# Uradni list C 364/28.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 364 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6328. oktober 2020 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 364

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6328. oktober 2020

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 553. plenarno zasedanje 15. in 16. julija 2020 (hibridna seja) |
| 2020/C 364/01 | Resolucija – Prispevek Evropskega ekonomsko-socialnega odbora k delovnemu programu Evropske komisije za leto 2021, pripravljen na podlagi dela ad hoc skupine za prispevek EESO k delovnemu programu Evropske komisije za leto 2021 | 1 |
| | MNENJA |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 553. plenarno zasedanje 15. in 16. julija 2020 (hibridna seja) |
| 2020/C 364/02 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Spodbujanje bolj vključujoče in trajnostne bančne unije z izboljšanjem prispevka bank iz Unije k lokalnemu razvoju in izgradnji družbeno odgovornega mednarodnega in evropskega finančnega sistema (mnenje na lastno pobudo) | 14 |
| 2020/C 364/03 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Mehanizmi obdavčenja za zmanjšanje emisij CO2 (mnenje na lastno pobudo) | 21 |
| 2020/C 364/04 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Krepitev trajnostne gospodarske rasti v EU (mnenje na lastno pobudo) | 29 |
| 2020/C 364/05 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Spodbujanje konkurenčnosti, inovacij, rasti in ustvarjanja delovnih mest s spodbujanjem globalnega regulativnega sodelovanja, podpiranjem prenovljenega sistema večstranskega trgovanja in zmanjšanjem subvencij, ki izkrivljajo trg (mnenje na lastno pobudo) | 37 |
| 2020/C 364/06 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Industrijska razsežnost varnostne unije (mnenje na lastno pobudo) | 43 |
| 2020/C 364/07 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Uvedba zaščitnih ukrepov za kmetijske proizvode v trgovinskih sporazumih (mnenje na lastno pobudo) | 49 |
| 2020/C 364/08 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Oblikovanje novega modela večstranskih odnosov, nujnost po pandemiji COVID-19 (mnenje na lastno pobudo) | 53 |
| 2020/C 364/09 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Obdavčitev sodelovalnega gospodarstva – zahteve glede poročanja (dodatno mnenje) | 62 |
| 2020/C 364/10 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Evropski podnebni pakt (raziskovalno mnenje) | 67 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski ekonomsko-socialni odbor

553. plenarno zasedanje 15. in 16. julija 2020 (hibridna seja)

2020/C 364/01

Resolucija – Prispevek Evropskega ekonomsko-socialnega odbora k delovnemu programu Evropske komisije za leto 2021, pripravljen na podlagi dela ad hoc skupine za prispevek EESO k delovnemu programu Evropske komisije za leto 2021

ad hoc

1

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

553. plenarno zasedanje 15. in 16. julija 2020 (hibridna seja)

2020/C 364/02

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Spodbujanje bolj vključujoče in trajnostne bančne unije z izboljšanjem prispevka bank iz Unije k lokalnemu razvoju in izgradnji družbeno odgovornega mednarodnega in evropskega finančnega sistema (mnenje na lastno pobudo)

14

2020/C 364/03

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Mehanizmi obdavčenja za zmanjšanje emisij CO2 (mnenje na lastno pobudo)

2

21

2020/C 364/04

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Krepitev trajnostne gospodarske rasti v EU (mnenje na lastno pobudo)

29

2020/C 364/05

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Spodbujanje konkurenčnosti, inovacij, rasti in ustvarjanja delovnih mest s spodbujanjem globalnega regulativnega sodelovanja, podpiranjem prenovljenega sistema večstranskega trgovanja in zmanjšanjem subvencij, ki izkrivljajo trg (mnenje na lastno pobudo)

37

2020/C 364/06

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Industrijska razsežnost varnostne unije (mnenje na lastno pobudo)

43

2020/C 364/07

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Uvedba zaščitnih ukrepov za kmetijske proizvode v trgovinskih sporazumih (mnenje na lastno pobudo)

49

2020/C 364/08

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Oblikovanje novega modela večstranskih odnosov, nujnost po pandemiji COVID-19 (mnenje na lastno pobudo)

53

2020/C 364/09

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Obdavčitev sodelovalnega gospodarstva – zahteve glede poročanja (dodatno mnenje)

62

2020/C 364/10

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Evropski podnebni pakt (raziskovalno mnenje)

67

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 553. plenarno zasedanje 15. in 16. julija 2020 (hibridna seja) |
| 2020/C 364/11 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Strategija za enakost spolov (COM(2020) 152 final) | 77 |
| 2020/C 364/12 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Bela knjiga o umetni inteligenci — evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020) 65 final) | 87 |
| 2020/C 364/13 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020) 98 final) | 94 |
| 2020/C 364/14 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020) 67 final) | 101 |
| 2020/C 364/15 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020) 102 final) | 108 |
| 2020/C 364/16 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – (a) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Dolgoročni akcijski načrt za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (COM(2020) 94 final) – (b) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Prepoznavanje in odprava ovir za enotni trg (COM(2020) 93 final) | 116 |
| 2020/C 364/17 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020) 456 final) – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Proračun EU kot gonilo načrta okrevanja za Evropo (COM(2020) 442 final) – Predlog uredbe Sveta o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po pandemiji COVID-19 (COM(2020) 441 final/2 – 2020/0111 (NLE)) – Spremenjeni predlog uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (COM(2020) 443 final – 2018/0166 (APP)) – Spremenjeni predlog Sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (COM(2020) 445 final – 2018/0135 (CNS)) – Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (COM(2020) 446 final – 2020/0109 (APP)) – Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter o določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov, sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2020) 459 final – 2018/0224 (COD)) | 124 |
| 2020/C 364/18 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (COM(2020) 408 final – 2020/0104 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za tehnično podporo (COM(2020) 409 final – 2020/0103 (COD)) | 132 |
| 2020/C 364/19 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa InvestEU (COM(2020) 403 final – 2020/0108 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 glede vzpostavitve instrumenta za podporo plačilni sposobnosti (COM(2020) 404 final – 2020/0106 (COD)) | 139 |
| 2020/C 364/20 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (COM(2020) 80 final – 2020/0036 (COD)) | 143 |
| 2020/C 364/21 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu železnic (2021) (COM(2020) 78 final) | 149 |
| 2020/C 364/22 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o določitvi ukrepov za trajnostni trg storitev v železniškem prometu zaradi pandemije COVID-19 (COM(2020) 260 final – 2020/0127 (COD)) | 158 |
| 2020/C 364/23 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Izvajanje sporazumov o prosti trgovini – 1. januar 2018–31. december 2018(COM(2019) 455 final) | 160 |

III   Pripravljalni akti

Evropski ekonomsko-socialni odbor

553. plenarno zasedanje 15. in 16. julija 2020 (hibridna seja)

2020/C 364/11

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Strategija za enakost spolov (COM(2020) 152 final)

77

2020/C 364/12

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Bela knjiga o umetni inteligenci — evropski pristop k odličnosti in zaupanju (COM(2020) 65 final)

(COM(2020) 65 final)

87

2020/C 364/13

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo (COM(2020) 98 final)

(COM(2020) 98 final)

94

2020/C 364/14

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope (COM(2020) 67 final)

(COM(2020) 67 final)

101

2020/C 364/15

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Nova industrijska strategija za Evropo (COM(2020) 102 final)

(COM(2020) 102 final)

108

2020/C 364/16

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – (a) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Dolgoročni akcijski načrt za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (COM(2020) 94 final) – (b) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Prepoznavanje in odprava ovir za enotni trg (COM(2020) 93 final)

(COM(2020) 94 final)

