# Europos Sąjungos C 340/2012

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2012.340.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 340 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 55 tomas2012m. lapkričio 8d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2012.340.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 340

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

55 tomas2012m. lapkričio 8d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2012/C 340/01 | Euro kursas | 1 |
| | PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE |
| | ELPA Priežiūros tarnyba |
| 2012/C 340/02 | 2012 m. liepos 5 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 264/12/COL dėl Norvegijos statuso, atsižvelgiant į infekcinės hematopoezinės nekrozės ir virusinės hemoraginės septicemijos paplitimą, kuriuo panaikinamas ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 302/08/COL | 2 |
| 2012/C 340/03 | 2012 m. liepos 5 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 265/12/COL, kuriuo patvirtinamas Norvegijos pateiktas nenumatytų atvejų planas kovojant su į sąrašą įtrauktomis vandens gyvūnų egzotinėmis ligomis | 4 |
| 2012/C 340/04 | 2011 m. balandžio 13 d. ELPA priežiūros institucijos rekomendacija dėl skambučių užbaigimo fiksuotojo ir judriojo ryšio tinkluose tarifų reguliavimo ELPA valstybėse | 5 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2012/C 340/01

Euro kursas

1

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros tarnyba

2012/C 340/02

2012 m. liepos 5 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 264/12/COL dėl Norvegijos statuso, atsižvelgiant į infekcinės hematopoezinės nekrozės ir virusinės hemoraginės septicemijos paplitimą, kuriuo panaikinamas ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 302/08/COL

2

2012/C 340/03

2012 m. liepos 5 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 265/12/COL, kuriuo patvirtinamas Norvegijos pateiktas nenumatytų atvejų planas kovojant su į sąrašą įtrauktomis vandens gyvūnų egzotinėmis ligomis

4

2012/C 340/04

2011 m. balandžio 13 d. ELPA priežiūros institucijos rekomendacija dėl skambučių užbaigimo fiksuotojo ir judriojo ryšio tinkluose tarifų reguliavimo ELPA valstybėse

5

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO) |
| 2012/C 340/05 | Pranešimas apie viešą konkursą | 12 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2012/C 340/06 | Pranešimas apie antisubsidijų tyrimo dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir jų pagrindinių sudėtinių dalių (t. y. elementų ir plokštelių) inicijavimą | 13 |

V   Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO)

2012/C 340/05

Pranešimas apie viešą konkursą

12

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2012/C 340/06

Pranešimas apie antisubsidijų tyrimo dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir jų pagrindinių sudėtinių dalių (t. y. elementų ir plokštelių) inicijavimą

13

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 8.11.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 340/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 340/1

---

Euro kursas (1)

2012 m. lapkričio 7 d.

2012/C 340/01

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2746 |
| JPY | Japonijos jena | 102,11 |
| DKK | Danijos krona | 7,4594 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,79840 |
| SEK | Švedijos krona | 8,5547 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,2065 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 7,3195 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,395 |
| HUF | Vengrijos forintas | 282,10 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6963 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,1131 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,5163 |
| TRY | Turkijos lira | 2,2713 |
| AUD | Australijos doleris | 1,2228 |
| CAD | Kanados doleris | 1,2662 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,8788 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,5403 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5586 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 384,34 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 11,0253 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,9770 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5375 |
| IDR | Indonezijos rupija | 12 251,94 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 3,8917 |
| PHP | Filipinų pesas | 52,183 |
| RUB | Rusijos rublis | 40,0973 |
| THB | Tailando batas | 39,117 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,5911 |
| MXN | Meksikos pesas | 16,5991 |
| INR | Indijos rupija | 69,1020 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2746

JPY

Japonijos jena

102,11

DKK

Danijos krona

7,4594

GBP

Svaras sterlingas

0,79840

SEK

Švedijos krona

8,5547

CHF

Šveicarijos frankas

1,2065

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

7,3195

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,395

HUF

Vengrijos forintas

282,10

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6963

PLN

Lenkijos zlotas

4,1131

RON

Rumunijos lėja

4,5163

TRY

Turkijos lira

2,2713

AUD

Australijos doleris

1,2228

CAD

Kanados doleris

1,2662

HKD

Honkongo doleris

9,8788

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,5403

SGD

Singapūro doleris

1,5586

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 384,34

ZAR

Pietų Afrikos randas

11,0253

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,9770

HRK

Kroatijos kuna

7,5375

IDR

Indonezijos rupija

12 251,94

MYR

Malaizijos ringitas

3,8917

PHP

Filipinų pesas

52,183

RUB

Rusijos rublis

40,0973

THB

Tailando batas

39,117

BRL

Brazilijos realas

2,5911

MXN

Meksikos pesas

16,5991

INR

Indijos rupija

69,1020

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

PRANEŠIMAI, SUSIJĘ SU EUROPOS EKONOMINE ERDVE

ELPA Priežiūros tarnyba

| 8.11.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 340/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 340/2

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 264/12/COL

2012 m. liepos 5 d.

dėl Norvegijos statuso, atsižvelgiant į infekcinės hematopoezinės nekrozės ir virusinės hemoraginės septicemijos paplitimą, kuriuo panaikinamas ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 302/08/COL (1)

2012/C 340/02

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,

atsižvelgdama į EEE susitarimo I priedo I skyriaus 3.1 dalies 8a punkte nurodytą aktą,

2006 m. spalio 24 d. Tarybos direktyvą 2006/88/EB dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų akvakultūros gyvūnams ir jų produktams, ir dėl tam tikrų vandens gyvūnų ligų prevencijos ir kontrolės (2), su pataisymais ir pakeitimais,

atsižvelgdama į EEE susitarimo I priedo I skyriaus 4.2 dalies 89 punkte nurodytą aktą,

2008 m. spalio 31 d. Komisijos sprendimą 2009/177/EB, kuriuo įgyvendinama Tarybos direktyva 2006/88/EB dėl priežiūros ir likvidavimo programų ir valstybių narių, zonų ir teritorinių vienetų ligos neapimtos teritorijos statuso (3), su pakeitimais,

atsižvelgdama į Kolegijos sprendimą Nr. 259/12/COL, suteikiantį kompetentingam Kolegijos nariui teisę priimti šį sprendimą,

kadangi:

1994 m. gegužės 3 d. raštu Norvegija ELPA priežiūros institucijai (toliau – Institucija) pateikė reikiamus patvirtinamuosius dokumentus jos teritorijai suteikti patvirtintos zonos statusą, atsižvelgiant į virusinės hemoraginės septicemijos (VHS) ir infekcinės hematopoezinės nekrozės (IHN) paplitimą, taip pat nacionalines taisykles, kuriomis užtikrinamas patvirtinto statuso išlaikymo sąlygų laikymasis;

1994 m. birželio 27 d. Institucijos sprendimu Nr. 71/94/COL su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2002 m. gruodžio 11 d. Sprendimu Nr. 244/02/COL, nustatyta, kad to sprendimo priede nurodytos Norvegijos dalys, atsižvelgiant į VHS ir IHN paplitimą, buvo pripažintos kaip patvirtinta kontinentinė ir patvirtinta pakrantės žuvininkystės zona;

2007 m. lapkričio 26 d. Norvegijos Møre og Romsdal apskrityje patvirtintas VHS protrūkis. Norvegijos kompetentinga institucija informavo Instituciją apie priemones, kurių imtasi ligai pašalinti ir užkirsti kelią jos plitimui. Institucijos manymu, šios priemonės yra tinkamos;

Institucija Sprendimu Nr. 302/08/COL nusprendė, kad Norvegija, išskyrus to sprendimo priede nurodytas sritis, atsižvelgiant į IHN ir VHS paplitimą, vis dar turėtų būti pripažįstama kaip patvirtinta kontinentinė ir patvirtinta pakrantės žuvininkystės zona;

2012 m. gegužės 8 d. Norvegija pateikė Institucijai VHS neapimtos teritorijos deklaraciją, apimančią visą jos teritoriją, išskyrus Norvegijos Grense Jacobselv ir Pasvik upės ir upių tarp jų baseino dalį bei susijusį pakrantės regioną, kartu su patvirtinamaisiais priežiūros ir mėginių ėmimo dokumentais;

Institucija, glaudžiai bendradarbiaudama su Europos Komisija, išnagrinėjo deklaraciją ir pridedamus dokumentus, ir mano, kad deklaracija atitinka Direktyvoje 2006/88/EB ir Sprendime 2009/177/EB nustatytus ligos neapimtos teritorijos statuso deklaracijai keliamus reikalavimus;

Sprendimu Nr. 259/12/COL Institucija perdavė šį klausimą ELPA priežiūros institucijai padedančiam ELPA veterinarijos komitetui. Komitetas vieningai patvirtino Institucijos pateiktą pasiūlymą. Todėl šiame sprendime numatytos priemonės atitinka vieningą ELPA priežiūros institucijai padedančio ELPA veterinarijos komiteto nuomonę ir galutinis priemonių tekstas yra nepakeistas;

taigi, Norvegija, išskyrus Norvegijos Grense Jacobselv ir Pasvik upės ir upių tarp jų baseino dalį bei susijusį pakrantės regioną, turėtų būti paskelbta VHS neapimta teritorija;

Norvegijoje neįvyko jokių pokyčių, susijusių su IHN. Norvegijos statusas šios ligos atžvilgiu turėtų būti išlaikytas;

Institucijos sprendimą Nr. 302/08/COL reikėtų panaikinti ir pakeisti šiuo sprendimu,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Norvegija, išskyrus Norvegijos Grense Jacobselv ir Pasvik upės ir upių tarp jų baseino dalį bei susijusį pakrantės regioną, skelbiama IHN neapimta teritorija.

2 straipsnis

Norvegija, išskyrus Norvegijos Grense Jacobselv ir Pasvik upės ir upių tarp jų baseino dalį bei susijusį pakrantės regioną, skelbiama VHS neapimta teritorija.

3 straipsnis

2008 m. gegužės 21 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 302/08/COL panaikinamas.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2012 m. liepos 5 d.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Norvegijai.

6 straipsnis

Šis sprendimas yra autentiškas anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 5 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kolegijos narys

Florence SIMONETTI

Laikinai einanti direktoriaus pareigas

---

(1)  OL L 41, 2009 2 12, p. 32 ir EEE priedas Nr. 7, 2009 2 12, p. 10.

1

(2)  OL L 328, 2006 11 24, p. 14 ir EEE priedas Nr. 32, 2010 6 17, p. 1, islandų kalba ir Nr. 35, 2011 6 23, p. 44, norvegų kalba.

2

(3)  OL L 63, 2009 3 7, p. 15.

3

---

| 8.11.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 340/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 340/4

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 265/12/COL

2012 m. liepos 5 d.

kuriuo patvirtinamas Norvegijos pateiktas nenumatytų atvejų planas kovojant su į sąrašą įtrauktomis vandens gyvūnų egzotinėmis ligomis

2012/C 340/03

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,

atsižvelgdama į EEE susitarimo I priedo I skyriaus 3.1 dalies 8a punkte nurodytą aktą,

2006 m. spalio 24 d. Tarybos direktyvą 2006/88/EB dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų akvakultūros gyvūnams ir jų produktams, ir dėl tam tikrų vandens gyvūnų ligų prevencijos ir kontrolės (1), su pataisymais ir pakeitimais,

atsižvelgdama į Kolegijos sprendimą Nr. 259/12/COL, suteikiantį kompetentingam Kolegijos nariui teisę priimti šį sprendimą,

kadangi:

pagal Direktyvos 2006/88/EB 47 straipsnio 1 dalį Norvegija parengė nenumatytų atvejų planą kovojant su į sąrašą įtrauktomis vandens gyvūnų egzotinėmis ligomis;

kaip reikalaujama pagal Direktyvos 2006/88/EB 47 straipsnio 4 dalį 2011 m. birželio 30 d. Norvegija pateikė nenumatytų atvejų planą Institucijai patvirtinti;

Institucija, glaudžiai bendradarbiaudama su Europos Komisija, išnagrinėjo nenumatytų atvejų planą kovojant su į sąrašą įtrauktomis vandens gyvūnų egzotinėmis ligomis;

be to, 2012 m. balandžio mėn. Institucija lankėsi Norvegijoje siekdama įvertinti nenumatytų atvejų planus;

apsilankymo Norvegijoje metu Institucijos atliktas tikrinimas ir tyrimai rodo, kad Norvegijos pateiktas nenumatytų atvejų planas atitinka Direktyvos 2006/88/EB 47 straipsnio ir VII priedo reikalavimus;

Sprendimu Nr. 259/12/COL Institucija perdavė šį klausimą ELPA priežiūros institucijai padedančiam ELPA veterinarijos komitetui. Komitetas vieningai patvirtino Institucijos pateiktą pasiūlymą. Todėl šiame sprendime numatytos priemonės atitinka vieningą ELPA priežiūros institucijai padedančio ELPA veterinarijos komiteto nuomonę ir galutinis priemonių tekstas yra nepakeistas;

todėl tikslinga patvirtinti Norvegijos pateiktą nenumatytų atvejų planą kovojant su į sąrašą įtrauktomis vandens gyvūnų egzotinėmis ligomis,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Norvegijos pateiktas nenumatytų atvejų planas kovojant su į sąrašą įtrauktomis vandens gyvūnų egzotinėmis ligomis patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2012 m. liepos 5 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Norvegijai.

4 straipsnis

Šis sprendimas yra autentiškas anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2012 m. liepos 5 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kolegijos narys

Florence SIMONETTI

Laikinai einanti direktoriaus pareigas

---

(1)  OL L 328, 2006 11 24, p. 14 ir EEE priedas Nr. 32, 2010 6 17, p. 1, islandų kalba ir Nr. 35, 2011 6 23, p. 44, norvegų kalba.

