# Uradni list C 286/2012

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2012.286.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 286 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5522. september 2012 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2012.286.slv

Uradni list

Evropske unije

C 286

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5522. september 2012

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropska centralna banka |
| 2012/C 286/01 | Priporočilo Evropske centralne banke z dne 14. septembra 2012 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (ECB/2012/20) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropska centralna banka

2012/C 286/01

Priporočilo Evropske centralne banke z dne 14. septembra 2012 Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland (ECB/2012/20)

1

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 286/02 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 2 |
| 2012/C 286/03 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 4 |
| 2012/C 286/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6490 – EADS/Israel Aerospace Industries/JV) (
  1
  ) | 6 |
| 2012/C 286/05 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6560 – EQT VI/BSN Medical) (
  1
  ) | 6 |
| 2012/C 286/06 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5979 – KGHM/Tauron Wytwarzanie/JV) (
  1
  ) | 7 |
| 2012/C 286/07 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6628 – Třinecké Železárny/ŽDB Drátovna) (
  1
  ) | 7 |
| 2012/C 286/08 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6678 – Procter & Gamble/Arbora) (
  1
  ) | 8 |
| | Evropski odbor za sistemska tveganja |
| 2012/C 286/09 | Nasvet Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 31. julija 2012 predložen Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge v skladu s členom 10(4) Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov v zvezi z uporabo izvedenih finančnih instrumentov OTC s strani nefinančnih družb (ESRB/2012/2) | 9 |
| 2012/C 286/10 | Nasvet Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 31. julija 2012 predložen Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge v skladu s členom 46(3) Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov v zvezi s primernostjo zavarovanja pri centralnih nasprotnih strankah (ESRB/2012/3) | 13 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2012/C 286/02

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

2

2012/C 286/03

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

4

2012/C 286/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6490 – EADS/Israel Aerospace Industries/JV) (
  1
  )

1

6

2012/C 286/05

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6560 – EQT VI/BSN Medical) (
  1
  )

1

6

2012/C 286/06

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5979 – KGHM/Tauron Wytwarzanie/JV) (
  1
  )

1

7

2012/C 286/07

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6628 – Třinecké Železárny/ŽDB Drátovna) (
  1
  )

1

7

2012/C 286/08

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.6678 – Procter & Gamble/Arbora) (
  1
  )

1

8

Evropski odbor za sistemska tveganja

2012/C 286/09

Nasvet Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 31. julija 2012 predložen Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge v skladu s členom 10(4) Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov v zvezi z uporabo izvedenih finančnih instrumentov OTC s strani nefinančnih družb (ESRB/2012/2)

9

2012/C 286/10

Nasvet Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 31. julija 2012 predložen Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge v skladu s členom 46(3) Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov v zvezi s primernostjo zavarovanja pri centralnih nasprotnih strankah (ESRB/2012/3)

13

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKA CENTRALNA BANKA |
| | Evropski odbor za sistemska tveganja |
| 2012/C 286/11 | Sklep Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 13. julija 2012 o izvedbi pravil o varstvu podatkov v Evropskem odboru za sistemska tveganja (ESRB/2012/1) | 16 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKA CENTRALNA BANKA

Evropski odbor za sistemska tveganja

2012/C 286/11

Sklep Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 13. julija 2012 o izvedbi pravil o varstvu podatkov v Evropskem odboru za sistemska tveganja (ESRB/2012/1)

16

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 286/12 | Menjalni tečaji eura | 20 |
| | Računsko sodišče |
| 2012/C 286/13 | Posebno poročilo št. 12/2012 – Ali sta Komisija in Eurostat izboljšala proces priprave zanesljive in verodostojne evropske statistike? | 21 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2012/C 286/14 | Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova | 22 |
| 2012/C 286/15 | Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova | 22 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2012/C 286/12

Menjalni tečaji eura

20

Računsko sodišče

2012/C 286/13

Posebno poročilo št. 12/2012 – Ali sta Komisija in Eurostat izboljšala proces priprave zanesljive in verodostojne evropske statistike?

21

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2012/C 286/14

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

22

2012/C 286/15

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

22

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 286/16 | Razpis za zbiranje predlogov – Program Kultura (2007–2013) – Izvajanje dejavnosti programa: projekti večletnega sodelovanja, ukrepi sodelovanja, posebne dejavnosti (tretje države) in podpora organizacijam, ki so dejavne na področju kulture na evropski ravni | 23 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2012/C 286/17 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6720 – OAO VTB Bank/Corporate Commercial Bank/Bulgarian Telecommunications Company) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 29 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2012/C 286/16

Razpis za zbiranje predlogov – Program Kultura (2007–2013) – Izvajanje dejavnosti programa: projekti večletnega sodelovanja, ukrepi sodelovanja, posebne dejavnosti (tretje države) in podpora organizacijam, ki so dejavne na področju kulture na evropski ravni

23

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2012/C 286/17

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6720 – OAO VTB Bank/Corporate Commercial Bank/Bulgarian Telecommunications Company) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Evropska centralna banka

| 22.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/1

---

PRIPOROČILO EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 14. septembra 2012

Svetu Evropske unije o zunanjem revizorju centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

(ECB/2012/20)

2012/C 286/01

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 27.1 Statuta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank opravljajo neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in potrdi Svet Evropske unije.

| (2) | Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland je potekel po reviziji za poslovno leto 2011. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2012. |
| --- | --- |

(2)

Mandat sedanjega zunanjega revizorja centralne banke Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland je potekel po reviziji za poslovno leto 2011. Zaradi tega je treba imenovati zunanjega revizorja od poslovnega leta 2012.

| (3) | Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2012 do 2016 izbrala družbo RSM Farrell Grant Sparks – |
| --- | --- |

(3)

Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland je za svojega zunanjega revizorja za poslovna leta od 2012 do 2016 izbrala družbo RSM Farrell Grant Sparks –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

Priporoči se, da se družba RSM Farrell Grant Sparks imenuje za zunanjega revizorja Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland za poslovna leta od 2012 do 2016.

V Frankfurtu na Majni, 14. septembra 2012

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 22.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/2

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 286/02

| Datum sprejetja odločitve | 30.7.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.35144 (12/N) |
| Država članica | Madžarska |
| Regija | — | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Prolongation of Hungarian Liquidity scheme for banks |
| Pravna podlaga | Article 44 (Chapter VII) of Act CXCIV of 2011 on the Stability of Hungarian Economy |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči | — |
| Cilj | Odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Ugodno posojilo |
| Proračun | Skupni proračun: 11 008 000 mio. HUF |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 30.7.2012–31.12.2012 |
| Gospodarski sektorji | Dejavnosti finančnih storitev, razen zavarovalništva in dejavnosti pokojninskih skladov |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministry for National Economy |
| Budapest |
| József nádor tér 2–4. |
| 1051 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Datum sprejetja odločitve

30.7.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.35144 (12/N)

Država članica

Madžarska

Regija

—

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Prolongation of Hungarian Liquidity scheme for banks

Pravna podlaga

Article 44 (Chapter VII) of Act CXCIV of 2011 on the Stability of Hungarian Economy

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Ugodno posojilo

Proračun

Skupni proračun: 11 008 000 mio. HUF

Intenzivnost

—

Trajanje

30.7.2012–31.12.2012

Gospodarski sektorji

Dejavnosti finančnih storitev, razen zavarovalništva in dejavnosti pokojninskih skladov

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministry for National Economy

Budapest

József nádor tér 2–4.

1051

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 30.7.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.35145 (12/N) |
| Država članica | Madžarska |
| Regija | — | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Prolongation of the Hungarian bank support scheme |
| Pravna podlaga | Act CIV of 2008 on the Reinforcement of the Stability of the Financial Intermediary System |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči | — |
| Cilj | Odpravljanje resne motnje v gospodarstvu |
| Oblika pomoči | Drugo |
| Proračun | Skupni proračun: 300 000 mio. HUF |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 30.7.2012–31.12.2012 |
| Gospodarski sektorji | Dejavnosti finančnih storitev, razen zavarovalništva in dejavnosti pokojninskih skladov |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministry for National Economy |
| Budapest |
| József nádor tér 2–4. |
| 1051 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Datum sprejetja odločitve

30.7.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.35145 (12/N)

Država članica

Madžarska

Regija

—

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Prolongation of the Hungarian bank support scheme

Pravna podlaga

Act CIV of 2008 on the Reinforcement of the Stability of the Financial Intermediary System

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

—

Cilj

Odpravljanje resne motnje v gospodarstvu

Oblika pomoči

Drugo

Proračun

Skupni proračun: 300 000 mio. HUF

Intenzivnost

—

Trajanje

30.7.2012–31.12.2012

Gospodarski sektorji

Dejavnosti finančnih storitev, razen zavarovalništva in dejavnosti pokojninskih skladov

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministry for National Economy

Budapest

József nádor tér 2–4.

1051

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 22.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/4

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 286/03

| Datum sprejetja odločitve | 27.6.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.33994 (11/N) |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | Brandenburg |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | BFB II (3. Änderung) |
| Pravna podlaga | Haushaltsordnung des Landes Brandenburg mit den zugehörigen Verwaltungsvorschriften vom 21. April 1999 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Rizični kapital |
| Oblika pomoči | Zagotavljanje rizičnega kapitala |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 30 mio. EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | Do 31.12.2013 |
| Gospodarski sektorji | Vsi sektorji |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerium für Wirtschaft des Landes Brandenburg |
| Heinrich-Mann-Allee 107 |
| 14473 Potsdam |
| DEUTSCHLAND |

Datum sprejetja odločitve

27.6.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.33994 (11/N)

Država članica

Nemčija

Regija

Brandenburg

Naziv (in/ali ime upravičenca)

BFB II (3. Änderung)

Pravna podlaga

Haushaltsordnung des Landes Brandenburg mit den zugehörigen Verwaltungsvorschriften vom 21. April 1999

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Rizični kapital

Oblika pomoči

Zagotavljanje rizičnega kapitala

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 30 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

Do 31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerium für Wirtschaft des Landes Brandenburg

Heinrich-Mann-Allee 107

14473 Potsdam

DEUTSCHLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Datum sprejetja odločitve | 18.6.2012 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | SA.34168 (12/N) |
| Država članica | Španija |
| Regija | Comunidad Autónoma Euskera |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Ayudas a la producción editorial de carácter literario en el País Vasco |
| Pravna podlaga | Orden 2012 de la Consejera de Cultura, por la que se regula y convoca la concesión de ayudas a la producción editorial de carácter literario en euskera |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Promocija kulture |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | | Načrtovani letni izdatki 0,483 milijona EUR |

Datum sprejetja odločitve

18.6.2012

Referenčna številka državne pomoči

SA.34168 (12/N)

Država članica

Španija

Regija

Comunidad Autónoma Euskera

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Ayudas a la producción editorial de carácter literario en el País Vasco

Pravna podlaga

Orden 2012 de la Consejera de Cultura, por la que se regula y convoca la concesión de ayudas a la producción editorial de carácter literario en euskera

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Promocija kulture

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 0,483 milijona EUR

| | Skupni znesek načrtovane pomoči 1,449 milijona EUR |
| --- | --- |

Skupni znesek načrtovane pomoči 1,449 milijona EUR

Intenzivnost

70 %

Trajanje

Do 31.12.2014

Gospodarski sektorji

Mediji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Dirección de Promoción de la Cultura |
| --- |
| C/ Donostia-San Sebastián, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava, País Vasco |
| ESPAÑA |

Dirección de Promoción de la Cultura

C/ Donostia-San Sebastián, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava, País Vasco

ESPAÑA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

| 22.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/6

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6490 – EADS/Israel Aerospace Industries/JV)

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 286/04

Komisija se je 16. julija 2012 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M6490. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M6490. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 22.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/6

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6560 – EQT VI/BSN Medical)

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 286/05

Komisija se je 7. avgusta 2012 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M6560. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M6560. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 22.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/7

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5979 – KGHM/Tauron Wytwarzanie/JV)

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 286/06

Komisija se je 23. julija 2012 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M5979. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M5979. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 22.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/7

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6628 – Třinecké Železárny/ŽDB Drátovna)

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 286/07

Komisija se je 4. septembra 2012 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M6628. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M6628. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 22.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/8

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.6678 – Procter & Gamble/Arbora)

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 286/08

Komisija se je 27. avgusta 2012 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M6678. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32012M6678. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

Evropski odbor za sistemska tveganja

| 22.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/9

---

NASVET EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 31. julija 2012

predložen Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge v skladu s členom 10(4) Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov v zvezi z uporabo izvedenih finančnih instrumentov OTC s strani nefinančnih družb

(ESRB/2012/2)

2012/C 286/09

1.   Pravno ozadje

| 1.1 | Člen 10(4) Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) določa, da se mora Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) posvetovati z Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB) in drugimi pristojnimi organi o pripravi osnutka regulativnih tehničnih standardov, ki določajo: (a) merila za določitev tega, katere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja iz člena 10(3); in (b) višino pragov kliringa, nad katerimi morajo nefinančne družbe kliring svojih bodočih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih izvajati preko centralnih nasprotnih strank, pri čemer se pragovi določijo glede na sistemsko pomembnost vsote neto pozicij in izpostavljenosti na posamezno nasprotno stranko in na razred izvedenih finančnih instrumentov OTC. |
| --- | --- |

1.1

Člen 10(4) Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) določa, da se mora Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) posvetovati z Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB) in drugimi pristojnimi organi o pripravi osnutka regulativnih tehničnih standardov, ki določajo: (a) merila za določitev tega, katere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC objektivno merljivo zmanjšujejo tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja iz člena 10(3); in (b) višino pragov kliringa, nad katerimi morajo nefinančne družbe kliring svojih bodočih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih izvajati preko centralnih nasprotnih strank, pri čemer se pragovi določijo glede na sistemsko pomembnost vsote neto pozicij in izpostavljenosti na posamezno nasprotno stranko in na razred izvedenih finančnih instrumentov OTC.

| 1.2 | ESRB je 26. junija 2012 prejel zahtevo ESMA za nasvet o zgoraj omenjenih vprašanjih, sklicujoč se na dokument ESMA o posvetovanju, ki je bil objavljen 25. junija 2012 (2). |
| --- | --- |

1.2

ESRB je 26. junija 2012 prejel zahtevo ESMA za nasvet o zgoraj omenjenih vprašanjih, sklicujoč se na dokument ESMA o posvetovanju, ki je bil objavljen 25. junija 2012 (2).

| 1.3 | V skladu s členi 3(2)(b) in (g) ter 4(2) Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (3) je splošni odbor ESRB sprejel ta nasvet, ki je objavljen v skladu s členom 30 Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (4). |
| --- | --- |

1.3

V skladu s členi 3(2)(b) in (g) ter 4(2) Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (3) je splošni odbor ESRB sprejel ta nasvet, ki je objavljen v skladu s členom 30 Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (4).

