii pentru tranzacțiile electronice pe piața internă, care are ca obiectiv consolidarea pieței unice a UE prin creșterea încrederii în tranzacțiile electronice transfrontaliere sigure și fără întreruperi, precum și a confortului în efectuarea acestora.

| 1.2 | Comitetul sprijină ferm evoluția pieței unice și consideră că regulamentul va spori eficiența serviciilor publice și private online, a activităților economice electronice și a comerțului electronic, în beneficiul cetățenilor UE care lucrează sau studiază într-o altă țară membră decât cea de origine, precum și al IMM-urilor, în dezvoltarea activității lor comerciale transfrontaliere. |
| --- | --- |

1.2

Comitetul sprijină ferm evoluția pieței unice și consideră că regulamentul va spori eficiența serviciilor publice și private online, a activităților economice electronice și a comerțului electronic, în beneficiul cetățenilor UE care lucrează sau studiază într-o altă țară membră decât cea de origine, precum și al IMM-urilor, în dezvoltarea activității lor comerciale transfrontaliere.

| 1.3 | Comitetul salută faptul că regulamentul propune o abordare bazată pe neutralitatea tehnologică și deschisă către inovare. |
| --- | --- |

1.3

Comitetul salută faptul că regulamentul propune o abordare bazată pe neutralitatea tehnologică și deschisă către inovare.

| 1.4 | Cu toate acestea, Comitetul consideră că Comisia ar fi trebuit să fie mai ambițioasă cu acest regulament, propunând dezvoltarea unui sistem european de identificare electronică de facto și de jure pentru un set definit de servicii. |
| --- | --- |

1.4

Cu toate acestea, Comitetul consideră că Comisia ar fi trebuit să fie mai ambițioasă cu acest regulament, propunând dezvoltarea unui sistem european de identificare electronică de facto și de jure pentru un set definit de servicii.

| 1.5 | Deși recunoaște că reglementarea cărților de identitate reprezintă o competență națională, precum și că este necesar să se respecte principiile subsidiarității și proporționalității, CESE recomandă Comisiei să analizeze posibilitățile de introducere a unei cărți de identitate electronice standardizate, care să poată fi solicitată de către toți cetățenii, în mod voluntar. Un sistem european de identificare electronică care să poată fi utilizat de toți cetățenii ar facilita edificarea unei veritabile piețe unice a bunurilor și serviciilor, care ar aduce beneficii substanțiale la nivel societal și în materie de servicii, cum ar fi un nivel ridicat de protecție împotriva fraudei, un climat caracterizat de o mai mare încredere între agenții economici, costuri mai mici pentru prestarea serviciilor și o calitate mai bună a serviciilor și a protecției oferite cetățenilor. |
| --- | --- |

1.5

Deși recunoaște că reglementarea cărților de identitate reprezintă o competență națională, precum și că este necesar să se respecte principiile subsidiarității și proporționalității, CESE recomandă Comisiei să analizeze posibilitățile de introducere a unei cărți de identitate electronice standardizate, care să poată fi solicitată de către toți cetățenii, în mod voluntar. Un sistem european de identificare electronică care să poată fi utilizat de toți cetățenii ar facilita edificarea unei veritabile piețe unice a bunurilor și serviciilor, care ar aduce beneficii substanțiale la nivel societal și în materie de servicii, cum ar fi un nivel ridicat de protecție împotriva fraudei, un climat caracterizat de o mai mare încredere între agenții economici, costuri mai mici pentru prestarea serviciilor și o calitate mai bună a serviciilor și a protecției oferite cetățenilor.

| 1.6 | Comitetul recomandă Comisiei să elaboreze un standard european în materie de identificare electronică, similar standardelor elaborate de Comitetul European de Standardizare (CEN). Un standard al UE în materie de identificare electronică ar defini parametrii pentru identificarea electronică în Uniunea Europeană, oferind linii directoare pentru armonizarea diferitelor sisteme naționale de identificare electronică și un model pentru orice nou sistem de identificare electronică care se dorește a fi introdus acolo unde nu există încă. |
| --- | --- |

1.6

Comitetul recomandă Comisiei să elaboreze un standard european în materie de identificare electronică, similar standardelor elaborate de Comitetul European de Standardizare (CEN). Un standard al UE în materie de identificare electronică ar defini parametrii pentru identificarea electronică în Uniunea Europeană, oferind linii directoare pentru armonizarea diferitelor sisteme naționale de identificare electronică și un model pentru orice nou sistem de identificare electronică care se dorește a fi introdus acolo unde nu există încă.

| 1.7 | CESE recomandă Comisiei să aibă în vedere posibilitatea de a începe pregătirile în vederea introducerii unei cărți de identitate electronice europene, care să poată fi solicitată de toți cetățenii, în mod voluntar, creând un sistem de bază pentru furnizarea unui sistem de identificare electronică autentificat la nivel european pentru un set limitat de operațiuni comerciale electronice adresate consumatorilor. |
| --- | --- |

1.7

CESE recomandă Comisiei să aibă în vedere posibilitatea de a începe pregătirile în vederea introducerii unei cărți de identitate electronice europene, care să poată fi solicitată de toți cetățenii, în mod voluntar, creând un sistem de bază pentru furnizarea unui sistem de identificare electronică autentificat la nivel european pentru un set limitat de operațiuni comerciale electronice adresate consumatorilor.

| 1.8 | Întrucât în prezent nu există sisteme naționale de identificare electronică bine dezvoltate pentru întreprinderi (persoane juridice) în niciunul din cele 27 de state membre, Comitetul recomandă Comisiei să prezinte argumente în favoarea introducerii rapide a unui sistem de identificare electronică european voluntar destinat persoanelor juridice, care să includă un set definit de parametri pentru toate întreprinderile din UE, cu respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității. |
| --- | --- |

1.8

Întrucât în prezent nu există sisteme naționale de identificare electronică bine dezvoltate pentru întreprinderi (persoane juridice) în niciunul din cele 27 de state membre, Comitetul recomandă Comisiei să prezinte argumente în favoarea introducerii rapide a unui sistem de identificare electronică european voluntar destinat persoanelor juridice, care să includă un set definit de parametri pentru toate întreprinderile din UE, cu respectarea principiilor subsidiarității și proporționalității.

| 1.9 | Comitetul salută dispozițiile propunerii de regulament referitoare la autentificarea site-urilor internet. Comitetul consideră că implementarea rapidă a acestor dispoziții ar facilita dezvoltarea unui climat de încredere între consumatori și întreprinderi, care este vital pentru piața unică digitală. |
| --- | --- |

1.9

Comitetul salută dispozițiile propunerii de regulament referitoare la autentificarea site-urilor internet. Comitetul consideră că implementarea rapidă a acestor dispoziții ar facilita dezvoltarea unui climat de încredere între consumatori și întreprinderi, care este vital pentru piața unică digitală.

| 1.10 | Comitetul solicită din nou Comisiei să prezinte propuneri de introducere a unei mărci de încredere la nivelul UE destinate întreprinderilor. După cum a susținut în mai multe avize precedente, CESE consideră că o marcă de încredere la nivelul UE ar avea o contribuție importantă la consolidarea încrederii consumatorilor în comerțul electronic transfrontalier. |
| --- | --- |

1.10

Comitetul solicită din nou Comisiei să prezinte propuneri de introducere a unei mărci de încredere la nivelul UE destinate întreprinderilor. După cum a susținut în mai multe avize precedente, CESE consideră că o marcă de încredere la nivelul UE ar avea o contribuție importantă la consolidarea încrederii consumatorilor în comerțul electronic transfrontalier.

| 1.11 | CESE constată cu satisfacție că regulamentul propus ia în considerare numeroase avize ale sale care solicită armonizarea transfrontalieră a sistemelor de identificare electronică, a semnăturii electronice și a serviciilor de asigurare a încrederii, precum și preocuparea sa în ceea ce privește dreptul cetățenilor la confidențialitatea datelor cu caracter personal și la securitate atunci când sunt online (1). Comitetul constată, de asemenea, cu satisfacție că propunerea de regulament include o dispoziție potrivit căreia statele membre își vor asuma răspunderea pentru sistemele lor participante la acest mecanism. |
| --- | --- |

1.11

CESE constată cu satisfacție că regulamentul propus ia în considerare numeroase avize ale sale care solicită armonizarea transfrontalieră a sistemelor de identificare electronică, a semnăturii electronice și a serviciilor de asigurare a încrederii, precum și preocuparea sa în ceea ce privește dreptul cetățenilor la confidențialitatea datelor cu caracter personal și la securitate atunci când sunt online (1). Comitetul constată, de asemenea, cu satisfacție că propunerea de regulament include o dispoziție potrivit căreia statele membre își vor asuma răspunderea pentru sistemele lor participante la acest mecanism.

| 1.12 | Comitetul constată că regulamentul ține seama de standardizarea tehnică și de activitatea de dezvoltare a procesului realizate în cadrul proiectelor STORK (2) în vederea constituirii unei platforme europene pentru interoperabilitatea sistemelor de identificare electronică și a implementării unui sistem practic care va crea o piață internă pentru semnăturile electronice și pentru serviciile online conexe de asigurare a încrederii într-un context transnațional. Comitetul recomandă Comisiei să faciliteze acest efort esențial și să asigure sprijinul necesar pentru accelerarea acestei activități. |
| --- | --- |

1.12

Comitetul constată că regulamentul ține seama de standardizarea tehnică și de activitatea de dezvoltare a procesului realizate în cadrul proiectelor STORK (2) în vederea constituirii unei platforme europene pentru interoperabilitatea sistemelor de identificare electronică și a implementării unui sistem practic care va crea o piață internă pentru semnăturile electronice și pentru serviciile online conexe de asigurare a încrederii într-un context transnațional. Comitetul recomandă Comisiei să faciliteze acest efort esențial și să asigure sprijinul necesar pentru accelerarea acestei activități.

| 1.13 | CESE recomandă ca adoptarea regulamentului propus să fie însoțită de o campanie de informare a cetățenilor, care să explice cum vor funcționa în practică și în context transfrontalier măsurile referitoare la sistemele de identificare electronică și la semnătura electronică și prin care să li se dea asigurări în legătură cu preocupările pe care le-ar putea avea în materie confidențialitate a datelor cu caracter personal și de securitate. |
| --- | --- |

1.13

CESE recomandă ca adoptarea regulamentului propus să fie însoțită de o campanie de informare a cetățenilor, care să explice cum vor funcționa în practică și în context transfrontalier măsurile referitoare la sistemele de identificare electronică și la semnătura electronică și prin care să li se dea asigurări în legătură cu preocupările pe care le-ar putea avea în materie confidențialitate a datelor cu caracter personal și de securitate.

| 1.14 | Întrucât societatea digitală este în continuă evoluție și un număr din ce în ce mai mare de servicii publice importante sunt furnizate online, Comitetul subliniază că este vitală menținerea, de către Comisie, a unui sprijin specific pentru strategiile care vizează accelerarea incluziunii digitale în Uniune. |
| --- | --- |

1.14

Întrucât societatea digitală este în continuă evoluție și un număr din ce în ce mai mare de servicii publice importante sunt furnizate online, Comitetul subliniază că este vitală menținerea, de către Comisie, a unui sprijin specific pentru strategiile care vizează accelerarea incluziunii digitale în Uniune.

| 1.15 | CESE solicită Comisiei să reexamineze situațiile în care regulamentul prevede utilizarea actelor delegate și să-l informeze cu privire la motivele pentru care delegarea de competență este esențială pentru punerea în aplicare a articolelor în cauză. |
| --- | --- |

1.15

CESE solicită Comisiei să reexamineze situațiile în care regulamentul prevede utilizarea actelor delegate și să-l informeze cu privire la motivele pentru care delegarea de competență este esențială pentru punerea în aplicare a articolelor în cauză.

2.   Context

| 2.1 | Directiva privind semnătura electronică este în vigoare de peste 12 ani. Aceasta prezintă lacune, care constituie obstacole în calea utilizării semnăturii electronice în context transfrontalier, cum ar fi faptul că nu definește o obligație de supraveghere la nivel național a furnizorilor de servicii, și nu acoperă multe tehnologii noi. |
| --- | --- |

2.1

Directiva privind semnătura electronică este în vigoare de peste 12 ani. Aceasta prezintă lacune, care constituie obstacole în calea utilizării semnăturii electronice în context transfrontalier, cum ar fi faptul că nu definește o obligație de supraveghere la nivel național a furnizorilor de servicii, și nu acoperă multe tehnologii noi.

| 2.2 | Toate țările UE au un cadru legislativ privind semnătura electronică, însă acesta diferă de la un stat la altul, făcând imposibile în realitate tranzacțiile electronice transfrontaliere. Același lucru este valabil și pentru serviciile de asigurare a încrederii precum mărcile temporale, sigiliile electronice și distribuția electronică, precum și autentificarea site-urilor internet, care nu sunt interoperabile la nivel european. De aceea, regulamentul de față propune norme și practici comune pentru aceste servicii. |
| --- | --- |

2.2

Toate țările UE au un cadru legislativ privind semnătura electronică, însă acesta diferă de la un stat la altul, făcând imposibile în realitate tranzacțiile electronice transfrontaliere. Același lucru este valabil și pentru serviciile de asigurare a încrederii precum mărcile temporale, sigiliile electronice și distribuția electronică, precum și autentificarea site-urilor internet, care nu sunt interoperabile la nivel european. De aceea, regulamentul de față propune norme și practici comune pentru aceste servicii.

| 2.3 | Proiectul de regulament conține trei elemente cheie:






  i. | îmbunătățește cadrul juridic privind semnăturile electronice, înlocuind Directiva privind semnătura electronică în vigoare în prezent. De exemplu, acesta permite „semnarea” prin intermediul telefonului mobil, impune o mai mare responsabilitate pentru securitate și prevede norme clare și mai stricte pentru supravegherea semnăturii electronice și a serviciilor conexe; |
| --- | --- | --- |

2.3

Proiectul de regulament conține trei elemente cheie:

i.

îmbunătățește cadrul juridic privind semnăturile electronice, înlocuind Directiva privind semnătura electronică în vigoare în prezent. De exemplu, acesta permite „semnarea” prin intermediul telefonului mobil, impune o mai mare responsabilitate pentru securitate și prevede norme clare și mai stricte pentru supravegherea semnăturii electronice și a serviciilor conexe;

| ii. | impunând recunoașterea reciprocă între diverse sisteme naționale de identificare electronică (diferită de armonizare sau centralizare), regulamentul extinde capacitățile sistemului de identificare electronică existent într-un stat membru – posibilitățile pe care le oferă acesta –, făcându-l funcțional în context transfrontalier; |
| --- | --- |

ii.

impunând recunoașterea reciprocă între diverse sisteme naționale de identificare electronică (diferită de armonizare sau centralizare), regulamentul extinde capacitățile sistemului de identificare electronică existent într-un stat membru – posibilitățile pe care le oferă acesta –, făcându-l funcțional în context transfrontalier;

| iii. | alte servicii de asigurare a încrederii sunt incluse în regulament pentru prima oară, ceea ce înseamnă că vor exista un cadru legislativ clar și mai multe garanții, prin intermediul unor organe puternice de supraveghere pentru furnizorii de servicii referitoare la sigiliile electronice, mărcile temporale, documentele electronice, serviciile de distribuție electronică și autentificarea unui site internet. |
| --- | --- |

iii.

alte servicii de asigurare a încrederii sunt incluse în regulament pentru prima oară, ceea ce înseamnă că vor exista un cadru legislativ clar și mai multe garanții, prin intermediul unor organe puternice de supraveghere pentru furnizorii de servicii referitoare la sigiliile electronice, mărcile temporale, documentele electronice, serviciile de distribuție electronică și autentificarea unui site internet.

| 2.4 | Regulamentul propus:






  — | nu introduce obligația ca statele membre UE să introducă cărți de identitate naționale, cărți de identitate electronice sau alte soluții în materie de sisteme de identificare electronică, și nici obligația ca persoanele individuale să solicite astfel de cărți de identitate sau soluții; |
| --- | --- | --- |

2.4

Regulamentul propus:

—

nu introduce obligația ca statele membre UE să introducă cărți de identitate naționale, cărți de identitate electronice sau alte soluții în materie de sisteme de identificare electronică, și nici obligația ca persoanele individuale să solicite astfel de cărți de identitate sau soluții;

| — | nu introduce un sistem de identificare electronică european sau orice alt fel de bază de date la nivel european; |
| --- | --- |

—

nu introduce un sistem de identificare electronică european sau orice alt fel de bază de date la nivel european;

| — | nu permite și nu impune schimbul de date cu caracter personal cu părți terțe. |
| --- | --- |

—

nu permite și nu impune schimbul de date cu caracter personal cu părți terțe.

| 2.5 | Printre serviciile care se estimează că ar beneficia cel mai mult de o utilizare mai extinsă a sistemelor electronice de identificare se numără colectarea online a impozitelor, învățământul și alte servicii sociale, achizițiile publice electronice și serviciile e-sănătate. |
| --- | --- |

2.5

Printre serviciile care se estimează că ar beneficia cel mai mult de o utilizare mai extinsă a sistemelor electronice de identificare se numără colectarea online a impozitelor, învățământul și alte servicii sociale, achizițiile publice electronice și serviciile e-sănătate.

| 2.6 | Prin intermediul proiectelor STORK privind dezvoltarea unor sisteme de interoperabilitate, la care au participat 17 state membre, Comisia și statele membre ale UE au arătat că este posibilă recunoașterea reciprocă transfrontalieră a regimurilor de identificare electronică. |
| --- | --- |

2.6

Prin intermediul proiectelor STORK privind dezvoltarea unor sisteme de interoperabilitate, la care au participat 17 state membre, Comisia și statele membre ale UE au arătat că este posibilă recunoașterea reciprocă transfrontalieră a regimurilor de identificare electronică.

| 2.7 | Propunerea de regulament este ultima dintr-o serie de 12 acțiuni-cheie propuse în Actul privind piața unică (3), numărându-se, de asemenea, printre propunerile prevăzute de Planul european de acțiune privind guvernarea electronică 2011-2015 (4), de Foaia de parcurs a UE către stabilitate și creștere (5) și de inițiativa „O agendă digitală pentru Europa” (6). |
| --- | --- |

2.7

Propunerea de regulament este ultima dintr-o serie de 12 acțiuni-cheie propuse în Actul privind piața unică (3), numărându-se, de asemenea, printre propunerile prevăzute de Planul european de acțiune privind guvernarea electronică 2011-2015 (4), de Foaia de parcurs a UE către stabilitate și creștere (5) și de inițiativa „O agendă digitală pentru Europa” (6).