1

---

| 8.11.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 340/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 340/5

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS REKOMENDACIJA

2011 m. balandžio 13 d.

dėl skambučių užbaigimo fiksuotojo ir judriojo ryšio tinkluose tarifų reguliavimo ELPA valstybėse (1)

2012/C 340/04

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (2),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (3),

atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo, ypač į jo 5 straipsnio 2 dalies b punktą,

atsižvelgdama į EEE susitarimo XI priedo 5cl punkte minėtą teisės aktą 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (4), ypač į jos 19 straipsnio 1 dalį, su EEE susitarimu suderintą 1 protokolu,

pasikonsultavusi su ELPA ryšių komitetu,

kadangi:

| (1) | Pagal Pagrindų direktyvos 8 straipsnio 3 dalį nacionalinės reguliavimo institucijos (NRI) prisideda prie vidaus rinkos plėtros, inter alia, skaidriai bendradarbiaudamos tarpusavyje ir su Europos Komisija ir (arba) tam tikrais atvejais – su institucija, kad būtų sukurta nuosekli reguliavimo politika. Tačiau vertinant daugiau kaip 850 priemonių projektų, apie kuriuos pranešta pagal Pagrindų direktyvos 7 straipsnį, paaiškėjo, kad balso skambučių užbaigimo tarifai vis dar reguliuojami nenuosekliai. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Pagrindų direktyvos 8 straipsnio 3 dalį nacionalinės reguliavimo institucijos (NRI) prisideda prie vidaus rinkos plėtros, inter alia, skaidriai bendradarbiaudamos tarpusavyje ir su Europos Komisija ir (arba) tam tikrais atvejais – su institucija, kad būtų sukurta nuosekli reguliavimo politika. Tačiau vertinant daugiau kaip 850 priemonių projektų, apie kuriuos pranešta pagal Pagrindų direktyvos 7 straipsnį, paaiškėjo, kad balso skambučių užbaigimo tarifai vis dar reguliuojami nenuosekliai.

| (2) | Nors daugumoje EEE valstybių dažniausiai nustatyta tam tikra tarifų pagrindimo sąnaudomis tvarka, EEE taikomos skirtingos kainų kontrolės priemonės. Negana to, kad yra didelė pasirinktų priemonių sąnaudoms apskaičiuoti įvairovė, dar skiriasi ir tų priemonių taikymo būdai. Dėl to didėja EEE taikomų didmeninių skambučių užbaigimo tarifų skirtumai, kuriuos tik iš dalies galima būtų paaiškinti nacionaliniais ypatumais. Europos reguliuotojų grupė (ERG), įsteigta EEE susitarimo XI priedo 5ci punkte minėtu teisės aktu (Komisijos sprendimas 2002/627/EB (5)), 1 protokolu suderintu su EEE susitarimu (6), tai pripažino savo bendrojoje pozicijoje dėl skambučių užbaigimo fiksuotojo ir judriojo ryšio tinkle tarifų simetrijos. Daugeliu atvejų nacionalinės reguliavimo institucijos leido mažesniems fiksuotojo arba judriojo ryšio operatoriams nustatyti didesnius skambučių užbaigimo tarifus, remdamosi tuo, kad tie operatoriai yra nauji rinkos dalyviai, kurie nepasinaudojo masto ekonomija ir (arba) turi skirtingų sąnaudų. Nors pamažu ir nyksta, tokia asimetrija egzistuoja ir atskirose šalyse, ir tarpvalstybiniu mastu. Europos reguliuotojų grupė savo bendrojoje pozicijoje pripažino, kad skambučių užbaigimo tarifai paprastai turėtų būti simetriški, o asimetriją reikia tinkamai pagrįsti. |
| --- | --- |

(2)

Nors daugumoje EEE valstybių dažniausiai nustatyta tam tikra tarifų pagrindimo sąnaudomis tvarka, EEE taikomos skirtingos kainų kontrolės priemonės. Negana to, kad yra didelė pasirinktų priemonių sąnaudoms apskaičiuoti įvairovė, dar skiriasi ir tų priemonių taikymo būdai. Dėl to didėja EEE taikomų didmeninių skambučių užbaigimo tarifų skirtumai, kuriuos tik iš dalies galima būtų paaiškinti nacionaliniais ypatumais. Europos reguliuotojų grupė (ERG), įsteigta EEE susitarimo XI priedo 5ci punkte minėtu teisės aktu (Komisijos sprendimas 2002/627/EB (5)), 1 protokolu suderintu su EEE susitarimu (6), tai pripažino savo bendrojoje pozicijoje dėl skambučių užbaigimo fiksuotojo ir judriojo ryšio tinkle tarifų simetrijos. Daugeliu atvejų nacionalinės reguliavimo institucijos leido mažesniems fiksuotojo arba judriojo ryšio operatoriams nustatyti didesnius skambučių užbaigimo tarifus, remdamosi tuo, kad tie operatoriai yra nauji rinkos dalyviai, kurie nepasinaudojo masto ekonomija ir (arba) turi skirtingų sąnaudų. Nors pamažu ir nyksta, tokia asimetrija egzistuoja ir atskirose šalyse, ir tarpvalstybiniu mastu. Europos reguliuotojų grupė savo bendrojoje pozicijoje pripažino, kad skambučių užbaigimo tarifai paprastai turėtų būti simetriški, o asimetriją reikia tinkamai pagrįsti.

| (3) | Dėl skambučių užbaigimo fiksuotojo ir judriojo ryšio tinkluose tarifų reguliavimo didelių skirtumų atsiranda esminių konkurencijos iškraipymų. Skambučių užbaigimo rinkų prieiga dvišalė: abu tinklus sujungiantys operatoriai turėtų gauti naudos iš tinklų sujungimo susitarimo, tačiau tiems operatoriams tarpusavyje konkuruojant dėl abonentų, skambučių užbaigimo tarifai gali turėti svarbių strateginių ir konkurencinių pasekmių. Jei nustatyti skambučių užbaigimo tarifai viršija efektyvias sąnaudas, atsiranda nemažų perskirstymų tarp fiksuotojo ir judriojo ryšio rinkų bei vartotojų. Taip pat dėl to rinkose, kuriose operatoriai turi asimetrines rinkos dalis, mažesni konkurentai gali mokėti nemenkas sumas didesniems konkurentams. Be to, daugelyje EEE valstybių skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkle tarifų absoliutusis lygis tebėra aukštas, palyginti su tam tikrose EEE nepriklausančiose šalyse taikomais tarifais ir su skambučių užbaigimo fiksuotojo ryšio tinkle tarifais apskritai, todėl galutiniam vartotojui ir toliau nustatomos didelės (nors ir mažėjančios) kainos. Dideli skambučių užbaigimo tarifai paprastai lemia dideles mažmenines skambučių siuntimo kainas ir atitinkamai mažesnius vartojimo rodiklius, todėl mažėja vartotojų gerovė. |
| --- | --- |

(3)

Dėl skambučių užbaigimo fiksuotojo ir judriojo ryšio tinkluose tarifų reguliavimo didelių skirtumų atsiranda esminių konkurencijos iškraipymų. Skambučių užbaigimo rinkų prieiga dvišalė: abu tinklus sujungiantys operatoriai turėtų gauti naudos iš tinklų sujungimo susitarimo, tačiau tiems operatoriams tarpusavyje konkuruojant dėl abonentų, skambučių užbaigimo tarifai gali turėti svarbių strateginių ir konkurencinių pasekmių. Jei nustatyti skambučių užbaigimo tarifai viršija efektyvias sąnaudas, atsiranda nemažų perskirstymų tarp fiksuotojo ir judriojo ryšio rinkų bei vartotojų. Taip pat dėl to rinkose, kuriose operatoriai turi asimetrines rinkos dalis, mažesni konkurentai gali mokėti nemenkas sumas didesniems konkurentams. Be to, daugelyje EEE valstybių skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkle tarifų absoliutusis lygis tebėra aukštas, palyginti su tam tikrose EEE nepriklausančiose šalyse taikomais tarifais ir su skambučių užbaigimo fiksuotojo ryšio tinkle tarifais apskritai, todėl galutiniam vartotojui ir toliau nustatomos didelės (nors ir mažėjančios) kainos. Dideli skambučių užbaigimo tarifai paprastai lemia dideles mažmenines skambučių siuntimo kainas ir atitinkamai mažesnius vartojimo rodiklius, todėl mažėja vartotojų gerovė.

| (4) | Šiuo metu sąnaudų apskaitos principai skambučių užbaigimo rinkose taikomi nesuderintai, todėl būtina nustatyti bendrą metodą, kuriuo būtų užtikrintas didesnis teisinis tikrumas ir tinkamos paskatos galimiems investuotojams, būtų sumažinta šiuo metu keliose EEE valstybėse veiklą vykdantiems operatoriams tenkanti reguliavimo našta. Nuosekliai reguliuoti skambučių užbaigimo rinkas yra aiškus tikslas, kurį pripažįsta nacionalinės reguliavimo institucijos ir ne kartą pabrėžė Europos Komisija bei institucija, pagal Pagrindų direktyvos 7 straipsnį vertindamos priemonių projektus. |
| --- | --- |

(4)

Šiuo metu sąnaudų apskaitos principai skambučių užbaigimo rinkose taikomi nesuderintai, todėl būtina nustatyti bendrą metodą, kuriuo būtų užtikrintas didesnis teisinis tikrumas ir tinkamos paskatos galimiems investuotojams, būtų sumažinta šiuo metu keliose EEE valstybėse veiklą vykdantiems operatoriams tenkanti reguliavimo našta. Nuosekliai reguliuoti skambučių užbaigimo rinkas yra aiškus tikslas, kurį pripažįsta nacionalinės reguliavimo institucijos ir ne kartą pabrėžė Europos Komisija bei institucija, pagal Pagrindų direktyvos 7 straipsnį vertindamos priemonių projektus.

| (5) | Pagal tam tikras elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos nuostatas, t. y. pagal EEE susitarimo XI priedo 5cj punkte minėto teisės akto (2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (7)) (Prieigos direktyva), su EEE susitarimu suderinto 1 protokolu (8), 9, 11 ir 13 straipsnius kartu su to teisės akto 20 konstatuojamąja dalimi, reikalaujama nustatyti būtinus ir tinkamus sąnaudų apskaitos mechanizmus ir kainų kontrolės įpareigojimus. |
| --- | --- |

(5)

Pagal tam tikras elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos nuostatas, t. y. pagal EEE susitarimo XI priedo 5cj punkte minėto teisės akto (2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (7)) (Prieigos direktyva), su EEE susitarimu suderinto 1 protokolu (8), 9, 11 ir 13 straipsnius kartu su to teisės akto 20 konstatuojamąja dalimi, reikalaujama nustatyti būtinus ir tinkamus sąnaudų apskaitos mechanizmus ir kainų kontrolės įpareigojimus.

| (6) | Dėl EEE susitarimo XI priedo 26j punkte minėto teisės akto (2005 m. rugsėjo 19 d. Komisijos rekomendacija 2005/698/EB dėl apskaitos atskyrimo ir sąnaudų apskaitos sistemų elektroninių ryšių reguliavimo sistemoje (9)), su EEE susitarimu suderinto 1 protokolu (10), atsirado galimybių nuosekliai taikyti specialias nuostatas dėl apskaitos atskyrimo ir sąnaudų apskaitos, siekiant pagerinti reguliavimo apskaitos sistemų, metodikų, audito ir ataskaitų teikimo skaidrumą visų susijusių šalių labui. |
| --- | --- |

(6)

Dėl EEE susitarimo XI priedo 26j punkte minėto teisės akto (2005 m. rugsėjo 19 d. Komisijos rekomendacija 2005/698/EB dėl apskaitos atskyrimo ir sąnaudų apskaitos sistemų elektroninių ryšių reguliavimo sistemoje (9)), su EEE susitarimu suderinto 1 protokolu (10), atsirado galimybių nuosekliai taikyti specialias nuostatas dėl apskaitos atskyrimo ir sąnaudų apskaitos, siekiant pagerinti reguliavimo apskaitos sistemų, metodikų, audito ir ataskaitų teikimo skaidrumą visų susijusių šalių labui.

| (7) | Didmeninis balso skambučių užbaigimas – tai paslauga, kurios reikia, kad skambučiai būtų gauti vietose, į kurias skambinama (fiksuotojo ryšio tinkle), arba kad juos gautų abonentai (judriojo ryšio tinkle). EEE mokesčio už paslaugą sistema pagrįsta principu „moka skambinančio asmens tinklas“, vadinasi, skambučio užbaigimo mokestis nustatomas tinkle, į kurį skambinama, o mokestį moka to tinklo, iš kurio skambinama, operatorius. Subjektas, kuriam skambinama, už šią paslaugą sąskaitos negauna ir iš esmės neturi paskatų reaguoti į savo tinklo tiekėjo nustatytą skambučio užbaigimo kainą. Šiomis aplinkybėmis pernelyg didelė kaina yra pagrindinis su konkurencija susijęs reguliavimo institucijų rūpestis. Didelės skambučių užbaigimo kainos galiausiai kompensuojamos, galutiniams vartotojams nustačius didesnius skambučių mokesčius. Atsižvelgiant į dvišalę skambučių užbaigimo rinkų prieigą, kitos galimos konkurencijos problemos susijusios su kryžminėmis operatorių subsidijomis. Šios galimos problemos dėl konkurencijos būdingos ir skambučių užbaigimo fiksuotojo ryšio tinkle rinkai, ir skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkle rinkai. Todėl, atsižvelgiant į skambučius užbaigiančių operatorių galimybes ir paskatas didinti kainas gerokai daugiau, nei patiriama sąnaudų, kainų pagrindimas sąnaudomis laikomas tinkamiausia intervencine priemone šiai problemai išspręsti vidutiniuoju laikotarpiu. Prieigos direktyvos 20 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad sąnaudų padengimo metodas turėtų atitikti konkrečias aplinkybes. Atsižvelgdamos į skambučių užbaigimo rinkų ypatumus ir susijusius konkurencijos bei paskirstymo klausimus, Europos Komisija ir institucija jau seniai pripažino, kad nustačius bendrą metodą, pagrįstą efektyvių sąnaudų standartu ir simetriškų skambučių užbaigimo tarifų taikymu, būtų didinamas veiksmingumas, palaikoma tvari konkurencija, o vartotojai gautų daugiausia naudos, kuri matytųsi iš kainos ir siūlomų paslaugų. |
| --- | --- |

(7)

Didmeninis balso skambučių užbaigimas – tai paslauga, kurios reikia, kad skambučiai būtų gauti vietose, į kurias skambinama (fiksuotojo ryšio tinkle), arba kad juos gautų abonentai (judriojo ryšio tinkle). EEE mokesčio už paslaugą sistema pagrįsta principu „moka skambinančio asmens tinklas“, vadinasi, skambučio užbaigimo mokestis nustatomas tinkle, į kurį skambinama, o mokestį moka to tinklo, iš kurio skambinama, operatorius. Subjektas, kuriam skambinama, už šią paslaugą sąskaitos negauna ir iš esmės neturi paskatų reaguoti į savo tinklo tiekėjo nustatytą skambučio užbaigimo kainą. Šiomis aplinkybėmis pernelyg didelė kaina yra pagrindinis su konkurencija susijęs reguliavimo institucijų rūpestis. Didelės skambučių užbaigimo kainos galiausiai kompensuojamos, galutiniams vartotojams nustačius didesnius skambučių mokesčius. Atsižvelgiant į dvišalę skambučių užbaigimo rinkų prieigą, kitos galimos konkurencijos problemos susijusios su kryžminėmis operatorių subsidijomis. Šios galimos problemos dėl konkurencijos būdingos ir skambučių užbaigimo fiksuotojo ryšio tinkle rinkai, ir skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkle rinkai. Todėl, atsižvelgiant į skambučius užbaigiančių operatorių galimybes ir paskatas didinti kainas gerokai daugiau, nei patiriama sąnaudų, kainų pagrindimas sąnaudomis laikomas tinkamiausia intervencine priemone šiai problemai išspręsti vidutiniuoju laikotarpiu. Prieigos direktyvos 20 konstatuojamojoje dalyje nurodyta, kad sąnaudų padengimo metodas turėtų atitikti konkrečias aplinkybes. Atsižvelgdamos į skambučių užbaigimo rinkų ypatumus ir susijusius konkurencijos bei paskirstymo klausimus, Europos Komisija ir institucija jau seniai pripažino, kad nustačius bendrą metodą, pagrįstą efektyvių sąnaudų standartu ir simetriškų skambučių užbaigimo tarifų taikymu, būtų didinamas veiksmingumas, palaikoma tvari konkurencija, o vartotojai gautų daugiausia naudos, kuri matytųsi iš kainos ir siūlomų paslaugų.