2.   Ekonomsko ozadje

| 2.1 | Nefinančne družbe uporabljajo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC predvsem za varovanje poslovnih dejavnosti in dejavnosti zakladniškega financiranja pred tveganji. Vsaka opredelitev praga kliringa bi morala načeloma zagotoviti, da so doseženi naslednji cilji politike:






  (a) | Obvarovati je treba celovitost trga in zagotoviti njegovo preglednost. Zakonodajalci bi lahko izhajali iz predpostavke, da morajo z makrobonitetnega vidika zagotoviti, da se kliring čim večjega deleža transakcij nefinančnih družb z izvedenimi finančnimi instrumenti izvaja centralno, s čimer se zmanjša tveganje nasprotne stranke na trgu. Zakonodajalci bi lahko poleg tega zagotovili, da se vse družbe, ki so z določenim deležem svoje skupne bilance stanja izpostavljene dejavnostim z izvedenimi finančnimi instrumenti, obravnavajo enako, ne glede na to, kako velike so. |
| --- | --- | --- |

2.1

Nefinančne družbe uporabljajo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC predvsem za varovanje poslovnih dejavnosti in dejavnosti zakladniškega financiranja pred tveganji. Vsaka opredelitev praga kliringa bi morala načeloma zagotoviti, da so doseženi naslednji cilji politike:

(a)

Obvarovati je treba celovitost trga in zagotoviti njegovo preglednost. Zakonodajalci bi lahko izhajali iz predpostavke, da morajo z makrobonitetnega vidika zagotoviti, da se kliring čim večjega deleža transakcij nefinančnih družb z izvedenimi finančnimi instrumenti izvaja centralno, s čimer se zmanjša tveganje nasprotne stranke na trgu. Zakonodajalci bi lahko poleg tega zagotovili, da se vse družbe, ki so z določenim deležem svoje skupne bilance stanja izpostavljene dejavnostim z izvedenimi finančnimi instrumenti, obravnavajo enako, ne glede na to, kako velike so.

| (b) | V osnovi za izračun bi morali biti ustrezno upoštevani skupni znesek izvedenih finančnih instrumentov v imetju nefinančne družbe ne glede na namen njihove uporabe. Z vidika finančne stabilnosti se tveganje ustvarja z (relativno) velikostjo pozicij izvedenih finančnih instrumentov, ne glede na to, kakšen je namen teh instrumentov. |
| --- | --- |

(b)

V osnovi za izračun bi morali biti ustrezno upoštevani skupni znesek izvedenih finančnih instrumentov v imetju nefinančne družbe ne glede na namen njihove uporabe. Z vidika finančne stabilnosti se tveganje ustvarja z (relativno) velikostjo pozicij izvedenih finančnih instrumentov, ne glede na to, kakšen je namen teh instrumentov.

| 2.2 | V številnih tržnih segmentih, na primer na trgih primarnih surovin, na katerih so v preteklosti delovale predvsem nefinančne družbe, se zdaj največ uporabljajo izvedeni finančni instrumenti OTC, bodisi za špekulativne, naložbene ali trgovalne namene. To je deloma odziv na vstop finančnih institucij na te trge oziroma tako imenovani proces financializacije. To terja previdnost pri obravnavi tveganj, ki nastajajo zaradi uporabe izvedenih finančnih instrumentov s strani nefinančnih družb. |
| --- | --- |

2.2

V številnih tržnih segmentih, na primer na trgih primarnih surovin, na katerih so v preteklosti delovale predvsem nefinančne družbe, se zdaj največ uporabljajo izvedeni finančni instrumenti OTC, bodisi za špekulativne, naložbene ali trgovalne namene. To je deloma odziv na vstop finančnih institucij na te trge oziroma tako imenovani proces financializacije. To terja previdnost pri obravnavi tveganj, ki nastajajo zaradi uporabe izvedenih finančnih instrumentov s strani nefinančnih družb.

| 2.3 | Opredelitev poslovnih dejavnosti in dejavnosti zakladniškega financiranja bi morala biti čim bolj podrobna in objektivna, tako da ni prostora za različne interpretacije ali arbitražo, saj so posledice spoštovanja oziroma nespoštovanja te opredelitve lahko precejšnje. |
| --- | --- |

2.3

Opredelitev poslovnih dejavnosti in dejavnosti zakladniškega financiranja bi morala biti čim bolj podrobna in objektivna, tako da ni prostora za različne interpretacije ali arbitražo, saj so posledice spoštovanja oziroma nespoštovanja te opredelitve lahko precejšnje.

| 2.4 | Po opravljeni podrobni analizi (5) ESRB predlaga, da se pragi izračunajo v dveh korakih, s čimer se obvaruje celovitost trga in zagotovi tržna preglednost, ne da bi se ščitili interesi posameznih tržnih udeležencev. Cilj je tudi zagotoviti ustrezno obravnavo tveganj, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov v imetju nefinančnih družb. |
| --- | --- |

2.4

Po opravljeni podrobni analizi (5) ESRB predlaga, da se pragi izračunajo v dveh korakih, s čimer se obvaruje celovitost trga in zagotovi tržna preglednost, ne da bi se ščitili interesi posameznih tržnih udeležencev. Cilj je tudi zagotoviti ustrezno obravnavo tveganj, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov v imetju nefinančnih družb.

| 2.5 | Izvedeni finančni instrumenti v imetju za namene poslovne dejavnosti in dejavnosti zakladniškega financiranja niso brez tveganja, saj lahko v primeru, da niso ustrezno ovrednoteni, privedejo do neučinkovito velikega varovanja pred tveganji, kar ima lahko sistemske posledice. |
| --- | --- |

2.5

Izvedeni finančni instrumenti v imetju za namene poslovne dejavnosti in dejavnosti zakladniškega financiranja niso brez tveganja, saj lahko v primeru, da niso ustrezno ovrednoteni, privedejo do neučinkovito velikega varovanja pred tveganji, kar ima lahko sistemske posledice.

| 2.6 | Z makrobonitetnega vidika je bolje, da nefinančne družbe kliring svojih izvedenih finančnih instrumentov izvajajo preko centralnih nasprotnih strank ob plačilu kritja, kot pa da podobne storitve dobijo od bank v zameno za provizijo. Obstaja tveganje, da z bančnimi provizijami, ki so v osnovi viri in zapustijo nefinančne družbe, tveganje ne bo ustrezno ovrednoteno, tako s stališča bank kot tudi s stališča nefinančnih družb. |
| --- | --- |

2.6

Z makrobonitetnega vidika je bolje, da nefinančne družbe kliring svojih izvedenih finančnih instrumentov izvajajo preko centralnih nasprotnih strank ob plačilu kritja, kot pa da podobne storitve dobijo od bank v zameno za provizijo. Obstaja tveganje, da z bančnimi provizijami, ki so v osnovi viri in zapustijo nefinančne družbe, tveganje ne bo ustrezno ovrednoteno, tako s stališča bank kot tudi s stališča nefinančnih družb.

3.   Opredelitve pojmov

Opredelitev poslovnih dejavnosti in dejavnosti zakladniškega financiranja

| 3.1 | ESRB pozdravlja delo, ki ga je opravil ESMA pri opredelitvi poslovnih dejavnosti in dejavnosti zakladniškega financiranja in se na splošno strinja z rezultati tega dela, ob upoštevanju naslednjega: |
| --- | --- |

3.1

ESRB pozdravlja delo, ki ga je opravil ESMA pri opredelitvi poslovnih dejavnosti in dejavnosti zakladniškega financiranja in se na splošno strinja z rezultati tega dela, ob upoštevanju naslednjega:

| 3.2 | Poslovne dejavnosti nefinančnih družb bi se morale nanašati na posamezne postavke v bilanci stanja in, konkretneje, na osnovno dejavnost nefinančne družbe, namreč na kapital, obveznosti, terjatve in opredmetena osnovna sredstva. V opredelitev poslovnih dejavnosti bi bilo treba uvesti koncepta „kapitalski odhodki“ in „poslovni odhodki“, saj se lahko izkaže, da opredelitev poslovnih dejavnosti s sklicevanjem na mednarodne standarde računovodskega poročanja ni optimalna. Najvišja raven izvedenih finančnih instrumentov, povezanih s poslovnimi dejavnostmi nefinančnih družb, bi morala biti enaka knjigovodskemu znesku kapitala, obveznosti, terjatev in opredmetenih osnovnih sredstev v bilanci stanja. |
| --- | --- |

3.2

Poslovne dejavnosti nefinančnih družb bi se morale nanašati na posamezne postavke v bilanci stanja in, konkretneje, na osnovno dejavnost nefinančne družbe, namreč na kapital, obveznosti, terjatve in opredmetena osnovna sredstva. V opredelitev poslovnih dejavnosti bi bilo treba uvesti koncepta „kapitalski odhodki“ in „poslovni odhodki“, saj se lahko izkaže, da opredelitev poslovnih dejavnosti s sklicevanjem na mednarodne standarde računovodskega poročanja ni optimalna. Najvišja raven izvedenih finančnih instrumentov, povezanih s poslovnimi dejavnostmi nefinančnih družb, bi morala biti enaka knjigovodskemu znesku kapitala, obveznosti, terjatev in opredmetenih osnovnih sredstev v bilanci stanja.

| 3.3 | Dejavnosti zakladniškega financiranja bi morale biti opredeljene z uporabo izkaza denarnih tokov nefinančne družbe, ob določilu, da bi morale biti te dejavnosti omejene na denarne tokove iz dejavnosti financiranja nefinančnih družb, ki nastanejo tekom leta. |
| --- | --- |

3.3

Dejavnosti zakladniškega financiranja bi morale biti opredeljene z uporabo izkaza denarnih tokov nefinančne družbe, ob določilu, da bi morale biti te dejavnosti omejene na denarne tokove iz dejavnosti financiranja nefinančnih družb, ki nastanejo tekom leta.

Opredelitev praga kliringa

| 3.4 | ESRB pozdravlja delo, ki ga je opravil ESMA pri opredelitvi pragov kliringa, ob upoštevanju naslednjega: |
| --- | --- |

3.4

ESRB pozdravlja delo, ki ga je opravil ESMA pri opredelitvi pragov kliringa, ob upoštevanju naslednjega:

| 3.5 | Začetni nizki pragovi kliringa za nefinančne družbe bi morali temeljiti na jasnih makrobonitetnih načelih z možnostjo, da se lahko povišajo v kasnejših revizijah, če bi bilo to potrebno. |
| --- | --- |

3.5

Začetni nizki pragovi kliringa za nefinančne družbe bi morali temeljiti na jasnih makrobonitetnih načelih z možnostjo, da se lahko povišajo v kasnejših revizijah, če bi bilo to potrebno.

| 3.6 | Najti bi bilo treba ravnotežje med kompleksnostjo izračuna praga kliringa in zmanjšanjem tveganj, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov OTC v imetju nefinančnih družb. |
| --- | --- |

3.6

Najti bi bilo treba ravnotežje med kompleksnostjo izračuna praga kliringa in zmanjšanjem tveganj, ki izhajajo iz izvedenih finančnih instrumentov OTC v imetju nefinančnih družb.

| 3.7 | Opredeliti bi bilo treba omejeno število razredov izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere bi morale veljati različne zahteve glede pragov kliringa. |
| --- | --- |

3.7

Opredeliti bi bilo treba omejeno število razredov izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere bi morale veljati različne zahteve glede pragov kliringa.

| 3.8 | Pragovi kliringa ne bi smeli biti opredeljeni glede na nasprotno stranko, saj bi se s tem povečala kompleksnost ureditve, bistvenih koristi pa ne bi bilo. |
| --- | --- |

3.8

Pragovi kliringa ne bi smeli biti opredeljeni glede na nasprotno stranko, saj bi se s tem povečala kompleksnost ureditve, bistvenih koristi pa ne bi bilo.

| 3.9 | Bruto tržna vrednost bi morala imeti v opredelitvi pragov kliringa prednost pred hipotetično vrednostjo, saj bi tako dobili bolj natančno sliko tržne vrednosti izvedenih finančnih instrumentov v imetju nefinančnih družb in s tem bolj natančen pristop k tveganjem, ki jih za sistem predstavljajo ti izvedeni finančni instrumenti. Pragove kliringa bi bilo treba izračunavati z določeno pogostostjo, pristojni organi pa bi morali imeti možnost, da v času finančne krize to pogostost povečajo. |
| --- | --- |