3.   Observații generale

| 3.1 | Crearea unei piețe unice digitale pe deplin integrate are o importanță vitală pentru realizarea Agendei digitale pentru Europa, pentru bunăstarea cetățenilor Europei și pentru succesul întreprinderilor UE, în special al celor 21 de milioane de IMM-uri. La ora actuală, 13 milioane de cetățeni lucrează într-o altă țară din UE, iar 150 de milioane fac achiziții online; totuși, numai 20 % din cumpărătorii online din UE achiziționează bunuri și servicii dintr-un alt stat membru. Pentru a avansa către realizarea pieței unice digitale, este esențial să se creeze, la nivel european, servicii de identificare electronică, de semnătură electronică și de asigurare a încrederii (inclusiv autentificarea unui site internet, mărcile temporale și sigiliile electronice) armonizate și interoperabile. |
| --- | --- |

3.1

Crearea unei piețe unice digitale pe deplin integrate are o importanță vitală pentru realizarea Agendei digitale pentru Europa, pentru bunăstarea cetățenilor Europei și pentru succesul întreprinderilor UE, în special al celor 21 de milioane de IMM-uri. La ora actuală, 13 milioane de cetățeni lucrează într-o altă țară din UE, iar 150 de milioane fac achiziții online; totuși, numai 20 % din cumpărătorii online din UE achiziționează bunuri și servicii dintr-un alt stat membru. Pentru a avansa către realizarea pieței unice digitale, este esențial să se creeze, la nivel european, servicii de identificare electronică, de semnătură electronică și de asigurare a încrederii (inclusiv autentificarea unui site internet, mărcile temporale și sigiliile electronice) armonizate și interoperabile.

| 3.2 | În vederea creșterii eficienței, transparenței și concurenței, este esențial să se promoveze dezvoltarea achizițiilor publice electronice. În prezent, ritmul de introducere a achizițiilor publice electronice este lent: nu mai mult de 5 % din procedurile UE privind achizițiile publice permit procesarea electronică. |
| --- | --- |

3.2

În vederea creșterii eficienței, transparenței și concurenței, este esențial să se promoveze dezvoltarea achizițiilor publice electronice. În prezent, ritmul de introducere a achizițiilor publice electronice este lent: nu mai mult de 5 % din procedurile UE privind achizițiile publice permit procesarea electronică.

| 3.3 | Este regretabil că, în absența unui sistem european de cărți de identitate electronice, s-au creat numeroase sisteme naționale diferite. CESE recunoaște că politica propusă în prezent de Comisie în propunerea sa de regulament, menită să faciliteze crearea unei piețe unice digitale pe deplin integrate până în 2015 (7), vizează recunoașterea juridică reciprocă a diferitelor sisteme naționale de identificare electronică notificate și asigurarea interoperabilități tehnice concrete a tuturor acestora. |
| --- | --- |

3.3

Este regretabil că, în absența unui sistem european de cărți de identitate electronice, s-au creat numeroase sisteme naționale diferite. CESE recunoaște că politica propusă în prezent de Comisie în propunerea sa de regulament, menită să faciliteze crearea unei piețe unice digitale pe deplin integrate până în 2015 (7), vizează recunoașterea juridică reciprocă a diferitelor sisteme naționale de identificare electronică notificate și asigurarea interoperabilități tehnice concrete a tuturor acestora.

| 3.4 | Comitetul remarcă abordarea evolutivă adoptată de Comisie în pregătirea acestui regulament, care se bazează pe Directiva privind semnătura electronică (8) și urmărește să asigure că cetățenii și întreprinderile vor avea posibilitatea de a-și utiliza sistemele naționale proprii de identificare electronică pentru a avea acces la serviciile publice din alte țări ale UE în care astfel de sisteme există. |
| --- | --- |

3.4

Comitetul remarcă abordarea evolutivă adoptată de Comisie în pregătirea acestui regulament, care se bazează pe Directiva privind semnătura electronică (8) și urmărește să asigure că cetățenii și întreprinderile vor avea posibilitatea de a-și utiliza sistemele naționale proprii de identificare electronică pentru a avea acces la serviciile publice din alte țări ale UE în care astfel de sisteme există.

| 3.5 | Cu toate acestea, Comitetul consideră că UE are nevoie de un sistem de identificare electronică european standardizat pentru toți cetățenii și toate întreprinderile și regretă faptul că regulamentul nu încearcă să încurajeze un sistem european comun de identificare electronică. Deși regulamentul va impune tuturor statelor membre să accepte toate sistemele de identificare electronică notificate în temeiul său, va permite țărilor să decidă dacă să-și notifice sau nu sistemele naționale, respectând totodată preferințele statelor membre care nu au un sistem național de identificare electronică. |
| --- | --- |

3.5

Cu toate acestea, Comitetul consideră că UE are nevoie de un sistem de identificare electronică european standardizat pentru toți cetățenii și toate întreprinderile și regretă faptul că regulamentul nu încearcă să încurajeze un sistem european comun de identificare electronică. Deși regulamentul va impune tuturor statelor membre să accepte toate sistemele de identificare electronică notificate în temeiul său, va permite țărilor să decidă dacă să-și notifice sau nu sistemele naționale, respectând totodată preferințele statelor membre care nu au un sistem național de identificare electronică.

| 3.6 | În ciuda faptului că regulamentul propus respectă suveranitatea națională și nu introduce obligația ca toți cetățenii UE să aibă o identitate electronică, ar trebui să se reflecteze la beneficiile unui sistem european universal de identificare electronică. Cu timpul, cetățenii care nu vor avea o identitate electronică vor fi dezavantajați. Pentru a se bucura de egalitatea de șanse, fiecare cetățean va avea nevoie de o identitate electronică care să poată fi utilizată în întreaga UE în context transfrontalier. |
| --- | --- |

3.6

În ciuda faptului că regulamentul propus respectă suveranitatea națională și nu introduce obligația ca toți cetățenii UE să aibă o identitate electronică, ar trebui să se reflecteze la beneficiile unui sistem european universal de identificare electronică. Cu timpul, cetățenii care nu vor avea o identitate electronică vor fi dezavantajați. Pentru a se bucura de egalitatea de șanse, fiecare cetățean va avea nevoie de o identitate electronică care să poată fi utilizată în întreaga UE în context transfrontalier.

| 3.7 | Implementarea sistemelor de asigurare a interoperabilității în UE este vitală pentru buna execuție a tranzacțiilor electronice fără întreruperi, care depind de identificarea electronică și de prestarea serviciilor de asigurare a încrederii, și rămân încă multe de făcut pentru a oferi o veritabilă platformă de interoperabilitate în materie de identificare electronică europeană. |
| --- | --- |

3.7

Implementarea sistemelor de asigurare a interoperabilității în UE este vitală pentru buna execuție a tranzacțiilor electronice fără întreruperi, care depind de identificarea electronică și de prestarea serviciilor de asigurare a încrederii, și rămân încă multe de făcut pentru a oferi o veritabilă platformă de interoperabilitate în materie de identificare electronică europeană.

| 3.8 | Ar trebui să existe un program de informare la scară europeană prin care să se ofere consiliere cetățenilor cu privire la modul de utilizare a sistemelor de identificare electronică, a semnăturii electronice și a serviciilor de asigurare a încrederii, astfel încât să li se poată asigura confidențialitatea datelor cu caracter personal și securitatea în activitățile online. Această campanie de sensibilizare și de informare ar trebui implementată astfel încât să comunice cu cetățenii care au nevoi diferite de informare și de cunoștințe digitale. |
| --- | --- |

3.8

Ar trebui să existe un program de informare la scară europeană prin care să se ofere consiliere cetățenilor cu privire la modul de utilizare a sistemelor de identificare electronică, a semnăturii electronice și a serviciilor de asigurare a încrederii, astfel încât să li se poată asigura confidențialitatea datelor cu caracter personal și securitatea în activitățile online. Această campanie de sensibilizare și de informare ar trebui implementată astfel încât să comunice cu cetățenii care au nevoi diferite de informare și de cunoștințe digitale.

| 3.9 | Multe persoane sunt îngrijorate în legătură cu asigurarea confidențialității datelor cu caracter personal și a securității atunci când desfășoară tranzacții comerciale prin intermediul serviciilor digitale. Aceste preocupări sunt amplificate dacă ele nu înțeleg tehnologiile utilizate pentru furnizarea serviciilor respective, ceea ce creează teamă și rezistență inutilă. Trebuie ca organismele publice și statele membre să facă mai multe eforturi pentru a explica modul în care utilizarea tehnologiilor notificate în materie de identificare electronică și de semnătură electronică asigură confidențialitatea datelor cu caracter personal și securitatea persoanelor. În această privință, CESE remarcă că sistemul propus referitor la serviciile de asigurare a încrederii a fost conceput astfel încât să nu fie dezvăluite sau comunicate date care nu sunt necesare și să se evite centralizarea informațiilor. |
| --- | --- |

3.9

Multe persoane sunt îngrijorate în legătură cu asigurarea confidențialității datelor cu caracter personal și a securității atunci când desfășoară tranzacții comerciale prin intermediul serviciilor digitale. Aceste preocupări sunt amplificate dacă ele nu înțeleg tehnologiile utilizate pentru furnizarea serviciilor respective, ceea ce creează teamă și rezistență inutilă. Trebuie ca organismele publice și statele membre să facă mai multe eforturi pentru a explica modul în care utilizarea tehnologiilor notificate în materie de identificare electronică și de semnătură electronică asigură confidențialitatea datelor cu caracter personal și securitatea persoanelor. În această privință, CESE remarcă că sistemul propus referitor la serviciile de asigurare a încrederii a fost conceput astfel încât să nu fie dezvăluite sau comunicate date care nu sunt necesare și să se evite centralizarea informațiilor.

| 3.10 | În mai multe avize anterioare, Comitetul a solicitat Comisiei să prezinte propuneri de implementare a unui sistem de certificare la nivel european și a unei mărci de încredere, destinate întreprinderile care desfășoară activități online. O marcă de încredere europeană ar permite să se garanteze că întreprinderea respectivă respectă în totalitate legislația UE și că drepturile consumatorilor vor fi protejate. Un astfel de sistem ar spori încrederea consumatorilor în comerțul electronic. |
| --- | --- |

3.10

În mai multe avize anterioare, Comitetul a solicitat Comisiei să prezinte propuneri de implementare a unui sistem de certificare la nivel european și a unei mărci de încredere, destinate întreprinderile care desfășoară activități online. O marcă de încredere europeană ar permite să se garanteze că întreprinderea respectivă respectă în totalitate legislația UE și că drepturile consumatorilor vor fi protejate. Un astfel de sistem ar spori încrederea consumatorilor în comerțul electronic.

| 3.11 | Având în vedere că Europa devine din ce în ce mai conectată la nivel digital prin folosirea serviciilor de identificare electronică și de asigurare a încrederii, Comitetul consideră esențial ca toți cetățenii să aibă acces la tehnologia și competențele care să le permită să beneficieze în egală măsură de revoluția digitală. Incluziunea digitală reprezintă încă o problemă importantă pentru UE, având în vedere că o pătrime din populație nu a utilizat niciodată internetul; vârsta, sexul și educația rămân provocările principale în acest domeniu. |
| --- | --- |

3.11

Având în vedere că Europa devine din ce în ce mai conectată la nivel digital prin folosirea serviciilor de identificare electronică și de asigurare a încrederii, Comitetul consideră esențial ca toți cetățenii să aibă acces la tehnologia și competențele care să le permită să beneficieze în egală măsură de revoluția digitală. Incluziunea digitală reprezintă încă o problemă importantă pentru UE, având în vedere că o pătrime din populație nu a utilizat niciodată internetul; vârsta, sexul și educația rămân provocările principale în acest domeniu.

4.   Observații specifice

| 4.1 | CESE recomandă Comisiei să analizeze modul de introducere a unei cărți de identitate electronice europene pentru toți cetățenii, ținând seama de principiul subsidiarității. Acest lucru ar putea fi realizat prin definirea unui set standard de parametri care ar putea fi incluși în orice sistem național de identificare electronică pentru a-i conferi statutul de identitate electronică europeană și prin introducerea unui sistem de identificare electronică autentificat la nivel european pentru un set definit de servicii. Astfel, cetățenii ar putea solicita în mod voluntar o carte de identitate electronică europeană, care să poată fi utilizată în absența unui sistem național. |
| --- | --- |

4.1

CESE recomandă Comisiei să analizeze modul de introducere a unei cărți de identitate electronice europene pentru toți cetățenii, ținând seama de principiul subsidiarității. Acest lucru ar putea fi realizat prin definirea unui set standard de parametri care ar putea fi incluși în orice sistem național de identificare electronică pentru a-i conferi statutul de identitate electronică europeană și prin introducerea unui sistem de identificare electronică autentificat la nivel european pentru un set definit de servicii. Astfel, cetățenii ar putea solicita în mod voluntar o carte de identitate electronică europeană, care să poată fi utilizată în absența unui sistem național.

| 4.2 | Comitetul dorește ca Comisia să aibă în vedere introducerea unui sistem european de identificare electronică prin crearea unui sistem de bază care să ofere o identitate electronică autentificată la nivelul UE limitată, în vederea utilizării în tranzacțiile comerciale online efectuate de consumatori. Autentificarea acestei identități electronice europene ar putea fi gestionată centralizat de către o autoritate controlată de UE, care să garanteze nivelul de încredere și de securitate ridicat cerut de consumatori și comercianți. |
| --- | --- |

4.2

Comitetul dorește ca Comisia să aibă în vedere introducerea unui sistem european de identificare electronică prin crearea unui sistem de bază care să ofere o identitate electronică autentificată la nivelul UE limitată, în vederea utilizării în tranzacțiile comerciale online efectuate de consumatori. Autentificarea acestei identități electronice europene ar putea fi gestionată centralizat de către o autoritate controlată de UE, care să garanteze nivelul de încredere și de securitate ridicat cerut de consumatori și comercianți.

| 4.3 | Întrucât în prezent nu există sisteme naționale de identificare electronică suficient de bine dezvoltate destinate întreprinderilor (persoane juridice) în niciunul din cele 27 de state membre, Comitetul recomandă Comisiei să profite de ocazie pentru a promova introducerea rapidă a unui astfel de sistem. Bineînțeles, în conceperea acestui sistem trebuie să se țină seama de principiile subsidiarității și proporționalității. Acționând acum, UE ar evita problemele de armonizare cauzate de numeroasele sisteme naționale de identificare electronică diferite destinate cetățenilor, care s-au dezvoltat în absența unei cărți de identitate electronice europene universale. Mai mult, implementarea unui sistem de identificare electronică european destinat persoanelor juridice ar aduce beneficii comerciale imediate pentru cele 21 de milioane de IMM-uri din Europa care dezvoltă activități transnaționale. |
| --- | --- |