| (8) | Pagal Pagrindų direktyvos 8 straipsnio 1 dalį EEE valstybės užtikrina, kad, vykdydamos toje direktyvoje ir specialiose direktyvose nurodytas reguliavimo užduotis, ypač tas, kurios skirtos veiksmingai konkurencijai užtikrinti, nacionalinės reguliavimo institucijos kuo labiau atsižvelgtų į tai, kad yra pageidautina, jog jų reguliavimas būtų technologiniu požiūriu neutralus. Pagrindų direktyvos 8 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad nacionalinės reguliavimo institucijos skatintų konkurenciją ir, be kita ko, užtikrintų, kad visi paslaugų gavėjai galėtų rinktis naudingiausią paslaugą, kainą bei kokybę ir kad nebūtų iškraipoma arba ribojama konkurencija. Kad šie tikslai būtų pasiekti ir kad reikalavimai būtų nuosekliai vykdomi visose EEE valstybėse, reguliuojami skambučių užbaigimo tarifai kuo skubiau turėtų būti sumažinti iki efektyviai veikiančio operatoriaus sąnaudų. |
| --- | --- |

(8)

Pagal Pagrindų direktyvos 8 straipsnio 1 dalį EEE valstybės užtikrina, kad, vykdydamos toje direktyvoje ir specialiose direktyvose nurodytas reguliavimo užduotis, ypač tas, kurios skirtos veiksmingai konkurencijai užtikrinti, nacionalinės reguliavimo institucijos kuo labiau atsižvelgtų į tai, kad yra pageidautina, jog jų reguliavimas būtų technologiniu požiūriu neutralus. Pagrindų direktyvos 8 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad nacionalinės reguliavimo institucijos skatintų konkurenciją ir, be kita ko, užtikrintų, kad visi paslaugų gavėjai galėtų rinktis naudingiausią paslaugą, kainą bei kokybę ir kad nebūtų iškraipoma arba ribojama konkurencija. Kad šie tikslai būtų pasiekti ir kad reikalavimai būtų nuosekliai vykdomi visose EEE valstybėse, reguliuojami skambučių užbaigimo tarifai kuo skubiau turėtų būti sumažinti iki efektyviai veikiančio operatoriaus sąnaudų.

| (9) | Konkurencinėje aplinkoje operatoriai konkuruotų remiantis einamosiomis sąnaudomis; jiems nebūtų kompensuojamos dėl neefektyvumo patirtos sąnaudos. Todėl istorinius sąnaudų rodiklius reikia perskaičiuoti į einamųjų sąnaudų rodiklius, kad jie atitiktų modernias technologijas naudojančio efektyviai veikiančio operatoriaus sąnaudas. |
| --- | --- |

(9)

Konkurencinėje aplinkoje operatoriai konkuruotų remiantis einamosiomis sąnaudomis; jiems nebūtų kompensuojamos dėl neefektyvumo patirtos sąnaudos. Todėl istorinius sąnaudų rodiklius reikia perskaičiuoti į einamųjų sąnaudų rodiklius, kad jie atitiktų modernias technologijas naudojančio efektyviai veikiančio operatoriaus sąnaudas.

| (10) | Operatoriai, kuriems kompensuojamos faktinės skambučių užbaigimo sąnaudos, yra mažai suinteresuoti didinti efektyvumą. Modelio „iš apačios į viršų“ įgyvendinimas atitinka idėją sukurti efektyviai veikiančio operatoriaus tinklą, pagal kurią ekonominis (techninis) efektyvaus tinklo modelis kuriamas remiantis einamosiomis sąnaudomis. Šiame modelyje atsižvelgiama į reikiamą įrangos kiekį, o ne faktiškai turimos įrangos kiekį, ir nepaisoma istorinių sąnaudų. |
| --- | --- |

(10)

Operatoriai, kuriems kompensuojamos faktinės skambučių užbaigimo sąnaudos, yra mažai suinteresuoti didinti efektyvumą. Modelio „iš apačios į viršų“ įgyvendinimas atitinka idėją sukurti efektyviai veikiančio operatoriaus tinklą, pagal kurią ekonominis (techninis) efektyvaus tinklo modelis kuriamas remiantis einamosiomis sąnaudomis. Šiame modelyje atsižvelgiama į reikiamą įrangos kiekį, o ne faktiškai turimos įrangos kiekį, ir nepaisoma istorinių sąnaudų.

| (11) | Atsižvelgiant į tai, kad modelis „iš apačios į viršų“ daugiausia pagrįstas išvestiniais duomenimis (pavyzdžiui, tinklo sąnaudoms apskaičiuoti naudojamasi įrangos pardavėjų informacija), reguliavimo institucijos gali pageidauti suderinti modelio „iš apačios į viršų“ ir modelio „iš viršaus į apačią“ rezultatus, kad gautų kuo patikimesnius duomenis ir išvengtų didelių hipotetinio ir tikrojo operatoriaus veiklos sąnaudų, kapitalo sąnaudų ir sąnaudų paskirstymo nesutapimų. Norėdama nustatyti ir ištaisyti galimus modelio „iš apačios į viršų“ trūkumus, pavyzdžiui, informacijos asimetriją, nacionalinė reguliavimo institucija gali palyginti rezultatus, gautus taikant modeliavimo metodą „iš apačios į viršų“, su atitinkamo modelio „iš viršaus į apačią“, kuriam kurti naudojamasi patikrintais duomenimis, rezultatais. |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į tai, kad modelis „iš apačios į viršų“ daugiausia pagrįstas išvestiniais duomenimis (pavyzdžiui, tinklo sąnaudoms apskaičiuoti naudojamasi įrangos pardavėjų informacija), reguliavimo institucijos gali pageidauti suderinti modelio „iš apačios į viršų“ ir modelio „iš viršaus į apačią“ rezultatus, kad gautų kuo patikimesnius duomenis ir išvengtų didelių hipotetinio ir tikrojo operatoriaus veiklos sąnaudų, kapitalo sąnaudų ir sąnaudų paskirstymo nesutapimų. Norėdama nustatyti ir ištaisyti galimus modelio „iš apačios į viršų“ trūkumus, pavyzdžiui, informacijos asimetriją, nacionalinė reguliavimo institucija gali palyginti rezultatus, gautus taikant modeliavimo metodą „iš apačios į viršų“, su atitinkamo modelio „iš viršaus į apačią“, kuriam kurti naudojamasi patikrintais duomenimis, rezultatais.

| (12) | Sąnaudų modelis turėtų būti pagrįstas efektyviomis technologinėmis alternatyvomis, kurias galima rinktis modelyje svarstomu laikotarpiu, jei jas galima nustatyti. Vadinasi, pagal šiuo metu sukurtą modelį „iš apačios į viršų“ fiksuotojo ryšio tinklų pagrindinis tinklas galėtų būti iš esmės laikomas pagrįstu naujos kartos tinklu. Judriojo ryšio tinklams taikomas modelis „iš apačios į viršų“ turėtų būti grindžiamas tinklo prieigos dalyje naudojamų 2G ir 3G deriniu, atsižvelgiant į numatomą padėtį, o pagrindinę dalį būtų galima laikyti pagrįsta naujos kartos tinklu. |
| --- | --- |

(12)

Sąnaudų modelis turėtų būti pagrįstas efektyviomis technologinėmis alternatyvomis, kurias galima rinktis modelyje svarstomu laikotarpiu, jei jas galima nustatyti. Vadinasi, pagal šiuo metu sukurtą modelį „iš apačios į viršų“ fiksuotojo ryšio tinklų pagrindinis tinklas galėtų būti iš esmės laikomas pagrįstu naujos kartos tinklu. Judriojo ryšio tinklams taikomas modelis „iš apačios į viršų“ turėtų būti grindžiamas tinklo prieigos dalyje naudojamų 2G ir 3G deriniu, atsižvelgiant į numatomą padėtį, o pagrindinę dalį būtų galima laikyti pagrįsta naujos kartos tinklu.

| (13) | Atsižvelgiant į skambučių užbaigimo rinkų ypatumus, skambučių užbaigimo sąnaudos turėtų būti skaičiuojamos remiantis prognozuojamomis ilgojo laikotarpio papildomosiomis sąnaudomis (angl. Long-Run Incremental Costs, LRIC). Pagal LRIC modelį visos sąnaudos tampa kintamosiomis, todėl, mokesčius nustačius remiantis LRIC, galima veiksmingai padengti sąnaudas, nes daroma prielaida, kad ilgainiui visas turtas bus pakeistas kitu. LRIC modeliai apima tik tas sąnaudas, kurios atsiranda padidinus tam tikros paslaugos teikimo apimtį. Papildomųjų sąnaudų metodu, pagal kurį atsižvelgiama tik į efektyviai patirtas sąnaudas, kurių nebebūtų nutraukus papildomai apimčiai priskiriamos paslaugos teikimą (t. y. išvengiamas sąnaudas), skatinama efektyvi gamyba bei vartojimas ir kuo labiau sumažinamas konkurencijos iškraipymo pavojus. Kuo didesnis skambučių užbaigimo tarifų ir papildomųjų sąnaudų skirtumas, tuo labiau iškraipoma fiksuotojo ir judriojo ryšio rinkų ir (arba) operatorių, turinčių asimetrines rinkos dalis ir duomenų srautus, konkurencija. Todėl būtų pagrįsta taikyti tikslų LRIC metodą, pagal kurį atitinkamos papildomos apimtys yra naudojamos didmeninei skambučių užbaigimo paslaugai teikti ir susijusios tik su išvengiamomis sąnaudomis. Pagal LRIC metodą taip pat būtų galima padengti visas pastoviąsias ir kintamąsias sąnaudas (daroma prielaida, kad pastoviosios sąnaudos ilgainiui tampa kintamosiomis), kurios yra papildomosios teikiant didmeninę skambučių užbaigimo paslaugą, todėl būtų lengviau efektyviai padengti sąnaudas. |
| --- | --- |

(13)

Atsižvelgiant į skambučių užbaigimo rinkų ypatumus, skambučių užbaigimo sąnaudos turėtų būti skaičiuojamos remiantis prognozuojamomis ilgojo laikotarpio papildomosiomis sąnaudomis (angl. Long-Run Incremental Costs, LRIC). Pagal LRIC modelį visos sąnaudos tampa kintamosiomis, todėl, mokesčius nustačius remiantis LRIC, galima veiksmingai padengti sąnaudas, nes daroma prielaida, kad ilgainiui visas turtas bus pakeistas kitu. LRIC modeliai apima tik tas sąnaudas, kurios atsiranda padidinus tam tikros paslaugos teikimo apimtį. Papildomųjų sąnaudų metodu, pagal kurį atsižvelgiama tik į efektyviai patirtas sąnaudas, kurių nebebūtų nutraukus papildomai apimčiai priskiriamos paslaugos teikimą (t. y. išvengiamas sąnaudas), skatinama efektyvi gamyba bei vartojimas ir kuo labiau sumažinamas konkurencijos iškraipymo pavojus. Kuo didesnis skambučių užbaigimo tarifų ir papildomųjų sąnaudų skirtumas, tuo labiau iškraipoma fiksuotojo ir judriojo ryšio rinkų ir (arba) operatorių, turinčių asimetrines rinkos dalis ir duomenų srautus, konkurencija. Todėl būtų pagrįsta taikyti tikslų LRIC metodą, pagal kurį atitinkamos papildomos apimtys yra naudojamos didmeninei skambučių užbaigimo paslaugai teikti ir susijusios tik su išvengiamomis sąnaudomis. Pagal LRIC metodą taip pat būtų galima padengti visas pastoviąsias ir kintamąsias sąnaudas (daroma prielaida, kad pastoviosios sąnaudos ilgainiui tampa kintamosiomis), kurios yra papildomosios teikiant didmeninę skambučių užbaigimo paslaugą, todėl būtų lengviau efektyviai padengti sąnaudas.

| (14) | Išvengiamos sąnaudos yra visas savo paslaugas teikiančio operatoriaus nustatytų bendrų ilgojo laikotarpio sąnaudų ir visas savo paslaugas, išskyrus trečiosioms šalims teikiamą didmeninę skambučių užbaigimo paslaugą, teikiančio operatoriaus nustatytų bendrų ilgojo laikotarpio sąnaudų (t. y. trečiosioms šalims skambučių užbaigimo paslaugos neteikiančio operatoriaus atskiros sąnaudos) skirtumas. Siekiant užtikrinti, kad sąnaudos būtų paskirstomos tinkamai, reikia su srautu susijusias sąnaudas, t. y. visas pastoviąsias ir kintamąsias sąnaudas, kurios didėja didėjant srauto lygiui, atskirti nuo sąnaudų, nesusijusių su srautu, t. y. visų sąnaudų, kurios nedidėja didėjant srauto lygiui. Nustatant su didmeniniu skambučių užbaigimu susijusias išvengiamas sąnaudas, reikėtų neatsižvelgti į su srautu nesusijusias sąnaudas. Tada gali būti tikslinga su srautu susijusias sąnaudas pirmiausia priskirti kitoms paslaugoms (pavyzdžiui, skambučio siuntimo, SMS, MMS, plačiajuosčio ryšio, skirtųjų linijų ir t. t.), o didmeninis balso skambučių užbaigimas būtų galutinė paslauga, į kurią atsižvelgiama. Vadinasi, didmeninei skambučių užbaigimo paslaugai priskiriamos sąnaudos turėtų būti lygios tik papildomoms sąnaudoms, patirtoms teikiant šią paslaugą. Todėl pagal didmeninėms skambučių užbaigimo paslaugoms fiksuotojo ir judriojo ryšio rinkose taikomą LRIC metodu pagrįstą sąnaudų apskaitą turėtų būti leista padengti tik tas sąnaudas, kurių būtų išvengta nebeteikiant didmeninės skambučių užbaigimo paslaugos trečiosioms šalims. |
| --- | --- |

(14)