(COM(2020) 93 final)

116

2020/C 364/17

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo (COM(2020) 456 final) – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Proračun EU kot gonilo načrta okrevanja za Evropo (COM(2020) 442 final) – Predlog uredbe Sveta o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po pandemiji COVID-19 (COM(2020) 441 final/2 – 2020/0111 (NLE)) – Spremenjeni predlog uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 (COM(2020) 443 final – 2018/0166 (APP)) – Spremenjeni predlog Sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije (COM(2020) 445 final – 2018/0135 (CNS)) – Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (COM(2020) 446 final – 2020/0109 (APP)) – Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter o določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov, sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2020) 459 final – 2018/0224 (COD))

(COM(2020) 456 final)

(COM(2020) 442 final)

(COM(2020) 441 final/2 – 2020/0111 (NLE))

(COM(2020) 443 final – 2018/0166 (APP))

(COM(2020) 445 final – 2018/0135 (CNS))

(COM(2020) 446 final – 2020/0109 (APP))

(COM(2020) 459 final – 2018/0224 (COD))

124

2020/C 364/18

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost (COM(2020) 408 final – 2020/0104 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za tehnično podporo (COM(2020) 409 final – 2020/0103 (COD))

(COM(2020) 408 final – 2020/0104 (COD))

(COM(2020) 409 final – 2020/0103 (COD))

132

2020/C 364/19

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa InvestEU (COM(2020) 403 final – 2020/0108 (COD)) – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 glede vzpostavitve instrumenta za podporo plačilni sposobnosti (COM(2020) 404 final – 2020/0106 (COD))

(COM(2020) 403 final – 2020/0108 (COD))

(COM(2020) 404 final – 2020/0106 (COD))

139

2020/C 364/20

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (COM(2020) 80 final – 2020/0036 (COD))

(COM(2020) 80 final – 2020/0036 (COD))

143

2020/C 364/21

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu železnic (2021) (COM(2020) 78 final)

(COM(2020) 78 final)

149

2020/C 364/22

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o določitvi ukrepov za trajnostni trg storitev v železniškem prometu zaradi pandemije COVID-19 (COM(2020) 260 final – 2020/0127 (COD))

(COM(2020) 260 final – 2020/0127 (COD))

158

2020/C 364/23

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Izvajanje sporazumov o prosti trgovini – 1. januar 2018–31. december 2018(COM(2019) 455 final)

(COM(2019) 455 final)

160

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski ekonomsko-socialni odbor

553. plenarno zasedanje 15. in 16. julija 2020 (hibridna seja)

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/1

---

Resolucija – Prispevek Evropskega ekonomsko-socialnega odbora k delovnemu programu Evropske komisije za leto 2021, pripravljen na podlagi dela ad hoc skupine za prispevek EESO k delovnemu programu Evropske komisije za leto 2021

(2020/C 364/01)

| Poročevalci: | Petr ZAHRADNÍK


  Stefano PALMIERI


  Jan DIRX |
| --- | --- |

Poročevalci:

Petr ZAHRADNÍK

Stefano PALMIERI

Jan DIRX

Evropski ekonomsko-socialni odbor je na plenarnem zasedanju 15. in 16. julija 2020 (seja z dne 16. julija) s 140 glasovi za, 15 glasovi proti in 17 vzdržanimi glasovi sprejel naslednjo resolucijo:

1.   Uvod

| 1.1 | Kot je EESO poudaril v resoluciji o predlogih za obnovo in okrevanje po krizi zaradi COVID-19 (1), toplo pozdravlja in v celoti podpira predloge, ki jih je Evropska komisija vključila v instrument za okrevanje Next Generation EU in v splošni proračun EU za obdobje 2021–2027. EESO upa in pričakuje, da bodo usmeritve, ki jih navaja Komisija v teh dokumentih, zaradi potrebe po okrevanju in obnovi po koronavirusni krizi v celoti in dejansko prenesene v delovni program Komisije za leto 2021. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Po mnenju EESO bi se moral delovni program osredotočiti na prestrukturiranje in izboljšanje našega gospodarstva in družbe tako, da bi temeljila na naslednjih načelih: varstvo človekovih in socialnih pravic, demokratičnih vrednot in pravne države; uresničitev celotnega potenciala enotnega trga; doseganje ciljev trajnostnega razvoja; vzpostavitev krožnega gospodarstva in doseganje podnebne nevtralnosti v EU najpozneje do leta 2050 ter zagotovitev dobrega upravljanja in demokratične odgovornosti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poudarja, da šest glavnih ambicij (evropski zeleni dogovor, Evropa, pripravljena na digitalno dobo, gospodarstvo za ljudi, močnejša Evropa v svetu, spodbujanje evropskega načina življenja in nova spodbuda za evropsko demokracijo), ki jih je izbrala Komisija, zagotavlja močan okvir za pripravo delovnega programa za leto 2021. Morda bi bilo treba več izrecne pozornosti nameniti naložbam in nujnosti, da se jih spodbudi, tudi z ukrepi, ki se sprejemajo v tem času. Nekatere podrobnosti o prihodnjem delovnem programu je mogoče najti v sporočilu Komisije o načrtu okrevanja za Evropo (2); novi predlogi bodo upoštevani v septembrskem govoru predsednice Komisije von der Leyen o stanju v Uniji in v njenem pismu o nameri Evropskemu parlamentu in Svetu. EESO ceni tudi, da je bil delovni program za leto 2020 prilagojen tako, da upošteva krizo zaradi COVID-19 in bi lahko nakazoval razvoj v bližnji prihodnosti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO pozdravlja dejstvo, da je Evropska komisija v okviru okrevanja Evrope prilagodila svoj delovni program za leto 2020, da bi se odzvala na pandemijo COVID-19. Svoje delo je preusmerila in dala prednost ukrepom, ki so potrebni za zagon okrevanja in povečanje odpornosti, ob tem pa je še vedno zavezana izvajanju svojih vodilnih pobud, tj. evropskega zelenega dogovora in digitalne strategije, saj sta ključni za ponovni zagon evropskega gospodarstva in izgradnjo odpornejše, bolj trajnostne, pravičnejše in uspešnejše Evrope. EESO ugotavlja, da je bilo devet pobud preloženih na leto 2021. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Zlasti zdaj, ko vidimo, kako pomembno je sodelovanje med državami v teh kriznih časih, EESO upa, da bo prihodnja konferenca o prihodnosti Evrope privedla do okrepitve in poglobitve institucionalne strukture EU ter resnične obnovitve projekta EU, da se bo Unija zmogla soočiti z izzivi naslednjih desetletij. Komisija se zato lahko zanese na polno podporo EESO. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO je prepričan, da bo proces okrevanja in obnove gospodarstva in družbe mogoč le z dejavnim sodelovanjem organizacij civilne družbe in civilnih partnerjev. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | V naslednjih poglavjih in odstavkih so navedeni konkretni predlogi za delovni program za leto 2021 v skladu s šestimi glavnimi ambicijami Komisije. |
| --- | --- |