3.9

Bruto tržna vrednost bi morala imeti v opredelitvi pragov kliringa prednost pred hipotetično vrednostjo, saj bi tako dobili bolj natančno sliko tržne vrednosti izvedenih finančnih instrumentov v imetju nefinančnih družb in s tem bolj natančen pristop k tveganjem, ki jih za sistem predstavljajo ti izvedeni finančni instrumenti. Pragove kliringa bi bilo treba izračunavati z določeno pogostostjo, pristojni organi pa bi morali imeti možnost, da v času finančne krize to pogostost povečajo.

| 3.10 | Prag kliringa na posamezen razred izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katerega se uporablja dvostopenjski postopek kalibracije praga, ki je opisan v oddelku 4, bi moral biti opredeljen, kot sledi:






  (a) | nefinančne družbe, za katere bi moral veljati prag kliringa, bodo razvrščene v dve podmnožici po naslednjih kriterijih:

  in

  kjer velja:






  — | TD (x) je bruto tržna vrednost vseh izvedenih finančnih instrumentov v imetju nefinančne družbe x, |
| --- | --- | --- | --- |

3.10

Prag kliringa na posamezen razred izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katerega se uporablja dvostopenjski postopek kalibracije praga, ki je opisan v oddelku 4, bi moral biti opredeljen, kot sledi:

(a)

nefinančne družbe, za katere bi moral veljati prag kliringa, bodo razvrščene v dve podmnožici po naslednjih kriterijih:

Formula in Formula

kjer velja:

—

TD (x) je bruto tržna vrednost vseh izvedenih finančnih instrumentov v imetju nefinančne družbe x,

| — | CR (x) je knjigovodski znesek kapitala in rezerv nefinančne družbe x; |
| --- | --- |

—

CR (x) je knjigovodski znesek kapitala in rezerv nefinančne družbe x;

| (b) | za nefinančne družbe, pri katerih vrednost, kot je opredeljena v (a), presega vrednost δ, bi moral biti prag kliringa opredeljen, kot sledi:

  ali NCNTFD (x) > ε'
  kjer velja:






  — | NCNTFD (x) je bruto tržna vrednost izvedenih finančnih instrumentov, ki niso iz naslova poslovnih dejavnosti ali dejavnosti zakladniškega financiranja, v imetju nefinančne družbe x, |
| --- | --- | --- |

(b)

za nefinančne družbe, pri katerih vrednost, kot je opredeljena v (a), presega vrednost δ, bi moral biti prag kliringa opredeljen, kot sledi:

Formula ali NCNTFD (x) > ε'

kjer velja:

—

NCNTFD (x) je bruto tržna vrednost izvedenih finančnih instrumentov, ki niso iz naslova poslovnih dejavnosti ali dejavnosti zakladniškega financiranja, v imetju nefinančne družbe x,

| — | GMVCD je bruto tržna vrednost, na posamezen razred izvedenih finančnih instrumentov OTC, za vse nasprotne stranke, ki se na svetovni ravni evidentirajo v bazi podatkov Banke za mednarodne povezave o statistiki trgov z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC; |
| --- | --- |

—

GMVCD je bruto tržna vrednost, na posamezen razred izvedenih finančnih instrumentov OTC, za vse nasprotne stranke, ki se na svetovni ravni evidentirajo v bazi podatkov Banke za mednarodne povezave o statistiki trgov z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC;

| (c) | za nefinančne družbe, pri katerih vrednost, kot je opredeljena v (a), ne presega vrednosti δ, bi moral biti prag kliringa opredeljen, kot sledi:

  ali NCNTFD (x) > γ' |
| --- | --- |

(c)

za nefinančne družbe, pri katerih vrednost, kot je opredeljena v (a), ne presega vrednosti δ, bi moral biti prag kliringa opredeljen, kot sledi:

Formula ali NCNTFD (x) > γ'

4.   Kalibracija praga kliringa po dvostopenjskem postopku

Dvostopenjski postopek bi moral biti opravljen takole:

| (a) | nefinančne družbe bi morale biti razdeljene v dve podmnožici po naslednjih merilih:

  in |
| --- | --- |

(a)

nefinančne družbe bi morale biti razdeljene v dve podmnožici po naslednjih merilih:

Formula in Formula

| (b) | za nefinančne družbe, pri katerih vrednost, kot je opredeljena v (a), presega 0,03, bi morali veljati naslednji pragovi za vsakega od razredov izvedenih finančnih instrumentov OTC:







  (i) | prag kliringa za pogodbe o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih, εA = 8,4; |
| --- | --- | --- |

(b)

za nefinančne družbe, pri katerih vrednost, kot je opredeljena v (a), presega 0,03, bi morali veljati naslednji pragovi za vsakega od razredov izvedenih finančnih instrumentov OTC:

(i)

prag kliringa za pogodbe o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih, εA = 8,4;

| (ii) | prag kliringa za pogodbe o lastniških izvedenih finančnih instrumentih, εB = 9,4; |
| --- | --- |

(ii)

prag kliringa za pogodbe o lastniških izvedenih finančnih instrumentih, εB = 9,4;

| (iii) | prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na obrestno mero, εC = 12,4; |
| --- | --- |

(iii)

prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na obrestno mero, εC = 12,4;

| (iv) | prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na tujo valuto, εD = 13,4; |
| --- | --- |

(iv)

prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na tujo valuto, εD = 13,4;

| (v) | prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na primarne surovine in druge pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, εE = βE = 9,4; |
| --- | --- |

(v)

prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na primarne surovine in druge pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, εE = βE = 9,4;

| (c) | za nefinančne družbe, pri katerih vrednost, kot je opredeljena v (a), ne presega 0,03, bi morali veljati naslednji pragi za vsakega od razredov izvedenih finančnih instrumentov OTC:







  (i) | prag kliringa za pogodbe o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih, γA = 25,2; |
| --- | --- | --- |

(c)

za nefinančne družbe, pri katerih vrednost, kot je opredeljena v (a), ne presega 0,03, bi morali veljati naslednji pragi za vsakega od razredov izvedenih finančnih instrumentov OTC:

(i)

prag kliringa za pogodbe o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih, γA = 25,2;

| (ii) | prag kliringa za pogodbe o lastniških izvedenih finančnih instrumentih, γB = 28,2; |
| --- | --- |

(ii)

prag kliringa za pogodbe o lastniških izvedenih finančnih instrumentih, γB = 28,2;

| (iii) | prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na obrestno mero, γC = 37,2; |
| --- | --- |

(iii)

prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na obrestno mero, γC = 37,2;

| (iv) | prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na tujo valuto, γD = 40,2; |
| --- | --- |

(iv)

prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na tujo valuto, γD = 40,2;

| (v) | prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na primarne surovine ter druge pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, γE = 28,2; |
| --- | --- |

(v)

prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na primarne surovine ter druge pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, γE = 28,2;

| (d) | za nefinančne družbe, pri katerih vrednost, kot je opredeljena v (a), presega 0,03, bi morali veljati naslednji pragi, izpeljani kot absolutni zneski:
  NCNTFD (x) > ε'






  (i) | prag kliringa za pogodbe o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih, ε'A = 13 milijonov EUR; |
| --- | --- | --- |

(d)

za nefinančne družbe, pri katerih vrednost, kot je opredeljena v (a), presega 0,03, bi morali veljati naslednji pragi, izpeljani kot absolutni zneski:

NCNTFD (x) > ε'

(i)

prag kliringa za pogodbe o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih, ε'A = 13 milijonov EUR;

| (ii) | prag kliringa za pogodbe o lastniških izvedenih finančnih instrumentih, ε'B = 7 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(ii)

prag kliringa za pogodbe o lastniških izvedenih finančnih instrumentih, ε'B = 7 milijonov EUR;

| (iii) | prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na obrestno mero, ε'C = 151 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(iii)

prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na obrestno mero, ε'C = 151 milijonov EUR;

| (iv) | prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na tujo valuto, ε'D = 31 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(iv)

prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na tujo valuto, ε'D = 31 milijonov EUR;

| (v) | prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na primarne surovine ter druge pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, e'E = 16 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(v)

prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na primarne surovine ter druge pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, e'E = 16 milijonov EUR;

| (e) | za nefinančne družbe, pri katerih vrednost, kot je opredeljena v (a), ne presega 0,03, bi morali veljati naslednji pragi, izpeljani kot absolutni zneski:
  NCNTFD (x) > γ'






  (i) | prag kliringa za pogodbe o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih, γ'A = 39 milijonov EUR; |
| --- | --- | --- |

(e)

za nefinančne družbe, pri katerih vrednost, kot je opredeljena v (a), ne presega 0,03, bi morali veljati naslednji pragi, izpeljani kot absolutni zneski:

NCNTFD (x) > γ'

(i)

prag kliringa za pogodbe o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih, γ'A = 39 milijonov EUR;

| (ii) | prag kliringa za pogodbe o lastniških izvedenih finančnih instrumentih, γ'B = 20 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(ii)

prag kliringa za pogodbe o lastniških izvedenih finančnih instrumentih, γ'B = 20 milijonov EUR;

| (iii) | prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na obrestno mero, γ'C = 453 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(iii)

prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na obrestno mero, γ'C = 453 milijonov EUR;

| (iv) | prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na tujo valuto, γ'D = 92 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(iv)

prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na tujo valuto, γ'D = 92 milijonov EUR;

| (v) | prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na primarne surovine ter druge pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, g'E = 48 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(v)

prag kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na primarne surovine ter druge pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, g'E = 48 milijonov EUR.

V Frankfurtu na Majni, 31. julija 2012

Predsednik ESRB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 201, 27.7.2012, str. 21.

1

(2)  Dokument ESMA o posvetovanju Draft technical standards for the Regulation on OTC derivatives, CCPs and trade repositories, objavljen na spletni strani ESMA na naslovu http://www.esma.europa.eu

2

Draft technical standards for the Regulation on OTC derivatives, CCPs and trade repositories

(3)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

3

(4)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

4

(5)  Glej odziv ESRB, Macro-prudential stance on the use of OTC derivatives by non-financial corporations in response to a consultation by ESMA based on Article 10 of the EMIR Regulation, objavljen na spletni strani ESRB na naslovu http://www.esrb.europa.eu

5

Macro-prudential stance on the use of OTC derivatives by non-financial corporations in response to a consultation by ESMA based on Article 10 of the EMIR Regulation

---

| 22.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/13

---

NASVET EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 31. julija 2012

predložen Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge v skladu s členom 46(3) Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov v zvezi s primernostjo zavarovanja pri centralnih nasprotnih strankah

(ESRB/2012/3)

2012/C 286/10

1.   Pravno ozadje

| 1.1 | Člen 46(3) Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) določa, da se mora Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) posvetovati z Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB) in drugimi relevantnimi organi o pripravi osnutka regulativnih tehničnih standardov v zvezi s primernim zavarovanjem pri centralnih nasprotnih strankah. Posvetovanje se zlasti nanaša na naslednja tri vprašanja: (a) vrsta primernega zavarovanja, ki bi se lahko štelo za visoko likvidno, (b) odbitki pri vrednotenju finančnega premoženja in (c) pogoji, pod katerimi lahko centralne nasprotne stranke kot zavarovanje sprejemajo jamstva poslovnih bank. |
| --- | --- |

1.1

Člen 46(3) Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) določa, da se mora Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) posvetovati z Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB) in drugimi relevantnimi organi o pripravi osnutka regulativnih tehničnih standardov v zvezi s primernim zavarovanjem pri centralnih nasprotnih strankah. Posvetovanje se zlasti nanaša na naslednja tri vprašanja: (a) vrsta primernega zavarovanja, ki bi se lahko štelo za visoko likvidno, (b) odbitki pri vrednotenju finančnega premoženja in (c) pogoji, pod katerimi lahko centralne nasprotne stranke kot zavarovanje sprejemajo jamstva poslovnih bank.

| 1.2 | ESRB je 26. junija 2012 prejel zahtevo ESMA za nasvet o zgoraj omenjenih vprašanjih, sklicujoč se na dokument ESMA o posvetovanju, ki je bil objavljen 25. junija 2012 (2). |
| --- | --- |

1.2

ESRB je 26. junija 2012 prejel zahtevo ESMA za nasvet o zgoraj omenjenih vprašanjih, sklicujoč se na dokument ESMA o posvetovanju, ki je bil objavljen 25. junija 2012 (2).

| 1.3 | V skladu s členi 3(2)(b) in (g) ter 4(2) Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (3) je splošni odbor ESRB sprejel ta nasvet, ki je objavljen v skladu s členom 30 Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (4). |
| --- | --- |

1.3

V skladu s členi 3(2)(b) in (g) ter 4(2) Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (3) je splošni odbor ESRB sprejel ta nasvet, ki je objavljen v skladu s členom 30 Sklepa ESRB/2011/1 Evropskega odbora za sistemska tveganja z dne 20. januarja 2011 o sprejetju Poslovnika Evropskega odbora za sistemska tveganja (4).

| 1.4 | Mandat ESRB, kot je opredeljen v členu 3(1) Uredbe (EU) št. 1092/2010, zajema nadzor nad finančnim sistemom, kot je opredeljen v členu 2(b) (5) Uredbe (EU) št. 1092/2010; ta med drugim vključuje infrastrukture finančnega sistema, kot so centralne nasprotne stranke, in njihovo vlogo znotraj finančnega sistema. |
| --- | --- |

1.4

Mandat ESRB, kot je opredeljen v členu 3(1) Uredbe (EU) št. 1092/2010, zajema nadzor nad finančnim sistemom, kot je opredeljen v členu 2(b) (5) Uredbe (EU) št. 1092/2010; ta med drugim vključuje infrastrukture finančnega sistema, kot so centralne nasprotne stranke, in njihovo vlogo znotraj finančnega sistema.