4.3

Întrucât în prezent nu există sisteme naționale de identificare electronică suficient de bine dezvoltate destinate întreprinderilor (persoane juridice) în niciunul din cele 27 de state membre, Comitetul recomandă Comisiei să profite de ocazie pentru a promova introducerea rapidă a unui astfel de sistem. Bineînțeles, în conceperea acestui sistem trebuie să se țină seama de principiile subsidiarității și proporționalității. Acționând acum, UE ar evita problemele de armonizare cauzate de numeroasele sisteme naționale de identificare electronică diferite destinate cetățenilor, care s-au dezvoltat în absența unei cărți de identitate electronice europene universale. Mai mult, implementarea unui sistem de identificare electronică european destinat persoanelor juridice ar aduce beneficii comerciale imediate pentru cele 21 de milioane de IMM-uri din Europa care dezvoltă activități transnaționale.

| 4.4 | Comitetul constată că, în 16 dintre cele 42 de articole ale proiectului de regulament, se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate (9). Deși înțelege că actele delegate sunt necesare pentru facilitarea implementării unor elemente tehnice ale regulamentului și oferă flexibilitate Comisiei din acest punct de vedere, Comitetul este preocupat de utilizarea atât de extinsă a acestor competențe. CESE își exprimă temerea că garanțiile legate de utilizarea actelor delegate (10) ar putea să nu fie suficiente pentru a garanta că Consiliul și Parlamentul European au un control efectiv asupra exercitării acestor competențe de către Comisie, fapt care ar avea consecințe asupra securității și certitudinii juridice a sistemului. |
| --- | --- |

4.4

Comitetul constată că, în 16 dintre cele 42 de articole ale proiectului de regulament, se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate (9). Deși înțelege că actele delegate sunt necesare pentru facilitarea implementării unor elemente tehnice ale regulamentului și oferă flexibilitate Comisiei din acest punct de vedere, Comitetul este preocupat de utilizarea atât de extinsă a acestor competențe. CESE își exprimă temerea că garanțiile legate de utilizarea actelor delegate (10) ar putea să nu fie suficiente pentru a garanta că Consiliul și Parlamentul European au un control efectiv asupra exercitării acestor competențe de către Comisie, fapt care ar avea consecințe asupra securității și certitudinii juridice a sistemului.

Bruxelles, 18 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  JO C 97 din 28.4.2007, pp. 27-32.

1

JO C 228 din 22.9.2009, pp. 66-68.

JO C 44 din 11.2.2011, pp. 178-181.

JO C 54 din 19.2.2011, pp. 58-64.

JO C 318 din 29.10.2011, pp. 105-108.

JO C 229 din 31.07.2012, pp. 1-6.

(2)  www.eid-stork.eu/.

2

(3)  COM(2011) 206 final.

3

(4)  COM(2010) 743 final.

4

(5)  COM(2011) 669 final.

5

(6)  COM(2010) 245 final.

6

(7)  EUCO 2/1/11 și EUCO 52/1/11.

7

(8)  Directiva 1999/93/CE.

8

(9)  Articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

9

(10)  Garanții cuprinse în articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și Acordul dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind funcționarea articolului 290 din TFUE.

10

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/77 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/77

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European – Comerț, creștere și dezvoltare – Adaptarea politicii comerciale și de investiții pentru țările care au cel mai mult nevoie de sprijin

COM(2012) 22 final

2012/C 351/17

Raportor: dna Evelyne PICHENOT

La 27 ianuarie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comerț, creștere și dezvoltare – Adaptarea politicii comerciale și de investiții pentru țările care au cel mai mult nevoie de sprijin

COM(2012) 22 final.

Secțiunea pentru relații externe, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 5 septembrie 2012

În cea de-a 483-a sesiune plenară, care a avut loc la 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 18 septembrie 2012), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 127 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 6 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

1.1   Comitetul reamintește

La încheierea unui deceniu de politică voluntaristă europeană care a corelat comerțul cu dezvoltarea, comunicarea Comisiei Europene intitulată „Comerț, creștere și dezvoltare – Adaptarea politicii comerciale și de investiții pentru țările care au cel mai mult nevoie de sprijin (1)” face un bilanț moderat al acestei perioade, într-o lume complet bulversată. Peste 50 % din comerțul mondial este desfășurat în prezent de țările în curs de dezvoltare (TCD). Comerțul sud-sud prezintă cel mai mare potențial de creștere în următorii ani. Obstacolele din calea comerțului s-au modificat ele însele și îmbracă, mai mult decât înainte, forma unor bariere diferite de cele tarifare, o problemă majoră pentru exporturile din țările TCD.

În acest context, CESE subliniază importanța unei mai bune integrări a TCD în schimburile regionale și internaționale. Totodată, sprijină angajarea UE în favoarea multilateralismului și încheierea rapidă a unui acord OMC favorabil țărilor terțe sau celor mai puțin dezvoltate (LDC). CESE reamintește totuși că comerțul rămâne un mijloc, nu un scop. Într-o lume supusă mutațiilor, marcată de presiuni fără precedent în domeniul mediului și de creșterea inegalităților între cei bogați și cei săraci, provocarea actuală este de a înscrie politicile comerciale într-un nou mod de dezvoltare, mai incluziv și mai durabil.

1.2   Comitetul sprijină

Noua comunicare privind comerțul, investițiile și dezvoltarea trebuie salutată ca rezultat al unei colaborări eficiente între direcțiile generale ale Comisiei Europene. CESE recunoaște calitatea contribuției societății civile la consultarea publică, pertinența diagnosticului, precum și eforturile depuse în vederea realizării coerenței și a punerii în aplicare a obiectivelor legate de comerț din Agenda pentru schimbare (2). În mod special, salută interesul manifestat pentru impactul, monitorizarea și evaluarea politicilor comerciale, care asigură cele mai solide baze pentru o abordare pragmatică a legăturilor dintre comerț și dezvoltare. CESE, împreună cu partenerii săi, se implică în această monitorizare și dorește o evaluare a obstacolelor care stau în calea comerțului și a investițiilor și care pot afecta anumite țări în curs de dezvoltare.

CESE împărtășește interesul acordat accesului operatorilor privați, în special al IMM-urilor și microîntreprinderilor, la credite și la ajutoare pentru comerț, precum și interesul pentru sprijinirea comerțului local și regional între micii fermieri. CESE reamintește conducătorilor TCD importanța creării unui climat investițional stabil la scară națională și rolul crucial al ofertei în dezvoltare.

CESE susține inițiativa DG DEVCO (Direcția Generală Dezvoltare și Cooperare a Comisiei Europene) privitoare la deschiderea unui dialog structurat pe tema dezvoltării, intitulat „Forumul politicii de dezvoltare” și aflat într-o etapă intermediară până în 2013.

1.3   Comitetul are un punct de vedere critic

În ceea ce privește bulversarea situației mondiale, urgențele climatice și decalajul tot mai mare dintre țările emergente și cele non-emergente, comunicarea se limitează la o adaptare a politicilor, justificând a posteriori reforma sistemului generalizat de preferințe tarifare (SGP). Definirea unei noi viziuni asupra dezvoltării trebuie să devină o prioritate pentru UE și pentru partenerii săi, ale căror capacități trebuie consolidate în vederea unei dezvoltări incluzive și durabile. Comitetul solicită o dezbatere largă cu societatea civilă, pentru a porni în această direcție.

Comunicarea rămâne reticentă și în legătură cu anumite subiecte importante. În special, nu trage toate învățămintele din analizele sale privind fragmentarea comerțului internațional. Comunicarea confirmă faptul că în prezent se disting în comerțul internațional trei grupuri de țări: LDC, a căror contribuție la comerțul mondial este marginală, țările emergente cu creștere economică rapidă și, între aceste două grupuri, țările „de mijloc”. Deoarece insistă asupra țărilor „care au cel mai mult nevoie de ajutor”, ea nu mai detaliază și tratamentul comercial acordat țărilor „de mijloc”, care totuși constituie majoritatea țărilor în curs de dezvoltare. Un SGP mai restrictiv nu poate înlocui o strategie de dezvoltare.

În sfârșit, CESE avertizează cu privire la limitările pe care le prezintă diferențierea țărilor exclusiv pe criteriul veniturilor (PIB). Depășirea criteriului veniturilor naționale (așa cum se procedează în cazul LDC), pentru a diferenția mai adecvat TCD este o promițătoare direcție de acțiune, pe care UE ar trebui să continue s-o promoveze în cadrul forumurilor internaționale. UE a avut deja ocazia de a ridica acest subiect în cadrul dezbaterilor privind Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului după 2015 și obiectivele dezvoltării durabile (ODD).

1.4   Comitetul recomandă

CESE reamintește importanța elaborării unor strategii de dezvoltare sui generis, care să combine politicile interne și cele comerciale în vederea unei creșteri economice durabile și incluzive. Măsurile interne de consolidare a statului de drept, de corectare a disfuncționalităților pieței și de construire a unui mediu economic și social stabil sunt componente esențiale ale strategiei de dezvoltare. Fără aceste elemente, contribuția comerțului la dezvoltare nu poate fi decât marginală și limitată, în special în domeniul agricol.

CESE își reiterează recomandarea referitoare la integrarea studiilor de impact privind dezvoltarea durabilă într-un ciclu mai amplu de evaluare a consecințelor politicilor comerciale, din stadiul ex-ante până în stadiul ex-post, evaluare care să țină seama și de obiectivele europene ale Strategiei Europa 2020.

CESE încurajează UE să integreze în mai mare măsură în strategia sa comercială în raport cu TCD concluziile din iunie 2012 ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) privind nivelul minim de protecție socială.

CESE recomandă ca dispozițiile privitoare la dezvoltarea durabilă să fie integrate într-o evaluare globală a acordurilor de liber schimb, prin proceduri de monitorizare periodică și de analiză ex post a acestor acorduri în cadrul CESE. În plus, CESE dorește ca dispozițiile privitoare la dezvoltarea durabilă ale oricărui acord comercial să includă un angajament specific în materie de monitorizare și de evaluare a impactului avut de acordul complet privind dezvoltarea durabilă.

CESE încurajează UE să promoveze în continuare, în cadrul forumurilor internaționale, accesul liber de cote și de taxe vamale al produselor care provin din LDC. O prioritate a Uniunii ar putea deveni și consolidarea capacităților de negociere ale LDC, în scopul semnării de către acestea a unor acorduri comerciale sud-sud.

CESE solicită ca UE să inițieze un proces de reflecție cu privire la viitorul acordurilor de parteneriat economic (APE), având în vedere situația de blocaj prelungit. CESE dorește să fie asociat într-o mai mare măsură la acest proces și consideră util ca specificitățile țărilor „de mijloc” să fie mai atent luate în considerare în această dezbatere.

2.   Învățăminte ce se cuvin trase din fragmentarea comerțului internațional

2.1   Începând din 2006, ponderea țărilor în curs de dezvoltare în comerțul internațional este de peste 50 %, pentru prima dată de la revoluția industrială. Deja se observă de un deceniu un început de convergență între veniturile țărilor în curs de dezvoltare și veniturile țărilor dezvoltate, fenomen denumit încă recuperare a decalajelor. Aceste două fenomene sunt strâns legate de reducerea treptată a barierelor tarifare pe plan global și de rolul pe care țările emergente, în special China, îl joacă în comerțul mondial. Geografia schimburilor industriale se mută spre Asia, iar cea a schimburilor agricole se deplasează spre Brazilia. Totodată se modifică structura schimburilor, comerțul cu bunuri fiind dublat de unul cu prestări de servicii, iar majoritatea produselor schimbate în lume fiind produse intermediare, și nu finite. Se disting trei grupuri de țări: LDC, a căror contribuție la comerțul mondial este marginală, țările emergente cu creștere economică rapidă și, între aceste două grupuri, țările „de mijloc”, care formează majoritatea țărilor aflate în curs de dezvoltare.

2.2   Începerea recentă a recuperării decalajelor economice ascunde însă importante diferențe de viteză a convergenței dintre țări, în detrimentul țărilor în curs de dezvoltare non-emergente (TCDNE). Din această primă perspectivă, schimbul este inegal între cele mai sărace țări și celelalte. Deși fiecare țară beneficiază de pe urma schimbului, anumite specializări au valoare adăugată mai mare decât altele și, în general, pentru cele mai sărace țări sunt caracteristice încă specializările cele mai puțin rentabile (comparativ). Acestea sunt „condamnate” la exploatarea câtorva resurse extractive și agricole tropicale, care le conferă un avantaj absolut în cadrul schimbului, remunerarea tinzând însă să scadă cu timpul în comparație cu plata activităților industriale și a serviciilor.

2.3   Scumpirea în ritm susținut a materiilor prime miniere și agricole, cauzată, în principal, de creșterea cererii în țările emergente, are aparența unui noroc căzut din cer pentru țările în curs de dezvoltare ce exportă aceste produse, deși acest lucru riscă să le condamne la specializare primară, expunându-le la blestemul materiilor prime (slaba rezistență la șocuri, instabilitatea veniturilor din exporturi și a bugetelor publice, propensiunea către constituirea de rente și finanțarea de conflicte armate), la fenomene de supraevaluare a taxelor de schimb și de acaparare a terenurilor. Diversificarea exporturilor este necesară pentru dezvoltarea durabilă a unei economii. Cu toate acestea, semnalele emise de piețe riscă să confirme dependența istorică a economiilor țărilor în curs de dezvoltare față de aceste produse.

2.4   Recuperarea decalajelor economice este însoțită de asemenea de creșterea inegalităților de pe plan intern din aceste țări. Statului îi revine sarcina – în limitele și termenii stabiliții de contractul social – de a veghea la redistribuirea echitabilă a beneficiilor de pe urma deschiderii comerciale în ansamblul economiei sale și pe întregul său teritoriu. Beneficiile rezultate din comerț și cele creșterii nu se distribuie spontan tuturor actorilor economici și – cu atât mai puțin – celor mai vulnerabile segmente din economie, de unde importanța elaborării unor strategii de dezvoltare sui generis care să combine politicile interne și comerciale într-o perspectivă de creștere partajată. Dotate cu o bază fiscală redusă și cu capacități bugetare mai slabe, țările în curs de dezvoltare se confruntă în acest caz cu un al doilea handicap.

2.5   Ca și în cazul schimburilor, ale căror geografie și structură se schimbă, și politicile industriale și comerciale evoluează. În ultimii zece ani, modalitățile de integrare în comerțul internațional a țărilor în curs de dezvoltare au suferit mutații, ca urmare a erodării preferințelor comerciale și a înmulțirii acordurilor regionale și bilaterale. În documentul său de lucru, Comisia constată existența unei marginalizări persistente a LDC în comerțul mondial. Abordarea voluntaristă din comunicarea din 2002, stabilită în lumina încheierii Rundei de la Doha pentru dezvoltare, nu s-a dovedit suficientă pentru a spori semnificativ integrarea a țărilor cel mai puțin dezvoltate în comerțul mondial, aproape toate schimburile desfășurându-se fără ele.

2.6   Concurența nu se mai manifestă între granițe, ci în interiorul țărilor. În general, în afara câtorva linii tarifare, barierele din calea comerțului iau din ce în ce mai mult forma unor obstacole netarifare, precum norme, coduri, subvenții și reglementări. În acest sens, emergența țărilor BRICS în comerțul internațional înseamnă mai puțin avantaje ale simplei deschideri comerciale, cât beneficii ale strategiilor de dezvoltare clare, planificate, adecvate și autonome ce combină politici publice voluntariste și stimulente de piață. Lipsa unei strategii de dezvoltare și a capacității de proiectare în globalizare semnalează, în sens invers, o a treia inegalitate cu care se confruntă țările cel mai puțin avansate.

2.7   Inegalitățile de venituri provenite din specializarea în sectorul comerțului, inegalitățile în capacitatea de finanțare a unei creșteri ecologice și incluzive și inegalitățile în capacitățile politice de concepere, programare și îndrumare a unei strategii de dezvoltare sunt cele trei inegalități care afectează țările cel mai puțin dezvoltate în comerțul „modern”. Aceste inegalități sunt interdependente și au tendința de a crește fără o acțiune colectivă potrivită care să combine în aceeași abordare globală politici comerciale, de investiții și de cooperare pentru dezvoltare, așa cum preconizează obiectivul 8 din Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului.