1.7

2.   Evropski zeleni dogovor

2.1   Zeleni dogovor

| 2.1.1 | Evropski zeleni dogovor lahko razumemo tudi kot učinkovito orodje za trajnostni ponovni zagon gospodarstva z množičnimi naložbami, ki podpirajo potrebne strukturne spremembe, s katerimi se sooča Evropa. S tega vidika ga je mogoče šteti za priložnost za podporo dolgoročnemu gospodarskemu okrevanju. Zanj je v Evropi potrebno novo soglasje, da se v ta namen zagotovijo zadostna javna in zasebna finančna sredstva ter sprejme novo upravljanje za uspešno izvajanje zelenega dogovora v praksi. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | EESO je močan zagovornik prehoda na krožno gospodarstvo. Že doslej je bil vnet podpornik ambicioznih politik na tem področju, saj aktivno sodeluje pri evropski platformi deležnikov za krožno gospodarstvo. Med njegovimi pozivi v zvezi z učinkovito rabo virov, ki jih že dolgo pošilja Komisiji, je tudi poziv k pregledu zakonodaje o okoljsko primerni zasnovi in politiki proizvodov, k postopnemu vključevanju zahtev za učinkovito rabo virov v zasnovo proizvodov in k novim postopkom za oddajo javnih naročil, da bi spodbudili krožne izdelke in nove poslovne modele, hkrati pa upoštevali gospodarske razmere po krizi zaradi COVID-19 in resnično izvedljivost sprememb. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | EESO je seznanjen, da je bil pregled direktive o razkritju nefinančnih informacij, katere cilj je izboljšanje kakovosti in obsega razkritih informacij, tudi o okoljskih vidikih, kot je biotska raznovrstnost, preložen na leto 2021. Meni, da bi bilo treba davčne politike na splošno reformirati v skladu s podnebnimi cilji in da bi morali davčni sistemi ter oblikovanje cen izražati okoljske stroške, vključno z izgubo biotske raznovrstnosti. To bi moralo spodbuditi spremembe v nacionalnih davčnih sistemih, da se davčno breme z dela prenese na onesnaževanje, vire s prenizkimi cenami in druge zunanje okoljske stroške. Za preprečitev in odpravo degradacije okolja je treba uporabljati načeli „uporabnik plača“ in „onesnaževalec plača“. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | EESO pozdravlja, da bo biotska raznovrstnost vključena v vsa področja politik, kot je navedeno v sporočilu o strategiji za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (3). Pozdravlja tudi, da bo Komisija vzpostavila nov evropski okvir upravljanja biotske raznovrstnosti, ki bo v pomoč pri evidentiranju obveznosti in zavez ter pripravi načrtov za vodenje njihovega izvajanja. To bo koristilo tako skupni kmetijski politiki (SKP) kot evropskemu prehranskemu sistemu, ki bi tako lahko še naprej postajala vse bolj trajnostna. V sklopu tega izvajanja bo Komisija vzpostavila mehanizem spremljanja in pregleda z jasnim naborom dogovorjenih kazalnikov, ki bo omogočil redne ocene napredka, po potrebi pa bodo z njim opredeljeni tudi popravni ukrepi. Ta mehanizem je treba upoštevati pri pregledu izvajanja okoljske politike in prispevati mora k evropskemu semestru. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | EESO pozdravlja evropska podnebna pravila, ki določajo skupni cilj ničelne stopnje neto emisij toplogrednih plinov do leta 2050, ki je pravno zavezujoč in velja za celo EU, ter vzpostavljajo okvir za dosego tega cilja. EESO zato meni, da je predlog o evropskih podnebnih pravilih eden od instrumentov, ki bodo prispevali k želeni in potrebni obnovi evropskega gospodarstva (4). Komisija želi do septembra 2020 pregledati cilj Unije za leto 2030 glede podnebja z vidika podnebne nevtralnosti, preučiti možnosti za nov cilj za leto 2030, tj. zmanjšanje emisij za 50–55 % v primerjavi z ravnmi iz leta 1990, ter do sredine leta 2021 pripraviti ustrezne zakonodajne predloge. EESO poziva Komisijo, naj se odloči za najmanj 55-odstotno zmanjšanje do leta 2030 in v ta namen pripravi ustrezne zakonodajne predloge, da bi tako prispevala svoj delež k nujnemu občutnemu zmanjšanju emisij na svetovni ravni (5). |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | Reformo gospodarstva in družbe bo resnično omogočilo sodelovanje vseh državljanov prek organizacij civilne družbe, združenj in mrež. Države članice in EU morajo zato zagotoviti, da v tem zapletenem procesu nihče ne bo zapostavljen, še posebno ne najbolj ranljivi. |
| --- | --- |

2.1.6

| 2.1.7 | Podnebno ukrepanje in zaveze glede trajnosti je treba postaviti v ospredje politike za okrevanje in obnovo, saj ta ne sme povzročiti, da bi bila EU še naprej ujeta v prihodnosti z visokimi emisijami ogljika. |
| --- | --- |

2.1.7

| 2.1.8 | V večletnem finančnem okviru bo treba povečati in dodeliti zadostna sredstva za financiranje naložbenih potreb, da se omogoči resničen in temeljit zeleni prehod. Pomembno je tudi nadaljnje prednostno obravnavanje drugih okoljskih vprašanj, kot je varstvo tal, zemljišč in morja, ki se po krizi zaradi COVID-19 – in kljub njej – ne sme poslabšati. |
| --- | --- |

2.1.8

| 2.1.9 | Nujno je nadaljnje povečanje energetske varnosti na vseh ravneh in odpornosti družbe, na primer s pripravo programov prenove stavb. Še vedno so pomembni čezmejno sodelovanje na področju energetike in medsebojne povezave po vsej EU, kakor tudi potreba po spodbujanju večje diverzifikacije virov dobave, na primer z večjo izbiro obnovljivih virov energije in razpoložljivih rešitev shranjevanja energije. |
| --- | --- |

2.1.9

| 2.1.10 | Priložnost za pospešitev napredka k cilju podnebne nevtralnosti EU je povečanje porabe električne energije iz obnovljivih in nizkoogljičnih virov z elektrifikacijo sektorjev, ki so trenutno še vedno odvisni od virov energije, ki temeljijo na fosilnih gorivih. Nacionalni energetski in podnebni načrti so pomemben korak pri uresničevanju energetske unije in evropskega zelenega dogovora. |
| --- | --- |

2.1.10

| 2.1.11 | V okviru cilja, določenega v evropskih podnebnih pravilih, da bo EU do leta 2050 podnebno nevtralna, je treba posebno pozornost nameniti sektorju prometa. Emisije CO2 iz tega sektorja namreč še vedno naraščajo; če naj bi uresničili cilj glede podnebne nevtralnosti, jih bo treba do leta 2050 zmanjšati za 90 %. |
| --- | --- |

2.1.11

| 2.1.12 | EESO je pozval k posodobitvi strategije EU za gozdove po letu 2020 v okviru evropskega zelenega dogovora. Nova strategija bi lahko zajemala obdobje do leta 2050. V vseh sektorjih bi bilo treba priznati pomen gozdov, gozdarstva in gospodarskih panog, ki temeljijo na gozdarstvu, pri izpolnjevanju navedenih ciljev, da bi bilo medsektorsko sodelovanje kar najboljše. |
| --- | --- |

2.1.12

| 2.1.13 | EESO meni, da bi lahko ukrepi prilagajanja pomembno prispevali k zagotovitvi, da bosta prehod in obnova po pandemiji COVID-19 potekala pravičneje. Skupnostim in regijam, ki so nadpovprečno izpostavljene negativnim posledicam podnebnih sprememb, bi bilo treba pomagati pri blažitvi teh posledic in ugotovljenih tveganj. To še zlasti velja za skupnosti in regije, katerih sedanje in pretekle emisije toplogrednih plinov so pod povprečjem. |
| --- | --- |