2.   Ekonomsko ozadje

| 2.1 | Centralne nasprotne stranke so ključna vozlišča finančnega sistema, njihova vloga pa se bo še povečala z izvajanjem pobude, sprejete na zasedanju skupine G20 leta 2009 v Pittsburghu, da bi se kliring vseh standardiziranih izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), izvajal centralno. Zakonodaja bi morala biti pripravljena ob upoštevanju makrobonitetnih pomislekov glede procikličnosti. ESRB meni, da se vprašanje procikličnosti ne sme omejiti na takojšen učinek na odpornost samih centralnih nasprotnih strank, ampak se mora nanašati tudi na vpliv, ki ga ima ravnanje centralnih nasprotnih strank na širši finančni sistem. |
| --- | --- |

2.1

Centralne nasprotne stranke so ključna vozlišča finančnega sistema, njihova vloga pa se bo še povečala z izvajanjem pobude, sprejete na zasedanju skupine G20 leta 2009 v Pittsburghu, da bi se kliring vseh standardiziranih izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), izvajal centralno. Zakonodaja bi morala biti pripravljena ob upoštevanju makrobonitetnih pomislekov glede procikličnosti. ESRB meni, da se vprašanje procikličnosti ne sme omejiti na takojšen učinek na odpornost samih centralnih nasprotnih strank, ampak se mora nanašati tudi na vpliv, ki ga ima ravnanje centralnih nasprotnih strank na širši finančni sistem.

| 2.2 | Morebitna uporaba odbitkov pri vrednotenju in kritja kot makrobonitetnih orodij v zvezi z zavarovanjem je ključni vidik in ESRB poziva pristojne makrobonitetne organe, naj ga upoštevajo pri prvem načrtovanem pregledu uredbe o evropskih tržnih infrastrukturah. |
| --- | --- |

2.2

Morebitna uporaba odbitkov pri vrednotenju in kritja kot makrobonitetnih orodij v zvezi z zavarovanjem je ključni vidik in ESRB poziva pristojne makrobonitetne organe, naj ga upoštevajo pri prvem načrtovanem pregledu uredbe o evropskih tržnih infrastrukturah.

| 2.3 | Čeprav si je treba prizadevati za omejitev procikličnosti, pa ESRB priznava, da to nikakor ne bi smelo omajati odpornosti centralnih nasprotnih strank. |
| --- | --- |

2.3

Čeprav si je treba prizadevati za omejitev procikličnosti, pa ESRB priznava, da to nikakor ne bi smelo omajati odpornosti centralnih nasprotnih strank.

3.   Vrsta zavarovanja, ki bi se lahko štelo za visoko likvidno

| 3.1 | Sklicevanje na državo, v kateri je izdajatelj ustanovljen, bi bilo treba umakniti s seznama zahtev glede nizkega kreditnega tveganja, saj je to tveganje običajno že upoštevano v oceni kreditnega tveganja izdajatelja. |
| --- | --- |

3.1

Sklicevanje na državo, v kateri je izdajatelj ustanovljen, bi bilo treba umakniti s seznama zahtev glede nizkega kreditnega tveganja, saj je to tveganje običajno že upoštevano v oceni kreditnega tveganja izdajatelja.

| 3.2 | Centralne nasprotne stranke bi morale v zvezi s prenosljivostjo in vrednostjo zavarovanja imeti visoko stopnjo gotovosti glede naslednjega:






  — | nista obremenjeni s konkurirajočimi pravicami v korist tretjih oseb, |
| --- | --- | --- |

3.2

Centralne nasprotne stranke bi morale v zvezi s prenosljivostjo in vrednostjo zavarovanja imeti visoko stopnjo gotovosti glede naslednjega:

—

nista obremenjeni s konkurirajočimi pravicami v korist tretjih oseb,

| — | zagotovljeni sta prek prenosa posesti z dajalca zavarovanja, |
| --- | --- |

—

zagotovljeni sta prek prenosa posesti z dajalca zavarovanja,

| — | nista predmet prekategorizacije z zakonodajo o vrednostnih papirjih in zavarovanju v primeru pritožbe dajalca zavarovanja ali tretje osebe, |
| --- | --- |

—

nista predmet prekategorizacije z zakonodajo o vrednostnih papirjih in zavarovanju v primeru pritožbe dajalca zavarovanja ali tretje osebe,

| — | nista razveljavljivi z insolvenčno zakonodajo domače ali tretje države med postopkom zaradi insolventnosti klirinškega člana ali kateregakoli drugega dajalca zavarovanja. |
| --- | --- |

—

nista razveljavljivi z insolvenčno zakonodajo domače ali tretje države med postopkom zaradi insolventnosti klirinškega člana ali kateregakoli drugega dajalca zavarovanja.

| 3.3 | Centralne nasprotne stranke bi morale imeti ustrezna pravna in operativna varovala, ki bi zagotovila, da je mogoče čezmejno zavarovanje uporabiti pravočasno. |
| --- | --- |

3.3

Centralne nasprotne stranke bi morale imeti ustrezna pravna in operativna varovala, ki bi zagotovila, da je mogoče čezmejno zavarovanje uporabiti pravočasno.

| 3.4 | Za sprejetje zavarovanja v obliki finančnega premoženja, ki so ga izdali klirinški člani, bi morali veljati naslednji ukrepi skrbnega in varnega poslovanja:






  — | uporaba finančnih instrumentov, ki jih je izdal en klirinški član in dal kot zavarovanje drug klirinški član, bi morala biti bodisi omejena bodisi deležna višjih odbitkov pri vrednotenju kot v primeru, da jih ni izdal klirinški član; drugo možnost bi morali pristojni organi zaradi možnih procikličnih posledic natančno preučiti, |
| --- | --- | --- |

3.4

Za sprejetje zavarovanja v obliki finančnega premoženja, ki so ga izdali klirinški člani, bi morali veljati naslednji ukrepi skrbnega in varnega poslovanja:

—

uporaba finančnih instrumentov, ki jih je izdal en klirinški član in dal kot zavarovanje drug klirinški član, bi morala biti bodisi omejena bodisi deležna višjih odbitkov pri vrednotenju kot v primeru, da jih ni izdal klirinški član; drugo možnost bi morali pristojni organi zaradi možnih procikličnih posledic natančno preučiti,

| — | centralne nasprotne stranke bi morale sprejemati samo vrednostne papirje, ki kotirajo na borzi in se z njimi javno trguje, |
| --- | --- |

—

centralne nasprotne stranke bi morale sprejemati samo vrednostne papirje, ki kotirajo na borzi in se z njimi javno trguje,

| — | zakonodaja bi morala izrecno določati, kako naj se merijo povezave v primeru medsebojne izmenjave zavarovanja med klirinškimi člani. Zakonodaja bi morala razjasniti, kako mora centralna nasprotna stranka izkazati svojo sposobnost upravljanja z valutnimi tveganji. |
| --- | --- |

—

zakonodaja bi morala izrecno določati, kako naj se merijo povezave v primeru medsebojne izmenjave zavarovanja med klirinškimi člani. Zakonodaja bi morala razjasniti, kako mora centralna nasprotna stranka izkazati svojo sposobnost upravljanja z valutnimi tveganji.

| 3.5 | Omejitve v stopnji koncentracije bi bilo treba določiti glede na sklad finančnega premoženja, saj težje ko je doseči razpršenost, bolj omejen postane nabor primernega zavarovanja. |
| --- | --- |

3.5

Omejitve v stopnji koncentracije bi bilo treba določiti glede na sklad finančnega premoženja, saj težje ko je doseči razpršenost, bolj omejen postane nabor primernega zavarovanja.

| 3.6 | Zaradi pravne varnosti in tržne predvidljivosti bi morala biti zmožnost centralne nasprotne stranke, da ponovno uporabi ali sprejme ponovno zastavljeno finančno premoženje, razjasnjena v zakonodaji ob upoštevanju precejšnjih s tem povezanih makrobonitetnih posledic. |
| --- | --- |

3.6

Zaradi pravne varnosti in tržne predvidljivosti bi morala biti zmožnost centralne nasprotne stranke, da ponovno uporabi ali sprejme ponovno zastavljeno finančno premoženje, razjasnjena v zakonodaji ob upoštevanju precejšnjih s tem povezanih makrobonitetnih posledic.

| 3.7 | Za primernost in uporabo zavarovanja s strani centralnih nasprotnih strank bi morale veljati zahteve po preglednosti, da bi pristojni organi za izvajanje pregleda lahko spremljali tržna gibanja in porazdelitev tveganj v zvezi z zastavljenim finančnim premoženjem. |
| --- | --- |

3.7

Za primernost in uporabo zavarovanja s strani centralnih nasprotnih strank bi morale veljati zahteve po preglednosti, da bi pristojni organi za izvajanje pregleda lahko spremljali tržna gibanja in porazdelitev tveganj v zvezi z zastavljenim finančnim premoženjem.

| 3.8 | Zakonodaja o primernosti zavarovanja bi se morala izvajati skrbno in pogostokrat revidirati, da bi se pazljivo upoštevalo sistemsko tveganje. |
| --- | --- |

3.8

Zakonodaja o primernosti zavarovanja bi se morala izvajati skrbno in pogostokrat revidirati, da bi se pazljivo upoštevalo sistemsko tveganje.

4.   Odbitki pri vrednotenju zavarovanja

| 4.1 | Odbitki pri vrednotenju bi morali biti določeni previdno in opredeljeni konservativno, da bi zaščitili centralne nasprotne stranke in omejili prociklične učinke. |
| --- | --- |

4.1

Odbitki pri vrednotenju bi morali biti določeni previdno in opredeljeni konservativno, da bi zaščitili centralne nasprotne stranke in omejili prociklične učinke.

| 4.2 | Z vidika finančne stabilnosti je zaželeno, da se v merilih sprejemljivosti in odbitkih pri vrednotenju za zavarovanje pri centralnih nasprotnih strankah omejijo prociklična gibanja. Prakse glede odbitkov pri vrednotenju bi morale biti oblikovane tako, da se v časih tržnih pretresov čim bolj zmanjšajo nenadni in veliki porasti. |
| --- | --- |

4.2

Z vidika finančne stabilnosti je zaželeno, da se v merilih sprejemljivosti in odbitkih pri vrednotenju za zavarovanje pri centralnih nasprotnih strankah omejijo prociklična gibanja. Prakse glede odbitkov pri vrednotenju bi morale biti oblikovane tako, da se v časih tržnih pretresov čim bolj zmanjšajo nenadni in veliki porasti.

| 4.3 | Potrebni bi bili pregledni in predvidljivi postopki, s katerimi bi se odbitki pri vrednotenju prilagajali spremenljivim tržnim razmeram. |
| --- | --- |

4.3

Potrebni bi bili pregledni in predvidljivi postopki, s katerimi bi se odbitki pri vrednotenju prilagajali spremenljivim tržnim razmeram.

| 4.4 | V luči načel Odbora za finančno stabilnost (FSB), ki so bili sprejeti na vrhu skupine G20 v Ciudádu de México leta 2012, bi se bilo treba izogibati mehanicističnemu zanašanju na ocene bonitetnih agencij (6). |
| --- | --- |

4.4

V luči načel Odbora za finančno stabilnost (FSB), ki so bili sprejeti na vrhu skupine G20 v Ciudádu de México leta 2012, bi se bilo treba izogibati mehanicističnemu zanašanju na ocene bonitetnih agencij (6).

| 4.5 | Za omejitev procikličnih učinkov bi bilo treba od centralnih nasprotnih strank zahtevati, da pristojnim organom pokažejo, da ne uporabljajo nobenih mehaničnih sprožilcev. Zakonodaja bi morala biti skladna z načeli FSB za zmanjšanje zanašanja na ocene bonitetnih agencij. |
| --- | --- |

4.5

Za omejitev procikličnih učinkov bi bilo treba od centralnih nasprotnih strank zahtevati, da pristojnim organom pokažejo, da ne uporabljajo nobenih mehaničnih sprožilcev. Zakonodaja bi morala biti skladna z načeli FSB za zmanjšanje zanašanja na ocene bonitetnih agencij.

5.   Pogoji, pod katerimi se lahko jamstva poslovnih bank sprejemajo kot zavarovanje

| 5.1 | Zakonodaja bi morala opredeliti zanesljiv subjekt za imetje zavarovanja, ki krije jamstva poslovnih bank. |
| --- | --- |

5.1

Zakonodaja bi morala opredeliti zanesljiv subjekt za imetje zavarovanja, ki krije jamstva poslovnih bank.

| 5.2 | Jamstva poslovnih bank bi se morala uporabljati omejeno in zanje bi morala veljati nižja stopnja koncentracije kot pri drugem primernem zavarovanju. |
| --- | --- |

5.2

Jamstva poslovnih bank bi se morala uporabljati omejeno in zanje bi morala veljati nižja stopnja koncentracije kot pri drugem primernem zavarovanju.

V Frankfurtu na Majni, 31. julija 2012

Predsednik ESRB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 201, 27.7.2012, str. 39.