3.   Necesitatea unei viziuni strategice europene într-o lume în schimbare, în conformitate cu Strategia Europa 2020

3.1   Comunicarea Comisiei Europene privind comerțul, creșterea și dezvoltarea confirmă marile principii ale precedentei comunicări din 2002, subliniind însă necesitatea de a distinge tot mai mult între țările în curs de dezvoltare, pentru a focaliza atenția pe cele care au cel mai mult nevoie de ajutor. Plecând de la această constatare, Comisia stabilește șase priorități pentru deceniul actual: preferințe comerciale mai precise, asistență mai eficientă acordată comerțului, promovarea și protecția investițiilor străine directe, negocierea modulară – în funcție de veniturile țărilor – a acordurilor complete de liber schimb, promovarea bunei guvernanțe (inclusiv dezvoltarea durabilă) și, în fine, consolidarea rezistenței țărilor celor mai vulnerabile la șocurile externe și interne.

3.2   CESE sprijină aceste priorități, înscrise în continuitate, insistând totodată asupra faptului că ele nu răspund decât în parte celor trei mari mize contemporane ale dezvoltării. Noua comunicare privind comerțul, creșterea și dezvoltarea este elaborată pe baza materialelor de mare interes colectate în timpul remarcabilei consultări publice pe această temă din 2011 și trebuie să fie salutată ca fructul cooperării eficiente dintre direcțiile generale. Ea vine în completarea Comunicării privind comerțul, creșterea și afacerile internaționale, care rămâne coloana vertebrală a relației dintre comerț și Strategia Europa 2020. În afară de progresele acestei comunicări specifice, cum ar fi diferențierea crescândă între țări în materie de dezvoltare și un interes sporit pentru operatorii privați, Comunicarea privind legătura dintre comerț și dezvoltare este lipsită de o viziune strategică reînnoită.

3.3   Așa cum subliniază comunicarea și studiul care a precedat-o, integrarea în piața globală nu este nici un scop în sine, nici o condiție suficientă de dezvoltare. Deschiderea comercială și accesul la piață nu reprezintă o strategie de dezvoltare, ci doar un element al acesteia. Măsurile luate pe plan intern în vederea consolidării statului de drept, corectării deficiențelor pe piață și securizării mediului economic și uman sunt componente indispensabile ale strategiei de dezvoltare și premise pentru a obține beneficii din comerț, în special în domeniul agricol.

3.4   În lipsa unei viziuni comune în materie de dezvoltare, inițiativele politice de acces privilegiat la piețele externe, precum SGP și acordurile de parteneriat economic (APE), implementate de Uniunea Europeană, nu au putut determina saltul de creștere scontat. Cele mai îngrijorătoare nu sunt beneficiile economice modeste ale acestor inițiative pentru țările în curs de dezvoltare, ci voința politică redusă manifestată de țările vizate de astfel de acorduri. Amploarea exactă a beneficiilor așteptate de la reducerea barierelor tarifare și netarifare ar trebui stabilită mai clar de către Uniunea Europeană, pentru ea însăși și pentru țările partenere. În fine, se cuvine ca Uniunea Europeană să demonstreze coerența politicii sale externe destinate țărilor ACP, care privilegiază dimensiunea regională în materie de comerț (APE) (3), chiar dacă politicile de dezvoltare și creștere rămân apanajul nivelului național în regiunile respective.

3.5   La nivel multilateral, se impune aceeași constatare. Contrar constatărilor ce pot fi făcute în negocierile privind schimbările climatice, unde țările în curs de dezvoltare – și în special TCDNE – și-au însușit mizele negocierii, implicarea politică a TCDNE în Runda de la Doha se dovedește neglijabilă sau inexistentă. Pe de altă parte, prioritățile și nevoile țărilor ce beneficiază de asistență în sectorul comerțului sunt definite în mod deficient, din cauza lipsei de capacitate și de spațiu politic suficient în aceste țări, necesare elaborării unor strategii de dezvoltare durabilă.

3.6   În apărarea Uniunii Europene se poate spune că spiritul acordurilor încheiate între state-națiuni suverane guvernează cooperarea internațională pentru dezvoltare. Or, în fapt, această diplomație se desfășoară astăzi cu țări vulnerabile și cu capacități limitate. Urmarea este că, în strategiile de dezvoltare și în programarea ajutoarelor, comerțul este neglijat. Construirea unei noi viziuni asupra dezvoltării trebuie să devină o prioritate atât pentru Uniunea Europeană, cât și pentru țările sale partenere, ale căror capacități în acest sens trebuie consolidate. Punerea în aplicare a politicilor naționale reprezintă cheia transformării comerțului într-un factor de dezvoltare. Pe termen scurt, pragmatismul, tatonarea și experimentarea trebuie să fie cele care dau direcție măsurilor UE în materie de comerț pentru dezvoltare și să contribuie la construirea acestei viziuni în conformitate cu Strategia Europa 2020.

4.   O abordare pragmatică a comerțului și a investițiilor în slujba unei viziuni a dezvoltării

4.1   Dezvoltarea capacităților și a mecanismelor de monitorizare și de evaluare a impactului comerțului

| 4.1.1 | Natura empirică a legăturii dintre comerț și dezvoltare impune elaborarea unei abordări pragmatice a politicilor comerciale, într-un context de experimentare și învățare. Nu se poate stabili sau afirma ex ante dacă un acord comercial este bun sau nu pentru dezvoltare. CESE reiterează recomandarea exprimată într-un aviz anterior, de a înscrie studiile de impact asupra dezvoltării durabile în cadrul unui ciclu mai amplu de evaluare a consecințelor politicilor comerciale, de la stadiul ex ante la cel ex post, care să țină seama de obiectivele europene ale Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

4.1.1

Natura empirică a legăturii dintre comerț și dezvoltare impune elaborarea unei abordări pragmatice a politicilor comerciale, într-un context de experimentare și învățare. Nu se poate stabili sau afirma ex ante dacă un acord comercial este bun sau nu pentru dezvoltare. CESE reiterează recomandarea exprimată într-un aviz anterior, de a înscrie studiile de impact asupra dezvoltării durabile în cadrul unui ciclu mai amplu de evaluare a consecințelor politicilor comerciale, de la stadiul ex ante la cel ex post, care să țină seama de obiectivele europene ale Strategiei Europa 2020.

| 4.1.2 | Monitorizarea și evaluarea se impun, pe de o parte, mai ales în domeniul politicilor complementare acordurilor comerciale, în vederea îmbunătățirii performanțelor acestora prin revizuiri succesive și, pe de altă parte, în examinarea dispozițiilor privind dezvoltarea durabilă, pe care CESE dorește în mod imperativ să le vadă incluse în orice acord comercial al Uniunii. CESE recomandă ca dispozițiile privitoare la dezvoltarea durabilă să fie integrate într-o evaluare globală a acordurilor de liber schimb, prin proceduri de monitorizare periodică și de analiză ex post a acestor acorduri în cadrul CESE. În plus, CESE dorește ca dispozițiile privitoare la dezvoltarea durabilă aflate în curs de negociere să includă un angajament specific în materie de monitorizare și de evaluare a impactului avut de acordul complet privind dezvoltarea durabilă. |
| --- | --- |

4.1.2

Monitorizarea și evaluarea se impun, pe de o parte, mai ales în domeniul politicilor complementare acordurilor comerciale, în vederea îmbunătățirii performanțelor acestora prin revizuiri succesive și, pe de altă parte, în examinarea dispozițiilor privind dezvoltarea durabilă, pe care CESE dorește în mod imperativ să le vadă incluse în orice acord comercial al Uniunii. CESE recomandă ca dispozițiile privitoare la dezvoltarea durabilă să fie integrate într-o evaluare globală a acordurilor de liber schimb, prin proceduri de monitorizare periodică și de analiză ex post a acestor acorduri în cadrul CESE. În plus, CESE dorește ca dispozițiile privitoare la dezvoltarea durabilă aflate în curs de negociere să includă un angajament specific în materie de monitorizare și de evaluare a impactului avut de acordul complet privind dezvoltarea durabilă.

| 4.1.3 | Evaluarea regulată a eficienței și impactului pe care le-ar putea avea stimularea comerțului și a diverselor modalități de acces la piețe propuse țărilor în curs de dezvoltare de către UE (tratament special și diferențiat, APE, SGP etc.), ar trebui să facă posibilă și consolidarea elementelor care în prezent sunt esențiale pentru politicile Uniunii Europene. Evaluarea științifică și independentă a impactului reprezintă esența reformei politicilor de asistență publică pentru dezvoltare (APD). Cu o sumă depășind 10 miliarde de EUR în 2010, asistența în domeniul comerțului ar fi mai eficientă și mai relevantă prin elaborarea unor indicatori care să permită evaluarea efectelor sale. |
| --- | --- |

4.1.3

Evaluarea regulată a eficienței și impactului pe care le-ar putea avea stimularea comerțului și a diverselor modalități de acces la piețe propuse țărilor în curs de dezvoltare de către UE (tratament special și diferențiat, APE, SGP etc.), ar trebui să facă posibilă și consolidarea elementelor care în prezent sunt esențiale pentru politicile Uniunii Europene. Evaluarea științifică și independentă a impactului reprezintă esența reformei politicilor de asistență publică pentru dezvoltare (APD). Cu o sumă depășind 10 miliarde de EUR în 2010, asistența în domeniul comerțului ar fi mai eficientă și mai relevantă prin elaborarea unor indicatori care să permită evaluarea efectelor sale.

| 4.1.4 | Pe lângă SGP, rămân neutilizate marje de manevră de care ar putea beneficia țările în curs de dezvoltare. Așa cum se menționează într-un aviz anterior, CESE sprijină orice inițiativă a UE care urmărește încurajarea țărilor în curs de dezvoltare în fructificarea dispozițiilor privind securitatea alimentară. În contexte multilaterale, regionale și bilaterale, este mare nevoie să le fie înlesnit accesul la instrumente comerciale disponibile cum ar fi măsurile de salvgardare, prin care să poată acționa în cazurile în care cresc semnificativ importurile ce riscă să pună în pericol producția locală de mărfuri alimentare (4) și prin care pot să măsoare consecințele. |
| --- | --- |

4.1.4

Pe lângă SGP, rămân neutilizate marje de manevră de care ar putea beneficia țările în curs de dezvoltare. Așa cum se menționează într-un aviz anterior, CESE sprijină orice inițiativă a UE care urmărește încurajarea țărilor în curs de dezvoltare în fructificarea dispozițiilor privind securitatea alimentară. În contexte multilaterale, regionale și bilaterale, este mare nevoie să le fie înlesnit accesul la instrumente comerciale disponibile cum ar fi măsurile de salvgardare, prin care să poată acționa în cazurile în care cresc semnificativ importurile ce riscă să pună în pericol producția locală de mărfuri alimentare (4) și prin care pot să măsoare consecințele.

| 4.1.5 | CESE reia propunerea sa dintr-un aviz anterior (5), de a se aloca resurse și un sprijin regulat sporirii transparenței, monitorizării și credibilității comerțului echitabil. De altfel, CESE încurajează evaluarea sistematică a impactului comerțului echitabil nu doar asupra beneficiarilor vizați, ci și asupra persoanelor din regiunile producătoare care nu beneficiază de pe urma produselor luate în considerare. |
| --- | --- |

4.1.5

CESE reia propunerea sa dintr-un aviz anterior (5), de a se aloca resurse și un sprijin regulat sporirii transparenței, monitorizării și credibilității comerțului echitabil. De altfel, CESE încurajează evaluarea sistematică a impactului comerțului echitabil nu doar asupra beneficiarilor vizați, ci și asupra persoanelor din regiunile producătoare care nu beneficiază de pe urma produselor luate în considerare.

| 4.1.6 | În conformitate cu programul de lucru 2010-2013 ce abordează coerența politicilor desfășurate în serviciul dezvoltării, este absolut necesar să se evalueze coerența mecanismelor comerciale la care participă UE (în special în ceea ce privește accesul la medicamente, drepturile de proprietate intelectuală și munca decentă). CESE încurajează Uniunea să integreze în mai mare măsură concluziile din iunie 2012 ale OIM privind minimul de protecție socială în strategia sa comercială cu privire la țările în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

4.1.6

În conformitate cu programul de lucru 2010-2013 ce abordează coerența politicilor desfășurate în serviciul dezvoltării, este absolut necesar să se evalueze coerența mecanismelor comerciale la care participă UE (în special în ceea ce privește accesul la medicamente, drepturile de proprietate intelectuală și munca decentă). CESE încurajează Uniunea să integreze în mai mare măsură concluziile din iunie 2012 ale OIM privind minimul de protecție socială în strategia sa comercială cu privire la țările în curs de dezvoltare.

| 4.1.7 | CESE insistă asupra extinderii monitorizării și evaluării obstacolelor din calea comerțului și a investițiilor, printre ale căror victime ar putea fi și unele dintre țările în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

4.1.7

CESE insistă asupra extinderii monitorizării și evaluării obstacolelor din calea comerțului și a investițiilor, printre ale căror victime ar putea fi și unele dintre țările în curs de dezvoltare.

| 4.1.8 | Pentru a fi eficiente și a face posibilă reforma politicii comerciale favorabile dezvoltării, învățarea și evaluarea trebuie să implice în mare măsură societatea civilă, dincolo de practicile actuale, în special în cadrul mecanismelor de monitorizare a acordurilor comerciale și a celor de parteneriat economic. |
| --- | --- |

4.1.8

Pentru a fi eficiente și a face posibilă reforma politicii comerciale favorabile dezvoltării, învățarea și evaluarea trebuie să implice în mare măsură societatea civilă, dincolo de practicile actuale, în special în cadrul mecanismelor de monitorizare a acordurilor comerciale și a celor de parteneriat economic.

4.2   Sprijinirea operatorilor privați din țările în curs de dezvoltare

| 4.2.1 | CESE recunoaște că accentul cade în comunicare pe rolul crucial pe care îl joacă operatorii privați, în special micii fermieri și micii întreprinzători (ce reprezintă coloana vertebrală a economiei din numeroase țări în curs de dezvoltare), și subliniază că trebuie promovată conduita responsabilă în afaceri, trebuie încurajate parteneriatele dintre sectorul privat și cel public și recunoscute diversele forme de întreprinderi precum cooperativele, societățile mutuale și alte forme de întreprinderi ale economiei sociale (6). Comitetul recunoaște importanța creării unui climat sigur pentru investiții, a unei legislații stabile pentru mediul de afaceri și a unei fiscalități echitabile, precum și necesitatea instituirii un sistem juridic eficient și previzibil, capabil să garanteze securitatea juridică a investițiilor naționale și străine. CESE subliniază importanța infrastructurii și a serviciilor de comerț online într-o strategie de consolidare și de diversificare a ofertei la export. |
| --- | --- |

4.2.1

CESE recunoaște că accentul cade în comunicare pe rolul crucial pe care îl joacă operatorii privați, în special micii fermieri și micii întreprinzători (ce reprezintă coloana vertebrală a economiei din numeroase țări în curs de dezvoltare), și subliniază că trebuie promovată conduita responsabilă în afaceri, trebuie încurajate parteneriatele dintre sectorul privat și cel public și recunoscute diversele forme de întreprinderi precum cooperativele, societățile mutuale și alte forme de întreprinderi ale economiei sociale (6). Comitetul recunoaște importanța creării unui climat sigur pentru investiții, a unei legislații stabile pentru mediul de afaceri și a unei fiscalități echitabile, precum și necesitatea instituirii un sistem juridic eficient și previzibil, capabil să garanteze securitatea juridică a investițiilor naționale și străine. CESE subliniază importanța infrastructurii și a serviciilor de comerț online într-o strategie de consolidare și de diversificare a ofertei la export.

| 4.2.2 | CESE sprijină măsurile ce facilitează accesul micilor fermieri și al micilor întreprinzători la asistența în domeniul comerțului, pentru a le permite fructificarea beneficiilor ce decurg din schimburi, și promovează politicile ce determină transferul activităților din sectorul informal către activități înregistrate. În acest sens, CESE reamintește că sunt actuale concluziile studiului comun elaborat de OIM și OMC (7), conform căruia „puternica incidență a forței de muncă informale în țările în curs de dezvoltare le împiedică să beneficieze de deschiderea comerțului, aruncându-i în capcana sărăciei pe lucrătorii aflați în perioada de tranziție”. Acțiunile în favoarea egalității dintre bărbați și femei și sprijinirea activităților femeilor vor contribui la acest transfer al sectorului informal spre activități înregistrate. Prioritatea acordată combaterii corupției și dezvoltării infrastructurii trebuie menținută. Colaborarea dintre partenerii sociali și celelalte organizații ale societății civile în combaterea corupției în cadrul parteneriatului Euromed ar putea oferi învățăminte. |
| --- | --- |