2.1.13

| 2.1.14 | EESO ceni, da je tema evropskega zelenega dogovora v prilagojenem delovnem programu Komisije za leto 2020 zadostno obravnavana in precej enakomerno upoštevana v glavnih delih programa. Zlasti izpostavlja prednostno namenjanje pozornosti financiranju trajnostnega prehoda, še posebno naložbenemu načrtu za evropski zeleni dogovor in Skladu za pravični prehod. Tudi druga interesna področja, navedena v prilagojenem delovnem programu, na primer trajnostna in pametna mobilnost, trajnostna proizvodnja in poraba, trajnostni prehranski sistemi ali razogljičenje energije, so za dosego tega cilja precej prednostnega pomena. EESO meni, da bodo tudi prednostne naloge delovnega programa Komisije za leto 2021 osredotočene na te pobude. |
| --- | --- |

2.1.14

2.2   Prednostne naložbe

| 2.2.1 | Z javnimi sredstvi, ki se vlagajo v načrte okrevanja, bi bilo treba ne le prispevati k obnovi evropskega gospodarstva in družbe, temveč tudi pomagati drastično zmanjšati vplive nadaljnjih šokov tako, da se denar vlaga v odporno, vključujoče in podnebju prijazno gospodarstvo (tako imenovano ekonomijo blaginje). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Taksonomija trajnostnega financiranja EU bi morala v celotnem obdobju okrevanja usmerjati javne in zasebne naložbe, da se pospeši prehod s sektorjev, ki onesnažujejo, na zelene sektorje. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Zagotoviti je treba, da se bodo v novem večletnem finančnem okviru znatna sredstva namenila izvajanju ciljev trajnostnega razvoja in obravnavanju podnebnih sprememb ob hkratnem postopnem opuščanju financiranja, ki je v nasprotju s temi cilji (npr. financiranja fosilnih goriv). |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Evropsko gospodarstvo je v večjem delu desetletja po krizi leta 2009 beležilo naložbeno vrzel, ki jo je treba nujno odpraviti, če naj bi dosegli zadovoljive rezultate. Zato EESO ceni predlog o načrtu okrevanja, ki ga sestavljata predvsem evropski instrument za okrevanje Next Generation EU in njegovi stebri ter prilagojeni večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027. Instrument Next Generation EU se lahko šteje kot izreden, vendar tudi potreben in nujen korak k izboljšanju naložbenega okolja v EU. To je še podrobneje razčlenjeno na primer v mnenju EESO ECO/523 (6). |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | EESO ugotavlja, da naložbe niso cilj politike Komisije v mandatnem obdobju do leta 2024 in da tudi v posameznih pobudah v prilagojenem delovnem programu za leto 2020 niso ustrezno upoštevane. Zato priporoča vključitev pobud, ki temeljijo na naložbah, v delovni program za leto 2021, vključno s prizadevanji za mobilizacijo zasebnih naložb, ki spodbujajo prihodnji trajnostni gospodarski razvoj EU. |
| --- | --- |

2.2.5

3.   Evropa, pripravljena na digitalno dobo

| 3.1 | Kriza zaradi COVID-19 je pokazala, da digitalna revolucija veliko prispeva k povečevanju odpornosti naših družb v primeru krize. Izredno pomembna sta vlaganje v digitalizacijo osnovnih storitev in povečanje zmogljivosti vlad, zakonodajalcev in javnih ustanov, da med krizo zagotavljajo storitve. Hkrati se moramo zavedati, da so digitalne tehnologije orodje, ne končni cilj. Poskrbeti moramo za javno lastništvo okvira, ki obdaja digitalne tehnologije, in ga približati visokim trajnostnim standardom, med drugim z močnimi demokratičnimi in tehnološkimi zaščitnimi ukrepi, ki jih bodo spremljali ukrepi za stroškovno podporo in spodbujanje znanja, pri katerih nihče ne bo zapostavljen. To pomeni, da moramo v skladu z evropskim aktom o dostopnosti poskrbeti tudi za to, da bo digitalna revolucija zagotovila dostopnost več kot 100 milijonom invalidov v EU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Digitalizacija za okrevanje predstavlja tako priložnost kot tveganje. Inovacije lahko postavijo EU v ospredje, na primer področje blokovne verige, kjer je EU vodilna. Blokovna veriga kot tehnologija (ki ni bitcoin) prinaša demokratične vrednote, saj zagotavlja preglednost in boljše strukture upravljanja. Vendar je treba obvladovati tveganja, povezana z digitalizacijo, kot so nadaljnja brezposelnost, digitalna marginalizacija in socialna izključenost. Najti je treba tudi načine, kako izkoristiti priložnosti in hkrati uravnotežiti tveganja v okolju, kjer si EU prizadeva ostati konkurenčna na svetovni ravni. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ohraniti je treba evropski model pravic, standardov in potrošniških politik, saj je EU zaradi njih edinstvena. Na področju digitalizacije, na primer, etični kodeks EU o umetni inteligenci izhaja iz načela, da mora biti „nadzor v rokah človeka“, kar se razlikuje od pogledov drugih regij. Ta pristop, ki temelji na temeljnih pravicah in svoboščinah, je del modela EU in bi ga bilo treba ohraniti kljub konkurenci, ki se zaostruje. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO opozarja na pomen digitalizacije v vseh sektorjih družbe, zlasti zaradi dela na daljavo in digitalnih storitev, kamor sodita tudi e-trgovanje in e-zdravje. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Pandemija je pokazala, da digitalizacija v izobraževanju ni enako dostopna v družbi, kar bi lahko povzročilo dodatne probleme pri šolskem uspehu in glede izobraževalnih priložnosti. Zato je nujno, da se uvedejo ukrepi za podporo prikrajšanim skupinam, ki pomagajo preprečevati segregacijo. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Stalno je treba posodabljati pravni okvir za umetno inteligenco in digitalizacijo, da bo sledil tehničnemu napredku in zlasti vprašanju varnosti digitalnih komunikacij, tako z vidika omrežij kot vsebine. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO je seznanjen, da je Komisija zakonodajni predlog o vplivu umetne inteligence, med drugim na varnost, odgovornost, temeljne pravice in podatke, preložila na leto 2021. Poziva Komisijo, naj: (i) spodbuja večdisciplinarne raziskave z vključevanjem drugih področij, kot so pravo, etika, filozofija, psihologija, delovne in humanistične vede, ekonomija itd.; (ii) vključi ustrezne zainteresirane strani (sindikate, poklicna in podjetniška združenja, potrošniške organizacije, nevladne organizacije) v razpravo o umetni inteligenci in kot enakovredne partnerje v raziskovalne in druge projekte, ki jih financira EU, kot so javno-zasebno partnerstvo za umetno inteligenco, sektorski dialogi, program za sprejemanje umetne inteligence v javnem sektorju in vodilni center, ter (iii) še naprej izobražuje in obvešča širšo javnost o priložnostih in izzivih umetne inteligence. Komisiji tudi priporoča, naj bolj poglobljeno preuči vpliv umetne inteligence na celoten spekter temeljnih pravic in svoboščin, med drugim na pravico do poštenega sojenja, poštenih in odprtih volitev ter zbiranja in demonstracij, pa tudi na prepoved diskriminacije. EESO še naprej nasprotuje uvedbi kakršne koli oblike pravne osebnosti za umetno inteligenco. To bi izničilo preventivni popravljalni učinek zakonodaje o odgovornosti in pomenilo resno nevarnost moralnega tveganja tako pri razvoju kot uporabi umetne inteligence, pri kateri lahko pride do zlorab (7). |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Zaradi naraščajoče uporabe pametnih telefonov in uvedbe omrežij 5G je zelo pomembna skrb za interoperabilnost med aplikacijami in omrežji v Evropski uniji, zlasti v izrednih razmerah. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Glede na nadaljnji razvoj digitalizacije in njen vse večji vpliv na zasebno, družbeno in delovno življenje ter na vse sektorje sta bistvena skrb za poučevanje digitalnih spretnosti in znanja ter sprejetje ukrepov za odpravo digitalnega razkoraka med državljani. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Pripravljenost Evrope na digitalno dobo je povsem pravilno ena ključnih prednostnih nalog in ima vidno vlogo tudi v prilagojenem delovnem programu za leto 2020. EESO ceni velika prizadevanja Evropske komisije za napredek na področjih, kot so umetna inteligenca, digitalne storitve, kibernetska varnost, digitalne naprave in rešitve za potrošnike, pa tudi digitalne finance. Zlasti pozdravlja velik poudarek na digitalnem področju v okviru predlagane nove industrijske strategije za Evropo. Digitalizacija je vidna tudi v svežnju o letalskih storitvah. EESO zelo ceni tudi to, da je digitalizacija upoštevana v predlaganih prednostnih področjih evropskega raziskovalnega prostora. |
| --- | --- |