1

(2)  Dokument ESMA o posvetovanju Draft technical standards for the Regulation on OTC derivatives, CCPs and trade repositories, objavljen na spletni strani ESMA na naslovu http://www.esma.europa.eu

2

Draft technical standards for the Regulation on OTC derivatives, CCPs and trade repositories

(3)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

3

(4)  UL C 58, 24.2.2011, str. 4.

4

(5)  Člen 2(b) določa, da „finančni sistem“ pomeni vse finančne institucije, trge, produkte in tržno infrastrukturo.

5

(6)  FSB, Principles for reducing reliance on CRA ratings, 27. oktober 2010, zlasti načelo III.4, dostopno na spletni strani FSB na naslovu http://www.financialstabilityboard.org

6

Principles for reducing reliance on CRA ratings

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKA CENTRALNA BANKA

Evropski odbor za sistemska tveganja

| 22.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/16

---

SKLEP EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA

z dne 13. julija 2012

o izvedbi pravil o varstvu podatkov v Evropskem odboru za sistemska tveganja

(ESRB/2012/1)

2012/C 286/11

SPLOŠNI ODBOR EVROPSKEGA ODBORA ZA SISTEMSKA TVEGANJA JE –

ob upoštevanju člena 16 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (1) ter zlasti člena 24(8) Uredbe in Priloge k Uredbi,

po posvetovanju z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov (ENVP),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 45/2001 določa načela in pravila, ki veljajo za vse institucije in organe Evropske unije, ter določa, da vsaka institucija in organ Unije imenuje uradno osebo za varstvo podatkov (UOVP). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 45/2001 določa načela in pravila, ki veljajo za vse institucije in organe Evropske unije, ter določa, da vsaka institucija in organ Unije imenuje uradno osebo za varstvo podatkov (UOVP).

| (2) | Skladno s členom 24(8) Uredbe (ES) št. 45/2001 mora vsaka institucija ali organ Unije sprejeti nadaljnja izvedbena pravila v zvezi z UOVP v skladu s Prilogo k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Skladno s členom 24(8) Uredbe (ES) št. 45/2001 mora vsaka institucija ali organ Unije sprejeti nadaljnja izvedbena pravila v zvezi z UOVP v skladu s Prilogo k navedeni uredbi.

| (3) | Primerno je, da se vključijo določbe v zvezi z upravljavci in koordinatorji varstva podatkov, katerih naloge in dolžnosti so povezane z nalogami in dolžnostmi UOVP, in v zvezi z ureditvijo pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki – |
| --- | --- |

(3)

Primerno je, da se vključijo določbe v zvezi z upravljavci in koordinatorji varstva podatkov, katerih naloge in dolžnosti so povezane z nalogami in dolžnostmi UOVP, in v zvezi z ureditvijo pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

ODDELEK 1

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Ta sklep določa pravila glede:

| (a) | imenovanja in položaja UOVP Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB) ter njenih nalog, dolžnosti in pooblastil; |
| --- | --- |

(a)

imenovanja in položaja UOVP Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB) ter njenih nalog, dolžnosti in pooblastil;

| (b) | vlog, nalog in dolžnosti upravljavcev in koordinatorjev varstva podatkov; |
| --- | --- |

(b)

vlog, nalog in dolžnosti upravljavcev in koordinatorjev varstva podatkov;

| (c) | uveljavljanja pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki. |
| --- | --- |

(c)

uveljavljanja pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tem sklepu se uporabljata naslednji opredelitvi pojmov:

| (a) | „upravljavec“ pomeni pristojnega vodjo organizacijske enote, ki določa namene in sredstva obdelave osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(a)

„upravljavec“ pomeni pristojnega vodjo organizacijske enote, ki določa namene in sredstva obdelave osebnih podatkov;

| (b) | „koordinator varstva podatkov“ pomeni zaposlenega, ki pomaga upravljavcu pri izpolnjevanju njegovih obveznosti v zvezi z varstvom podatkov. Ta oseba mora biti strokovnjak za upravljanje evidenc. |
| --- | --- |

(b)

„koordinator varstva podatkov“ pomeni zaposlenega, ki pomaga upravljavcu pri izpolnjevanju njegovih obveznosti v zvezi z varstvom podatkov. Ta oseba mora biti strokovnjak za upravljanje evidenc.

ODDELEK 2

URADNA OSEBA ZA VARSTVO PODATKOV

Člen 3

Imenovanje, položaj in organizacijske zadeve

1.   Splošni odbor:

| (a) | imenuje UOVP, ki je dovolj izkušena, da ustreza zahtevam iz člena 24 Uredbe (ES) št. 45/2001; |
| --- | --- |

(a)

imenuje UOVP, ki je dovolj izkušena, da ustreza zahtevam iz člena 24 Uredbe (ES) št. 45/2001;

| (b) | določi trajanje mandata UOVP med dvema in petimi leti. |
| --- | --- |

(b)

določi trajanje mandata UOVP med dvema in petimi leti.

2.   Splošni odbor zagotovi, da lahko UOVP neodvisno izvaja naloge in dolžnosti UOVP. Brez poseganja v tako neodvisnost se ocenjevalci UOVP pred ocenitvijo njenega izpolnjevanja nalog in dolžnosti UOVP posvetujejo z ENVP.

3.   Zadevni upravljavec zagotavlja, da je UOVP nemudoma obveščena:

| (a) | kadar se pojavi vprašanje, ki zadeva ali bi lahko zadevalo varstvo podatkov; in |
| --- | --- |

(a)

kadar se pojavi vprašanje, ki zadeva ali bi lahko zadevalo varstvo podatkov; in

| (b) | glede vseh stikov med ESRB in zunanjimi strankami v povezavi z uporabo Uredbe (ES) št. 45/2001, predvsem glede kakršnega koli sodelovanja z ENVP. |
| --- | --- |

(b)

glede vseh stikov med ESRB in zunanjimi strankami v povezavi z uporabo Uredbe (ES) št. 45/2001, predvsem glede kakršnega koli sodelovanja z ENVP.

4.   Splošni odbor lahko imenuje namestnika UOVP, za katerega se uporablja člen 24(1), (2) in (6) Uredbe (ES) št. 45/2001. Namestnik UOVP pomaga UOVP pri izvajanju nalog in dolžnosti UOVP ter jo nadomešča v primeru njene odsotnosti.

5.   Vsak zaposleni, ki pomaga UOVP v zvezi z vprašanji varstva podatkov, deluje izključno po navodilih UOVP.

6.   UOVP je lahko razrešena s soglasjem ENVP, če več ne izpolnjuje pogojev, potrebnih za opravljanje njenih nalog in dolžnosti.

Člen 4

Naloge in dolžnosti UOVP

Pri izvajanju nalog, določenih v členu 24 Uredbe (ES) št. 45/2001 in Prilogi k navedeni uredbi, UOVP izpolnjuje naslednje dolžnosti ob upoštevanju prispevkov sekretariata ESRB:

| (a) | povečuje ozaveščenost o vprašanjih, povezanih z varstvom podatkov, in spodbuja kulturo varstva osebnih podatkov znotraj ESRB; |
| --- | --- |

(a)

povečuje ozaveščenost o vprašanjih, povezanih z varstvom podatkov, in spodbuja kulturo varstva osebnih podatkov znotraj ESRB;

| (b) | svetuje splošnemu odboru, pripravljalnemu odboru, sekretariatu, upravljavcu in koordinatorju varstva podatkov o vprašanjih glede uporabe predpisov o varstvu podatkov v ESRB. Splošni odbor, pripravljalni odbor, sekretariat, zadevni upravljavec ali kateri koli posameznik se lahko posvetuje z UOVP o katerem koli vprašanju glede razlage ali uporabe Uredbe (ES) št. 45/2001; |
| --- | --- |

(b)

svetuje splošnemu odboru, pripravljalnemu odboru, sekretariatu, upravljavcu in koordinatorju varstva podatkov o vprašanjih glede uporabe predpisov o varstvu podatkov v ESRB. Splošni odbor, pripravljalni odbor, sekretariat, zadevni upravljavec ali kateri koli posameznik se lahko posvetuje z UOVP o katerem koli vprašanju glede razlage ali uporabe Uredbe (ES) št. 45/2001;

| (c) | sodeluje z ENVP na njegovo zahtevo ali na svojo lastno pobudo in odgovarja na zahteve, ki jih ENVP naslovi na UOVP ESRB; |
| --- | --- |

(c)

sodeluje z ENVP na njegovo zahtevo ali na svojo lastno pobudo in odgovarja na zahteve, ki jih ENVP naslovi na UOVP ESRB;

| (d) | ugotavlja, ali postopek obdelave verjetno predstavlja določeno tveganje v smislu člena 27 Uredbe (ES) št. 45/2001 in ga je zato treba predhodno preveriti. Če je potrebno, se UOVP posvetuje z zadevnim upravljavcem. V primeru dvoma o potrebi po predhodnem preverjanju se posvetuje z ENVP v skladu s členom 27(3) Uredbe (ES) št. 45/2001; |
| --- | --- |

(d)

ugotavlja, ali postopek obdelave verjetno predstavlja določeno tveganje v smislu člena 27 Uredbe (ES) št. 45/2001 in ga je zato treba predhodno preveriti. Če je potrebno, se UOVP posvetuje z zadevnim upravljavcem. V primeru dvoma o potrebi po predhodnem preverjanju se posvetuje z ENVP v skladu s členom 27(3) Uredbe (ES) št. 45/2001;

| (e) | na zahtevo splošnega odbora, pripravljalnega odbora, sekretariata ali katerega koli posameznika ali na svojo lastno pobudo preiskuje vprašanja in dogodke, ki so v neposredni zvezi z nalogami in dolžnostmi UOVP, ter o tem poroča vložniku zahteve. UOVP preuči vprašanja in dejstva nepristransko in ob upoštevanju pravic posameznika, na katerega se nanašajo podatki. UOVP ustrezno obvesti tudi vse druge zadevne stranke, če to oceni za primerno. Če je vložnik zahteve posameznik ali deluje v imenu posameznika, UOVP zagotovi, kolikor je to mogoče, da zahteva ostane zaupna, razen če zadevni posameznik, na katerega se nanašajo podatki, nedvoumno soglaša z drugačno obravnavo zahteve; |
| --- | --- |

(e)

na zahtevo splošnega odbora, pripravljalnega odbora, sekretariata ali katerega koli posameznika ali na svojo lastno pobudo preiskuje vprašanja in dogodke, ki so v neposredni zvezi z nalogami in dolžnostmi UOVP, ter o tem poroča vložniku zahteve. UOVP preuči vprašanja in dejstva nepristransko in ob upoštevanju pravic posameznika, na katerega se nanašajo podatki. UOVP ustrezno obvesti tudi vse druge zadevne stranke, če to oceni za primerno. Če je vložnik zahteve posameznik ali deluje v imenu posameznika, UOVP zagotovi, kolikor je to mogoče, da zahteva ostane zaupna, razen če zadevni posameznik, na katerega se nanašajo podatki, nedvoumno soglaša z drugačno obravnavo zahteve;

| (f) | sodeluje z UOVP v drugih institucijah in organih Unije, zlasti z izmenjavanjem izkušenj, deljenjem znanja in predstavljanjem ESRB v vseh razpravah – z izjemo sodnih postopkov – glede vprašanj v zvezi z varstvom podatkov; in |
| --- | --- |

(f)

sodeluje z UOVP v drugih institucijah in organih Unije, zlasti z izmenjavanjem izkušenj, deljenjem znanja in predstavljanjem ESRB v vseh razpravah – z izjemo sodnih postopkov – glede vprašanj v zvezi z varstvom podatkov; in

| (g) | predloži splošnemu odboru in ENVP letni program dela in letno poročilo o dejavnostih UOVP. |
| --- | --- |

(g)

predloži splošnemu odboru in ENVP letni program dela in letno poročilo o dejavnostih UOVP.

Člen 5

Pooblastila UOVP

1.   UOVP lahko:

| (a) | zahteva mnenje od sekretariata ESRB glede katerega koli vprašanja v zvezi z nalogami in dolžnostmi UOVP; |
| --- | --- |

(a)

zahteva mnenje od sekretariata ESRB glede katerega koli vprašanja v zvezi z nalogami in dolžnostmi UOVP;

| (b) | izda mnenje o zakonitosti tekočih ali predlaganih postopkov obdelave ali o kakršnem koli vprašanju glede obveščanja o postopkih obdelave; |
| --- | --- |

(b)

izda mnenje o zakonitosti tekočih ali predlaganih postopkov obdelave ali o kakršnem koli vprašanju glede obveščanja o postopkih obdelave;

| (c) | opozori vodjo sekretariata ESRB na kakršno koli neupoštevanje obveznosti iz Uredbe (ES) št. 45/2001 s strani zaposlenih; |
| --- | --- |

(c)

opozori vodjo sekretariata ESRB na kakršno koli neupoštevanje obveznosti iz Uredbe (ES) št. 45/2001 s strani zaposlenih;

| (d) | ima kadar koli dostop do osebnih podatkov, ki so predmet postopkov obdelave, ter do vseh pisarn, naprav za obdelavo podatkov in nosilcev podatkov; |
| --- | --- |

(d)

ima kadar koli dostop do osebnih podatkov, ki so predmet postopkov obdelave, ter do vseh pisarn, naprav za obdelavo podatkov in nosilcev podatkov;

| (e) | sodeluje vedno, kadar ESRB oblikuje notranja pravila v zvezi z varstvom osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(e)

sodeluje vedno, kadar ESRB oblikuje notranja pravila v zvezi z varstvom osebnih podatkov;

| (f) | vodi anonimni seznam pisnih zahtev posameznikov, na katere se nanašajo podatki, povezanih z uveljavljanjem njihovih pravic; in |
| --- | --- |

(f)

vodi anonimni seznam pisnih zahtev posameznikov, na katere se nanašajo podatki, povezanih z uveljavljanjem njihovih pravic; in

| (g) | izvaja druge naloge, določene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 45/2001. |
| --- | --- |

(g)

izvaja druge naloge, določene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 45/2001.