Išvengiamos sąnaudos yra visas savo paslaugas teikiančio operatoriaus nustatytų bendrų ilgojo laikotarpio sąnaudų ir visas savo paslaugas, išskyrus trečiosioms šalims teikiamą didmeninę skambučių užbaigimo paslaugą, teikiančio operatoriaus nustatytų bendrų ilgojo laikotarpio sąnaudų (t. y. trečiosioms šalims skambučių užbaigimo paslaugos neteikiančio operatoriaus atskiros sąnaudos) skirtumas. Siekiant užtikrinti, kad sąnaudos būtų paskirstomos tinkamai, reikia su srautu susijusias sąnaudas, t. y. visas pastoviąsias ir kintamąsias sąnaudas, kurios didėja didėjant srauto lygiui, atskirti nuo sąnaudų, nesusijusių su srautu, t. y. visų sąnaudų, kurios nedidėja didėjant srauto lygiui. Nustatant su didmeniniu skambučių užbaigimu susijusias išvengiamas sąnaudas, reikėtų neatsižvelgti į su srautu nesusijusias sąnaudas. Tada gali būti tikslinga su srautu susijusias sąnaudas pirmiausia priskirti kitoms paslaugoms (pavyzdžiui, skambučio siuntimo, SMS, MMS, plačiajuosčio ryšio, skirtųjų linijų ir t. t.), o didmeninis balso skambučių užbaigimas būtų galutinė paslauga, į kurią atsižvelgiama. Vadinasi, didmeninei skambučių užbaigimo paslaugai priskiriamos sąnaudos turėtų būti lygios tik papildomoms sąnaudoms, patirtoms teikiant šią paslaugą. Todėl pagal didmeninėms skambučių užbaigimo paslaugoms fiksuotojo ir judriojo ryšio rinkose taikomą LRIC metodu pagrįstą sąnaudų apskaitą turėtų būti leista padengti tik tas sąnaudas, kurių būtų išvengta nebeteikiant didmeninės skambučių užbaigimo paslaugos trečiosioms šalims.

| (15) | Kaip matyti, skambučių užbaigimą galima laikyti paslauga, naudinga ir skambinančiam subjektui, ir subjektui, kuriam skambinama (jei priėmėjui nebūtų naudinga, jis nepriimtų skambučio), vadinasi, sąnaudas lemia abi šalys. Sąnaudų priežasties principų taikymas nustatant sąnaudomis pagrįstas kainas reikštų, kad sąnaudų susidarymą lemianti šalis turėtų tas sąnaudas padengti. Pripažįstant dvišalį skambučių užbaigimo rinkų pobūdį, kai sąnaudas lemia abi pusės, ne visos susijusios sąnaudos turi būti padengiamos iš reguliuojamo didmeninio skambučių užbaigimo mokesčio. Tačiau, laikantis šios rekomendacijos, visos išvengiamos sąnaudos, susijusios su didmeninės skambučių užbaigimo paslaugos teikimu, t. y. visos sąnaudos, kurios didėja augant didmeniniam užbaigiamų skambučių srautui, gali būti padengtos iš didmeninio mokesčio. |
| --- | --- |

(15)

Kaip matyti, skambučių užbaigimą galima laikyti paslauga, naudinga ir skambinančiam subjektui, ir subjektui, kuriam skambinama (jei priėmėjui nebūtų naudinga, jis nepriimtų skambučio), vadinasi, sąnaudas lemia abi šalys. Sąnaudų priežasties principų taikymas nustatant sąnaudomis pagrįstas kainas reikštų, kad sąnaudų susidarymą lemianti šalis turėtų tas sąnaudas padengti. Pripažįstant dvišalį skambučių užbaigimo rinkų pobūdį, kai sąnaudas lemia abi pusės, ne visos susijusios sąnaudos turi būti padengiamos iš reguliuojamo didmeninio skambučių užbaigimo mokesčio. Tačiau, laikantis šios rekomendacijos, visos išvengiamos sąnaudos, susijusios su didmeninės skambučių užbaigimo paslaugos teikimu, t. y. visos sąnaudos, kurios didėja augant didmeniniam užbaigiamų skambučių srautui, gali būti padengtos iš didmeninio mokesčio.

| (16) | Nustatant skambučių užbaigimo tarifus, bet koks nuokrypis nuo bendro efektyvių sąnaudų lygio turėtų būti paremtas objektyviais nuo operatorių nepriklausančiais sąnaudų skirtumais. Fiksuotojo ryšio tinkluose tokių objektyvių nuo operatorių nepriklausančių sąnaudų skirtumų nenustatyta. Judriojo ryšio tinkluose nevienodas spektro paskirstymas gali būti laikomas išorės veiksniu, lemiančiu judriojo ryšio operatorių sąnaudų, tenkančių vienam vienetui, skirtumus. Išorės nulemti sąnaudų skirtumai gali atsirasti, jeigu skirstant spektrą laikytasi ne rinka, o nuoseklaus licencijavimo procesu pagrįstų mechanizmų. Jei spektras skirstomas laikantis rinka pagrįsto mechanizmo, pavyzdžiui, aukciono, arba jei yra antrinė rinka, sąnaudų skirtumus dėl dažnių daugiau lemia vidinės priežastys, todėl tikėtina, kad juos bus galima gerokai sumažinti arba panaikinti. |
| --- | --- |

(16)

Nustatant skambučių užbaigimo tarifus, bet koks nuokrypis nuo bendro efektyvių sąnaudų lygio turėtų būti paremtas objektyviais nuo operatorių nepriklausančiais sąnaudų skirtumais. Fiksuotojo ryšio tinkluose tokių objektyvių nuo operatorių nepriklausančių sąnaudų skirtumų nenustatyta. Judriojo ryšio tinkluose nevienodas spektro paskirstymas gali būti laikomas išorės veiksniu, lemiančiu judriojo ryšio operatorių sąnaudų, tenkančių vienam vienetui, skirtumus. Išorės nulemti sąnaudų skirtumai gali atsirasti, jeigu skirstant spektrą laikytasi ne rinka, o nuoseklaus licencijavimo procesu pagrįstų mechanizmų. Jei spektras skirstomas laikantis rinka pagrįsto mechanizmo, pavyzdžiui, aukciono, arba jei yra antrinė rinka, sąnaudų skirtumus dėl dažnių daugiau lemia vidinės priežastys, todėl tikėtina, kad juos bus galima gerokai sumažinti arba panaikinti.

| (17) | Nauji judriojo ryšio rinkų dalyviai pereinamuoju laikotarpiu, kol pasieks mažiausią efektyvios veiklos mastą, taip pat gali patirti didesnių vieneto sąnaudų. Tokiais atvejais nacionalinės reguliavimo institucijos, nustačiusios, kad mažmeninėje rinkoje yra kliūčių patekti į rinką ir plėtoti veiklą, gali jiems leisti pereinamuoju laikotarpiu (daugiausia ketverius metus nuo veiklos rinkoje pradžios) susigrąžinti didesnes nei modeliuojamojo operatoriaus papildomas sąnaudas. Remiantis ERG bendrąja pozicija, tikslinga numatyti ketverių metų laikotarpį asimetrijai palaipsniui pašalinti, remiantis prognoze, kad nuo veiklos judriojo ryšio rinkoje pradžios gali prireikti trejų ar ketverių metų 15–20 % rinkos daliai užimti ir taip priartėti prie mažiausio efektyvios veiklos masto. Tai skiriasi nuo naujų fiksuotojo ryšio rinkų dalyvių situacijos, nes šie dalyviai mažas vieneto sąnaudas gali pasiekti telkdami savo tinklus tam tikrose geografinėse vietovėse didelio srauto maršrutams ir (arba) nuomodamiesi atitinkamą tinklo pajėgumą iš rinkoje įsitvirtinusių operatorių. |
| --- | --- |

(17)

Nauji judriojo ryšio rinkų dalyviai pereinamuoju laikotarpiu, kol pasieks mažiausią efektyvios veiklos mastą, taip pat gali patirti didesnių vieneto sąnaudų. Tokiais atvejais nacionalinės reguliavimo institucijos, nustačiusios, kad mažmeninėje rinkoje yra kliūčių patekti į rinką ir plėtoti veiklą, gali jiems leisti pereinamuoju laikotarpiu (daugiausia ketverius metus nuo veiklos rinkoje pradžios) susigrąžinti didesnes nei modeliuojamojo operatoriaus papildomas sąnaudas. Remiantis ERG bendrąja pozicija, tikslinga numatyti ketverių metų laikotarpį asimetrijai palaipsniui pašalinti, remiantis prognoze, kad nuo veiklos judriojo ryšio rinkoje pradžios gali prireikti trejų ar ketverių metų 15–20 % rinkos daliai užimti ir taip priartėti prie mažiausio efektyvios veiklos masto. Tai skiriasi nuo naujų fiksuotojo ryšio rinkų dalyvių situacijos, nes šie dalyviai mažas vieneto sąnaudas gali pasiekti telkdami savo tinklus tam tikrose geografinėse vietovėse didelio srauto maršrutams ir (arba) nuomodamiesi atitinkamą tinklo pajėgumą iš rinkoje įsitvirtinusių operatorių.

| (18) | Pageidautina, kad būtų taikomas turto ekonominę vertę parodantis nuvertėjimo skaičiavimo metodas. Tačiau, jei patikimo ekonominio nuvertėjimo skaičiavimo modelio sukurti neįmanoma, galima taikyti kitus būdus, įskaitant tiesinį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą, anuitetus ir kintamus anuitetus. Alternatyvūs metodai pasirenkami pagal tai, kiek jie galėtų būti panašūs į ekonominio nuvertėjimo skaičiavimo metodą. Todėl, jei patikimo ekonominio nuvertėjimo modelio sukurti neįmanoma, kiekvieno pagrindinio turto vieneto nuvertėjimo profilis pagal modelį „iš apačios į viršų“ turėtų būti nagrinėjamas atskirai ir turėtų būti pasirenkamas būdas sukurti nuvertėjimo profilį, kuris būtų panašus į ekonominio nuvertėjimo profilį. |
| --- | --- |

(18)

Pageidautina, kad būtų taikomas turto ekonominę vertę parodantis nuvertėjimo skaičiavimo metodas. Tačiau, jei patikimo ekonominio nuvertėjimo skaičiavimo modelio sukurti neįmanoma, galima taikyti kitus būdus, įskaitant tiesinį nusidėvėjimo skaičiavimo metodą, anuitetus ir kintamus anuitetus. Alternatyvūs metodai pasirenkami pagal tai, kiek jie galėtų būti panašūs į ekonominio nuvertėjimo skaičiavimo metodą. Todėl, jei patikimo ekonominio nuvertėjimo modelio sukurti neįmanoma, kiekvieno pagrindinio turto vieneto nuvertėjimo profilis pagal modelį „iš apačios į viršų“ turėtų būti nagrinėjamas atskirai ir turėtų būti pasirenkamas būdas sukurti nuvertėjimo profilį, kuris būtų panašus į ekonominio nuvertėjimo profilį.

| (19) | Kalbant apie efektyvios veiklos mastą, fiksuotojo ir judriojo ryšio rinkose remiamasi skirtingais sumetimais. Mažiausią efektyvios veiklos mastą fiksuotojo ir judriojo ryšio sektoriuose galima pasiekti skirtingais lygiais, nes tai priklauso nuo kiekvienam sektoriui taikomų skirtingų reguliavimo ir komercinių sąlygų. |
| --- | --- |

(19)

Kalbant apie efektyvios veiklos mastą, fiksuotojo ir judriojo ryšio rinkose remiamasi skirtingais sumetimais. Mažiausią efektyvios veiklos mastą fiksuotojo ir judriojo ryšio sektoriuose galima pasiekti skirtingais lygiais, nes tai priklauso nuo kiekvienam sektoriui taikomų skirtingų reguliavimo ir komercinių sąlygų.

| (20) | Nustatydamos didmeninius skambučių užbaigimo mokesčius nacionalinės reguliavimo institucijos neturėtų nei trukdyti, nei neleisti operatoriams ateityje pereiti prie alternatyvių būdų keistis skambučių užbaigimo srautu, jei tie būdai neprieštarauja konkurencingai rinkai. |
| --- | --- |

(20)

Nustatydamos didmeninius skambučių užbaigimo mokesčius nacionalinės reguliavimo institucijos neturėtų nei trukdyti, nei neleisti operatoriams ateityje pereiti prie alternatyvių būdų keistis skambučių užbaigimo srautu, jei tie būdai neprieštarauja konkurencingai rinkai.

| (21) | Pereinamasis laikotarpis iki 2012 m. gruodžio 31 d. turėtų būti laikomas pakankamai ilgu, kad nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų įdiegti sąnaudų modelį, o operatoriai atitinkamai pritaikytų savo verslo planus, kita vertus, turi būti pripažinta būtinybė skubiau užtikrinti, kad vartotojai gautų didžiausią naudą dėl efektyvių sąnaudomis pagrįstų skambučių užbaigimo tarifų. |
| --- | --- |

(21)

Pereinamasis laikotarpis iki 2012 m. gruodžio 31 d. turėtų būti laikomas pakankamai ilgu, kad nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų įdiegti sąnaudų modelį, o operatoriai atitinkamai pritaikytų savo verslo planus, kita vertus, turi būti pripažinta būtinybė skubiau užtikrinti, kad vartotojai gautų didžiausią naudą dėl efektyvių sąnaudomis pagrįstų skambučių užbaigimo tarifų.

| (22) | Gali tekti padaryti išimtį ir nustatyti papildomą pereinamąjį laikotarpį mažai išteklių turinčioms nacionalinėms reguliavimo institucijoms, kad jos parengtų rekomenduojamą sąnaudų modelį. Tokiomis aplinkybėmis, jei nacionalinė reguliavimo institucija gali įrodyti, kad taikant kitą metodą nei einamosiomis sąnaudomis pagrįstas LRIC modelis „iš apačios į viršų“ (pavyzdžiui, lyginamąją analizę) gauti rezultatai atitinka šią rekomendaciją ir kad tuo metodu gaunami efektyvūs rezultatai atitinka konkurencingos rinkos rezultatus, ji gali svarstyti galimybę iki 2014 m. liepos 1 d. taikyti laikinas kainas, nustatytas remiantis alternatyviu metodu. Jei mažai išteklių turinčioms nacionalinėms reguliavimo institucijoms būtų objektyviai neproporcinga po šios dienos taikyti rekomenduojamą sąnaudų metodiką, tokios nacionalinės reguliavimo institucijos alternatyvias metodikas gali taikyti iki šios rekomendacijos persvarstymo dienos, nebent nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir Europos Komisijai bei institucijai bendradarbiauti įsteigta įstaiga, įskaitant su ja susijusias darbo grupes, suteiktų pakankamai praktinės paramos ir patarimų, kaip išspręsti ribotų išteklių problemą ir ypač rekomenduojamos metodikos taikymo sąnaudų klausimą. Alternatyvių metodikų taikymo rezultatai neturėtų viršyti vidutinių skambučių užbaigimo tarifų, kuriuos nustatė rekomenduojamą sąnaudų metodiką taikančios nacionalinės reguliavimo institucijos. |
| --- | --- |

(22)