3.10

4.   Gospodarstvo za ljudi

| 4.1 | Naše ekonomsko upravljanje moramo obnoviti na podlagi odpornega, trajnostnega in vključujočega evropskega gospodarskega sistema. Naš cilj ni le mehansko okrevanje gospodarstva, temveč si prizadevamo za kakovostne spremembe vodenja in upravljanja gospodarske politike. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Celotne posledice krize še niso znane; za obnovo in okrevanje bo potrebnega veliko napora. Zato je nujen hiter začetek izvajanja predlogov o instrumentu za okrevanje in okrepljenem večletnem finančnem okviru, ki so bili podani maja 2020. Pripravljeni moramo biti tudi na nadaljnje ukrepe in spremembe že sprejetih, če to upravičuje razvoj razmer. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Komisija naj še naprej uporablja semester kot gonilno silo za okrevanje na podlagi prednostnih nalog na področju naložb in reform, opredeljenih v okviru evropskega semestra. EESO pozdravlja nedavni poudarek na boljšem vključevanju socialnih vprašanj in evropskega zelenega dogovora, kakor tudi izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost v okviru semestra. Komisija bi morala med celotnim semestrom podpirati države članice euroobmočja pri sprejemanju vseh potrebnih ukrepov za zagotovitev večje konvergence in zbliževanja na gospodarskem področju. To vključuje pozitivno skupno fiskalno naravnanost v euroobmočju kot celoti, da bi lahko našli izhod iz sedanje krize. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Vse prednostne naloge in ukrepi, opredeljeni na drugih političnih področjih, pomenijo, da je treba oblikovati nov okvir ekonomskega upravljanja, ki bo kos izzivom današnjih makroekonomskih razmer ter Evropski uniji in njenim državam članicam omogočal izvajanje strateških industrijskih politik in politik konkurence ter socialnih, okoljskih in trgovinskih politik. Na začetku leta 2020 je Komisija začela obsežno javno posvetovanje o tej temi, vendar je bilo zaustavljeno zaradi koronavirusne krize in uporabe splošne odstopne klavzule Pakta za stabilnost in rast. Ni si mogoče predstavljati, da bi se leta 2021 pakt lahko začel samodejno ponovno uporabljati. Komisija bi zato morala nadaljevati delo in pripraviti nove pobude, da bi spodbudila reformo Pakta za stabilnost in rast ter poskrbela za to, da bo mogoče sočasno zagotavljati stabilnost in rast. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | V tem okviru EESO poziva k bolj simetrični makroekonomski prilagoditvi, ki bi jo morale izvesti tako države članice s primanjkljajem kot tiste s presežkom. Vse države članice morajo biti sposobne vlagati več v javne storitve, saj je kriza pokazala, da imajo te storitve ključno vlogo pri reševanju življenj in spopadanju s pandemijo. Poleg tega bi morali evropski voditelji pri ponovni uporabi fiskalnih pravil EU upoštevati tako imenovano zlato pravilo, ki določa, da je treba nekatere javne naložbe izvzeti iz izračunov primanjkljaja in upoštevati vzdržnost obstoječih ravni dolga. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Že dolgo se poziva tudi k stalnemu mehanizmu za davčno stabilizacijo euroobmočja, saj bi bila to močna podpora proticikličnim politikam Evropske unije v primeru prihodnjih šokov. Tak mehanizem bi prispeval k dolgoročni stabilnosti in vzdržnosti nacionalnih javnih financ. Pomenil bi nujen naslednji korak pri poglabljanju evropske ekonomske in monetarne unije. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Za okrevanje po pandemiji COVID-19 bo odločilna sposobnost evropskih finančnih trgov, da zagotavljajo zadostno likvidnost. Za povečanje odpornosti evropskega gospodarstva je potrebno tudi pravilno delovanje finančnih trgov in večje sposobnosti za delitev finančnih tveganj. Zato je treba brez odlašanja nadaljevati z usklajevanjem in povezovanjem evropskih finančnih trgov, vključno z dokončanjem bančne unije in krepitvijo unije kapitalskih trgov. Pri pregledu bonitetnih pravil bank za izvajanje preostalih sporazumov iz baselskega okvira je treba upoštevati posebnosti bančnega okolja v EU. Poleg tega je bistveno, da so finančni trgi sposobni podpreti zeleno in digitalno preobrazbo. EESO meni, da so potrebna večja prizadevanja za vključitev trajnosti v finančni sektor, zato pozdravlja namen Komisije, da prenovi strategijo za trajnostno financiranje. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO je trdno prepričan, da je treba – glede na digitalizacijo gospodarstva – kakršne koli spremembe pravil za razdelitev pravic do obdavčitve dobička med države usklajevati na svetovni ravni. Zato pozdravlja tesno sodelovanje med Komisijo, državami članicami in OECD/G20 v podporo razvoju mednarodne rešitve. Če te ne bo mogoče doseči, mora EU razmisliti o ukrepanju na lastno pest. Boj proti davčnim goljufijam in utajam ter preprečevanje pranja denarja morata ostati najpomembnejša prednostna naloga. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Kohezijska politika bo ključna pri zagotavljanju uravnoteženega okrevanja, spodbujanju konvergence in skrbi za to, da nihče ne bo zapostavljen. Finančna prožnost je resnično bistvena za kohezijske programe in bo državam članicam omogočila prerazporejanje sredstev v skladu z njihovimi potrebami pri soočanju s krizo. Po mnenju EESO bi bilo treba določiti realističen časovni okvir, da bodo sredstva čim prej dodeljena državam članicam. Kohezijska politika EU bi morala biti v obdobju 2021–2027 še naprej osredotočena na zagotavljanje gospodarske konkurenčnosti na podlagi raziskav in inovacij, prehoda na digitalno tehnologijo ter agende za evropski zeleni dogovor in trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Zdravstvena in gospodarska kriza, ki jo je povzročila pandemija COVID-19, je še povečala razlike v bogastvu in dohodku ter jasno pokazala, da je nujen nov družbeni model, ki več prispeva k ekonomski in socialni koheziji, produktivnosti in bolj pošteni porazdelitvi bogastva. Komisija mora zdaj nujno ukrepati na podlagi prejšnjih predlogov EESO, ki bi pomagali obrniti trend povečevanja neenakosti. Te ustvarjajo razkorak med državami članicami in različnimi družbenimi skupinami ter so pripomogle k vzponu skrajnih gibanj in strank. V ta namen je potrebno odločno ukrepanje EU, ki bi dopolnilo prizadevanja držav članic za spodbuditev naložb v socialno infrastrukturo (izobraževanje in vseživljenjsko učenje, zdravje, dolgotrajno oskrbo in socialno varstvo, cenovno dostopna stanovanja), zagotavljanje javnih sredstev za odpravo vrzeli v tržnem sistemu, postopno preusmeritev davčnih prihodkov tako, da bo premoženje obdavčeno bolj kot delo, za razvoj preglednega mehanizma za spremljanje in konsolidacijo podatkov o vseh prihodkih in premoženju, za vzpostavitev registra delničarjev podjetij na evropski ravni itd. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | V luči krize zaradi COVID-19 bi morala Komisija nadaljevati tudi prejšnje pobude, da bi okrepila in spodbudila vlogo Evrope kot svetovnega gospodarskega akterja. Dodatno bi morala analizirati in predlagati bolj specifične načine in sredstva za okrepitev mednarodne vloge eura, za diverzifikacijo dobavnih verig in spodbujanje evropskih predpisov in standardov v nekaterih strateških sektorjih, za zagotovitev odpornejšega evropskega odziva na ekstrateritorialne sankcije tretjih držav ter za postopno uvedbo enotnega evropskega zastopanja v mednarodnih finančnih forumih. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Prekiniti je treba vez med gospodarsko blaginjo ter degradacijo okolja in izčrpavanjem družbe. Modeli, kot so krožno gospodarstvo ter zadružno in sodelovalno gospodarstvo, ponujajo nove priložnosti za zaposlitev, lastništvo in inovacije ter preoblikujejo odnose med proizvajalci, distributerji in potrošniki tako, da so vsi akterji odpornejši na krize, kadar so ustrezno regulirani. Med ključne prednostne naloge – poleg pravilnega izvajanja novega akcijskega načrta za krožno gospodarstvo in nadaljevanja evropske platforme deležnikov za krožno gospodarstvo, ki jo upravljata EESO in Komisija – sodijo: spodbujanje celostne strategije trajnostne porabe, razvoj novih kazalnikov, ki bodo zamenjali neprimerno uporabo BDP, ter prilagoditev Pakta za stabilnost in rast, da se upoštevata trajnost in blaginja. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Družbo je treba obnoviti na podlagi okrepljenih storitev splošnega pomena v smislu člena 14 PDEU, ki obravnava storitve splošnega gospodarskega pomena, Protokola št. 26 o storitvah splošnega gospodarskega pomena, priloženega k PDEU, ter zlasti evropskega stebra socialnih pravic, pa tudi na podlagi zdravstvenih in socialnih storitev, elektronskih komunikacij, storitev javnega prevoza ter energetskega in vodnega gospodarstva in zbiranja odpadkov, vse to pa mora spremljati naložbeni program. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Sodobni koncepti gospodarskega razvoja ne temeljijo samo na merilih blaginje, dobičkonosnosti in učinkovitosti, ampak tudi na upoštevanju družbenih in okoljskih zahtev ter odpravi vseh vrst negativnih zunanjih učinkov in nedelovanja trga. Nauk iz najnovejše krize zaradi COVID-19 je, da mora biti gospodarstvo tudi dovolj odporno in močno za spoprijemanje s prihodnjimi šoki. V ta namen se zelo priporoča odprava strukturnih neravnotežij. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Sodobno gospodarstvo zahteva tudi nemoteno delovanje vseh segmentov trga, vključno s tistimi, ki so bili ustvarjeni pred kratkim (virtualno, sodelovalno, krožno, digitalno gospodarstvo). Iz tega razloga bi bilo koristno poskrbeti za boljše delovanje finančnega posredništva, kar v okviru EU pomeni zlasti poglobitev unije kapitalskih trgov in dokončanje bančne unije. Za večjo podporo prehodu na bolj trajnostno gospodarstvo je treba prilagoditi tudi sistem obdavčitve. |
| --- | --- |