2.   Brez poseganja v naloge in pooblastila upravljavca je UOVP pooblaščena za podpisovanje korespondence, ki jo pripravi znotraj meja svojega mandata.

ODDELEK 3

UPRAVLJAVEC IN KOORDINATOR VARSTVA PODATKOV

Člen 6

Naloge in dolžnosti upravljavcev in koordinatorjev varstva podatkov

1.   Upravljavci zagotavljajo, da so vsi postopki obdelave osebnih podatkov, ki se izvajajo na področju v njihovi pristojnosti, v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001.

2.   Kadar upravljavci izpolnjujejo obveznost, da pomagajo UOVP in ENVP pri opravljanju njunih dolžnosti, morajo slednjima zagotoviti popolne informacije, odobriti dostop do osebnih podatkov in odgovoriti na vprašanja v 20 delovnih dneh od prejema zahteve.

3.   Upravljavci pravočasno obvestijo UOVP, kadar koli prejmejo zahtevo za dostop do osebnih podatkov, za njihovo popravo, blokiranje ali izbris oziroma glede pravice posameznika, na katerega se nanašajo podatki, do ugovora ali kakršno koli pritožbo, povezano z vprašanjem varstva podatkov.

4.   Brez poseganja v pristojnosti upravljavcev:

| (a) | koordinatorji varstva podatkov pomagajo upravljavcem pri izpolnjevanju njihovih obveznosti bodisi na zahtevo upravljavcev bodisi na svojo lastno pobudo. Pri tem se koordinatorji varstva podatkov povezujejo z upravljavčevimi zaposlenimi, ki jim morajo zagotoviti vse potrebne informacije. To lahko po presoji zadevnega upravljavca vključuje dostop do osebnih podatkov, ki se obdelujejo v pristojnosti tega upravljavca; |
| --- | --- |

(a)

koordinatorji varstva podatkov pomagajo upravljavcem pri izpolnjevanju njihovih obveznosti bodisi na zahtevo upravljavcev bodisi na svojo lastno pobudo. Pri tem se koordinatorji varstva podatkov povezujejo z upravljavčevimi zaposlenimi, ki jim morajo zagotoviti vse potrebne informacije. To lahko po presoji zadevnega upravljavca vključuje dostop do osebnih podatkov, ki se obdelujejo v pristojnosti tega upravljavca;

| (b) | koordinatorji varstva podatkov pomagajo UOVP pri:






  (i) | opredelitvi zadevnega upravljavca postopkov obdelave osebnih podatkov; |
| --- | --- | --- |

(b)

koordinatorji varstva podatkov pomagajo UOVP pri:

(i)

opredelitvi zadevnega upravljavca postopkov obdelave osebnih podatkov;

| (ii) | razglašanju nasvetov UOVP in podpiranju upravljavca na podlagi usmeritev UOVP; |
| --- | --- |

(ii)

razglašanju nasvetov UOVP in podpiranju upravljavca na podlagi usmeritev UOVP;

| (iii) | drugih vidikih programa dela UOVP, kakor je dogovorjeno med UOVP in vodstvom koordinatorjev varstva podatkov. |
| --- | --- |

(iii)

drugih vidikih programa dela UOVP, kakor je dogovorjeno med UOVP in vodstvom koordinatorjev varstva podatkov.

Člen 7

Postopek obveščanja

1.   Pred uvedbo novih postopkov obdelave osebnih podatkov zadevni upravljavec o tem obvesti UOVP z uporabo spletnega vmesnika, dostopnega prek spletnih strani UOVP na internih spletnih straneh ESRB. O katerem koli postopku obdelave, ki je predmet prehodnega preverjanja po členu 27(3) Uredbe (ES) št. 45/2001, je treba obvestiti dovolj zgodaj pred uvedbo, da se omogoči predhodno preverjanje s strani ENVP.

2.   Zadevni upravljavec nemudoma obvesti UOVP o kakršni koli spremembi, ki vpliva na informacije, vsebovane v obvestilu, ki je že bilo predloženo UOVP.

ODDELEK 4

PRAVICE POSAMEZNIKOV, NA KATERE SE NANAŠAJO PODATKI

Člen 8

Katalog

Katalog, ki ga UOVP vodi v skladu s členom 26 Uredbe (ES) št. 45/2001, služi kot seznam vseh postopkov obdelave osebnih podatkov, ki se vodijo v ESRB. Posamezniki, na katere se nanašajo podatki, lahko informacije, vsebovane v katalogu, uporabijo pri uveljavljanju svojih pravic po členih 13 do 19 Uredbe (ES) št. 45/2001.

Člen 9

Uveljavljanje pravic posameznikov, na katere se nanašajo podatki

1.   Poleg pravice, da so ustrezno obveščeni o kakršni koli obdelavi njihovih osebnih podatkov, se smejo posamezniki, na katere se nanašajo podatki, za uveljavljanju svojih pravic po členih 13 do 19 Uredbe (ES) št. 45/2001 obrniti na zadevnega upravljavca, kot je določeno v nadaljevanju:

| (a) | te pravice lahko uveljavlja samo posameznik, na katerega se nanašajo podatki, ali njegov pooblaščeni zastopnik. Take osebe lahko katero koli od teh pravic uveljavljajo brezplačno; |
| --- | --- |

(a)

te pravice lahko uveljavlja samo posameznik, na katerega se nanašajo podatki, ali njegov pooblaščeni zastopnik. Take osebe lahko katero koli od teh pravic uveljavljajo brezplačno;

| (b) | zahteve za uveljavljanje teh pravic se pisno naslovijo na zadevnega upravljavca. Upravljavec ugodi zahtevi samo, če sta istovetnost vložnika zahteve in po potrebi njegova upravičenost za zastopanje posameznika, na katerega se nanašajo podatki, ustrezno preverjeni. Upravljavec nemudoma pisno obvesti posameznika, na katerega se nanašajo podatki, ali je bila njegova zahteva sprejeta. Če je bila zahteva zavrnjena, upravljavec navede razloge za zavrnitev; |
| --- | --- |

(b)

zahteve za uveljavljanje teh pravic se pisno naslovijo na zadevnega upravljavca. Upravljavec ugodi zahtevi samo, če sta istovetnost vložnika zahteve in po potrebi njegova upravičenost za zastopanje posameznika, na katerega se nanašajo podatki, ustrezno preverjeni. Upravljavec nemudoma pisno obvesti posameznika, na katerega se nanašajo podatki, ali je bila njegova zahteva sprejeta. Če je bila zahteva zavrnjena, upravljavec navede razloge za zavrnitev;

| (c) | upravljavec kadar koli v treh koledarskih mesecih od prejema zahteve odobri dostop v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 45/2001 tako, da posamezniku, na katerega se nanašajo podatki, omogoči, da po izbiri ali vpogleda v te podatke na kraju samem ali prejme njihov prepis; |
| --- | --- |

(c)

upravljavec kadar koli v treh koledarskih mesecih od prejema zahteve odobri dostop v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 45/2001 tako, da posamezniku, na katerega se nanašajo podatki, omogoči, da po izbiri ali vpogleda v te podatke na kraju samem ali prejme njihov prepis;

| (d) | posamezniki, na katere se nanašajo podatki, se lahko v primeru, če upravljavec ne spoštuje katerega od rokov iz odstavkov (b) ali (c), obrnejo na UOVP. V primeru, da posameznik, na katerega se nanašajo podatki, očitno zlorablja svoje pravice, ga lahko upravljavec napoti na UOVP. Če je zadeva odstopljena UOVP, ta meritorno odloči o zahtevi in o primernih nadaljnjih ukrepih. V primeru nesoglasja med posameznikom, na katerega se nanašajo podatki, in upravljavcem imata obe stranki pravico do posvetovanja z UOVP. |
| --- | --- |

(d)

posamezniki, na katere se nanašajo podatki, se lahko v primeru, če upravljavec ne spoštuje katerega od rokov iz odstavkov (b) ali (c), obrnejo na UOVP. V primeru, da posameznik, na katerega se nanašajo podatki, očitno zlorablja svoje pravice, ga lahko upravljavec napoti na UOVP. Če je zadeva odstopljena UOVP, ta meritorno odloči o zahtevi in o primernih nadaljnjih ukrepih. V primeru nesoglasja med posameznikom, na katerega se nanašajo podatki, in upravljavcem imata obe stranki pravico do posvetovanja z UOVP.

2.   Zaposleni se lahko posvetujejo z UOVP, preden vložijo pritožbo pri ENVP.

Člen 10

Izjeme in omejitve

1.   Upravljavec lahko po predhodnem posvetovanju z UOVP omeji pravice iz členov 13 do 17 Uredbe (ES) št. 45/2001 iz razlogov in v skladu s pogoji, določenimi v členu 20 Uredbe (ES) št. 45/2001.

2.   Katera koli prizadeta oseba lahko zaprosi ENVP, da uporabi člen 47(1)(c) Uredbe (ES) št. 45/2001.

Člen 11

Preiskava

1.   Katera koli zahteva za preiskavo po točki (1) Priloge k Uredbi (ES) št. 45/2001 se pisno naslovi na UOVP.

2.   UOVP pošlje vložniku zahteve potrdilo o prejemu v 20 delovnih dneh od prejema zahteve.

3.   UOVP lahko zadevo preiskuje na kraju samem in zahteva od zadevnega upravljavca pisno izjavo. Zadevni upravljavec mora odgovoriti UOVP v 20 delovnih dneh od prejema zahteve UOVP. UOVP lahko zahteva dodatne informacije ali pomoč od sekretariata. Take informacije ali pomoč se zagotovijo v 20 delovnih dneh od prejema zahteve UOVP.

4.   UOVP poroča vložniku zahteve v treh koledarskih mesecih od prejema zahteve.

ODDELEK 5

ZAČETEK VELJAVNOSTI

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Frankfurtu na Majni, 13. julija 2012

Predsednik ESRB

Mario DRAGHI

---

(1)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

1

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 22.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/20

---

Menjalni tečaji eura (1)

21. septembra 2012

2012/C 286/12

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2988 |
| JPY | japonski jen | 101,58 |
| DKK | danska krona | 7,4549 |
| GBP | funt šterling | 0,79870 |
| SEK | švedska krona | 8,4956 |
| CHF | švicarski frank | 1,2110 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,4215 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,803 |
| HUF | madžarski forint | 282,24 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6962 |
| PLN | poljski zlot | 4,1297 |
| RON | romunski leu | 4,5173 |
| TRY | turška lira | 2,3314 |
| AUD | avstralski dolar | 1,2365 |
| CAD | kanadski dolar | 1,2654 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,0682 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5601 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5893 |
| KRW | južnokorejski won | 1 453,66 |
| ZAR | južnoafriški rand | 10,7305 |
| CNY | kitajski juan | 8,1895 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3932 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 410,27 |
| MYR | malezijski ringit | 3,9611 |
| PHP | filipinski peso | 54,109 |
| RUB | ruski rubelj | 40,2662 |
| THB | tajski bat | 40,016 |
| BRL | brazilski real | 2,6289 |
| MXN | mehiški peso | 16,6641 |
| INR | indijska rupija | 69,4400 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2988

JPY

japonski jen

101,58

DKK

danska krona

7,4549

GBP

funt šterling

0,79870

SEK

švedska krona

8,4956

CHF

švicarski frank

1,2110

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,4215

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,803

HUF

madžarski forint

282,24

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6962

PLN

poljski zlot

4,1297

RON

romunski leu

4,5173

TRY

turška lira

2,3314

AUD

avstralski dolar

1,2365

CAD

kanadski dolar

1,2654

HKD

hongkonški dolar

10,0682

NZD

novozelandski dolar

1,5601

SGD

singapurski dolar

1,5893

KRW

južnokorejski won

1 453,66

ZAR

južnoafriški rand

10,7305

CNY

kitajski juan

8,1895

HRK

hrvaška kuna

7,3932

IDR

indonezijska rupija

12 410,27

MYR

malezijski ringit

3,9611

PHP

filipinski peso

54,109

RUB

ruski rubelj

40,2662

THB

tajski bat

40,016

BRL

brazilski real

2,6289

MXN

mehiški peso

16,6641

INR

indijska rupija

69,4400

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Računsko sodišče

| 22.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/21

---

Posebno poročilo št. 12/2012 – Ali sta Komisija in Eurostat izboljšala proces priprave zanesljive in verodostojne evropske statistike?

2012/C 286/13

Evropsko računsko sodišče vas obvešča, da je bilo pravkar objavljeno Posebno poročilo št. 12/2012 – Ali sta Komisija in Eurostat izboljšala proces priprave zanesljive in verodostojne evropske statistike?