Gali tekti padaryti išimtį ir nustatyti papildomą pereinamąjį laikotarpį mažai išteklių turinčioms nacionalinėms reguliavimo institucijoms, kad jos parengtų rekomenduojamą sąnaudų modelį. Tokiomis aplinkybėmis, jei nacionalinė reguliavimo institucija gali įrodyti, kad taikant kitą metodą nei einamosiomis sąnaudomis pagrįstas LRIC modelis „iš apačios į viršų“ (pavyzdžiui, lyginamąją analizę) gauti rezultatai atitinka šią rekomendaciją ir kad tuo metodu gaunami efektyvūs rezultatai atitinka konkurencingos rinkos rezultatus, ji gali svarstyti galimybę iki 2014 m. liepos 1 d. taikyti laikinas kainas, nustatytas remiantis alternatyviu metodu. Jei mažai išteklių turinčioms nacionalinėms reguliavimo institucijoms būtų objektyviai neproporcinga po šios dienos taikyti rekomenduojamą sąnaudų metodiką, tokios nacionalinės reguliavimo institucijos alternatyvias metodikas gali taikyti iki šios rekomendacijos persvarstymo dienos, nebent nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir Europos Komisijai bei institucijai bendradarbiauti įsteigta įstaiga, įskaitant su ja susijusias darbo grupes, suteiktų pakankamai praktinės paramos ir patarimų, kaip išspręsti ribotų išteklių problemą ir ypač rekomenduojamos metodikos taikymo sąnaudų klausimą. Alternatyvių metodikų taikymo rezultatai neturėtų viršyti vidutinių skambučių užbaigimo tarifų, kuriuos nustatė rekomenduojamą sąnaudų metodiką taikančios nacionalinės reguliavimo institucijos.

| (23) | Dėl šios rekomendacijos konsultuotasi su ELPA ryšių komitetu, kuris dėl jos pateikė savo nuomonę, |
| --- | --- |

(23)

Dėl šios rekomendacijos konsultuotasi su ELPA ryšių komitetu, kuris dėl jos pateikė savo nuomonę,

REKOMENDUOJA:

| 1. | Nacionalinės reguliavimo institucijos, remdamosi pagal Pagrindų direktyvos 16 straipsnį atliktu rinkos tyrimu pripažinusios operatorius, turinčius didelę įtaką didmeninėms balso skambučių užbaigimo rinkoms tam tikruose viešuosiuose telefono ryšio tinkluose (toliau – fiksuotojo ir judriojo ryšio skambučių užbaigimo rinkos), ir jiems nustačiusios kainų kontrolės ir sąnaudų apskaitos įpareigojimus pagal Prieigos direktyvos 13 straipsnį, turėtų nustatyti skambučių užbaigimo tarifus, pagrįstus efektyviai veikiančio operatoriaus patirtomis sąnaudomis. Tai reiškia, kad tie tarifai taip pat būtų simetriški. Nustatydamos tarifus nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų veikti taip, kaip paaiškinta toliau. |
| --- | --- |

1.

Nacionalinės reguliavimo institucijos, remdamosi pagal Pagrindų direktyvos 16 straipsnį atliktu rinkos tyrimu pripažinusios operatorius, turinčius didelę įtaką didmeninėms balso skambučių užbaigimo rinkoms tam tikruose viešuosiuose telefono ryšio tinkluose (toliau – fiksuotojo ir judriojo ryšio skambučių užbaigimo rinkos), ir jiems nustačiusios kainų kontrolės ir sąnaudų apskaitos įpareigojimus pagal Prieigos direktyvos 13 straipsnį, turėtų nustatyti skambučių užbaigimo tarifus, pagrįstus efektyviai veikiančio operatoriaus patirtomis sąnaudomis. Tai reiškia, kad tie tarifai taip pat būtų simetriški. Nustatydamos tarifus nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų veikti taip, kaip paaiškinta toliau.

| 2. | Rekomenduojama efektyviai veikiančio operatoriaus sąnaudų vertinimą pagrįsti einamosiomis sąnaudomis ir taikyti modeliavimo būdą „iš apačios į viršų“, pagrįstą ilgojo laikotarpio papildomosiomis sąnaudomis (LRIC), kaip tinkamą sąnaudų metodologiją. |
| --- | --- |

2.

Rekomenduojama efektyviai veikiančio operatoriaus sąnaudų vertinimą pagrįsti einamosiomis sąnaudomis ir taikyti modeliavimo būdą „iš apačios į viršų“, pagrįstą ilgojo laikotarpio papildomosiomis sąnaudomis (LRIC), kaip tinkamą sąnaudų metodologiją.

| 3. | Nacionalinės reguliavimo institucijos gali palyginti rezultatus, gautus taikant modeliavimo metodą „iš apačios į viršų“, su modelio „iš viršaus į apačią“, kuris taikomas naudojantis patikrintais duomenimis, rezultatais, kad patikrintų rezultatus ir padidintų jų patikimumą, ir pagal tai gali daryti patikslinimus. |
| --- | --- |

3.

Nacionalinės reguliavimo institucijos gali palyginti rezultatus, gautus taikant modeliavimo metodą „iš apačios į viršų“, su modelio „iš viršaus į apačią“, kuris taikomas naudojantis patikrintais duomenimis, rezultatais, kad patikrintų rezultatus ir padidintų jų patikimumą, ir pagal tai gali daryti patikslinimus.

| 4. | Sąnaudų modelis turėtų būti pagrįstas efektyviomis technologijomis, prieinamomis modelyje numatytu laikotarpiu. Todėl pagrindinė ir fiksuotojo ryšio tinklų, ir judriojo ryšio tinklų dalis iš esmės galėtų būti pagrįsta naujos kartos tinklu. Judriojo ryšio tinklų prieigos dalis taip pat turėtų būti pagrįsta 2G ir 3G telefonijos deriniu. |
| --- | --- |

4.

Sąnaudų modelis turėtų būti pagrįstas efektyviomis technologijomis, prieinamomis modelyje numatytu laikotarpiu. Todėl pagrindinė ir fiksuotojo ryšio tinklų, ir judriojo ryšio tinklų dalis iš esmės galėtų būti pagrįsta naujos kartos tinklu. Judriojo ryšio tinklų prieigos dalis taip pat turėtų būti pagrįsta 2G ir 3G telefonijos deriniu.

| 5. | Šiame dokumente nurodytos skirtingos sąnaudų kategorijos apibrėžiamos taip:






  a) | papildomosios sąnaudos – tai sąnaudos, kurių galima išvengti, jei konkreti papildoma paslauga nebeteikiama (taip pat žinomos kaip išvengiamos sąnaudos); |
| --- | --- | --- |

5.

Šiame dokumente nurodytos skirtingos sąnaudų kategorijos apibrėžiamos taip:

a)

papildomosios sąnaudos – tai sąnaudos, kurių galima išvengti, jei konkreti papildoma paslauga nebeteikiama (taip pat žinomos kaip išvengiamos sąnaudos);

| b) | su srautu susijusios sąnaudos – tai visos pastoviosios ir kintamosios sąnaudos, kurios didėja didėjant srauto lygiams. |
| --- | --- |

b)

su srautu susijusios sąnaudos – tai visos pastoviosios ir kintamosios sąnaudos, kurios didėja didėjant srauto lygiams.

| 6. | LRIC modelyje atitinkamas paslaugos teikimo apimties padidinimas turėtų būti apibrėžiamas kaip trečiosioms šalims teikiama didmeninė balso skambučių užbaigimo paslauga. Tai reiškia, kad nustatydamos papildomąsias sąnaudas nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų apskaičiuoti visas savo paslaugas teikiančio operatoriaus bendrų ilgojo laikotarpio sąnaudų ir to paties operatoriaus bendrų ilgojo laikotarpio sąnaudų, kai didmeninė skambučių užbaigimo paslauga trečiosioms šalims neteikiama, skirtumą. Su srautu susijusias sąnaudas reikia atskirti nuo sąnaudų, nesusijusių su srautu, kad skaičiuojant didmeninius skambučių užbaigimo tarifus į pastarąsias nebūtų atsižvelgiama. Nustatant atitinkamas papildomąsias sąnaudas rekomenduojama su srautu susijusias sąnaudas pirmiausia priskirti kitoms paslaugoms nei didmeninis balso skambučių užbaigimas, o didmeninei balso skambučių užbaigimo paslaugai priskirti tik likusias su srautu susijusias sąnaudas. Tai reiškia, kad reguliuojamoms balso skambučių užbaigimo paslaugoms reikėtų priskirti tik tas sąnaudas, kurių būtų išvengta didmeninės balso skambučių užbaigimo paslaugos nebeteikiant trečiosioms šalims. Priede išsamiau paaiškinti principai, kaip apskaičiuoti didmeninės balso skambučių užbaigimo paslaugos prieaugį atitinkamai fiksuotojo ir judriojo ryšio tinkluose. |
| --- | --- |

6.

LRIC modelyje atitinkamas paslaugos teikimo apimties padidinimas turėtų būti apibrėžiamas kaip trečiosioms šalims teikiama didmeninė balso skambučių užbaigimo paslauga. Tai reiškia, kad nustatydamos papildomąsias sąnaudas nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų apskaičiuoti visas savo paslaugas teikiančio operatoriaus bendrų ilgojo laikotarpio sąnaudų ir to paties operatoriaus bendrų ilgojo laikotarpio sąnaudų, kai didmeninė skambučių užbaigimo paslauga trečiosioms šalims neteikiama, skirtumą. Su srautu susijusias sąnaudas reikia atskirti nuo sąnaudų, nesusijusių su srautu, kad skaičiuojant didmeninius skambučių užbaigimo tarifus į pastarąsias nebūtų atsižvelgiama. Nustatant atitinkamas papildomąsias sąnaudas rekomenduojama su srautu susijusias sąnaudas pirmiausia priskirti kitoms paslaugoms nei didmeninis balso skambučių užbaigimas, o didmeninei balso skambučių užbaigimo paslaugai priskirti tik likusias su srautu susijusias sąnaudas. Tai reiškia, kad reguliuojamoms balso skambučių užbaigimo paslaugoms reikėtų priskirti tik tas sąnaudas, kurių būtų išvengta didmeninės balso skambučių užbaigimo paslaugos nebeteikiant trečiosioms šalims. Priede išsamiau paaiškinti principai, kaip apskaičiuoti didmeninės balso skambučių užbaigimo paslaugos prieaugį atitinkamai fiksuotojo ir judriojo ryšio tinkluose.

| 7. | Kai įmanoma, rekomenduojamas turto nuvertėjimui taikomas principas yra ekonominis nuvertėjimas. |
| --- | --- |

7.

Kai įmanoma, rekomenduojamas turto nuvertėjimui taikomas principas yra ekonominis nuvertėjimas.

| 8. | Priimdamos sprendimą dėl tinkamo modeliuojamojo operatoriaus efektyvios veiklos masto, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų atsižvelgti į priede nustatytus principus, pagal kuriuos nustatomas tinkamas efektyvios veiklos mastas fiksuotojo ir judriojo ryšio tinkluose. |
| --- | --- |

8.

Priimdamos sprendimą dėl tinkamo modeliuojamojo operatoriaus efektyvios veiklos masto, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų atsižvelgti į priede nustatytus principus, pagal kuriuos nustatomas tinkamas efektyvios veiklos mastas fiksuotojo ir judriojo ryšio tinkluose.

| 9. | Bet koks nuokrypis nuo minėtų principų, kuriais remiantis nustatomi efektyvių sąnaudų lygiai, turėtų būti pagrindžiamas objektyviais nuo atitinkamų operatorių nepriklausančiais sąnaudų skirtumais. Tokie objektyvūs sąnaudų skirtumai skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinklų rinkose gali atsirasti dėl netolygaus spektro paskirstymo. Jei sąnaudų modelis apima papildomą spektrą, įgytą didmeninei skambučių užbaigimo paslaugai teikti, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų nuolat peržiūrėti objektyvius sąnaudų skirtumus, atkreipdamos dėmesį, be kitų dalykų, į tai, ar ateityje tikėtina suteikti papildomą spektrą, laikantis rinka pagrįstos paskirstymo tvarkos, dėl kurios galėtų išnykti dabartinio paskirstymo nulemti sąnaudų skirtumai, arba ar ši santykinė sąnaudų problema ilgainiui mažės, didėjant vėliau veiklą rinkoje pradėsiančių operatorių veiklos mastui. |
| --- | --- |

9.

Bet koks nuokrypis nuo minėtų principų, kuriais remiantis nustatomi efektyvių sąnaudų lygiai, turėtų būti pagrindžiamas objektyviais nuo atitinkamų operatorių nepriklausančiais sąnaudų skirtumais. Tokie objektyvūs sąnaudų skirtumai skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinklų rinkose gali atsirasti dėl netolygaus spektro paskirstymo. Jei sąnaudų modelis apima papildomą spektrą, įgytą didmeninei skambučių užbaigimo paslaugai teikti, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų nuolat peržiūrėti objektyvius sąnaudų skirtumus, atkreipdamos dėmesį, be kitų dalykų, į tai, ar ateityje tikėtina suteikti papildomą spektrą, laikantis rinka pagrįstos paskirstymo tvarkos, dėl kurios galėtų išnykti dabartinio paskirstymo nulemti sąnaudų skirtumai, arba ar ši santykinė sąnaudų problema ilgainiui mažės, didėjant vėliau veiklą rinkoje pradėsiančių operatorių veiklos mastui.

| 10. | Jei gali būti įrodyta, kad naujas judriojo ryšio rinkos dalyvis, kurio veikla nesiekia mažiausio efektyvios veiklos masto, patiria daugiau vienam vienetui tenkančių papildomųjų sąnaudų nei modeliuojamasis operatorius, nacionalinės reguliavimo institucijos, nustačiusios, kad yra kliūčių patekti į mažmeninę rinką ir plėtoti joje veiklą, gali leisti didesnes sąnaudas pereinamuoju laikotarpiu susigrąžinti iš reguliuojamų skambučių užbaigimo tarifų. Toks laikotarpis neturėtų būti ilgesnis kaip ketveri metai nuo veiklos rinkoje pradžios. |
| --- | --- |

10.

Jei gali būti įrodyta, kad naujas judriojo ryšio rinkos dalyvis, kurio veikla nesiekia mažiausio efektyvios veiklos masto, patiria daugiau vienam vienetui tenkančių papildomųjų sąnaudų nei modeliuojamasis operatorius, nacionalinės reguliavimo institucijos, nustačiusios, kad yra kliūčių patekti į mažmeninę rinką ir plėtoti joje veiklą, gali leisti didesnes sąnaudas pereinamuoju laikotarpiu susigrąžinti iš reguliuojamų skambučių užbaigimo tarifų. Toks laikotarpis neturėtų būti ilgesnis kaip ketveri metai nuo veiklos rinkoje pradžios.

| 11. | Ši rekomendacija nedaro poveikio anksčiau nacionalinių reguliavimo institucijų priimtiems reguliavimo sprendimams dėl čia iškeltų klausimų. Nepaisant to, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų užtikrinti, kad skambučių užbaigimo tarifai būtų įgyvendinti sąnaudų efektyvumo ir simetriškumo lygiu iki 2012 m. gruodžio 31 d., atsižvelgiant į objektyvius sąnaudų skirtumus, nustatytus pagal 9 ir 10 punktus. |
| --- | --- |

11.