4.2.2

CESE sprijină măsurile ce facilitează accesul micilor fermieri și al micilor întreprinzători la asistența în domeniul comerțului, pentru a le permite fructificarea beneficiilor ce decurg din schimburi, și promovează politicile ce determină transferul activităților din sectorul informal către activități înregistrate. În acest sens, CESE reamintește că sunt actuale concluziile studiului comun elaborat de OIM și OMC (7), conform căruia „puternica incidență a forței de muncă informale în țările în curs de dezvoltare le împiedică să beneficieze de deschiderea comerțului, aruncându-i în capcana sărăciei pe lucrătorii aflați în perioada de tranziție”. Acțiunile în favoarea egalității dintre bărbați și femei și sprijinirea activităților femeilor vor contribui la acest transfer al sectorului informal spre activități înregistrate. Prioritatea acordată combaterii corupției și dezvoltării infrastructurii trebuie menținută. Colaborarea dintre partenerii sociali și celelalte organizații ale societății civile în combaterea corupției în cadrul parteneriatului Euromed ar putea oferi învățăminte.

| 4.2.3 | Avantajul comparativ pe care îl are UE prin susținerea operatorilor privați, oricare ar fi formele de antreprenoriat, trebuie consolidat în raport cu cel de care dispun alte instituții – atât naționale, cât și multilaterale – pentru a spori eficiența mecanismelor de acordare a asistenței în domeniul comerțului Uniunii, mai ales pe măsură ce crește comerțul sud-sud. Uniunea trebuie să asigure delegațiilor sale din țările terțe resurse umane pe măsura mizelor, asociind aceste delegații în mai mare măsură la capitalizarea experiențelor de pe teren. |
| --- | --- |

4.2.3

Avantajul comparativ pe care îl are UE prin susținerea operatorilor privați, oricare ar fi formele de antreprenoriat, trebuie consolidat în raport cu cel de care dispun alte instituții – atât naționale, cât și multilaterale – pentru a spori eficiența mecanismelor de acordare a asistenței în domeniul comerțului Uniunii, mai ales pe măsură ce crește comerțul sud-sud. Uniunea trebuie să asigure delegațiilor sale din țările terțe resurse umane pe măsura mizelor, asociind aceste delegații în mai mare măsură la capitalizarea experiențelor de pe teren.

| 4.2.4 | Organizațiile profesionale foarte active în sectorul privat pot contribui în mod semnificativ la identificarea necesităților de cooperare ale țărilor partenere. Consultarea mai strânsă a acestor organizații, prin intermediul CESE, ar trebui să contribuie la adaptarea ofertei de cooperare la cerere. Antecedentele pe care le reprezintă negocierea APE și elaborarea de planuri strategice de reducere a sărăciei sub egida Băncii Mondiale au permis consolidarea și structurarea organizațiilor profesionale din țările în curs de dezvoltare. |
| --- | --- |

4.2.4

Organizațiile profesionale foarte active în sectorul privat pot contribui în mod semnificativ la identificarea necesităților de cooperare ale țărilor partenere. Consultarea mai strânsă a acestor organizații, prin intermediul CESE, ar trebui să contribuie la adaptarea ofertei de cooperare la cerere. Antecedentele pe care le reprezintă negocierea APE și elaborarea de planuri strategice de reducere a sărăciei sub egida Băncii Mondiale au permis consolidarea și structurarea organizațiilor profesionale din țările în curs de dezvoltare.

| 4.2.5 | După cum subliniază Comisia, Comitetul este favorabil ideii ca prin responsabilitatea socială a întreprinderilor să se promoveze condiții de concurență loială la nivel mondial în domeniul comerțului și în cel al investițiilor. S-a stabilit că prin intermediul acordurilor-cadru internaționale care-i cuprind și pe subcontractanți, unele mari întreprinderi de origine europeană au jucat un rol de avangardă în introducerea normelor sociale, ecologice și de bună guvernanță în comerț. Prin urmare, însușirea orientărilor OCDE reprezintă o propunere bună, ce are avantajul de a cuprinde un mecanism de reclamații în caz de litigiu. De asemenea, aceste principii se referă la necesitatea publicării în fiecare an a unor informații societale pertinente, fiabile și verificabile, care vor trebui generalizate. |
| --- | --- |

4.2.5

După cum subliniază Comisia, Comitetul este favorabil ideii ca prin responsabilitatea socială a întreprinderilor să se promoveze condiții de concurență loială la nivel mondial în domeniul comerțului și în cel al investițiilor. S-a stabilit că prin intermediul acordurilor-cadru internaționale care-i cuprind și pe subcontractanți, unele mari întreprinderi de origine europeană au jucat un rol de avangardă în introducerea normelor sociale, ecologice și de bună guvernanță în comerț. Prin urmare, însușirea orientărilor OCDE reprezintă o propunere bună, ce are avantajul de a cuprinde un mecanism de reclamații în caz de litigiu. De asemenea, aceste principii se referă la necesitatea publicării în fiecare an a unor informații societale pertinente, fiabile și verificabile, care vor trebui generalizate.

4.3   Pregătirea reformelor guvernanței mondiale

| 4.3.1 | Oferta de cooperare în materie de comerț și dezvoltare ar trebui extinsă și ar trebui să includă țările emergente, alături de țările OCDE, furnizori tradiționali de asistență publică pentru dezvoltare și de acces privilegiat la piețe. Cele mai importante marje de manevră aparțin în prezent țărilor emergente. În speță, CESE recomandă UE să promoveze mai activ un acces efectiv, liber de taxe vamale și de cote de import al produselor originare din țările cel mai puțin dezvoltate, în cadrul forumurilor multilaterale (în special în cadrul G20), dar și în relațiile bilaterale cu toate țările emergente. Consolidarea de către UE a capacității de negociere de către aceste țări a unor acorduri comerciale sud-sud ar putea deveni de asemenea o prioritate europeană. |
| --- | --- |

4.3.1

Oferta de cooperare în materie de comerț și dezvoltare ar trebui extinsă și ar trebui să includă țările emergente, alături de țările OCDE, furnizori tradiționali de asistență publică pentru dezvoltare și de acces privilegiat la piețe. Cele mai importante marje de manevră aparțin în prezent țărilor emergente. În speță, CESE recomandă UE să promoveze mai activ un acces efectiv, liber de taxe vamale și de cote de import al produselor originare din țările cel mai puțin dezvoltate, în cadrul forumurilor multilaterale (în special în cadrul G20), dar și în relațiile bilaterale cu toate țările emergente. Consolidarea de către UE a capacității de negociere de către aceste țări a unor acorduri comerciale sud-sud ar putea deveni de asemenea o prioritate europeană.

| 4.3.2 | CESE insistă să fie depuse toate eforturile în vederea încheierii Rundei de la Doha pentru dezvoltare, cel puțin sub forma unui acord pus în aplicare anticipat favorabil doar țărilor cel mai puțin dezvoltate și care să includă un angajament larg al donatorilor, indiferent dacă sunt sau nu membri ai Comitetului de asistență pentru dezvoltare (CAD). CESE își reafirmă dorința ca anul 2015 – termenul de îndeplinire a Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) – să fie dedicat cooperării internaționale. Bilanțul ODM și perspectiva deschisă de Summitul Rio+20 privind dezvoltarea durabilă vor face obiectul unui aviz al Comitetului, în paralel cu consultările. |
| --- | --- |

4.3.2

CESE insistă să fie depuse toate eforturile în vederea încheierii Rundei de la Doha pentru dezvoltare, cel puțin sub forma unui acord pus în aplicare anticipat favorabil doar țărilor cel mai puțin dezvoltate și care să includă un angajament larg al donatorilor, indiferent dacă sunt sau nu membri ai Comitetului de asistență pentru dezvoltare (CAD). CESE își reafirmă dorința ca anul 2015 – termenul de îndeplinire a Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) – să fie dedicat cooperării internaționale. Bilanțul ODM și perspectiva deschisă de Summitul Rio+20 privind dezvoltarea durabilă vor face obiectul unui aviz al Comitetului, în paralel cu consultările.

| 4.3.3 | În același timp, strategia UE de comerț și dezvoltare nu se limitează, pe de o parte, la mai multă reciprocitate cu țările emergente și, pe de altă parte, la accesul fără taxe pentru produsele din țările cel mai puțin dezvoltate. Țările non-emergente sau „de mijloc” (TCDNE), situate între aceste două grupuri de țări, sunt parteneri cu care UE ar putea dezvolta interese reciproce. Acestea ar putea fi buni aliați în promovarea unei mai bune guvernanțe, obiectiv-cheie al UE. Dată fiind prioritatea acordată țărilor care au cea mai acută nevoie de ajutor, din această comunicare lipsește o strategie explicită, care să nu se limiteze la un sistem generalizat de preferințe mai restrictiv. |
| --- | --- |

4.3.3

În același timp, strategia UE de comerț și dezvoltare nu se limitează, pe de o parte, la mai multă reciprocitate cu țările emergente și, pe de altă parte, la accesul fără taxe pentru produsele din țările cel mai puțin dezvoltate. Țările non-emergente sau „de mijloc” (TCDNE), situate între aceste două grupuri de țări, sunt parteneri cu care UE ar putea dezvolta interese reciproce. Acestea ar putea fi buni aliați în promovarea unei mai bune guvernanțe, obiectiv-cheie al UE. Dată fiind prioritatea acordată țărilor care au cea mai acută nevoie de ajutor, din această comunicare lipsește o strategie explicită, care să nu se limiteze la un sistem generalizat de preferințe mai restrictiv.

| 4.3.4 | Depășirea criteriului unic, cel al venitul național, (așa cum se face pentru LDC) spre a diferenția mai bine TCD reprezintă un șantier deschis și promițător pentru ameliorarea eficacității tratamentului special și diferențiat și a ajutorului comercial. Acesta este un subiect pe care UE ar putea să-l aducă în discuția privind ODM după 2015 și obiectivele dezvoltării durabile (ODD). |
| --- | --- |

4.3.4

Depășirea criteriului unic, cel al venitul național, (așa cum se face pentru LDC) spre a diferenția mai bine TCD reprezintă un șantier deschis și promițător pentru ameliorarea eficacității tratamentului special și diferențiat și a ajutorului comercial. Acesta este un subiect pe care UE ar putea să-l aducă în discuția privind ODM după 2015 și obiectivele dezvoltării durabile (ODD).

Bruxelles, 18 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Comerț, creștere și dezvoltare – Adaptarea politicii comerciale și de investiții pentru țările care au cel mai mult nevoie de sprijin COM(2012) 22 final.

1

(2)  „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării”, COM(2011) 637 final.

2

(3)  A se vedea Declarația finală de la Santo Domingo, la încheierea celui de al 12-lea seminar regional al mediilor economice și sociale ACP-UE, 5 și 6 iulie 2012. http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-acp-eu-twelfth-regional-seminar-fd.24031

3

(4)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor - Comerț, creștere și afaceri internaționale. Politica comercială – componentă cheie a strategiei UE 2020, COM(2010) 612 final, JO C 043 din 15.2.2012.

4

(5)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Consiliu, Parlamentul European și Comitetul Economic și Social European - Contribuind la dezvoltarea durabilă: rolul comerțului echitabil și al sistemelor neguvernamentale de asigurare a durabilității comerciale, COM(2009) 215, JO C 339 din 14.12.2010.

5

(6)  Avizul Comitetului Economic și Social European privind economia socială în America Latină, JO C 143 din 22.5.2012.

6

(7)  Globalizare și locuri de muncă informale în țările în curs de dezvoltare, studiu comun al OMC și OIM, 2009.

7

Globalizare și locuri de muncă informale în țările în curs de dezvoltare

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/83 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/83

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1288/2009 al Consiliului

COM(2012) 298 final – 2012/158 (COD)

2012/C 351/18

Raportor general: dl Brian CURTIS

La 5 iulie 2012, și, respectiv, la 10 iulie 2010, în conformitate cu articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul și Parlamentul European au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 850/98 al Consiliului pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1288/2009 al Consiliului

COM(2012) 298 final – 2012/0158 (COD).

La 10 iulie 2012, Biroul Comitetului Economic și Social European a însărcinat Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă.

Având în vedere caracterul urgent al lucrărilor, Comitetul Economic și Social European l-a numit pe dl CURTIS raportor general în cadrul celei de-a 483-a sesiuni plenare din 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 18 septembrie) și a adoptat prezentul aviz cu 122 voturi pentru, 1 vot împotrivă și 2 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Având în vedere că măsurile tehnice tranzitorii prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1288/2009 al Consiliului nu mai sunt aplicabile începând cu 31 decembrie 2012, Comitetul Economic și Social European își exprimă acordul cu propunerea Comisiei Europene de a asigura securitatea juridică în timp ce se elaborează un nou regulament-cadru privind măsurile tehnice, ca parte a reformei politicii comune în domeniul pescuitului. |
| --- | --- |

1.1

Având în vedere că măsurile tehnice tranzitorii prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1288/2009 al Consiliului nu mai sunt aplicabile începând cu 31 decembrie 2012, Comitetul Economic și Social European își exprimă acordul cu propunerea Comisiei Europene de a asigura securitatea juridică în timp ce se elaborează un nou regulament-cadru privind măsurile tehnice, ca parte a reformei politicii comune în domeniul pescuitului.

| 1.2 | Măsurile tehnice sunt importante pentru pescuitul durabil și trebuie asigurată continuitatea acestora. Încetarea măsurilor (fie ea și temporară) ar avea consecințe negative asupra conservării stocurilor vizate, precum și asupra ecosistemului de habitate marine de mare adâncime și de păsări marine vulnerabile – inclusiv în diferite situri NATURA 2000. Încetarea acestora ar însemna, de asemenea, încetarea aplicării unei serii de derogări justificate și acceptate de la dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 850/98. |
| --- | --- |

1.2

Măsurile tehnice sunt importante pentru pescuitul durabil și trebuie asigurată continuitatea acestora. Încetarea măsurilor (fie ea și temporară) ar avea consecințe negative asupra conservării stocurilor vizate, precum și asupra ecosistemului de habitate marine de mare adâncime și de păsări marine vulnerabile – inclusiv în diferite situri NATURA 2000. Încetarea acestora ar însemna, de asemenea, încetarea aplicării unei serii de derogări justificate și acceptate de la dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 850/98.

| 1.3 | Comitetul propune să se aplice metoda anterioară de extindere a aplicării măsurilor tehnice tranzitorii din Regulamentul (CE) nr. 1288/2009, pentru o perioadă suplimentară de 18 luni, în loc de a le incorpora în Regulamentul (CE) nr. 850/98. |
| --- | --- |

1.3

Comitetul propune să se aplice metoda anterioară de extindere a aplicării măsurilor tehnice tranzitorii din Regulamentul (CE) nr. 1288/2009, pentru o perioadă suplimentară de 18 luni, în loc de a le incorpora în Regulamentul (CE) nr. 850/98.