4.15

4.16   Enotni trg

| 4.16.1 | Enotni trg je nosilni steber evropskega projekta. Delujoč enotni trg spodbuja konkurenčnost, povečuje učinkovitost in kakovost ter prispeva k znižanju cen. Evropski enotni trg je gotovo eden največjih dosežkov EU. Zato je bistveno, da se preuči, kako lahko delovanje enotnega trga spodbuja ali pa ovira okrevanje gospodarstva po zdravstveni krizi. |
| --- | --- |

4.16.1

| 4.16.2 | Skladnost in enotnost enotnega trga sta bili med pandemijo COVID-19 na težki preizkušnji. Na nekaterih področjih je bil enotni trg hudo prizadet in paraliziran, zlasti pri prostem gibanju oseb. Pandemija je negativno vplivala tudi na kontinuiteto čezmejnih dobavnih verig. Obseg čezmejne trgovine v EU se je v primerjavi s prejšnjim letom poslabšal za dvomestno vrednost. A jedro enotnega trga je ostalo in preživelo. Glavni izziv zdaj je obnovitev vseh naravnih čezmejnih tokov v EU in odprava obstoječih ovir za enotni trg, ki so se pred kratkim začele celo krepiti z nekaterimi nacionalnimi strategijami in koncepti, uvedenimi po prejšnji krizi. |
| --- | --- |

4.16.2

| 4.16.3 | Ponuja se priložnost za spodbujanje socialnih inovacij kot modela za okrevanje na podlagi soustvarjanja, sooblikovanja in soproizvodnje. V kompleksnem socialnem okolju z velikimi družbenimi izzivi je edina rešitev mobilizacija vseh virov v družbi. Pri tem je treba postopati na medsektorski in večdisciplinarni način, da bi se našle rešitve. Organizirana civilna družba je katalizator socialnih inovacij, gibanje, ki je prispevalo k oblikovanju sistemov socialnega varstva, ki so privedli do novih politik, struktur, proizvodov, storitev in delovnih metod. Sodelovanje civilne družbe je zdaj nujnejše kot kdaj koli prej – toda do resničnih socialnih inovacij pride samo takrat, kadar je vključena tudi civilna družba. |
| --- | --- |

4.16.3

| 4.16.4 | Strategija za enotni trg je v središču evropskega projekta. Omogoča svobodnejši pretok ljudi, storitev, blaga in kapitala ter ponuja priložnosti evropskim podjetjem, potrošnikom in delavcem. Potrebni so ukrepi, s katerimi bi odpravili ovire za enotni trg in popolnoma sprostili njegov potencial. Poleg tega se bo moral enotni trg po krizi in glede na druge vidike spreminjajočega se okolja, kot je digitalizacija, popolnoma prilagoditi novim zamislim in poslovnim modelom. Cilj je torej ponovno oživiti, okrepiti in obnoviti enotni trg kot instrument za okrevanje. Eden kratkoročnih ukrepov je takojšnje odprtje mej. Poleg tega je potrebno kratkoročno ukrepanje v dve smeri: odpraviti je treba napetosti ter znova zagnati gospodarstvo in produktivnost. |
| --- | --- |

4.16.4

| 4.16.5 | Neenaki konkurenčni pogoji, ki se danes pojavljajo, so zelo zaskrbljujoči. Svežnji spodbud držav članic se zelo razlikujejo in so med njimi ustvarili neenake konkurenčne pogoje (čeprav so bili dobronamerno sprejeti za ublažitev šoka povpraševanja). Državno pomoč je treba obravnavati in analizirati s sektorskega vidika ter pri tem preučiti, kako bodo ti ukrepi kratko- in dolgoročno izkrivljali konkurenco in onemogočali enake konkurenčne pogoje. |
| --- | --- |