Ši rekomendacija nedaro poveikio anksčiau nacionalinių reguliavimo institucijų priimtiems reguliavimo sprendimams dėl čia iškeltų klausimų. Nepaisant to, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų užtikrinti, kad skambučių užbaigimo tarifai būtų įgyvendinti sąnaudų efektyvumo ir simetriškumo lygiu iki 2012 m. gruodžio 31 d., atsižvelgiant į objektyvius sąnaudų skirtumus, nustatytus pagal 9 ir 10 punktus.

| 12. | Ypatingais atvejais, jei nacionalinė reguliavimo institucija negali laiku baigti rekomenduojamo sąnaudų modelio, ypač dėl nepakankamų išteklių, ir jei ji gali įrodyti, kad taikant kitą metodiką nei einamosiomis sąnaudomis pagrįstas LRIC modelis „iš apačios į viršų“ gauti rezultatai atitinka šią rekomendaciją ir kad tuo metodu gaunami efektyvūs rezultatai atitinka konkurencingos rinkos rezultatus, ji gali svarstyti galimybę iki 2014 m. liepos 1 d. taikyti laikinas kainas, nustatytas laikantis alternatyvaus metodo. Jei mažai išteklių turinčioms nacionalinėms reguliavimo institucijoms būtų objektyviai neproporcinga po šios dienos taikyti rekomenduojamą sąnaudų metodiką, tokios nacionalinės reguliavimo institucijos alternatyvias metodikas gali taikyti iki šios rekomendacijos persvarstymo dienos, nebent nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir Europos Komisijai bei institucijai bendradarbiauti įsteigta įstaiga, įskaitant su ja susijusias darbo grupes, suteikia pakankamai praktinės paramos ir patarimų, kaip išspręsti ribotų išteklių problemą ir ypač rekomenduojamos metodikos taikymo sąnaudų klausimą. Alternatyvių metodikų taikymo rezultatai neturėtų viršyti vidutinių skambučių užbaigimo tarifų, kuriuos nustatė rekomenduojamą sąnaudų metodiką taikančios nacionalinės reguliavimo institucijos. |
| --- | --- |

12.

Ypatingais atvejais, jei nacionalinė reguliavimo institucija negali laiku baigti rekomenduojamo sąnaudų modelio, ypač dėl nepakankamų išteklių, ir jei ji gali įrodyti, kad taikant kitą metodiką nei einamosiomis sąnaudomis pagrįstas LRIC modelis „iš apačios į viršų“ gauti rezultatai atitinka šią rekomendaciją ir kad tuo metodu gaunami efektyvūs rezultatai atitinka konkurencingos rinkos rezultatus, ji gali svarstyti galimybę iki 2014 m. liepos 1 d. taikyti laikinas kainas, nustatytas laikantis alternatyvaus metodo. Jei mažai išteklių turinčioms nacionalinėms reguliavimo institucijoms būtų objektyviai neproporcinga po šios dienos taikyti rekomenduojamą sąnaudų metodiką, tokios nacionalinės reguliavimo institucijos alternatyvias metodikas gali taikyti iki šios rekomendacijos persvarstymo dienos, nebent nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir Europos Komisijai bei institucijai bendradarbiauti įsteigta įstaiga, įskaitant su ja susijusias darbo grupes, suteikia pakankamai praktinės paramos ir patarimų, kaip išspręsti ribotų išteklių problemą ir ypač rekomenduojamos metodikos taikymo sąnaudų klausimą. Alternatyvių metodikų taikymo rezultatai neturėtų viršyti vidutinių skambučių užbaigimo tarifų, kuriuos nustatė rekomenduojamą sąnaudų metodiką taikančios nacionalinės reguliavimo institucijos.

| 13. | Ši rekomendacija bus peržiūrima, kai bus keičiama Europos Komisijos rekomendacija 2009/396/EB dėl skambučių užbaigimo fiksuotojo ir judriojo ryšio tinkluose tarifų reguliavimo ES. |
| --- | --- |

13.

Ši rekomendacija bus peržiūrima, kai bus keičiama Europos Komisijos rekomendacija 2009/396/EB dėl skambučių užbaigimo fiksuotojo ir judriojo ryšio tinkluose tarifų reguliavimo ES.

| 14. | Ši rekomendacija skirta ELPA valstybėms. |
| --- | --- |

14.

Ši rekomendacija skirta ELPA valstybėms.

Priimta Briuselyje 2011 m. balandžio 13 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Sabine MONAUNI-TÖMÖRDY

Laikinai pareigas einanti pirmininkė

Sverrir Haukur GUNNLAUGSSON

Kolegijos narys

---

(1)  Atitinka 2009 m. gegužės 7 d. Europos Komisijos rekomendaciją 2009/396/EB dėl skambučių užbaigimo fiksuotojo ir judriojo ryšio tinkluose tarifų reguliavimo ES (OL L 124, 2009 5 20, p. 67), suderintą su EEE susitarimu.

1

(2)  Toliau – institucija.

2

(3)  Toliau – EEE susitarimas.

3

(4)  OL L 108, 2002 4 24, p. 33.

4

(5)  OL L 200, 2002 7 30, p. 38.

5

(6)  EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 10/2004 (OL L 116, 2004 4 22, p. 58, ir EEE priedas Nr. 20, 2004 4 22, p. 13), įsigaliojo 2004 m. vasario 7 d.

6

(7)  OL L 108, 2002 4 24, p. 7.

7

(8)  EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 11/2004 (OL L 116, 2004 4 22, p. 60, ir EEE priedas Nr. 20, 2004 4 22, p. 14), įsigaliojo 2004 m. lapkričio 1 d.

8

(9)  OL L 266, 2005 10 11, p. 64.

9

(10)  EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 84/2008 (OL L 280, 2008 10 23, p. 18, ir EEE priedas Nr. 64, 2008 10 23, p. 11), įsigaliojo 2008 m. liepos 5 d.

10

---

PRIEDAS

Didmeninių skambučių užbaigimo fiksuotojo ryšio tinkluose tarifų apskaičiavimo principai

Papildomosios sąnaudos (t. y. išvengiamos sąnaudos), susijusios su didmenine skambučių užbaigimo paslauga, yra visas savo paslaugas teikiančio operatoriaus bendrų ilgojo laikotarpio sąnaudų ir to paties operatoriaus, neteikiančio didmeninės skambučių užbaigimo paslaugos trečiosioms šalims, bendrų ilgojo laikotarpio sąnaudų skirtumas.

Norint užtikrinti, kad tokios sąnaudos būtų paskirstomos tinkamai, su srautu susijusias sąnaudas reikia atskirti nuo sąnaudų, nesusijusių su srautu. Apskaičiuojant didmeninius skambučių užbaigimo tarifus, į su srautu nesusijusias sąnaudas neturėtų būti atsižvelgiama. Atitinkamai didesnei skambučių užbaigimo paslaugos apimčiai turėtų būti priskiriamos tik tos su srautu susijusios sąnaudos, kurių būtų galima išvengti neteikiant didmeninės skambučių užbaigimo paslaugos. Išvengiamos sąnaudos gali būti apskaičiuojamos, su srautu susijusias sąnaudas pirmiausia priskiriant kitoms paslaugoms nei didmeninis skambučių užbaigimas (pavyzdžiui, skambučio siuntimui, duomenų paslaugoms, IPTV ir t. t.), o didmeninei balso skambučių užbaigimo paslaugai priskiriant tik likusias su srautu susijusias sąnaudas.

Numatytasis su srautu susijusių ir su srautu nesusijusių sąnaudų skiriamasis taškas paprastai yra ten, kur yra pirmas srauto koncentracijos taškas. Viešajame perjungiamame telefono tinkle paprastai tai yra (nuotoliniame) telktuve esančios linijos kortos išsiunčiančioji pusė. Plačiajuosčio ryšio naujos kartos tinklo ekvivalentas yra DSLAM/MSAN (1) esanti linijos korta. Kai DSLAM/MSAN yra lauko spintoje, reikia apsvarstyti, ar ankstesnę spintą ir telefono stotį (pagrindinį skirstomąjį stovą) jungianti linija yra bendra perdavimo priemonė, todėl turėtų būti laikoma su srautu susijusių sąnaudų kategorijos dalimi – tokiu atveju su srautu susijusių ir nesusijusių sąnaudų skiriamasis taškas yra lauko spintoje. Jei balso skambučių užbaigimo paslaugai pajėgumai skiriami neatsižvelgiant į naudojamą technologiją, skiriamasis taškas lieka (nuotoliniame) telktuve.

Laikantis paaiškinto metodo, papildomai skambučių užbaigimo paslaugos teikimo apimčiai priskiriamos sąnaudos galėtų būti, pavyzdžiui, didesnio tinklo pralaidumo, būtino papildomam didmeniniam užbaigiamų skambučių srautui perduoti, sąnaudos (pavyzdžiui, papildomos tinklo infrastruktūros, kiek jos reikia pralaidumui padidinti norint perduoti papildomą didmeninį užbaigiamų skambučių srautą), taip pat papildomos didmeninės komercinės sąnaudos, tiesiogiai susijusios su didmeninės skambučių užbaigimo paslaugos teikimu trečiosioms šalims.

Kad nustatytų operatoriaus efektyvios veiklos mastą sąnaudų modeliui taikyti, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų atsižvelgti į tai, kad fiksuotojo ryšio tinkluose operatoriai turi galimybę savo tinklus diegti konkrečiose geografinėse vietovėse, daugiausia dėmesio skirti didelio srauto maršrutams ir (arba) nuomotis atitinkamą tinklo pajėgumą iš istorinių operatorių. Todėl, nustatydamos bendrą modeliuojamojo operatoriaus efektyvios veiklos mastą, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų atsižvelgti į būtinybę skatinti veiksmingai patekti į rinką ir pripažinti, kad tam tikromis sąlygomis mažesnėse geografinėse teritorijose smulkesni operatoriai veiklą gali vykdyti esant mažesnėms vieneto sąnaudoms. Be to, galima daryti prielaidą, kad smulkesni operatoriai, kurie negali naudotis stambiausių operatorių veiklos masto privalumais didesnėse geografinėse teritorijose, veikiau perka didmeninius pajėgumus, nei patys teikia skambučių užbaigimo paslaugas.

Didmeninių skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkluose tarifų apskaičiavimo principai

Papildomosios sąnaudos (t. y. išvengiamos sąnaudos), susijusios su didmenine skambučių užbaigimo paslauga, yra visas savo paslaugas teikiančio operatoriaus bendrų ilgojo laikotarpio sąnaudų ir operatoriaus, neteikiančio didmeninės skambučių užbaigimo paslaugos trečiosioms šalims, bendrų ilgojo laikotarpio sąnaudų skirtumas.

Norint užtikrinti, kad tokios sąnaudos būtų paskirstomos tinkamai, su srautu susijusias sąnaudas reikia atskirti nuo sąnaudų, nesusijusių su srautu. Apskaičiuojant didmeninius skambučių užbaigimo tarifus, į su srautu nesusijusias sąnaudas neturėtų būti atsižvelgiama. Atitinkamai didesnei skambučių užbaigimo paslaugos apimčiai turėtų būti priskiriamos tik tos su srautu susijusios sąnaudos, kurių būtų galima išvengti neteikiant didmeninės skambučių užbaigimo paslaugos. Išvengiamos sąnaudos gali būti apskaičiuojamos su srautu susijusias sąnaudas pirmiausia priskiriant kitoms paslaugoms nei didmeninis skambučių užbaigimas (t. y. skambučio inicijavimo, SMS, MMS ir t. t.), o didmeninei balso skambučių užbaigimo paslaugai priskiriant tik likusias su srautu susijusias sąnaudas.

Telefono aparato ir SIM kortelės sąnaudos yra su srautu nesusijusios sąnaudos, todėl neturi būti įtraukiamos į didmeninių balso skambučių užbaigimo paslaugų sąnaudų apskaitos modelį.

Aprėptį geriausiai būtų galima apibrėžti kaip gebėjimą arba galėjimą paskambinti iš bet kurio tinklo taško bet kuriuo momentu, o pralaidumas reiškia papildomas tinklo sąnaudas, kurios būtinos didėjančiam srautui perduoti. Dėl būtinybės abonentams užtikrinti tokią aprėptį atsiras su srautu nesusijusių sąnaudų, kurios neturėtų būti priskiriamos didesnei didmeninio skambučių užbaigimo apimčiai. Investicijas į susiformavusias judriojo ryšio rinkas labiau skatina pralaidumo didinimas ir naujų paslaugų kūrimas ir į tai sąnaudų modelyje turėtų būti atsižvelgta. Todėl didmeninių balso skambučių užbaigimo paslaugų papildomosioms sąnaudoms neturėtų būti priskiriamos aprėpties sąnaudos, bet turėtų būti priskiriamos papildomo pralaidumo sąnaudos, jei jos atsiranda teikiant didmenines balso skambučių užbaigimo paslaugas.

Radijo dažnių spektro naudojimo (leidimo turėti ir naudoti radijo dažnius) sąnaudas, atsiradusias teikiant mažmenines paslaugas tinklo abonentams, iš pradžių lemia abonentų skaičius, o ne srautas, todėl jos neturėtų būti skaičiuojamos kaip didmeninės skambučių užbaigimo paslaugos didesnės apimties dalis. Sąnaudos papildomam spektrui įsigyti – kuriuo pralaidumas bus padidintas (daugiau už mažiausią pralaidumą, kurio reikia mažmeninėms paslaugoms abonentams teikti) siekiant perduoti papildomus srautus, atsirandančius teikiant didmeninę balso skambučių užbaigimo paslaugą, – turėtų būti, jei įmanoma, įtraukiamos remiantis į ateitį orientuotomis alternatyviosiomis sąnaudomis.

Laikantis paaiškinto metodo, papildomai skambučių užbaigimo paslaugos teikimo apimčiai priskiriamos sąnaudos galėtų būti, pavyzdžiui, didesnio tinklo pralaidumo, būtino papildomam didmeniniam srautui perduoti, sąnaudos (pavyzdžiui, papildomos tinklo infrastruktūros, kiek jos reikia pralaidumui padidinti norint perduoti papildomą didmeninį srautą). Tokioms su tinklu susijusioms sąnaudoms galėtų būti priskiriamos papildomų judriojo ryšio perjungimo centrų arba pagrindinio tinklo infrastruktūros, tiesiogiai būtinos trečiųjų šalių užbaigiamų skambučių srautui perduoti, sąnaudos. Be to, kai skambučių siuntimo ir užbaigimo paslaugoms teikti tam tikromis tinklo sudedamosiomis dalimis, pavyzdžiui, bazinių stočių aikštelėmis arba bazinėmis siuntimo ir priėmimo stotimis, naudojamasi bendrai, tokios tinklo sudedamosios dalys į skambučių užbaigimo sąnaudų modelį bus įtraukiamos tiek, kiek jų reikia dėl papildomo pralaidumo trečiųjų šalių užbaigiamų skambučių srautui perduoti. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į papildomas radijo dažnio spektro sąnaudas ir į didmenines komercines sąnaudas, tiesiogiai susijusias su didmeninės skambučių užbaigimo paslaugos teikimu trečiosioms šalims. Vadinasi, aprėpties sąnaudos, neišvengiamos netiesioginės verslo išlaidos ir mažmeninės komercinės sąnaudos neįtraukiamos.