Poročilo lahko preberete na spletni strani Evropskega računskega sodišča ali si ga z nje prenesete: http://eca.europa.eu

Poročilo v tiskani različici lahko dobite brezplačno, če naslovite zahtevo na Računsko sodišče:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Unit ‘Audit: Production of Reports’ |
| 12, rue Alcide de Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| E-naslov: eca-info@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Unit ‘Audit: Production of Reports’

12, rue Alcide de Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-naslov: eca-info@eca.europa.eu

ali tako, da izpolnite elektronsko naročilnico na spletni strani EU-Bookshop.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 22.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/22

---

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

2012/C 286/14

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev o zaprtju ribolova, kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 10.8.2012 |
| --- | --- |
| Trajanje | 10.8.2012–31.12.2012 |
| Država članica | Belgija |
| Stalež ali skupina staležev | SOL/8AB. |
| Vrsta | Morski list (Solea solea) |
| Območje | VIIIa in VIIIb |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | FS21TQ43 |

Datum in čas zaprtja

10.8.2012

Trajanje

10.8.2012–31.12.2012

Država članica

Belgija

Stalež ali skupina staležev

SOL/8AB.

Vrsta

Morski list (Solea solea)

Območje

VIIIa in VIIIb

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

FS21TQ43

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

| 22.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/22

---

Informacije, ki jih sporočijo države članice glede zaprtja ribolova

2012/C 286/15

V skladu s členom 35(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (1) je bila sprejeta odločitev o zaprtju ribolova, kot prikazuje preglednica:

| Datum in čas zaprtja | 10.2.2012 |
| --- | --- |
| Trajanje | 10.2.2012–31.12.2012 |
| Država članica | Španija |
| Stalež ali skupina staležev | MAC/2CX14- |
| Vrsta | Skuša (Scomber scombrus) |
| Območje | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb; mednarodne vode območij IIa, XII in XIV |
| Vrste ribiških plovil | — |
| Referenčna številka | FS34TQ44 |

Datum in čas zaprtja

10.2.2012

Trajanje

10.2.2012–31.12.2012

Država članica

Španija

Stalež ali skupina staležev

MAC/2CX14-

Vrsta

Skuša (Scomber scombrus)

Območje

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId in VIIIe; vode EU in mednarodne vode območja Vb; mednarodne vode območij IIa, XII in XIV

Vrste ribiških plovil

—

Referenčna številka

FS34TQ44

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 22.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/23

---

Razpis za zbiranje predlogov – Program Kultura (2007–2013)

Izvajanje dejavnosti programa: projekti večletnega sodelovanja, ukrepi sodelovanja, posebne dejavnosti (tretje države) in podpora organizacijam, ki so dejavne na področju kulture na evropski ravni

2012/C 286/16

UVOD

Razpis za zbiranje predlogov temelji na Sklepu št. 1855/2006/ES (1) Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa Kultura (2007–2013), v nadaljnjem besedilu: program Kultura. Podrobni pogoji tega razpisa za zbiranje predlogov so na voljo v vodniku po programu Kultura (2007–2013), objavljenem na spletni strani Europa (glej točko VIII). Vodnik po programu je sestavni del tega razpisa za zbiranje predlogov.

I.   Cilji

Program Kultura je bil zasnovan z namenom, da z razvojem kulturnih dejavnosti med kulturnimi izvajalci iz držav upravičenk (2), uveljavi kulturni prostor, ki je skupen vsem Evropejcem in temelji na skupni kulturni dediščini, ter spodbuja zavest o evropskem državljanstvu.

Program ima tri posebne cilje:

| — | spodbujanje nadnacionalne mobilnosti oseb, ki delujejo na področju kulture, |
| --- | --- |

—

spodbujanje nadnacionalne mobilnosti oseb, ki delujejo na področju kulture,

| — | podpiranje kroženja kulturnih in umetniških del ter izdelkov prek državnih meja ter, |
| --- | --- |

—

podpiranje kroženja kulturnih in umetniških del ter izdelkov prek državnih meja ter,

| — | spodbujanje medkulturnega dialoga. |
| --- | --- |

—

spodbujanje medkulturnega dialoga.

Program ima prožen interdisciplinarni pristop in se osredotoča na potrebe, ki so jih kulturni izvajalci izpostavili med javnimi posvetovanji, ki so privedla do njegove zasnove.

II.   Sklopi

Razpis zajema naslednje sklope programa Kultura:

1.   Podpora projektom sodelovanja na področju kulture (sklopi 1.1, 1.2.1 in 1.3.5)

Kulturnim organizacijam se zagotavlja podpora za projekte čezmejnega sodelovanja in oblikovanje ter izvajanje kulturnih in umetniških dejavnosti.

Bistven element tega sklopa je organizacijam, kot so gledališča, muzeji, strokovna združenja, raziskovalni centri, univerze, kulturne ustanove in javni organi iz različnih držav, ki sodelujejo v programu Kultura, pomagati vzpostaviti sodelovanje, s čimer je različnim sektorjem omogočeno skupno delovanje in širjenje kulturnega ter umetniškega dosega prek meja.

Ta sklop je nadalje razdeljen v tri kategorije, ki so podrobneje opisane v nadaljevanju.

Sklop 1.1:   Projekti večletnega sodelovanja (ki trajajo od tri do pet let)

Cilj prve kategorije je spodbujati večletne nadnacionalne kulturne povezave s spodbujanjem najmanj šestih kulturnih izvajalcev iz vsaj šestih držav upravičenk, da sodelujejo med seboj in delajo znotraj sektorjev za razvoj skupnih kulturnih dejavnosti v obdobju treh do petih let. Na voljo so sredstva od najmanj 200 000 EUR do največ 500 000 EUR na leto, vendar je podpora EU omejena na največ 50 % skupnih upravičenih stroškov. Namen financiranja je pomagati pri vzpostavitvi ali širjenju geografskega dosega projekta in doseči njegovo trajnost tudi po obdobju financiranja.

Sklop 1.2.1:   Projekti sodelovanja (ki lahko trajajo do 24 mesecev)

Druga kategorija se nanaša na sektorske in medsektorske dejavnosti, ki jih največ dve leti izvajajo najmanj trije kulturni izvajalci iz vsaj treh držav upravičenk. Zlasti se spodbujajo dejavnosti, ki proučujejo načine za dolgoročno sodelovanje. Na voljo so sredstva v višini od 50 000 EUR do 200 000 EUR, vendar je podpora Skupnosti omejena na največ 50 % skupnih upravičenih stroškov.

Sklop 1.3.5:   Posebne dejavnosti sodelovanja s tretjimi državami (ki lahko trajajo do 24 mesecev)

Cilj tretje kategorije je podpora projektom kulturnega sodelovanja, katerih namen je spodbujanje kulturnih izmenjav med državami, ki sodelujejo v programu, in tretjimi državami, ki so z EU sklenile sporazum o pridružitvi ali sodelovanju, če ta vsebuje določbe s področja kulture. Vsako leto je za zadevno leto izbrana ena ali več tretjih držav. Izbrana država ali države so na spletni strani programa vsako leto pravočasno objavljene (glej točko VII) pred rokom za oddajo vlog.

Dejavnost mora imeti konkretno mednarodno razsežnost sodelovanja. Projekti sodelovanja zadevajo najmanj tri kulturne izvajalce iz najmanj treh držav upravičenk in predvidevajo kulturno sodelovanje z najmanj eno organizacijo iz izbrane tretje države in/ali kulturno dejavnost, ki se izvaja v izbrani državi. Na voljo so sredstva v višini od 50 000 EUR do 200 000 EUR, vendar je podpora Skupnosti omejena na največ 50 % skupnih upravičenih stroškov.

2.   Projekti literarnega sodelovanja (ki lahko trajajo do 24 mesecev) (sklop 1.2.2)

Ta sklop se nanaša na podporo prevajalskim projektom. Cilj podpore EU literarnemu prevajanju je krepitev poznavanja literature in literarne dediščine drugih Evropejcev s spodbujanjem kroženja literarnih del med državami. Založbam se lahko dodeli podpora za prevode in izdajo leposlovnih del iz enega evropskega jezika v drugega. Na voljo so sredstva v višini od 2 000 EUR do 60 000 EUR, vendar je podpora Skupnosti omejena na največ 50 % skupnih upravičenih stroškov.

3.   Podpora evropskim kulturnim festivalom (projekti, ki lahko trajajo do 12 mesecev) (sklop 1.3.6)

Namen tega sklopa je podpreti festivale z evropsko razsežnostjo, ki prispevajo k splošnim ciljem programa (tj. mobilnost strokovnjakov, kroženje del in medkulturni dialog).

Najvišji znesek podpore je 100 000 EUR in lahko obsega največ 60 % upravičenih stroškov. Podpora se lahko odobri za eno ponovitev festivala.

4.   Podpora organizacijam, dejavnim na področju kulture na evropski ravni (sklop 2) (enoletna podpora za operativne stroške)

Kulturne organizacije, ki delujejo ali želijo delovati na področju kulture na evropski ravni, lahko prejmejo podporo za operativne stroške. Ta sklop je namenjen organizacijam, ki spodbujajo skupno evropsko kulturno izkušnjo, ki ima resnično evropsko razsežnost.

Podpora, dodeljena na podlagi tega sklopa, je podpora za operativne stroške, ki nastanejo zaradi stalnih dejavnostih organizacij upravičenk. Ta podpora se zelo razlikuje od drugih subvencij, ki jih je mogoče dodeliti na podlagi drugih sklopov programa.

Na podlagi tega sklopa so upravičene tri kategorije organizacij:

| (a) | ambasadorji; |
| --- | --- |

(a)

ambasadorji;

| (b) | zagovorniške mreže; |
| --- | --- |

(b)

zagovorniške mreže;

| (c) | platforme za strukturirani dialog. |
| --- | --- |

(c)

platforme za strukturirani dialog.

Najvišja razpoložljiva sredstva so odvisna od kategorije, za katero je bila oddana vloga, vendar je podpora EU omejena na največ 80 % skupnih upravičenih stroškov.

5.   Projekti sodelovanja med organizacijami, ki se ukvarjajo z analizo kulturne politike (ki lahko trajajo do 24 mesecev) (sklop 3.2)

Namen te kategorije je podpreti projekte sodelovanja med zasebnimi ali javnimi organizacijami (kot so kulturni oddelki nacionalnih, regionalnih ali lokalnih organov, kulturni observatoriji ali fundacije, oddelki na univerzah, specializiranih za kulturne zadeve, strokovne organizacije in mreže), ki imajo neposredne in praktične izkušnje z analiziranjem, ocenjevanjem in presojo vpliva kulturnih politik na lokalni, regionalni, nacionalni in/ali evropski ravni, v povezavi z enim ali več od treh ciljev evropske agende za kulturo (3):

| — | spodbujati kulturno raznolikost in medkulturni dialog, |
| --- | --- |

—

spodbujati kulturno raznolikost in medkulturni dialog,

| — | spodbujati kulturo kot katalizator za ustvarjalnost v okviru Lizbonske strategije za rast in delovna mesta, |
| --- | --- |

—

spodbujati kulturo kot katalizator za ustvarjalnost v okviru Lizbonske strategije za rast in delovna mesta,

| — | spodbujati kulturo kot bistveno sestavino v mednarodnih odnosih Unije ob uresničevanju Konvencije Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja (4). |
| --- | --- |

—

spodbujati kulturo kot bistveno sestavino v mednarodnih odnosih Unije ob uresničevanju Konvencije Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja (4).

Dejavno morajo vključevati vsaj tri organizacije s pravnim sedežem v vsaj treh državah, ki sodelujejo v programu.

Najvišji znesek podpore je 120 000 EUR letno in lahko obsega največ 60 % upravičenih stroškov.

III.   Upravičene dejavnosti in kandidati

V programu lahko sodelujejo vse kategorije kulturnih izvajalcev, če svoje kulturne dejavnosti izvajajo v neprofitne namene. Avdiovizualne kulturne industrije in dejavnosti (vključno s filmskimi festivali), ki so vključene že v programu MEDIA, niso upravičene v programu Kultura. Vseeno so organizacije, katerih glavna dejavnost spada na avdiovizualno področje in ki svoje dejavnosti izvajajo v neprofitne namene, upravičene v okviru sklopa 2 programa Kultura, kategorija „mreže“, saj v programu MEDIA take podpore ni.

Upravičeni kandidati morajo:

| — | biti javne (5) ali zasebne organizacije, ki so pravna oseba in opravljajo glavno dejavnost na kulturnem področju (kulturni in ustvarjalni sektorji), in |
| --- | --- |

—

biti javne (5) ali zasebne organizacije, ki so pravna oseba in opravljajo glavno dejavnost na kulturnem področju (kulturni in ustvarjalni sektorji), in

| — | imeti registriran pravni sedež v eni od držav upravičenk. |
| --- | --- |

—

imeti registriran pravni sedež v eni od držav upravičenk.

Fizične osebe ne izpolnjujejo pogojev za vložitev vloge za podporo v okviru tega programa.

IV.   Države upravičenke

Države, ki so upravičene v okviru tega programa, so:

| — | države članice EU (6), |
| --- | --- |

—

države članice EU (6),

| — | države EGP (7) (Islandija, Lihtenštajn, Norveška), |
| --- | --- |

—

države EGP (7) (Islandija, Lihtenštajn, Norveška),

| — | Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Bosna in Hercegovina, Turčija, Srbija, Albanija in Črna gora. |
| --- | --- |

—

Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Bosna in Hercegovina, Turčija, Srbija, Albanija in Črna gora.