4.16.5

| 4.16.6 | Poskrbeti moramo za produktivnost v realnem gospodarstvu (to pomeni delovna mesta, kupno moč ter osnovne proizvode in storitve). Produktivnost ima lahko različne oblike in se lahko zagotavlja z različnimi poslovnimi modeli, pomembno pa je, da na tem področju ukrepamo, če želimo preprečiti nadaljnje povečevanje neenakosti. Zagon pomeni sprejetje podpornih svežnjev in vzpostavitev ugodnega okolja za mala in srednja podjetja (MSP) ter industrijo. Znano je, da so MSP hrbtenica evropskega gospodarstva in potrebujejo posebno podporo, vendar brez dodatnih bremen ali birokracije. Okrevala bodo lahko le, če bodo prejela finančno podporo EU in nacionalno podporo. Pri tem bodo ključnega pomena subvencije, posojila, zagotavljanje likvidnosti, davčne spodbude, ugodni pogoji za ohranjanje zaposlenih in zaposlovanje, pregled stečajne zakonodaje in druga podpora. Glede stečajne zakonodaje bi morala EU sprejeti zakonodajne ukrepe, da bi malim podjetjem, ki so šla v stečaj zaradi COVID-19, omogočila, da bi hitro začela znova delovati. Ti ukrepi bi morali biti časovno omejeni. |
| --- | --- |

4.16.6

4.17   Industrijska strategija

| 4.17.1 | Številne od prejšnjih točk v splošnem smislu v celoti veljajo tudi za industrijsko strategijo. Vendar se evropska industrija ne srečuje samo z izzivom, da je treba izboljšati enotni trg, ampak za razliko od storitvenega sektorja tudi s temeljnimi strukturnimi spremembami, kar zadeva predvsem premogovništvo in težke ogljično intenzivne industrije. |
| --- | --- |

4.17.1

| 4.17.2 | Bistvo nove industrijske strategije za Evropo je poiskati odgovore na vprašanje, kako zagotoviti, da bo sodobna in močna evropska industrija združljiva z izzivi, ki izhajajo iz podnebno-okoljskih zahtev. EESO je prepričan, da je to izvedljivo in da lahko prinese Evropi globalno primerjalno prednost, če bo uspelo. Po drugi strani se EESO popolnoma zaveda velikanskih stroškov, povezanih s tem prehodom, in jih upošteva, zato se zavzema za to, da se jih primerno ublaži in nadomesti, pri čemer je treba upoštevati gospodarske možnosti. |
| --- | --- |

4.17.2

4.18   Zdravstveni sistemi

| 4.18.1 | Eno glavnih in najpomembnejših spoznanj v zvezi s koronavirusno krizo je, da je treba v skoraj vseh evropskih državah okrepiti zdravstvene sisteme tako, da se glavni poudarek nameni preprečevanju. Koronavirusna bolezen izredno obremenjuje zdravstvene sisteme v vsej Evropi. Za zdravstveno varstvo so sicer pristojne države članice, toda meje ne ustavijo virusa, ki se širi po celi Evropi, tako znotraj kot zunaj njenih meja, in ima sanitarne, socialne in gospodarske posledice, na katere se je treba skupaj odzivati na evropski ravni. |
| --- | --- |

4.18.1

| 4.18.2 | Kriza zaradi COVID-19 je razkrila odvisnost EU od uvoza medicinske opreme iz držav, ki niso članice EU. Na podlagi pristopa življenjskega cikla so potrebne naložbe v zdravstveno varstvo, nego, storitve dolgotrajne oskrbe, preventivne politike zdravstvenega varstva ter politike za varnost in zdravje pri delu. Podpreti jih morajo tudi institucije EU. |
| --- | --- |

4.18.2

| 4.18.3 | Kriza zaradi COVID-19 je jasno pokazala, da imajo farmacevtska multinacionalna podjetja izredno moč. Da bi povečali neodvisnost farmacevtske industrije, je treba oblikovati obsežen evropski raziskovalni sklad za razvoj novih zdravil in cepiv. Institucije EU bi morale biti pristojne za usklajevanje ponudbe, distribucije in cen nujne medicinske in zaščitne opreme na enotnem trgu. |
| --- | --- |

4.18.3

| 4.18.4 | EESO poziva k trajnostni strategiji o kemikalijah, ki bo zagotavljala varstvo človekovega zdravja in okolja ob hkratnem zmanjšanju izpostavljenosti nevarnim kemikalijam. Nova strategija bo morala biti v celoti usklajena z evropskim zelenim dogovorom. |
| --- | --- |

4.18.4

| 4.18.5 | Treba je obnoviti zaupanje potnikov v promet s posebnim poudarkom na javnem prevozu. To med drugim vključuje ukrepe za povečanje zdravstvene varnosti potnikov (npr. klimatizacijski sistemi, zaznavanje bolnikov, ukrepi čiščenja in razkuževanja itd.). V tem okviru je treba ponovno premisliti o pravicah potnikov in jih celo okrepiti (npr. povračilo stroškov odpovedanih potovanj). |
| --- | --- |

4.18.5

5.   Močnejša Evropa v svetu

| 5.1 | EU mora krepiti in podpirati svoj položaj v svetu, da bi lahko imela pomembnejšo in bolj strateško vlogo v svetovnem gospodarstvu in politiki. V zadnjem desetletju je postala šibkejša. Gospodarstvo EU lahko bolje izkoristi svoje primerjalne prednosti na svetovnem trgovinskem trgu in trgu naložb, zlasti na področju naprednih proizvodnih in inovativnih storitev, ter ima ambicijo, da postane vodilno na svetu. Poleg navedenega bi si bilo treba prizadevati za to, da bi bila EU bolje in učinkoviteje zastopana v ključnih svetovnih organizacijah ter da bi nastopala enotno. EESO poziva Evropsko komisijo, naj si ustrezno prizadeva za to, da bo potreba po krepitvi svetovnega položaja EU jasneje upoštevana v njenem delovnem programu za leto 2021. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EU bi morala še naprej podpirati večstranski pristop na področju trgovine. Vključevanje socialnih, delovnih in trajnostnih razvojnih standardov (8) v pravila Svetovne trgovinske organizacije in drugih agencij, povezanih z OZN, bi lahko znatno prispevalo k izgradnji nove, pravične gospodarske in trgovinske ureditve ter k pravični in pametni globalizaciji. Hkrati bi se bilo treba upreti prizadevanjem za uvajanje novih ovir in omejitev za svetovno gospodarstvo. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Eno konkretnih spoznanj iz krize zaradi COVID-19 je, da bi morala EU skrbneje razmisliti o zaščiti svojih strateških sredstev in naložb ter okrepiti nadzor na področjih, na katerih obstaja nevarnost politične zlorabe naložb v strateški industriji. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Po izstopu Združenega kraljestva se EU ne bi smela osredotočiti le na krepitev svoje kohezije in enotnosti, temveč bi morala v ustreznih primerih nadaljevati širitveni proces, ki se v zadnjem času kljub določenemu napredku nekoliko zatika, zlasti glede pristopa nekaterih držav kandidatk z Zahodnega Balkana. Širitev bi lahko veliko prispevala k odpravi političnih in gospodarskih negotovosti ter povečala stabilnost v tem delu Evrope. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Geopolitični položaj se je v zadnjem desetletju poslabšal, kar vpliva tudi na ozemlja, ki so bližje zunanji meji EU. Za povečanje stabilnosti in izboljšanje medsebojnih odnosov z EU je treba nadaljevati pobudo za strateško partnerstvo in vključujočo sosedsko politiko. V okviru pobude se je treba prožno odzivati na nove razmere ter izhajati iz vzajemnega spoštovanja in koristi, ki pobuda prinaša za obe strani. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Zaradi spreminjajočih se geopolitičnih razmer, posledic nedavne migracijske krize in poslabšanja zunanjih odnosov v svetu z mnogimi novimi tveganimi pojavi se je spremenil spekter razvojne pomoči in podpore EU. Pričakovati je, da se bodo finančna sredstva v večletnem finančnem okviru, namenjena temu področju, močno povečala, in da bo Evropski razvojni sklad vključen v ta okvir. EESO podpira te ukrepe in poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti Afriki in ji pomagati premostiti težke politične, gospodarske, socialne in okoljske razmere. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Pri spodbujanju svetovnih mirovnih procesov je treba oživiti geopolitično strateško vlogo EU, da bi znova zagotovili priložnosti za gospodarski razvoj v sosedstvu EU: na Zahodnem Balkanu, v vzhodnih partnerskih državah in članicah evro-sredozemskega partnerstva ter na drugih območjih, kjer vladajo konflikti. |
| --- | --- |