Siekiant apskaičiuoti sąnaudų modelyje taikomą mažiausią efektyvios veiklos mastą ir atsižvelgiant į rinkos dalių pokyčius keliose EEE valstybėse, rekomenduojama nustatyti 20 % rinkos dalies mastą. Tikėtina, kad rinkoje veiklą pradėsiantys judriojo ryšio operatoriai sieks kuo didesnio efektyvumo ir pajamų, todėl bus pajėgūs užimti bent 20 % rinkos dalį. Jei nacionalinė reguliavimo institucija gali įrodyti, kad dėl rinkos sąlygų tos ELPA valstybės teritorijoje reikėtų taikyti kitokį mažiausią efektyvios veiklos mastą, ji gali nukrypti nuo rekomenduojamo metodo.

---

(1)  Skaitmeninės abonento linijos prieigos tankintuvas arba universalusis prieigos mazgas.

---

V Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO)

| 8.11.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 340/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 340/12

---

PRANEŠIMAS APIE VIEŠĄ KONKURSĄ

2012/C 340/05

Europos personalo atrankos tarnyba (EPSO) rengia viešą konkursą

EPSO/AST/124/12 – Lietuvių kalbos (LT) korektoriai

Pranešimas apie konkursą skelbiamas tik lietuvių kalba 2012 m. lapkričio 8 d. Oficialiajame leidinyje C 340 A.

Papildomos informacijos galima rasti EPSO interneto svetainėje http://blogs.ec.europa.eu/eu-careers.info/

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 8.11.2012 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 340/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.11.2012

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 340/13

---

Pranešimas apie antisubsidijų tyrimo dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir jų pagrindinių sudėtinių dalių (t. y. elementų ir plokštelių) inicijavimą

2012/C 340/06

Europos Komisija (toliau – Komisija) gavo skundą, pateiktą pagal 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas) 10 straipsnį, kuriame teigiama, kad importuojami Kinijos Liaudies Respublikos kilmės (2) fotovoltiniai moduliai iš kristalinio silicio ir jų pagrindinės sudėtinės dalys (t. y. elementai ir plokštelės) yra subsidijuojami ir dėl to daroma materialinė žala Sąjungos pramonei.

1.   Skundas

2012 m. rugsėjo 26 d. EU ProSun (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 25 proc. visų fotovoltinių modulių iš kristalinio silicio ir jų pagrindinių sudėtinių dalių Sąjungoje, vardu pateikė skundą.

2.   Tiriamasis produktas

Šiame tyrime nagrinėjamas produktas – fotovoltiniai moduliai arba plokštės iš kristalinio silicio ir fotovoltiniuose moduliuose arba plokštėse iš kristalinio silicio naudojami elementai bei plokštelės. Elementų ir plokštelių storis neviršija 400 μm (toliau – tiriamasis produktas).

Tiriamojo produkto apibrėžtajai sričiai nepriklauso šių rūšių produktai:

| — | iš mažiau kaip šešių elementų sudaryti nešiojami saulės įkrovikliai, kurių paskirtis tiekti elektrą prietaisams arba įkrauti elementus, |
| --- | --- |

—

iš mažiau kaip šešių elementų sudaryti nešiojami saulės įkrovikliai, kurių paskirtis tiekti elektrą prietaisams arba įkrauti elementus,

| — | fotovoltiniai produktai plona plėvele, |
| --- | --- |

—

fotovoltiniai produktai plona plėvele,

| — | fotovoltiniai produktai iš kristalinio silicio, visam laikui įmontuoti į elektros prietaisus, kurių paskirtis nėra energijos gamyba ir kurie naudoja integruoto (-ų) fotovoltinio (-ių) elemento (-ų) iš kristalinio silicio gaminamą elektrą. |
| --- | --- |

—

fotovoltiniai produktai iš kristalinio silicio, visam laikui įmontuoti į elektros prietaisus, kurių paskirtis nėra energijos gamyba ir kurie naudoja integruoto (-ų) fotovoltinio (-ių) elemento (-ų) iš kristalinio silicio gaminamą elektrą.

3.   Įtarimas dėl subsidijavimo

Tariamai subsidijuojamas produktas yra Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės tiriamasis produktas, kurio klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ir ex 8541 40 90. Šie KN kodai pateikiami tik kaip informacija.

Įtariama, kad Kinijos Liaudies Respublikos tiriamojo produkto gamintojams Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybė suteikė ne vieną subsidiją.

Šias subsidijas sudaro, inter alia, lengvatinės paskolos saulės baterijų plokščių pramonei (pavyzdžiui, kredito linijos ir mažų palūkanų politikos paskolos, kurias suteikia valstybiniai komerciniai bankai ir vyriausybės pavaldumo bankai, eksporto kreditų subsidijavimo programos, eksporto garantijos, ekologiškų technologijų drauda, prieiga prie lengvatinio apmokestinimo kontroliuojančių bendrovių, vyriausybės lėšomis apmokamos paskolos), dotacijų programos (pavyzdžiui, Eksportuojamų produktų mokslinių tyrimų ir plėtros fondo programų, „Žinomiausi prekių ženklai“ ir „Kinijos prekių ženklai pasaulyje“ subsidijos, Guangdong provincijos pramonės internacionalizavimo fondas, programa „Golden Sun Demonstration“), prekės (pavyzdžiui, polikristalinis silicis, aliuminio ekstruzijos, stiklas, energija ir žemė), tiekiamos valstybės mažesnėmis nei įprastinės kainomis, tiesioginio atleidimo nuo mokesčių ir mokesčių mažinimo programos (pavyzdžiui, atleidimo nuo pajamų mokesčio arba jo sumažinimo programa, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o tolesnius trejus metus jis sumažinamas per pusę, eksportuojančių užsienio kapitalo bendrovių atleidimas nuo pajamų mokesčio, užsienio kapitalo bendrovių pajamų mokesčio sumažinimas remiantis jų geografine vieta, našių užsienio kapitalo bendrovių atleidimas nuo vietos pajamų mokesčio arba jo sumažinimas, pajamų mokesčio sumažinimas užsienio kapitalo bendrovėms, perkančioms Kinijoje pagamintą įrangą, mokesčių atskaita už užsienio kapitalo bendrovių vykdomus tyrimus ir plėtrą, mokesčio grąžinimas už užsienio kapitalo bendrovių pelno reinvestavimą į eksportuojančias bendroves, lengvatinis pelno mokestis užsienio kapitalo bendrovėms, veikiančioms pažangiųjų ir naujųjų technologijų sektoriuose, mažesni mokesčiai pažangiųjų ir naujųjų technologijų bendrovėms, vykdančioms tam tikrus projektus, lengvatinis pajamų mokestis Šiaurės-Rytų regiono įmonėms, Guangdong provincijos mokesčių programos) ir netiesioginių mokesčių ir importo tarifų programos (pavyzdžiui, importuotai įrangai netaikomas PVM, užsienio kapitalo bendrovių įsigytos Kinijoje pagamintos įrangos PVM atskaita, įsigyjamam ilgalaikiam turtui netaikomas PVM ir muitų tarifai pagal Užsienio prekybos plėtros programą).

Įtariama, kad pirmiau nurodytos priemonės yra subsidijos, nes pagal jas teikiama finansinė Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybės arba kitų regioninių institucijų (įskaitant viešąsias įstaigas) parama, kuria pasinaudoja gavėjai. Įtariama, kad jos priklauso nuo eksporto rezultatų ir (arba) skiriamos naudotojams, kurie renkasi vidaus, o ne importuotas prekes ir (arba) apsiriboja tam tikrų sektorių ir (arba) tipų bendrovėmis ir (arba) vieta ir todėl yra konkrečiam subjektui suteiktos ir kompensuotinos.

4.   Įtarimas dėl žalos ir priežastinis ryšys

Skundo pateikėjas pateikė įrodymų, kad išaugo tiriamojo produkto importas iš nagrinėjamosios šalies vertinant absoliučiais skaičiais ir jo rinkos dalimi.

Iš skundo pateikėjo pateiktų prima facie įrodymų matyti, kad importuojamo tiriamojo produkto kiekis ir kainos, be kitų padarinių, darė neigiamą poveikį Sąjungos pramonės kainų lygiui ir rinkos daliai, ir dėl to turėjo neigiamo poveikio Sąjungos pramonės finansinei padėčiai.

5.   Procedūra

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad Sąjungos pramonė pateikė skundą arba toks skundas buvo pateiktas jos vardu, ir kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą, Komisija inicijuoja tyrimą pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnį.

Atliekant tyrimą bus nustatyta, ar nagrinėjamosios šalies kilmės tiriamasis produktas yra subsidijuojamas ir ar subsidijuojamo produkto importas padarė žalos Sąjungos pramonei. Jei išvados bus teigiamos, atliekant tyrimą bus nagrinėjama, ar priemonių nustatymas neprieštarautų Sąjungos interesams.

Dalyvauti konsultacijose pakviesta Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybė.

Yra duomenų, kad tiriamuosiuose produktuose dažnai yra kitų šalių kilmės sudėtinių dalių ir detalių. Todėl bendrovės, kurios tiriamąjį produktą siunčia iš Kinijos Liaudies Respublikos, tačiau mano, kad dalis šio eksportuojamo produkto arba jis visas nėra Kinijos Liaudies Respublikos muitinės kilmės, raginamos pranešti apie save per šį tyrimą ir pateikti visą reikalingą informaciją. Iš nagrinėjamosios šalies eksportuojamo tiriamojo produkto kilmė bus nustatoma atsižvelgiant į šiuos ir kitus per tyrimą surinktus duomenis. Prireikus galima nustatyti specifines nuostatas, remiantis, pavyzdžiui, pagrindinio reglamento 24 straipsnio 3 dalimi.

5.1.   
  Subsidijavimo nustatymo procedūra

Komisijos tyrime kviečiami dalyvauti tiriamąjį produktą iš nagrinėjamosios šalies eksportuojantys gamintojai (3) ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijos.

5.1.1.   Eksportuojančių gamintojų tyrimas

5.1.1.1.   Tirtinų nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų atrankos procedūra

a)   Atranka

Atsižvelgdama į galimą didelį šiame tyrime dalyvaujančių nagrinėjamosios šalies eksportuojančių gamintojų skaičių ir siekdama baigti tyrimą per teisės aktuose nustatytą laikotarpį, Komisija gali sumažinti tirtinų eksportuojančių gamintojų skaičių iki pagrįsto skaičiaus, atrinkdama tik kai kuriuos iš jų (šis procesas dar vadinamas atranka). Atranka bus vykdoma pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį.

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų eksportuojančių gamintojų arba jų vardu veikiančių atstovų prašoma Komisijai pranešti apie save. Šios šalys turi tai padaryti per 15 dienų po šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jei nenurodyta kitaip, ir Komisijai pateikti šio pranešimo A priede nurodytą informaciją apie savo bendrovę ar bendroves.

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, yra reikalinga atrenkant eksportuojančius gamintojus, Komisija taip pat kreipsis į nagrinėjamosios šalies valdžios institucijas ir gali kreiptis į visas žinomas eksportuojančių gamintojų asociacijas.

Visos suinteresuotosios šalys, kurios nori pateikti bet kokios kitos atrankai svarbios informacijos, išskyrus pirmiau nurodytą prašomą informaciją, privalo tai padaryti per 21 dieną po šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jei nenurodyta kitaip.

Jei atranka bus būtina, ji gali būti grindžiama didžiausia tipiška gamybos, pardavimo ar eksporto apimtimi, kurią galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laiką. Komisija visiems žinomiems eksportuojantiems gamintojams, nagrinėjamosios šalies valdžios institucijoms ir eksportuojančių gamintojų asociacijoms praneš (prireikus, per nagrinėjamosios šalies valdžios institucijas) apie atrinktas bendroves.

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, reikalinga atliekant tyrimą, susijusį su eksportuojančiais gamintojais, Komisija nusiųs klausimynus atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, visoms žinomoms eksportuojančių gamintojų asociacijoms ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijoms.

Visi atrinkti eksportuojantys gamintojai ir nagrinėjamosios šalies valdžios institucijos užpildytą klausimyną turės pateikti per 37 dienas po pranešimo apie atranką dienos, jei nenurodyta kitaip.

Eksportuojantiems gamintojams skirtame klausimyne bus prašoma pateikti informacijos apie, inter alia, eksportuojančio gamintojo bendrovės (-ių) struktūrą, bendrovės (-ių) veiklą, susijusią su tiriamuoju produktu, bendrą bendrovės (-ių) parduoto tiriamojo produkto kiekį bei finansinės paramos ir lengvatų, gautų iš tariamų subsidijų ar pagal subsidijų programas, sumą.

Valdžios institucijoms skirtame klausimyne bus prašoma pateikti informacijos, inter alia, apie tariamas subsidijas ar subsidijų programą (-as), už jų administravimą atsakingas institucijas, tokio administravimo būdą ir funkcijas, teisinį pagrindą, tinkamumo kriterijus bei kitas sąlygas, gavėjus ir finansinės paramos bei suteiktų lengvatų sumą.

Nepažeidžiant pagrindinio reglamento 28 straipsnio, bendrovės, kurios sutiko, kad gali būti atrenkamos, bet nebuvo atrinktos, laikomos bendradarbiaujančiomis bendrovėmis (toliau – neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai). Nepažeidžiant šios dalies b punkto, kompensacinis muitas, kuris gali būti taikomas produktams, importuojamiems iš neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, negali viršyti vidutinio svertinio subsidijų skirtumo, nustatyto atrinktiems eksportuojantiems gamintojams (4).

b)   Neatrinktoms bendrovėms taikomas individualus subsidijų skirtumas

Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai gali prašyti, kad Komisija jiems nustatytų individualų subsidijų skirtumą (toliau – individualus subsidijų skirtumas). Eksportuojantys gamintojai, kurie nori prašyti nustatyti individualų subsidijų skirtumą, turi paprašyti klausimyno ir tinkamai jį užpildę grąžinti per 37 dienas po pranešimo apie atranką, jei nenurodyta kitaip.

Tačiau individualaus subsidijų skirtumo prašantys eksportuojantys gamintojai turėtų žinoti, kad Komisija vis dėlto gali nuspręsti individualaus subsidijų skirtumo jiems nenustatyti, jei, pavyzdžiui, eksportuojančių gamintojų būtų tiek daug, kad toks nustatymas pernelyg apsunkintų tyrimą ir trukdytų jį laiku užbaigti.

5.1.2.   Nesusijusių importuotojų tyrimas
   (5)
   (6)

Šiame tyrime kviečiami dalyvauti tiriamąjį produktą iš nagrinėjamosios šalies į Sąjungą importuojantys nesusiję importuotojai.

Atsižvelgdama į galimą didelį šiame tyrime dalyvaujančių nesusijusių importuotojų skaičių ir siekdama baigti tyrimą per teisės aktuose nustatytą laikotarpį, Komisija gali sumažinti tirtinų nesusijusių importuotojų skaičių iki pagrįsto skaičiaus, atrinkdama tik kai kuriuos iš jų (šis procesas dar vadinamas atranka). Atranka bus vykdoma pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį.