V.   Merila za dodelitev

Sklopi 1.1, 1.2.1 in 1.3.5:

| — | stopnja dejanske evropske dodane vrednosti, ki jo lahko ustvari projekt, |
| --- | --- |

—

stopnja dejanske evropske dodane vrednosti, ki jo lahko ustvari projekt,

| — | pomen dejavnosti za posebne cilje programa, |
| --- | --- |

—

pomen dejavnosti za posebne cilje programa,

| — | raven zasnove predlaganih dejavnosti in zmožnosti njihove uspešne izvedbe z visoko stopnjo odličnosti, |
| --- | --- |

—

raven zasnove predlaganih dejavnosti in zmožnosti njihove uspešne izvedbe z visoko stopnjo odličnosti,

| — | kakovost partnerstva med koordinatorjem in soorganizatorji, |
| --- | --- |

—

kakovost partnerstva med koordinatorjem in soorganizatorji,

| — | obseg, v katerem lahko dejavnosti ustvarijo rezultate, ki dosežejo cilje programa, |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem lahko dejavnosti ustvarijo rezultate, ki dosežejo cilje programa,

| — | obseg, v katerem se bo o rezultatih predlaganih dejavnosti ustrezno obveščalo in jih promoviralo, |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem se bo o rezultatih predlaganih dejavnosti ustrezno obveščalo in jih promoviralo,

| — | obseg, v katerem lahko dejavnosti ustvarijo dolgoročni učinek (trajnost), |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem lahko dejavnosti ustvarijo dolgoročni učinek (trajnost),

| — | razsežnost mednarodnega sodelovanja (samo za projekte sodelovanja s tretjimi državami, sklop 1.3.5). |
| --- | --- |

—

razsežnost mednarodnega sodelovanja (samo za projekte sodelovanja s tretjimi državami, sklop 1.3.5).

Sklop 1.2.2:

| — | stopnja dejanske evropske dodane vrednosti, ki jo lahko ustvari projekt, in pomen dejavnosti za cilje programa, |
| --- | --- |

—

stopnja dejanske evropske dodane vrednosti, ki jo lahko ustvari projekt, in pomen dejavnosti za cilje programa,

| — | raven zasnove predlaganih dejavnosti in zmožnosti njihove uspešne izvedbe z visoko stopnjo odličnosti, |
| --- | --- |

—

raven zasnove predlaganih dejavnosti in zmožnosti njihove uspešne izvedbe z visoko stopnjo odličnosti,

| — | obseg, v katerem se bo o rezultatih predlaganih dejavnosti ustrezno obveščalo in jih promoviralo |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem se bo o rezultatih predlaganih dejavnosti ustrezno obveščalo in jih promoviralo

Sklop 1.3.6:

| — | evropska dodana vrednost in evropska razsežnost predlaganih dejavnosti, |
| --- | --- |

—

evropska dodana vrednost in evropska razsežnost predlaganih dejavnosti,

| — | kakovost in inovativnost programa festivala, |
| --- | --- |

—

kakovost in inovativnost programa festivala,

| — | vpliv na občinstvo, |
| --- | --- |

—

vpliv na občinstvo,

| — | udeleženost evropskih strokovnjakov in kakovost predvidenih izmenjav med njimi. |
| --- | --- |

—

udeleženost evropskih strokovnjakov in kakovost predvidenih izmenjav med njimi.

Sklop 2:

| — | obseg, v katerem lahko delovni program in z njim povezane dejavnosti ustvarijo resnično evropsko dodano vrednost in evropsko razsežnost predlaganih dejavnosti, |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem lahko delovni program in z njim povezane dejavnosti ustvarijo resnično evropsko dodano vrednost in evropsko razsežnost predlaganih dejavnosti,

| — | pomen delovnega programa in z njim povezanih dejavnosti za posebne cilje programa, |
| --- | --- |

—

pomen delovnega programa in z njim povezanih dejavnosti za posebne cilje programa,

| — | obseg, v katerem so predlagani delovni program in naknadne dejavnosti zasnovani ter jih je mogoče uspešno izvesti z visoko stopnjo odličnosti, |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem so predlagani delovni program in naknadne dejavnosti zasnovani ter jih je mogoče uspešno izvesti z visoko stopnjo odličnosti,

| — | obseg, v katerem lahko predlagani delovni program in naknadne dejavnosti ustvarijo rezultate, ki neposredno in posredno dosežejo čim več oseb, |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem lahko predlagani delovni program in naknadne dejavnosti ustvarijo rezultate, ki neposredno in posredno dosežejo čim več oseb,

| — | obseg, v katerem se bo o rezultatih predlaganih dejavnosti ustrezno obveščalo in jih promoviralo, |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem se bo o rezultatih predlaganih dejavnosti ustrezno obveščalo in jih promoviralo,

| — | obseg, v katerem lahko dejavnosti ustvarijo ustrezno stopnjo trajnosti (dolgoročne rezultate in sodelovanje) in delujejo kot razširjevalci za druge možne promotorje. |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem lahko dejavnosti ustvarijo ustrezno stopnjo trajnosti (dolgoročne rezultate in sodelovanje) in delujejo kot razširjevalci za druge možne promotorje.

Sklop 3.2:

| — | stopnja dejanske evropske dodane vrednosti, ki jo lahko ustvari projekt, |
| --- | --- |

—

stopnja dejanske evropske dodane vrednosti, ki jo lahko ustvari projekt,

| — | pomen dejavnosti za posebne cilje programa v povezavi z evropsko agendo za kulturo, |
| --- | --- |

—

pomen dejavnosti za posebne cilje programa v povezavi z evropsko agendo za kulturo,

| — | raven zasnove predlaganih dejavnosti in zmožnosti njihove uspešne izvedbe z visoko stopnjo odličnosti, |
| --- | --- |

—

raven zasnove predlaganih dejavnosti in zmožnosti njihove uspešne izvedbe z visoko stopnjo odličnosti,

| — | kakovost partnerstva med koordinatorjem in soorganizatorji, |
| --- | --- |

—

kakovost partnerstva med koordinatorjem in soorganizatorji,

| — | obseg, v katerem lahko dejavnosti ustvarijo rezultate, ki dosežejo cilje programa, |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem lahko dejavnosti ustvarijo rezultate, ki dosežejo cilje programa,

| — | obseg, v katerem se bo o rezultatih predlaganih dejavnosti ustrezno obveščalo in jih promoviralo, |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem se bo o rezultatih predlaganih dejavnosti ustrezno obveščalo in jih promoviralo,

| — | obseg, v katerem lahko dejavnosti ustvarijo dolgoročni učinek (trajnost). |
| --- | --- |

—

obseg, v katerem lahko dejavnosti ustvarijo dolgoročni učinek (trajnost).

VI.   Proračun

Skupni proračun programa znaša 400 milijonov EUR (8) za obdobje 2007–2013. Odobrena proračunska sredstva za leto 2013 bodo okoli 60 milijonov EUR.

Na predlog Komisije Programski odbor odobri razdelitev letnih proračunskih sredstev po sklopih (v skladu s približki, navedenimi v nadaljevanju).

Predvidena proračunska sredstva za leto 2013 za naslednje sklope:

| Sklop 1.1 | Projekti večletnega sodelovanja | 24 000 000 EUR |
| --- | --- | --- |
| Sklop 1.2.1 | Projekti sodelovanja | 21 100 000 EUR |
| Sklop 1.2.2 | Projekti literarnega prevajanja | 3 899 263 EUR |
| Sklop 1.3.5 | Projekti sodelovanja s tretjimi državami | 2 650 000 EUR |
| Sklop 1.3.6 | Podpora evropskim kulturnim festivalom | 2 700 000 EUR |
| Sklop 2 | Podpora organizacijam, ki so dejavne na področju kulture na evropski ravni | 6 100 000 EUR |
| Sklop 3.2 | Projekti sodelovanja med organizacijami, ki sodelujejo pri analizah kulturnih politik | 700 000 EUR |

Sklop 1.1

Projekti večletnega sodelovanja

24 000 000 EUR

Sklop 1.2.1

Projekti sodelovanja

21 100 000 EUR

Sklop 1.2.2

Projekti literarnega prevajanja

3 899 263 EUR

Sklop 1.3.5

Projekti sodelovanja s tretjimi državami

2 650 000 EUR

Sklop 1.3.6

Podpora evropskim kulturnim festivalom

2 700 000 EUR

Sklop 2

Podpora organizacijam, ki so dejavne na področju kulture na evropski ravni

6 100 000 EUR

Sklop 3.2

Projekti sodelovanja med organizacijami, ki sodelujejo pri analizah kulturnih politik

700 000 EUR

VII.   Roki za oddajo vlog

| Sklopi | Rok za oddajo vlog |
| --- | --- |
| Sklop 1.1 | Projekti večletnega sodelovanja | 7. november 2012 |
| Sklop 1.2.1 | Projekti sodelovanja | 7. november 2012 |
| Sklop 1.2.2 | Projekti literarnega prevajanja | 6. februar 2013 |
| Sklop 1.3.5 | Projekti sodelovanja s tretjimi državami | 3. maj 2013 |
| Sklop 1.3.6 | Podpora evropskim kulturnim festivalom | 5. december 2012 |
| Sklop 2 | Podpora organizacijam, ki so dejavne na področju kulture na evropski ravni | 10. oktober 2012 |
| Sklop 3.2 | Projekti sodelovanja med organizacijami, ki sodelujejo pri analizah kulturnih politik | 7. november 2012 |

Sklopi

Rok za oddajo vlog

Sklop 1.1

Projekti večletnega sodelovanja

7. november 2012

Sklop 1.2.1

Projekti sodelovanja

7. november 2012

Sklop 1.2.2

Projekti literarnega prevajanja

6. februar 2013

Sklop 1.3.5

Projekti sodelovanja s tretjimi državami

3. maj 2013

Sklop 1.3.6

Podpora evropskim kulturnim festivalom

5. december 2012

Sklop 2

Podpora organizacijam, ki so dejavne na področju kulture na evropski ravni

10. oktober 2012

Sklop 3.2

Projekti sodelovanja med organizacijami, ki sodelujejo pri analizah kulturnih politik

7. november 2012

Če je rok za oddajo vlog v državi kandidata vikend ali praznik, morajo kandidati pri načrtovanju oddaje svoje vloge to upoštevati, saj podaljšanja roka ne bodo odobrena.

Načini pošiljanja vlog in kontaktni podatki so navedeni v vodniku po programu, ki je objavljen na spletnih straneh, navedenih pod točko VIII.

VIII.   Dodatne informacije

Podrobni pogoji za vlogo so na voljo v vodniku po programu Kultura na naslednjih spletnih straneh:

Generalni direktorat za izobraževanje in kulturo

http://ec.europa.eu/culture/index_en.htm

Izvajalska agencija za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo

http://eacea.ec.europa.eu/culture/index_en.htm

---

(1)  UL L 372, 27.12.2006.

(2)  Glej točko IV.

(3)  Glejte sporočilo o evropski agendi za kulturo v svetu globalizacije, COM(2007) 242 konč. http://europa.eu/legislation_summaries/culture/l29019_fr.htm

(4)  http://portal.unesco.org/fr/ev.php-URL_ID=31038&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html

(5)  Kot javna organizacija šteje vsaka organizacija, katere del stroškov se po zakonu financira iz državnega proračuna, bodisi s strani centralne, regionalne ali lokalne oblasti. To pomeni, da so stroški te organizacije kriti iz sredstev javnega sektorja, pridobljenih z obdavčevanjem, globami ali zakonsko urejenimi pristojbinami, ne da bi organizaciji bilo treba iti skozi postopek prijave, v katerem ji morda ne bi uspelo pridobiti sredstev. Organizacij, katerih obstoj je odvisen od državnega financiranja in prejemajo podpore vsako leto, vendar obstaja vsaj teoretična možnost, da v določenem letu ne bodo uspele pridobiti denarnih sredstev, so obravnavane kot zasebne organizacije.

(6)  27 držav članic Evropske unije: Nemčija, Avstrija, Belgija, Bolgarija, Ciper, Danska, Španija, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Madžarska, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Češka, Romunija, Združeno kraljestvo, Slovaška, Slovenija in Švedska.

(7)  Evropski gospodarski prostor.

(8)  Države upravičenke, ki niso članice EU, prav tako prispevajo v proračun programa.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 22.9.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | C 286/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.9.2012

SL

Uradni list Evropske unije

C 286/29

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6720 – OAO VTB Bank/Corporate Commercial Bank/Bulgarian Telecommunications Company)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2012/C 286/17

| 1. | Komisija je 17. septembra 2012 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji OAO VTB Bank („VTB“, Ruska federacija) in Corporate Commercial Bank AD („Corporate Commercial Bank“, Bolgarija), z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Bulgarian Telecommunications Company AD („Bulgarian Telecommunications Company“, Bolgarija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 17. septembra 2012 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji OAO VTB Bank („VTB“, Ruska federacija) in Corporate Commercial Bank AD („Corporate Commercial Bank“, Bolgarija), z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Bulgarian Telecommunications Company AD („Bulgarian Telecommunications Company“, Bolgarija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za VTB: mednarodno dejavna finančna institucija, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za VTB: mednarodno dejavna finančna institucija,

| — | za Corporate Commercial Bank: finančna institucija, dejavna v Bolgariji, |
| --- | --- |

—

za Corporate Commercial Bank: finančna institucija, dejavna v Bolgariji,

| — | za Bulgarian Telecommunications Company: storitve telekomunikacije in digitalne televizije v Bolgariji. |
| --- | --- |

—

za Bulgarian Telecommunications Company: storitve telekomunikacije in digitalne televizije v Bolgariji.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6720 – OAO VTB Bank/Corporate Commercial Bank/Bulgarian Telecommunications Company na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6720 – OAO VTB Bank/Corporate Commercial Bank/Bulgarian Telecommunications Company na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---