2.   Context

| 2.1 | În consecință, în 2008, Comisia a prezentat o propunere de regulament al Consiliului privind conservarea resurselor halieutice prin măsuri tehnice (1), care să înlocuiască Regulamentul (CE) nr. 850/98 pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine și să prevadă punerea în aplicare cu titlu permanent a măsurilor tehnice stabilite cu titlu tranzitoriu în regulamentul anual privind posibilitățile de pescuit. |
| --- | --- |

2.1

În consecință, în 2008, Comisia a prezentat o propunere de regulament al Consiliului privind conservarea resurselor halieutice prin măsuri tehnice (1), care să înlocuiască Regulamentul (CE) nr. 850/98 pentru conservarea resurselor de pescuit prin măsuri tehnice de protecție a puietului de organisme marine și să prevadă punerea în aplicare cu titlu permanent a măsurilor tehnice stabilite cu titlu tranzitoriu în regulamentul anual privind posibilitățile de pescuit.

| 2.2 | Comitetul Economic și Social European a emis un aviz cu privire la această propunere, care, după parcurgerea procedurilor, a fost aprobat la cea de-a 451-a sesiune plenară a Comitetului, la 25 februarie 2009 (2). |
| --- | --- |

2.2

Comitetul Economic și Social European a emis un aviz cu privire la această propunere, care, după parcurgerea procedurilor, a fost aprobat la cea de-a 451-a sesiune plenară a Comitetului, la 25 februarie 2009 (2).

| 2.3 | Discutarea de către Comisie a regulamentului corespunzător acestei propuneri a fost îngreunată în 2009 de negocierile în vederea adoptării Tratatului de la Lisabona. |
| --- | --- |

2.3

Discutarea de către Comisie a regulamentului corespunzător acestei propuneri a fost îngreunată în 2009 de negocierile în vederea adoptării Tratatului de la Lisabona.

| 2.4 | Între timp, și având în vedere caracterul său urgent, a fost adoptat Regulamentul (CE) nr. 43/2009 de stabilire, pentru 2009, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește (3). |
| --- | --- |

2.4

Între timp, și având în vedere caracterul său urgent, a fost adoptat Regulamentul (CE) nr. 43/2009 de stabilire, pentru 2009, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește (3).

| 2.5 | În același timp și pe măsură ce în 2009 au continuat dezbaterile referitoare la Regulamentul Consiliului privind măsurile tehnice, a expirat perioada de aplicare a măsurilor prevăzute în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 43/2009 menționat anterior și acestea au încetat să se mai aplice. |
| --- | --- |

2.5

În același timp și pe măsură ce în 2009 au continuat dezbaterile referitoare la Regulamentul Consiliului privind măsurile tehnice, a expirat perioada de aplicare a măsurilor prevăzute în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 43/2009 menționat anterior și acestea au încetat să se mai aplice.

| 2.6 | În acest context, din motive de securitate juridică, precum și în vederea garantării conservării și a gestionării corespunzătoare a resurselor marine, a fost adoptat Regulamentul (CE) nr. 1288/2009 al Consiliului de stabilire a unor măsuri tehnice tranzitorii pentru perioada 1 ianuarie 2010 – 30 iunie 2011 (4), care prevede menținerea măsurilor tehnice tranzitorii stabilite în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 43/2009 pentru o perioadă tranzitorie de 18 luni. |
| --- | --- |

2.6

În acest context, din motive de securitate juridică, precum și în vederea garantării conservării și a gestionării corespunzătoare a resurselor marine, a fost adoptat Regulamentul (CE) nr. 1288/2009 al Consiliului de stabilire a unor măsuri tehnice tranzitorii pentru perioada 1 ianuarie 2010 – 30 iunie 2011 (4), care prevede menținerea măsurilor tehnice tranzitorii stabilite în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 43/2009 pentru o perioadă tranzitorie de 18 luni.

| 2.7 | Având în vedere noile dispoziții ale Tratatului de la Lisabona, în 2010 Comisia a retras propunerea de regulament din 2008. |
| --- | --- |

2.7

Având în vedere noile dispoziții ale Tratatului de la Lisabona, în 2010 Comisia a retras propunerea de regulament din 2008.

| 2.8 | Măsurile tranzitorii au fost ulterior extinse pentru încă 18 luni, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 579/2011, având în vedere că nu era încă posibilă integrarea acestora în actualul Regulament (CE) nr. 850/98 privind măsurile tehnice (sau într-un nou regulament de înlocuire a acestuia) până la 30 iunie 2011. |
| --- | --- |

2.8

Măsurile tranzitorii au fost ulterior extinse pentru încă 18 luni, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 579/2011, având în vedere că nu era încă posibilă integrarea acestora în actualul Regulament (CE) nr. 850/98 privind măsurile tehnice (sau într-un nou regulament de înlocuire a acestuia) până la 30 iunie 2011.

| 2.9 | Comisia intenționează să revizuiască Regulamentul (CE) nr. 850/98 după și în conformitate cu reforma politicii comune în domeniul pescuitului, aflată în prezent în curs de negociere. Așadar, nu se poate pregăti un nou regulament privind măsurile tehnice care să poată intra în vigoare până la 1 ianuarie 2013. Prin urmare, este necesară o soluție care să asigure menținerea măsurilor tehnice tranzitorii după 31 decembrie 2012, pentru a acorda timp pentru dezvoltarea unui nou cadru pentru măsuri tehnice. |
| --- | --- |

2.9

Comisia intenționează să revizuiască Regulamentul (CE) nr. 850/98 după și în conformitate cu reforma politicii comune în domeniul pescuitului, aflată în prezent în curs de negociere. Așadar, nu se poate pregăti un nou regulament privind măsurile tehnice care să poată intra în vigoare până la 1 ianuarie 2013. Prin urmare, este necesară o soluție care să asigure menținerea măsurilor tehnice tranzitorii după 31 decembrie 2012, pentru a acorda timp pentru dezvoltarea unui nou cadru pentru măsuri tehnice.

| 2.10 | Rezultatul procesului descris mai sus este propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului, care modifică Regulamentul (CE) nr. 850/98 al Consiliului astfel încât să înglobeze măsurile tehnice în cauză, propunere ce face obiectul prezentului aviz al CESE. |
| --- | --- |

2.10

Rezultatul procesului descris mai sus este propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului, care modifică Regulamentul (CE) nr. 850/98 al Consiliului astfel încât să înglobeze măsurile tehnice în cauză, propunere ce face obiectul prezentului aviz al CESE.

3.   Observații

| 3.1 | La articolul 34b, textul ar deveni mai clar dacă alineatul (3) ar fi plasat după alineatul (1): excepțiile imediat după interdicțiile generale, așa cum se face în Regulamentul (CE) nr. 43/2009, și doar ulterior cerința privind autorizația specială de pescuit cu plase fixe emisă de către statul membru de pavilion [alineatul (2) în propunerea actuală]. |
| --- | --- |

3.1

La articolul 34b, textul ar deveni mai clar dacă alineatul (3) ar fi plasat după alineatul (1): excepțiile imediat după interdicțiile generale, așa cum se face în Regulamentul (CE) nr. 43/2009, și doar ulterior cerința privind autorizația specială de pescuit cu plase fixe emisă de către statul membru de pavilion [alineatul (2) în propunerea actuală].

| 3.2 | Excepția menționată la punctul 9.12 din anexa III la Regulamentul (CE) nr. 43/2009, în vigoare până la 31 decembrie 2012, trebuie prorogată. Mai exact, în ultimul trimestru din 2011 și primul semestru din 2012, un program de cercetare la adâncimi mai mari de 600 de metri a arătat un nivel foarte scăzut de capturi accidentale și de cantități aruncate înapoi în mare de rechin, care ar trebui să justifice o derogare în cazul flotelor care pescuiesc specii de pește-pescar cu setci, odată acest raport validat de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit. |
| --- | --- |

3.2

Excepția menționată la punctul 9.12 din anexa III la Regulamentul (CE) nr. 43/2009, în vigoare până la 31 decembrie 2012, trebuie prorogată. Mai exact, în ultimul trimestru din 2011 și primul semestru din 2012, un program de cercetare la adâncimi mai mari de 600 de metri a arătat un nivel foarte scăzut de capturi accidentale și de cantități aruncate înapoi în mare de rechin, care ar trebui să justifice o derogare în cazul flotelor care pescuiesc specii de pește-pescar cu setci, odată acest raport validat de Comitetul științific, tehnic și economic pentru pescuit.

| 3.3 | Punctele 1, 2, 4, 5a, 5b, 5c, 5d, 17 și 18 din anexa III la Regulamentul (CE) nr. 43/2009, în vigoare până la 31 decembrie 2012, nu sunt reflectate în propunere. Comisia a explicat că punctele 5a, c și d sunt redundante începând de la 1 ianuarie 2010; punctele 1 și 2 au fost omise și nu vor fi reintroduse la cererea Danemarcei, punctele 17 și 18 sunt incluse în propunere la punctul 6 și respectiv punctul 3. |
| --- | --- |

3.3

Punctele 1, 2, 4, 5a, 5b, 5c, 5d, 17 și 18 din anexa III la Regulamentul (CE) nr. 43/2009, în vigoare până la 31 decembrie 2012, nu sunt reflectate în propunere. Comisia a explicat că punctele 5a, c și d sunt redundante începând de la 1 ianuarie 2010; punctele 1 și 2 au fost omise și nu vor fi reintroduse la cererea Danemarcei, punctele 17 și 18 sunt incluse în propunere la punctul 6 și respectiv punctul 3.

Bruxelles, 18 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2008) 324 final.

1

(2)  JO C 218, 11.9.2009.

2

(3)  JO L 22, p. 1, 26.1.2009

3

(4)  JO L 347, p. 6, 24.12.2009

4

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/85 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/85

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind normele de contabilizare și planurile de acțiune referitoare la emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră care rezultă din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură

COM(2012) 93 final – 2012/42 (COD)

și

privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Contabilizarea exploatării terenurilor, a schimbării destinației terenurilor și a silviculturii (LULUCF) în angajamentele Uniunii de combatere a schimbărilor climatice

COM(2012) 94 final

2012/C 351/19

Raportor: dl Ludvík JÍROVEC

La 12, 15 și 26 martie 2012, Comisia Europeană, Parlamentul European și, respectiv, Consiliul, în conformitate cu articolele 192 alineatul (1) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

| | Propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind normele de contabilizare și planurile de acțiune referitoare la emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră care rezultă din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură

  COM(2012) 93 final – 2012/0042 (COD)
  și |
| --- | --- |

Propunere de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind normele de contabilizare și planurile de acțiune referitoare la emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră care rezultă din activități legate de exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură

COM(2012) 93 final – 2012/0042 (COD)

și

| | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Contabilizarea exploatării terenurilor, a schimbării destinației terenurilor și a silviculturii (LULUCF) în angajamentele Uniunii de combatere a schimbărilor climatice

  COM(2012) 94 final. |
| --- | --- |

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Contabilizarea exploatării terenurilor, a schimbării destinației terenurilor și a silviculturii (LULUCF) în angajamentele Uniunii de combatere a schimbărilor climatice

COM(2012) 94 final.

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la data de 29 august 2012.

În cea de-a 483-a sesiune plenară, care a avut loc la 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 19 septembrie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 185 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 4 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul salută propunerea Comisiei. El este convins că aceasta reprezintă o propunere ambițioasă, ca răspuns la necesitatea instituirii unui sistem mai riguros de contabilizare, care vizează transpunerea recomandărilor din acordurile internaționale în dreptul european. În pregătirea și elaborarea actelor legislative, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, în timp util și într-o manieră adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European, Consiliu și societatea civilă. La actualizarea definițiilor cu ocazia adoptării modificărilor de către organele Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) ori ale Protocolului de la Kyoto sau în baza altor acorduri multilaterale, Comisia ar trebui să organizeze consultări corespunzătoare, mai ales la nivel de experți. Este foarte important ca propunerea să fie compatibilă cu deciziile adoptate în cadrul CCONUSC. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul salută propunerea Comisiei. El este convins că aceasta reprezintă o propunere ambițioasă, ca răspuns la necesitatea instituirii unui sistem mai riguros de contabilizare, care vizează transpunerea recomandărilor din acordurile internaționale în dreptul european. În pregătirea și elaborarea actelor legislative, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, în timp util și într-o manieră adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European, Consiliu și societatea civilă. La actualizarea definițiilor cu ocazia adoptării modificărilor de către organele Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) ori ale Protocolului de la Kyoto sau în baza altor acorduri multilaterale, Comisia ar trebui să organizeze consultări corespunzătoare, mai ales la nivel de experți. Este foarte important ca propunerea să fie compatibilă cu deciziile adoptate în cadrul CCONUSC.

| 1.2 | Ținând seama de faptul că un acord juridic general cu privire la schimbările climatice trebuie negociat până în 2015, urmând a intra în vigoare conform planurilor existente în 2020, UE ar trebui să se dedice acum dezvoltării unor modele echitabile și eficiente din punctul de vedere al climei, care să încurajeze atenuarea schimbărilor climatice, în sprijinul negocierilor pentru un acord global. În acest context, LULUCF joacă un rol important și din acest motiv este esențial să existe reguli comune privind calcularea atât a emisiilor, cât și a absorbțiilor de emisii. |
| --- | --- |

1.2

Ținând seama de faptul că un acord juridic general cu privire la schimbările climatice trebuie negociat până în 2015, urmând a intra în vigoare conform planurilor existente în 2020, UE ar trebui să se dedice acum dezvoltării unor modele echitabile și eficiente din punctul de vedere al climei, care să încurajeze atenuarea schimbărilor climatice, în sprijinul negocierilor pentru un acord global. În acest context, LULUCF joacă un rol important și din acest motiv este esențial să existe reguli comune privind calcularea atât a emisiilor, cât și a absorbțiilor de emisii.

| 1.3 | Comitetul consideră că este nevoie de o evaluare globală, orientată către reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în agricultură, care să țină seama de totalitatea fluxurilor de gaze cu efect de seră (emisii și absorbții) provenind de la terenuri cultivate și pășuni, precum și de la celelalte activități agricole și de creștere a animalelor. În schimb, raportarea și contabilizarea emisiilor de gaze cu efect de seră care provin din activitățile agricole și de creștere a animalelor sunt deja obligatorii în virtutea Protocolului de la Kyoto și sunt, de asemenea, acoperite de limitele de emisii definite în cadrul Deciziei privind partajarea eforturilor (1). |
| --- | --- |

1.3

Comitetul consideră că este nevoie de o evaluare globală, orientată către reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră în agricultură, care să țină seama de totalitatea fluxurilor de gaze cu efect de seră (emisii și absorbții) provenind de la terenuri cultivate și pășuni, precum și de la celelalte activități agricole și de creștere a animalelor. În schimb, raportarea și contabilizarea emisiilor de gaze cu efect de seră care provin din activitățile agricole și de creștere a animalelor sunt deja obligatorii în virtutea Protocolului de la Kyoto și sunt, de asemenea, acoperite de limitele de emisii definite în cadrul Deciziei privind partajarea eforturilor (1).

| 1.4 | Comitetul a ajuns la concluzia că această chestiune complexă trebuie examinată într-un mod mai aprofundat, ținând seama de contextul mai amplu al politicii UE privind schimbările climatice și de necesarul de energie al UE. Comitetul propune o creștere a vizibilității eforturilor de atenuare a schimbărilor climatice convenite în domeniile agriculturii, silviculturii și în sectoarele conexe, ca bază pentru definirea unor măsuri de stimulare adecvate, de exemplu în cadrul politicii agricole comune, și pentru uniformizarea condițiilor de concurență între statele membre. |
| --- | --- |

1.4

Comitetul a ajuns la concluzia că această chestiune complexă trebuie examinată într-un mod mai aprofundat, ținând seama de contextul mai amplu al politicii UE privind schimbările climatice și de necesarul de energie al UE. Comitetul propune o creștere a vizibilității eforturilor de atenuare a schimbărilor climatice convenite în domeniile agriculturii, silviculturii și în sectoarele conexe, ca bază pentru definirea unor măsuri de stimulare adecvate, de exemplu în cadrul politicii agricole comune, și pentru uniformizarea condițiilor de concurență între statele membre.

| 1.5 | Comisia ar trebui să-și îndrepte atenția către orice politici posibile, nu doar către cele legate de mediu și natură, și ar trebui să caute efecte de sinergie prin interconectarea acestor politici. |
| --- | --- |

1.5

Comisia ar trebui să-și îndrepte atenția către orice politici posibile, nu doar către cele legate de mediu și natură, și ar trebui să caute efecte de sinergie prin interconectarea acestor politici.

| 1.6 | Sectorul forestier nu este luat în considerare într-o manieră cuprinzătoare, iar rolul multifuncțional al acestuia nu este recunoscut ca atare, mai ales ca producător de biomasă pentru energiile regenerabile. CESE salută propunerea UE de a include produsele forestiere recoltate în normele de contabilizare. Luarea în considerare a stocurilor de carbon conținute în aceste produse îmbunătățește rolul lemnului și al produselor din lemn în evaluarea și estimările de impact asupra climei. |
| --- | --- |

1.6

Sectorul forestier nu este luat în considerare într-o manieră cuprinzătoare, iar rolul multifuncțional al acestuia nu este recunoscut ca atare, mai ales ca producător de biomasă pentru energiile regenerabile. CESE salută propunerea UE de a include produsele forestiere recoltate în normele de contabilizare. Luarea în considerare a stocurilor de carbon conținute în aceste produse îmbunătățește rolul lemnului și al produselor din lemn în evaluarea și estimările de impact asupra climei.

| 1.7 | CESE salută planurile naționale de acțiune, deoarece în cadrul acestora „vizibilitatea” eventualelor măsuri, cerută la punctul 1.4, se poate realiza extrem de bine. În acest context trebuie însă respectate trei principii fundamentale:






  1) | Planurile de acțiune trebuie însoțite în mod obligatoriu de alte inițiative politice sau trebuie combinate cu cele existente, pentru a se crea condițiile-cadru care să permită proprietarilor de terenuri și cultivatorilor punerea în aplicare a unor măsuri LULUCF eficiente, într-un mod rentabil din punct de vedere economic și nu doar pe cheltuiala lor. Tot așa cum astăzi măsurile de protecție a naturii costă adesea bani fără a aduce niciun profit, fiind deci neatractive economic, și măsurile de protecție a climei (cum ar fi menținerea suprafețelor umede cu pondere organică ridicată) sunt adesea neinteresante din punct de vedere economic. UE ar trebui să creeze un cadru care să prevadă măsuri de stimulare și să încurajeze producătorii europeni să atingă obiectivele stabilite, în mod similar sistemului de comercializare a emisiilor, în care UE nu dorește în mod deliberat să integreze domeniul LULUCF. |
| --- | --- | --- |

1.7

CESE salută planurile naționale de acțiune, deoarece în cadrul acestora „vizibilitatea” eventualelor măsuri, cerută la punctul 1.4, se poate realiza extrem de bine. În acest context trebuie însă respectate trei principii fundamentale:

1)

Planurile de acțiune trebuie însoțite în mod obligatoriu de alte inițiative politice sau trebuie combinate cu cele existente, pentru a se crea condițiile-cadru care să permită proprietarilor de terenuri și cultivatorilor punerea în aplicare a unor măsuri LULUCF eficiente, într-un mod rentabil din punct de vedere economic și nu doar pe cheltuiala lor. Tot așa cum astăzi măsurile de protecție a naturii costă adesea bani fără a aduce niciun profit, fiind deci neatractive economic, și măsurile de protecție a climei (cum ar fi menținerea suprafețelor umede cu pondere organică ridicată) sunt adesea neinteresante din punct de vedere economic. UE ar trebui să creeze un cadru care să prevadă măsuri de stimulare și să încurajeze producătorii europeni să atingă obiectivele stabilite, în mod similar sistemului de comercializare a emisiilor, în care UE nu dorește în mod deliberat să integreze domeniul LULUCF.

| 2) | Atât planurile de acțiune, cât și procedurile de control și de raportare ar trebui concepute pentru a permite o punere în aplicare cu eforturi administrative minime, atât din partea proprietarilor de terenuri și cultivatorilor, cât și din partea autorităților. |
| --- | --- |

2)

Atât planurile de acțiune, cât și procedurile de control și de raportare ar trebui concepute pentru a permite o punere în aplicare cu eforturi administrative minime, atât din partea proprietarilor de terenuri și cultivatorilor, cât și din partea autorităților.

| 3) | Toate obiectivele și măsurile stabilite de UE trebuie să fie conforme în mod indubitabil cu principiul subsidiarității. |
| --- | --- |

3)

Toate obiectivele și măsurile stabilite de UE trebuie să fie conforme în mod indubitabil cu principiul subsidiarității.

| 1.8 | Comitetul consideră că stimularea potențialului de atenuare a schimbărilor climatice de care dispune sectorul LULUCF, dar și creșterea vizibilității eforturilor de atenuare depuse de agricultori sunt teme importante. Acest sector nu ar trebui luat în considerare în mod izolat, ci într-o abordare integrată, utilizând sinergiile cu politicile în domeniu existente la nivel UE și la nivel național. Comitetul subliniază necesitatea de a se evita crearea unor sarcini administrative inutile și suprapunerea eforturilor, ținându-se seama în mod adecvat de situația de la nivel național și de competențele fiecărui nivel. Gestionarea și utilizarea activă a pădurilor din UE și utilizarea sporită a lemnului ca materie primă regenerabilă și durabilă, în calitate de instrumente rentabile de atenuare a efectelor climatice, ar trebui să reprezinte puncte de plecare pentru politica UE cu privire la climă. |
| --- | --- |

1.8

Comitetul consideră că stimularea potențialului de atenuare a schimbărilor climatice de care dispune sectorul LULUCF, dar și creșterea vizibilității eforturilor de atenuare depuse de agricultori sunt teme importante. Acest sector nu ar trebui luat în considerare în mod izolat, ci într-o abordare integrată, utilizând sinergiile cu politicile în domeniu existente la nivel UE și la nivel național. Comitetul subliniază necesitatea de a se evita crearea unor sarcini administrative inutile și suprapunerea eforturilor, ținându-se seama în mod adecvat de situația de la nivel național și de competențele fiecărui nivel. Gestionarea și utilizarea activă a pădurilor din UE și utilizarea sporită a lemnului ca materie primă regenerabilă și durabilă, în calitate de instrumente rentabile de atenuare a efectelor climatice, ar trebui să reprezinte puncte de plecare pentru politica UE cu privire la climă.

| 1.9 | Comitetul salută voința UE de a merge dincolo de acordurile de la Copenhaga, Cancun și Durban și propunerea de adoptare a unui obiectiv de reducere de 30 %, dacă anumite condiții vor fi îndeplinite; solicită însă să se acorde o atenție deosebită situației economice actuale din UE. În același timp, UE trebuie să exercite presiuni asupra altor părți implicate în cadrul CCONUSC, pentru ca acestea să adopte măsuri similare în vederea evitării relocării emisiilor de dioxid de carbon către regiuni care, din punct de vedere biologic, sunt mai sensibile decât UE. |
| --- | --- |

1.9

Comitetul salută voința UE de a merge dincolo de acordurile de la Copenhaga, Cancun și Durban și propunerea de adoptare a unui obiectiv de reducere de 30 %, dacă anumite condiții vor fi îndeplinite; solicită însă să se acorde o atenție deosebită situației economice actuale din UE. În același timp, UE trebuie să exercite presiuni asupra altor părți implicate în cadrul CCONUSC, pentru ca acestea să adopte măsuri similare în vederea evitării relocării emisiilor de dioxid de carbon către regiuni care, din punct de vedere biologic, sunt mai sensibile decât UE.

| 1.10 | În final, în lumina pregătirilor actuale în vederea stabilirii unui cadru propice pentru PAC în următoarea perioadă de programare, ar trebui recunoscut că această propunere trebuie corelată cu atenție cu politica agrară și cu alte politici ale UE. Evaluările politice au început să țină din ce în ce mai mult seama de carbonul din sol, astfel încât protecția climei, respectiv adaptarea la schimbările climatice au devenit o temă de discuție din ce în ce mai prezentă și în agricultură și silvicultură. Comitetul salută explicit faptul că propunerea nu conține obligații de reducere a emisiilor pentru agricultură și silvicultură ale căror costuri ar fi suportate unilateral de agriculturi și silvicultori. O mai bună cartografiere a situațiilor de la nivel național nu presupune decât investiții minore în statele membre. |
| --- | --- |

1.10

În final, în lumina pregătirilor actuale în vederea stabilirii unui cadru propice pentru PAC în următoarea perioadă de programare, ar trebui recunoscut că această propunere trebuie corelată cu atenție cu politica agrară și cu alte politici ale UE. Evaluările politice au început să țină din ce în ce mai mult seama de carbonul din sol, astfel încât protecția climei, respectiv adaptarea la schimbările climatice au devenit o temă de discuție din ce în ce mai prezentă și în agricultură și silvicultură. Comitetul salută explicit faptul că propunerea nu conține obligații de reducere a emisiilor pentru agricultură și silvicultură ale căror costuri ar fi suportate unilateral de agriculturi și silvicultori. O mai bună cartografiere a situațiilor de la nivel național nu presupune decât investiții minore în statele membre.

2.   Contextul politic

| 2.1 | Propunerea Comisiei prezintă elemente noi cu privire la Protocolul de la Kyoto și la rezultatele de la Durban (2). |
| --- | --- |

2.1

Propunerea Comisiei prezintă elemente noi cu privire la Protocolul de la Kyoto și la rezultatele de la Durban (2).

| 2.1.1 | Conform situației actuale, emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră din sectorul LULUCF nu sunt luate în calcul în vederea atingerii obiectivului Uniunii de reducere cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020, însă sunt luate parțial în considerare în vederea atingerii obiectivului cuantificat al Uniunii de limitare și de reducere a emisiilor, stabilit în temeiul articolului 3 alineatul (3) din Protocolul de la Kyoto. De aceea este necesar să se stabilească metode comune de calcul, pentru a calcula exact atât cantitățile de emisii, cât și absorbțiile de emisii și pentru a le integra în obligațiile de raportare ale UE. |
| --- | --- |

2.1.1

Conform situației actuale, emisiile și absorbțiile de gaze cu efect de seră din sectorul LULUCF nu sunt luate în calcul în vederea atingerii obiectivului Uniunii de reducere cu 20 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2020, însă sunt luate parțial în considerare în vederea atingerii obiectivului cuantificat al Uniunii de limitare și de reducere a emisiilor, stabilit în temeiul articolului 3 alineatul (3) din Protocolul de la Kyoto. De aceea este necesar să se stabilească metode comune de calcul, pentru a calcula exact atât cantitățile de emisii, cât și absorbțiile de emisii și pentru a le integra în obligațiile de raportare ale UE.

| 2.1.2 | Orice propunere juridică care prevede raportări obligatorii pentru pășuni și terenuri cultivate trebuie aliniată la deciziile luate cu ocazia celei de-a 17-a Conferințe a părților la CCONUSC, de la Durban. |
| --- | --- |

2.1.2

Orice propunere juridică care prevede raportări obligatorii pentru pășuni și terenuri cultivate trebuie aliniată la deciziile luate cu ocazia celei de-a 17-a Conferințe a părților la CCONUSC, de la Durban.

| 2.1.3 | Înainte de cea de-a 17-a Conferință a părților, contabilizarea în materie de „gestionare a pădurilor“ de către statele membre nu a fost necesară, presupunându-se că se aplică principiul oxidării instantanee a ansamblului biomasei produse. CESE salută propunerea UE de a include produsele forestiere recoltate în regulile de contabilizare, ceea ce înseamnă utilizarea stocurilor de carbon conținute în rezervele de produse forestiere recoltate. Această propunere îmbunătățește rolul lemnului și al produselor de lemn în atenuarea schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

2.1.3

Înainte de cea de-a 17-a Conferință a părților, contabilizarea în materie de „gestionare a pădurilor“ de către statele membre nu a fost necesară, presupunându-se că se aplică principiul oxidării instantanee a ansamblului biomasei produse. CESE salută propunerea UE de a include produsele forestiere recoltate în regulile de contabilizare, ceea ce înseamnă utilizarea stocurilor de carbon conținute în rezervele de produse forestiere recoltate. Această propunere îmbunătățește rolul lemnului și al produselor de lemn în atenuarea schimbărilor climatice.

| 2.1.4 | Pentru a dezvolta în continuare potențialul de atenuare a schimbărilor climatice de care dispune sectorul forestier (după cum se recunoaște în propunere), prelungirea perioadelor de rotație a copacilor, evitarea tăierii rase (astfel cum se menționează în expunerea de motive) și transformarea pădurilor în păduri neperturbate nu sunt măsuri care pot fi luate într-un mod general deoarece rezultatul depinde de specii și de vârsta copacilor supuși gestionării forestiere durabile. Trebuie subliniat însă că, în prezent, acestea nu sunt incluse în propunerea legislativă. |
| --- | --- |

2.1.4

Pentru a dezvolta în continuare potențialul de atenuare a schimbărilor climatice de care dispune sectorul forestier (după cum se recunoaște în propunere), prelungirea perioadelor de rotație a copacilor, evitarea tăierii rase (astfel cum se menționează în expunerea de motive) și transformarea pădurilor în păduri neperturbate nu sunt măsuri care pot fi luate într-un mod general deoarece rezultatul depinde de specii și de vârsta copacilor supuși gestionării forestiere durabile. Trebuie subliniat însă că, în prezent, acestea nu sunt incluse în propunerea legislativă.

| 2.1.5 | Pluta este un produs deosebit de important din cadrul categoriei «produse forestiere recoltate», având o serie de avantaje: este un produs natural, elaborat din resurse regenerabile, prin procedee care respectă mediul înconjurător și care nu presupun tăierea arborilor; importanța dovedită a industriei prelucrătoare a plutei pentru păstrarea stabilității ecologice a ecosistemului mediteraneean fragil și amenințat și, nu în ultimul rând, importanța industriei plutei pentru ocuparea forței de muncă și crearea de venituri. |
| --- | --- |

2.1.5

Pluta este un produs deosebit de important din cadrul categoriei «produse forestiere recoltate», având o serie de avantaje: este un produs natural, elaborat din resurse regenerabile, prin procedee care respectă mediul înconjurător și care nu presupun tăierea arborilor; importanța dovedită a industriei prelucrătoare a plutei pentru păstrarea stabilității ecologice a ecosistemului mediteraneean fragil și amenințat și, nu în ultimul rând, importanța industriei plutei pentru ocuparea forței de muncă și crearea de venituri.

| 2.2 | Propunerea prevede ca statele membre să definească conturi și să țină o contabilitate care să reflecte cu precizie totalitatea emisiilor și absorbțiilor care rezultă din activitatea „gestionării terenurilor cultivate”. |
| --- | --- |

2.2

Propunerea prevede ca statele membre să definească conturi și să țină o contabilitate care să reflecte cu precizie totalitatea emisiilor și absorbțiilor care rezultă din activitatea „gestionării terenurilor cultivate”.

| 2.2.1 | Lista „rezervoarelor de carbon“ include „biomasa de suprafață“ în conformitate cu orientările Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) pentru exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură. Problema contabilizării „biomasei de suprafață” a terenurilor cultivate derivă din distincția dintre „erbaceu” (cu contabilizarea exclusivă a carbonului din sol) și „lemnos” (cu contabilizarea biomasei). Cu toate că recunoaște valoarea deosebită a culturilor perene, cum ar fi măslinii, pomii fructiferi sau viile, această metodă de contabilizare nu ține seama de absorbțiile de CO2 ale culturilor anuale, în condițiile în care drept referință se iau schimbările stocului de carbon din 1990 până astăzi. Rolul unor produse agricole precum colza (aliment, nutreț și carburant), furajele (nutreț și carburant) sau legumele (aliment) nu este luat în considerare, în condițiile în care poate fi pus în pericol de modificări ale stocului de carbon. Aceasta se datorează faptului că atât IPCC, cât și Protocolul de la Kyoto consideră culturile anuale drept neutre din punctul de vedere al carbonului. |
| --- | --- |

2.2.1

Lista „rezervoarelor de carbon“ include „biomasa de suprafață“ în conformitate cu orientările Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) pentru exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultură. Problema contabilizării „biomasei de suprafață” a terenurilor cultivate derivă din distincția dintre „erbaceu” (cu contabilizarea exclusivă a carbonului din sol) și „lemnos” (cu contabilizarea biomasei). Cu toate că recunoaște valoarea deosebită a culturilor perene, cum ar fi măslinii, pomii fructiferi sau viile, această metodă de contabilizare nu ține seama de absorbțiile de CO2 ale culturilor anuale, în condițiile în care drept referință se iau schimbările stocului de carbon din 1990 până astăzi. Rolul unor produse agricole precum colza (aliment, nutreț și carburant), furajele (nutreț și carburant) sau legumele (aliment) nu este luat în considerare, în condițiile în care poate fi pus în pericol de modificări ale stocului de carbon. Aceasta se datorează faptului că atât IPCC, cât și Protocolul de la Kyoto consideră culturile anuale drept neutre din punctul de vedere al carbonului.

| 2.2.2 | În domeniile agricole în care creșterea potențială a absorbțiilor nu este substanțială – ca, de exemplu, în cazul utilizării unor produse de lemn recoltate –, contabilizarea pentru terenurile agricole poate fi o problemă și poate avea un impact negativ. Contabilizarea atât a emisiilor, cât și a stocării de carbon, trebuie definită în mod clar. |
| --- | --- |

2.2.2

În domeniile agricole în care creșterea potențială a absorbțiilor nu este substanțială – ca, de exemplu, în cazul utilizării unor produse de lemn recoltate –, contabilizarea pentru terenurile agricole poate fi o problemă și poate avea un impact negativ. Contabilizarea atât a emisiilor, cât și a stocării de carbon, trebuie definită în mod clar.

| 2.2.3 | În anumite regiuni cu handicap climatic, unde agricultura pluvială asigură mijloacele de subzistență pentru agricultori și sprijină populația rurală, sau în regiunile în care o serie de culturi perene sunt amenințate datorită rentabilității scăzute (de exemplu, măslinii în sudul Europei), riscul unei creșteri potențiale zero poate contribui la abandonarea terenurilor și la lipsa de motivație de a menține productive aceste terenuri. Anexa IV din propunerea Comisiei stabilește măsurile ce pot fi incluse în planurile de acțiune propuse de Comisie. Suprapunerile cu măsuri care au fost deja efectuate în cadrul celui de-al doilea pilon al PAC, cum ar fi „măsurile de agromediu” ar trebui evitate prin cuantificarea acestor măsuri. |
| --- | --- |