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų nesusijusių importuotojų arba jų vardu veikiančių atstovų prašoma pranešti Komisijai apie save. Šios šalys turi tai padaryti per 15 dienų po šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jei nenurodyta kitaip, ir Komisijai pateikti šio pranešimo B priede nurodytą informaciją apie savo bendrovę ar bendroves.

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, yra reikalinga atrenkant nesusijusius importuotojus, Komisija taip pat gali kreiptis į visas žinomas importuotojų asociacijas.

Visos suinteresuotosios šalys, kurios nori pateikti bet kokios kitos atrankai svarbios informacijos, išskyrus pirmiau nurodytą prašomą informaciją, privalo tai padaryti per 21 dieną po šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jei nenurodyta kitaip.

Jei atranka bus būtina, importuotojai gali būti atrenkami remiantis didžiausia tipiška tiriamojo produkto pardavimo Sąjungoje apimtimi, kurią galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laiką. Komisija visiems žinomiems nesusijusiems importuotojams ir importuotojų asociacijoms praneš apie atrinktas bendroves.

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, reikalinga tyrimui, Komisija nusiųs klausimynus atrinktiems nesusijusiems importuotojams ir visoms žinomoms importuotojų asociacijoms. Šios šalys turi pateikti užpildytą klausimyną per 37 dienas po pranešimo apie atranką, jei nenurodyta kitaip.

Klausimyne bus prašoma pateikti informacijos, inter alia, apie jų bendrovės (-ių) struktūrą, bendrovės (-ių) veiklą, susijusią su tiriamuoju produktu, ir tiriamojo produkto pardavimą.

5.2.   
  Žalos nustatymo procedūra ir Sąjungos gamintojų tyrimas

Nustatant žalą remiamasi teigiamais įrodymais ir objektyviai nustatoma subsidijuoto importo apimtis, jo poveikis kainoms Sąjungos rinkoje ir tokio importo padariniai Sąjungos pramonei. Siekiant nustatyti, ar Sąjungos pramonei daroma materialinė žala, Komisijos tyrime kviečiami dalyvauti Sąjungos tiriamojo produkto gamintojai.

5.2.1.   Sąjungos gamintojų tyrimas

Atsižvelgdama į didelį šiame tyrime dalyvaujančių Sąjungos gamintojų skaičių ir siekdama baigti tyrimą per teisės aktuose nustatytą laikotarpį, Komisija nusprendė sumažinti tirtinų Sąjungos gamintojų skaičių iki pagrįsto skaičiaus, atrinkdama tik kai kuriuos iš jų (šis procesas dar vadinamas atranka). Atranka vykdoma pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį.

Komisija laikinai atrinko tam tikrus Sąjungos gamintojus. Išsamesnės informacijos galima rasti suinteresuotosioms šalims susipažinti skirtoje byloje. Suinteresuotosios šalys raginamos susipažinti su byla (tam jos turėtų kreiptis į Komisiją 5.6 dalyje nurodytu adresu). Kiti Sąjungos gamintojai arba jų vardu veikiantys atstovai, manantys, kad turi pagrindo dalyvauti atrankoje, turi kreiptis į Komisiją per 15 dienų po šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos. Visos suinteresuotosios šalys, kurios nori pateikti bet kokios kitos atrankai svarbios informacijos, privalo tai padaryti per 21 dieną po šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jei nenurodyta kitaip.

Komisija visiems žinomiems Sąjungos gamintojams ir (arba) Sąjungos gamintojų asociacijoms praneš apie galutinai atrinktas bendroves.

Siekdama gauti informacijos, kuri, jos nuomone, reikalinga tyrimui, Komisija nusiųs klausimynus atrinktiems Sąjungos gamintojams ir visoms žinomoms Sąjungos gamintojų asociacijoms. Šios šalys turi pateikti užpildytą klausimyną per 37 dienas po pranešimo apie atranką dienos, jei nenurodyta kitaip.

Klausimyne bus prašoma pateikti informacijos, inter alia, apie bendrovės (-ių) struktūrą, finansinę ir ekonominę padėtį.

5.3.   
  Sąjungos interesų vertinimo procedūra

Nustačius, kad vykdomas subsidijavimas ir padaryta žala, remiantis pagrindinio reglamento 31 straipsniu bus sprendžiama, ar nustačius antisubsidijų priemones nebus pažeisti Sąjungos interesai. Sąjungos gamintojai, importuotojai ir jiems atstovaujančios asociacijos, naudotojai ir jiems atstovaujančios asociacijos bei vartotojams atstovaujančios organizacijos raginami pranešti apie save per 15 dienų po šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jei nenurodyta kitaip. Kad galėtų dalyvauti tyrime, vartotojams atstovaujančios organizacijos per tą patį laikotarpį turi įrodyti objektyvų jų veiklos ir tiriamojo produkto ryšį.

Jei nenurodyta kitaip, šalys, kurios apie save praneša per minėtą laikotarpį, per 37 dienas po šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje gali pateikti Komisijai informacijos apie Sąjungos interesus. Šią informaciją galima teikti laisva forma arba užpildant Komisijos parengtą klausimyną. Bet kuriuo atveju į informaciją, pateiktą pagal 31 straipsnį, bus atsižvelgta tik tuomet, jei ji bus pagrįsta faktiniais įrodymais.

5.4.   
  Kita rašytinė informacija

Atsižvelgiant į šio pranešimo nuostatas, visos suinteresuotosios šalys raginamos pareikšti savo nuomonę, pateikti informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus. Jei nenurodyta kitaip, šią informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus Komisija turėtų gauti per 37 dienas po šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

5.5.   
  Galimybė būti išklausytoms Komisijos tyrimo tarnybų

Visos suinteresuotosios šalys gali prašyti būti išklausytos Komisijos tyrimo tarnybų. Visi prašymai išklausyti turėtų būti pateikti raštu, nurodant prašymo priežastis. Prašymai išklausyti dėl klausimų, susijusių su pradiniu tyrimo etapu, privalo būti pateikti per 15 dienų po šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Po to prašymai išklausyti turi būti pateikiami laikantis konkrečių terminų, kuriuos Komisija nustato savo raštuose šalims.

5.6.   
  Rašytinės informacijos teikimo, užpildytų klausimynų siuntimo ir susirašinėjimo tvarka

Visa rašytinė informacija, kurią prašoma laikyti konfidencialia, įskaitant šiame pranešime prašomą informaciją, užpildytus klausimynus ir suinteresuotųjų šalių susirašinėjimą, ženklinama „riboto naudojimo“ grifu (7).

Pagal pagrindinio reglamento 29 straipsnio 2 dalį suinteresuotosios šalys, teikiančios „riboto naudojimo“ informaciją, privalo pateikti nekonfidencialią tokios informacijos santrauką, ženklinamą „suinteresuotosioms šalims susipažinti“. Šios santraukos turėtų būti pakankamai išsamios, kad būtų galima tinkamai suprasti konfidencialios informacijos esmę. Jei konfidencialią informaciją teikianti suinteresuotoji šalis nepateikia reikiamos formos ir kokybės nekonfidencialios tokios informacijos santraukos, į tokią konfidencialią informaciją gali būti neatsižvelgta.

Suinteresuotosios šalys privalo visą informaciją ir prašymus pateikti elektronine forma (nekonfidencialią informaciją – el. paštu, konfidencialią informaciją – vienkartinio rašymo kompaktiniame diske ir (arba) universaliajame diske (CD-R/DVD)) ir nurodyti savo pavadinimą, adresą, e. pašto adresą, telefono ir fakso numerius. Vis dėlto visi įgaliojimai, pasirašyti sertifikatai ir atnaujintos jų formos, pridedamos prie klausimyno atsakymų, pateikiami atspausdinti, t. y. išsiunčiami paštu toliau nurodytu adresu arba įteikiami asmeniškai. Jei suinteresuotoji šalis negali pateikti informacijos ir prašymų elektronine forma, ji apie tai turi nedelsdama pranešti Komisijai, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 28 straipsnio 2 dalyje. Daugiau informacijos apie susirašinėjimą su Komisija suinteresuotosios šalys gali rasti atitinkamoje Prekybos generalinio direktorato svetainėje http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence

Komisijos adresas susirašinėjimui:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 08/020 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 08/020

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks. +32 22985514 (susirašinėjimui 3, 5.1.1 dalių ir A priedo klausimais)

+32 22956505 (susirašinėjimui kitais klausimais)

El. paštas: trade-solar-subsidy@ec.europa.eu (susirašinėjimui 3, 5.1.1 dalių ir A priedo klausimais)

trade-solar-injury@ec.europa.eu (susirašinėjimui kitais klausimais)

6.   Nebendradarbiavimas

Tais atvejais, kai suinteresuotoji šalis atsisako leisti susipažinti su būtina informacija, jos nepateikia per nustatytą laikotarpį arba akivaizdžiai trukdo tyrimui, pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį išvados (negalutinės arba galutinės, teigiamos arba neigiamos) gali būti daromos remiantis turimais faktais.

Nustačius, kad suinteresuotoji šalis pateikė melagingą ar klaidinančią informaciją, į ją neatsižvelgiama ir remiamasi turimais faktais.

Jei suinteresuotoji šalis nebendradarbiauja arba bendradarbiauja tik iš dalies ir todėl išvados grindžiamos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį, rezultatas gali būti mažiau palankus suinteresuotajai šaliai nei tuo atveju, jei ji būtų bendradarbiavusi.

7.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas

Suinteresuotosios šalys gali prašyti, kad nagrinėjant bylą dalyvautų Prekybos generalinio direktorato pareigūnas. Bylas nagrinėjantis pareigūnas yra suinteresuotųjų šalių ir Komisijos tyrimo tarnybų tarpininkas. Bylas nagrinėjantis pareigūnas peržiūri prašymus susipažinti su byla, ginčus dėl dokumentų konfidencialumo, prašymus pratęsti terminus ir trečiųjų šalių prašymus būti išklausytoms. Bylas nagrinėjantis pareigūnas gali surengti atskiros suinteresuotosios šalies klausymą ir veikti kaip tarpininkas, kad būtų visiškai įgyvendintos suinteresuotųjų šalių teisės į gynybą.

Visi prašymai būti išklausytiems dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui turėtų būti teikiami raštu, nurodant prašymo priežastis. Prašymai išklausyti dėl klausimų, susijusių su pradiniu tyrimo etapu, privalo būti pateikti per 15 dienų po šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Po to prašymai išklausyti turi būti pateikiami laikantis konkrečių terminų, kuriuos Komisija nustato savo raštuose šalims.

Bylas nagrinėjantis pareigūnas taip pat gali suteikti galimybę surengti klausymą, kuriame šalys galėtų pareikšti skirtingą požiūrį ir pateikti paneigiančių argumentų dėl klausimų, susijusių su, be kitų dalykų, subsidijavimu, žala, priežastiniu ryšiu ir Sąjungos interesais. Toks klausymas paprastai rengiamas ne vėliau kaip ketvirtos savaitės po pirminio faktų atskleidimo pabaigoje.

Daugiau informacijos ir duomenis ryšiams suinteresuotosios šalys gali rasti bylas nagrinėjančio pareigūno tinklalapiuose Prekybos generalinio direktorato svetainėje http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/hearing-officer/index_en.htm

8.   Tyrimo tvarkaraštis

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalį tyrimas bus baigtas per 13 mėnesių po šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos. Pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalį laikinosios priemonės gali būti nustatytos ne vėliau kaip po 9 mėnesių po šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

9.   Asmens duomenų tvarkymas

Visi per šį tyrimą surinkti asmens duomenys bus naudojami laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (8).

---

(1)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

(2)  Žr. 5 dalies paskutinę pastraipą dėl svarbios informacijos bendrovėms, siunčiančioms tiriamąjį produktą į ES iš Kinijos Liaudies Respublikos, bet kurių visas eksportas arba jo dalis nėra Kinijos Liaudies Respublikos muitinės kilmės.

(3)  Eksportuojantis gamintojas – bet kuri nagrinėjamosios šalies bendrovė, gaminanti ir į Sąjungos rinką tiesiogiai ar per trečiąją šalį eksportuojanti tiriamąjį produktą, įskaitant visas jos susijusias bendroves, dalyvaujančias gaminant, vidaus rinkoje parduodant ar eksportuojant tiriamąjį produktą.

(4)  Remiantis pagrindinio reglamento 15 straipsnio 3 dalimi, į visas nulines arba de minimis kompensuotinų subsidijų sumas ir į kompensuotinų subsidijų, nustatytų pagrindinio reglamento 28 straipsnyje aprašytomis aplinkybėmis, sumas neatsižvelgiama.

(5)  Atrinkti galima tik su eksportuojančiais gamintojais nesusijusius importuotojus. Su eksportuojančiais gamintojais susiję importuotojai turi užpildyti šiems eksportuojantiems gamintojams skirto klausimyno 1 priedą. Pagal Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 dėl Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo 143 straipsnį asmenys laikomi susijusiais tik tuomet, jei: a) jie yra vienas kito verslo darbuotojai arba direktoriai; b) jie yra juridiškai pripažinti verslo partneriai; c) jie yra darbdavys ir darbuotojas; d) bet kuris asmuo yra tiesioginis arba netiesioginis abiejų šių asmenų 5 proc. įstatinio kapitalo arba akcijų su balso teise savininkas, valdytojas arba turėtojas; e) vienas iš jų tiesiogiai arba netiesiogiai valdo kitą; f) juos abu tiesiogiai arba netiesiogiai valdo trečiasis asmuo; g) abu šie asmenys tiesiogiai arba netiesiogiai valdo trečiąjį asmenį; arba h) jie yra vienos šeimos nariai. Asmenys laikomi vienos šeimos nariais tik tuo atveju, jeigu jie yra susiję šiais giminystės ryšiais: i) vyras ir žmona; ii) tėvai ir vaikai; iii) brolis ir sesuo (tikri ar pusiau tikri); iv) seneliai ir anūkai; v) dėdė arba teta ir sūnėnas arba dukterėčia; vi) uošvis arba uošvė ir žentas arba marti; vii) svainis ir svainė (OL L 253, 1993 10 11, p. 1). Šiuo atveju asmuo reiškia bet kurį fizinį ar juridinį asmenį.

(6)  Nesusijusių importuotojų pateikti duomenys taip pat gali būti naudojami dėl kitų šio tyrimo aspektų, ne vien tik dėl subsidijavimo nustatymo.

(7)  „Riboto naudojimo“ dokumentas yra konfidencialus dokumentas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 (OL L 188, 2009 7 18, p. 93) 29 straipsnį ir PPO susitarimo dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių 12 straipsnį. Toks dokumentas taip pat apsaugotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (OL L 145, 2001 5 31, p. 43) 4 straipsnį.

(8)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

---

A PRIEDAS

Image

Image

Image

---

B PRIEDAS

Image

Image

---