2.2.3

În anumite regiuni cu handicap climatic, unde agricultura pluvială asigură mijloacele de subzistență pentru agricultori și sprijină populația rurală, sau în regiunile în care o serie de culturi perene sunt amenințate datorită rentabilității scăzute (de exemplu, măslinii în sudul Europei), riscul unei creșteri potențiale zero poate contribui la abandonarea terenurilor și la lipsa de motivație de a menține productive aceste terenuri. Anexa IV din propunerea Comisiei stabilește măsurile ce pot fi incluse în planurile de acțiune propuse de Comisie. Suprapunerile cu măsuri care au fost deja efectuate în cadrul celui de-al doilea pilon al PAC, cum ar fi „măsurile de agromediu” ar trebui evitate prin cuantificarea acestor măsuri.

| 2.2.4 | CESE salută planurile naționale de acțiune, deoarece în cadrul acestora „vizibilitatea” eventualelor măsuri, cerută la punctul 1.4, se poate realiza extrem de bine. În acest context trebuie însă respectate trei principii fundamentale:






  1) | Planurile de acțiune trebuie însoțite în mod obligatoriu de alte inițiative politice sau trebuie combinate cu cele existente, pentru a se crea condițiile-cadru care să permită proprietarilor de terenuri și cultivatorilor punerea în aplicare a unor măsuri LULUCF eficiente, într-un mod rentabil din punct de vedere economic și nu doar pe cheltuiala lor. Tot așa cum astăzi măsurile de protecție a naturii costă adesea bani fără a aduce niciun profit, fiind deci neatractive economic, și măsurile de protecție a climei (cum ar fi menținerea suprafețelor umede cu pondere organică ridicată) sunt adesea neinteresante din punct de vedere economic. UE ar trebui să creeze un cadru care să prevadă măsuri de stimulare și să încurajeze producătorii europeni să atingă obiectivele stabilite, în mod similar sistemului de comercializare a emisiilor, în care UE nu dorește în mod deliberat să integreze domeniul LULUCF. |
| --- | --- | --- |

2.2.4

CESE salută planurile naționale de acțiune, deoarece în cadrul acestora „vizibilitatea” eventualelor măsuri, cerută la punctul 1.4, se poate realiza extrem de bine. În acest context trebuie însă respectate trei principii fundamentale:

1)

Planurile de acțiune trebuie însoțite în mod obligatoriu de alte inițiative politice sau trebuie combinate cu cele existente, pentru a se crea condițiile-cadru care să permită proprietarilor de terenuri și cultivatorilor punerea în aplicare a unor măsuri LULUCF eficiente, într-un mod rentabil din punct de vedere economic și nu doar pe cheltuiala lor. Tot așa cum astăzi măsurile de protecție a naturii costă adesea bani fără a aduce niciun profit, fiind deci neatractive economic, și măsurile de protecție a climei (cum ar fi menținerea suprafețelor umede cu pondere organică ridicată) sunt adesea neinteresante din punct de vedere economic. UE ar trebui să creeze un cadru care să prevadă măsuri de stimulare și să încurajeze producătorii europeni să atingă obiectivele stabilite, în mod similar sistemului de comercializare a emisiilor, în care UE nu dorește în mod deliberat să integreze domeniul LULUCF.

| 2) | Atât planurile de acțiune cât și procedurile de control și de raportare ar trebui concepute pentru a permite o punere în aplicare cu eforturi administrative minime, atât din partea proprietarilor de terenuri și cultivatorilor, cât și din partea autorităților. |
| --- | --- |

2)

Atât planurile de acțiune cât și procedurile de control și de raportare ar trebui concepute pentru a permite o punere în aplicare cu eforturi administrative minime, atât din partea proprietarilor de terenuri și cultivatorilor, cât și din partea autorităților.

| 3) | Toate obiectivele și măsurile stabilite de UE trebuie să fie conforme în mod indubitabil cu principiul subsidiarității. |
| --- | --- |

3)

Toate obiectivele și măsurile stabilite de UE trebuie să fie conforme în mod indubitabil cu principiul subsidiarității.

3.   Observații generale

| 3.1 | Propunerea Comisiei Europene are ca scop introducerea unui sistem de contabilizare mai riguros, care integrează recomandările acordurilor internaționale în dreptul european. Propunerea ține seama de elemente-cheie ale normelor de contabilizare revizuite aplicabile activităților LULUCF, convenite la Durban în decembrie 2011, care vor intra în vigoare în cea de-a doua perioadă de angajament în cadrul Protocolului de la Kyoto. Anumite dispoziții diferă însă de deciziile luate la Durban, cum ar fi, printre altele, contabilizarea obligatorie propusă pentru gestionarea terenurilor cultivate și a pășunilor și normele contabile pentru perturbările naturale. |
| --- | --- |

3.1

Propunerea Comisiei Europene are ca scop introducerea unui sistem de contabilizare mai riguros, care integrează recomandările acordurilor internaționale în dreptul european. Propunerea ține seama de elemente-cheie ale normelor de contabilizare revizuite aplicabile activităților LULUCF, convenite la Durban în decembrie 2011, care vor intra în vigoare în cea de-a doua perioadă de angajament în cadrul Protocolului de la Kyoto. Anumite dispoziții diferă însă de deciziile luate la Durban, cum ar fi, printre altele, contabilizarea obligatorie propusă pentru gestionarea terenurilor cultivate și a pășunilor și normele contabile pentru perturbările naturale.

| 3.2 | O propunere pentru contabilizarea obligatorie și cuprinzătoare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor ce decurg din activitățile de „gestionare a terenurilor cultivate” și „gestionare a pășunilor” ar reprezenta o sarcină administrativă mai mare la nivel național și ar presupune eforturi mai susținute ale Comisiei de monitorizare în statele membre. Normele de contabilizare adoptate în această propunere, precum și nivelurile de referință vor fi de o importanță crucială pentru aplicarea acestei decizii. Comitetul are temeri legate de o posibilă duplicare a obligațiilor statelor membre, așa cum au fost ele convenite cu ocazia adoptării CCONUSC, pe de o parte, și prin legislația UE, pe de altă parte. |
| --- | --- |

3.2

O propunere pentru contabilizarea obligatorie și cuprinzătoare a emisiilor de gaze cu efect de seră și a absorbțiilor ce decurg din activitățile de „gestionare a terenurilor cultivate” și „gestionare a pășunilor” ar reprezenta o sarcină administrativă mai mare la nivel național și ar presupune eforturi mai susținute ale Comisiei de monitorizare în statele membre. Normele de contabilizare adoptate în această propunere, precum și nivelurile de referință vor fi de o importanță crucială pentru aplicarea acestei decizii. Comitetul are temeri legate de o posibilă duplicare a obligațiilor statelor membre, așa cum au fost ele convenite cu ocazia adoptării CCONUSC, pe de o parte, și prin legislația UE, pe de altă parte.

| 3.3 | Pădurile din UE furnizează beneficii socioeconomice fundamentale și servicii ecosistemice de o importanță crucială, crescând capacitatea noastră de a face față schimbărilor climatice și de a ne adapta la acestea, eliminând anual 10 % din totalitatea emisiilor de CO2 din UE. De asemenea, pădurile furnizează o gamă variată de produse biologice durabile și inteligente, iar masa lemnoasă reprezintă jumătate din energia regenerabilă a UE. Comitetul subliniază rolul multifuncțional pe care îl joacă pădurile pentru societate și solicită Comisiei să ia în considerare o abordare cuprinzătoare, care să țină seama deopotrivă de aspectele de climă și de cele legate de gestionarea durabilă a pădurilor în UE. Pădurile reprezintă mult mai mult decât simple rezervoare de carbon; acest fapt ar trebui să se reflecte în politicile referitoare la climă. |
| --- | --- |

3.3

Pădurile din UE furnizează beneficii socioeconomice fundamentale și servicii ecosistemice de o importanță crucială, crescând capacitatea noastră de a face față schimbărilor climatice și de a ne adapta la acestea, eliminând anual 10 % din totalitatea emisiilor de CO2 din UE. De asemenea, pădurile furnizează o gamă variată de produse biologice durabile și inteligente, iar masa lemnoasă reprezintă jumătate din energia regenerabilă a UE. Comitetul subliniază rolul multifuncțional pe care îl joacă pădurile pentru societate și solicită Comisiei să ia în considerare o abordare cuprinzătoare, care să țină seama deopotrivă de aspectele de climă și de cele legate de gestionarea durabilă a pădurilor în UE. Pădurile reprezintă mult mai mult decât simple rezervoare de carbon; acest fapt ar trebui să se reflecte în politicile referitoare la climă.

4.   Observații

| 4.1 | CESE dorește să scoată în evidență potențialul agriculturii și silviculturii în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice. Acest potențial este însă limitat de condiții și perturbări naturale, de riscul de saturație, de complexitatea fluxurilor, de insuficienta capacitate de monitorizare a emisiilor și de incertitudini considerabile cu privire la metodele de contabilizare. |
| --- | --- |

4.1

CESE dorește să scoată în evidență potențialul agriculturii și silviculturii în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice. Acest potențial este însă limitat de condiții și perturbări naturale, de riscul de saturație, de complexitatea fluxurilor, de insuficienta capacitate de monitorizare a emisiilor și de incertitudini considerabile cu privire la metodele de contabilizare.

| 4.2 | Comitetul ia notă de rezultatele evaluării impactului efectuate de Centrul comun de cercetare și respectă avizul său cu privire la fezabilitate. Cu toate acestea, consolidarea încrederii în inventarierea emisiilor de gaze cu efect de seră a solurilor forestiere și agricole presupune o îmbunătățire a nivelului de cunoștințe științifice și a metodelor de monitorizare. Trebuie îmbunătățite atât exactitatea cât și coerența acestora, acordând importanța cuvenită examinării opțiunilor de atenuare, plecând de la o privire globală și o abordare integrată. În acest context, Comitetul dorește să atragă atenția asupra experienței unor state membre, precum Danemarca și Portugalia, ale căror raportări privind agricultura sunt în deplină conformitate cu CCONUSC. Comitetul consideră că este esențial să se scoată în evidență complexitatea măsurării emisiilor în sectorul LULUCF și nu împărtășește convingerea că acest domeniu ar trebui inclus în obiectivele de reducere ale Uniunii Europene. |
| --- | --- |

4.2

Comitetul ia notă de rezultatele evaluării impactului efectuate de Centrul comun de cercetare și respectă avizul său cu privire la fezabilitate. Cu toate acestea, consolidarea încrederii în inventarierea emisiilor de gaze cu efect de seră a solurilor forestiere și agricole presupune o îmbunătățire a nivelului de cunoștințe științifice și a metodelor de monitorizare. Trebuie îmbunătățite atât exactitatea cât și coerența acestora, acordând importanța cuvenită examinării opțiunilor de atenuare, plecând de la o privire globală și o abordare integrată. În acest context, Comitetul dorește să atragă atenția asupra experienței unor state membre, precum Danemarca și Portugalia, ale căror raportări privind agricultura sunt în deplină conformitate cu CCONUSC. Comitetul consideră că este esențial să se scoată în evidență complexitatea măsurării emisiilor în sectorul LULUCF și nu împărtășește convingerea că acest domeniu ar trebui inclus în obiectivele de reducere ale Uniunii Europene.

| 4.3 | În această fază, propunerea Comisiei nu prevede includerea sectorului LULUCF în angajamentele asumate de UE în materie de schimbări climatice; ea reprezintă, în schimb, un prim pas în acest sens, prin crearea cadrului politic corespunzător. Comitetul regretă că propunerea nu a fost extinsă pentru a include efectele combinate ale sectoarelor forestier și agricol în ceea ce privește înlocuirea carburanților fosili și a materialelor care nu sunt regenerabile cu biocarburanți și, respectiv, biomasă. Aceasta ar trebui să aibă loc în etapele ulterioare, care ar trebui să cuprindă și procesele în materie de bioeconomie și energie din cadrul sectoarelor LULUCF. Acest sector nu ar trebui luat în considerare în mod izolat, ci într-o abordare integrată, utilizând sinergiile existente cu politicile în domeniu existente la nivelul UE și la nivel național. Statele membre sunt cele mai în măsură să ia decizii în legătură cu măsurile adecvate în acest sens. |
| --- | --- |

4.3

În această fază, propunerea Comisiei nu prevede includerea sectorului LULUCF în angajamentele asumate de UE în materie de schimbări climatice; ea reprezintă, în schimb, un prim pas în acest sens, prin crearea cadrului politic corespunzător. Comitetul regretă că propunerea nu a fost extinsă pentru a include efectele combinate ale sectoarelor forestier și agricol în ceea ce privește înlocuirea carburanților fosili și a materialelor care nu sunt regenerabile cu biocarburanți și, respectiv, biomasă. Aceasta ar trebui să aibă loc în etapele ulterioare, care ar trebui să cuprindă și procesele în materie de bioeconomie și energie din cadrul sectoarelor LULUCF. Acest sector nu ar trebui luat în considerare în mod izolat, ci într-o abordare integrată, utilizând sinergiile existente cu politicile în domeniu existente la nivelul UE și la nivel național. Statele membre sunt cele mai în măsură să ia decizii în legătură cu măsurile adecvate în acest sens.

Bruxelles, 19 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Decizia nr. 406/2009/CE.

1

(2)  Conferința părților la Protocolul de la Kyoto, CP17, decembrie 2012, Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite asupra schimbările climatice.

2

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/89

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului

COM(2012) 277 final – 2012/143 (COD)

2012/C 351/20

La 14 iunie 2012 și la 15 iunie 2012, în conformitate cu articolul 43 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European și, respectiv, Consiliul au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2371/2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului

COM(2012) 277 final – 2012/143 (COD).

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este satisfăcător, în cea de-a 483-a sesiune plenară din 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 18 septembrie 2012), Comitetul a hotărât să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus, cu 148 de voturi pentru și 8 abțineri.

Bruxelles, 18 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/90 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/90

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

COM(2012) 332 final – 2012/162 (COD)

2012/C 351/21

La 2 iulie 2012 și la 10 iulie 2012, în conformitate cu articolul 43 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European și respectiv Consiliul au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat

COM(2012) 332 final – 2012/162(COD).

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este satisfăcător, în cea de-a 483-a sesiune plenară din 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 18 septembrie 2012), Comitetul a hotărât să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus, cu 141 de voturi pentru și 7 abțineri.

Bruxelles, 18 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/91 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/91

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2008/971/CE a Consiliului în ceea ce privește includerea materialului forestier de reproducere din categoria „calificat” în domeniul de aplicare al respectivei decizii, precum și actualizarea numelor autorităților responsabile de autorizarea și controlul producției

COM(2012) 355 final – 2012/172 (COD)

2012/C 351/22

La 5 iunie 2012, în conformitate cu articolul 43 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European și Consiliul au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2008/971/CE a Consiliului în ceea ce privește includerea materialului forestier de reproducere din categoria „calificat” în domeniul de aplicare al respectivei decizii, precum și actualizarea numelor autorităților responsabile de autorizarea și controlul producției

COM(2012) 355 final – 2012/172 (COD).

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este satisfăcător, în cea de-a 483-a sesiune plenară din 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 18 septembrie 2012), Comitetul a hotărât să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus, cu 145 de voturi pentru, 3 voturi împotrivă și 5 abțineri.

Bruxelles, 18 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

| 15.11.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 351/92 |
| --- | --- | --- | --- |

15.11.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 351/92

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului pentru a prelungi perioada de aplicare a acesteia și pentru a actualiza denumirile țărilor terțe și ale autorităților responsabile pentru autorizarea și controlul producției

COM(2012) 343 final – 2012/165 (COD)

2012/C 351/23

La 5 iunie 2012 și la 23 iulie 2012, în conformitate cu articolul 43 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European și, respectiv, Consiliul au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului pentru a prelungi perioada de aplicare a acesteia și pentru a actualiza denumirile țărilor terțe și ale autorităților responsabile pentru autorizarea și controlul producției

COM(2012) 343 final – 2012/0165 (COD).

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este satisfăcător, în cea de-a 483-a sesiune plenară din 18 și 19 septembrie 2012 (ședința din 18 septembrie 2012), Comitetul a hotărât să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus, cu 142 de voturi pentru, 3 voturi împotrivă și 8 abțineri.

Bruxelles, 18 septembrie 2012

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---