5.7

6.   Spodbujanje evropskega načina življenja

6.1   Socialni ukrepi

| 6.1.1 | Poleg gospodarskih in okoljskih vprašanj mora delovni program EU za leto 2021 upoštevati predvsem tudi socialno razsežnost. To pomeni, da mora biti zaveza socialni in trajnostni Evropi prednostna naloga. Pri tem imajo pomembno vlogo tudi organizacije civilne družbe. Ponuja se priložnost za spodbujanje socialnih inovacij kot modela za okrevanje na podlagi soustvarjanja, sooblikovanja in soproizvodnje. V kompleksnem socialnem okolju z velikimi družbenimi izzivi je edina rešitev mobilizirati vse vire v družbi ter pri iskanju rešitev delovati na medsektorski in večdisciplinarni način. Organizirana civilna družba je gonilo socialnih inovacij. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Treba je poskrbeti za širše razumevanje „pravičnega prehoda“ (ki zajema več kot le premog) in v celoti izvajati evropski steber socialnih pravic, hkrati pa pospešiti reforme prerazporeditvenih sistemov ter spodbujati usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja ter enakost spolov. |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3 | Izvajanje evropskega stebra socialnih pravic na evropski ravni in v vseh državah članicah je pomemben korak do proaktivnega uvajanja procesa socialne konvergence, ki je usmerjena navzgor. Komisija je v političnih usmeritvah obljubila pravičen prehod na zeleno socialno tržno gospodarstvo za vse. V zvezi s tem je predstavila načrt Močna socialna Evropa za pravičen prehod, s katerim je uvedla razpravo z državami in regijami EU ter partnerji o konkretnih zavezah za izvajanje stebra in napredek na ravni EU ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni do novembra 2020 (9) . Na podlagi prejetih prispevkov bo Komisija na začetku leta 2021 predstavila akcijski načrt za izvajanje socialnega stebra. V prilogi k načrtu so dodatni predlogi za leto 2021. Ti vključujejo jamstvo za otroke, akcijski načrt za socialno gospodarstvo, strategijo o invalidnosti in dolgoročno vizijo za podeželje (10). |
| --- | --- |

6.1.3

| 6.1.4 | V okviru načrta je Komisija začela prvo in nato drugo fazo posvetovanja s socialnimi partnerji o poštenih minimalnih plačah (11) . EESO čaka morebitno prihodnjo pravno pobudo Komisije o dostojnih poštenih minimalnih plačah. Cilj bi morala biti zagotovitev, da minimalne plače v vseh državah članicah EU vsem delavcem omogočajo dostojen življenjski standard. EESO pozdravlja priznanje Komisije, da bi bilo mogoče z ukrepi na ravni EU okrepiti pomen kolektivnih pogajanj pri določanju ustrezne ravni minimalnih plač in zagotavljanju pokritosti z njo. Ukrepe za podporo kolektivnim pogajanjem, zlasti na sektorski ravni, bi bilo treba zato vključiti v ukrepe EU na področju minimalnih plač (12). |
| --- | --- |

6.1.4

| 6.1.5 | Socialna razsežnost EU je tako zapletena, da so za njeno okrepitev potrebni mehanizmi upravljanja, ki omogočajo, da različni subjekti v različnih sektorjih skupaj rešujejo probleme. Socialni dialog je ključnega pomena. Trdno okrevanje družbe pomeni tudi boljši dostop do sindikatov in boljšo zaščito. Podpirati bi bilo treba kolektivna pogajanja in demokracijo na delovnem mestu, EU in države članice pa morajo podpreti socialne partnerje pri znatnem povečanju pokritosti s kolektivnimi pogajanji. Okrepiti je treba reprezentativnost in avtonomijo socialnega dialoga ter povezave med evropsko in nacionalnimi ravnmi tega dialoga. Poleg tega je nujno dodatno izboljšati zmogljivost socialnih partnerjev in njihovo vključevanje v oblikovanje politike ter zagotoviti stabilen in uravnotežen okvir odnosov med delodajalci in delojemalci. EESO meni, da bi morala Evropska komisija revidirati okvir kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje ter predlagati pravno podlago o posebnih okvirnih pogojih za sodelovanje delavcev, ne da bi pri tem posegla v nacionalne pristojnosti. (13) Tako bi izboljšala sodelovanje delavcev pri soočanju z izzivi, povezanimi z zelenim dogovorom in procesom digitalne preobrazbe. |
| --- | --- |

6.1.5

| 6.1.6 | EESO poziva Komisijo, naj reformira ekonomsko upravljanje Evropske unije. Po njegovem mnenju so potrebne nekatere spremembe na naslednjih področjih: a) upravljanje – potrebni so namenski mehanizmi upravljanja za hitrejše reševanje nujnih problemov in spopadanje s kompleksnimi vprašanji. Tovrstni mehanizmi bi bili namenjeni povezovanju ravni EU in držav članic, vendar ne bi nadomestili ukrepov na teh ravneh; b) upoštevanje ciljev trajnostnega razvoja v procesih EU za spremljanje gospodarskih in socialnih kazalnikov ter proračunsko načrtovanje. Pri tem bi lahko evropski semester opremili z novimi, izboljšanimi in merljivimi socialnimi, ekonomskimi in okoljskimi kazalniki, ki bi se medsebojno dopolnjevali, da bi nadzorovali in spremljali vse vidike evropskega stebra socialnih pravic in njegova načela ter 17 ciljev trajnostnega razvoja (14). |
| --- | --- |

6.1.6

| 6.1.7 | EESO pozdravlja napovedani predlog o izboljšanju delovnih pogojev platformnih delavcev v letu 2021, vendar izraža obžalovanje, da veliko večji izziv, ki ga predstavlja vključujoči in pravični prehod, v sporočilu Komisije ni neposredno obravnavan (15) . Znova poudarja, da je potreben ambiciozen akcijski načrt, ki bi države članice spodbudil k uresničitvi njihovih obljub, danih ob razglasitvi evropskega stebra socialnih pravic (16). |
| --- | --- |

6.1.7

| 6.1.8 | Preoblikovanje dela je v obdobju okrevanja po krizi zaradi COVID-19 bistvenega pomena. Prizadevanja za rast produktivnosti v zasebnem in javnem zdravstvu ter v sektorju oskrbe so slabo vplivala na kakovost storitev in zmanjšala pomen delovnih izkušenj, kar je imelo med zdravstveno krizo dramatične posledice v večini držav EU. Prehod na dejavnosti na podlagi storitev bi vodil v bolj delovno intenzivno gospodarstvo, kar bi bila protiutež prekarni naravni delovnih mest v teh sektorjih. Podprl bi višjo stopnjo zaposlenosti ter delovna mesta preselil nazaj v realno gospodarstvo. Zato so nujne politike v podporo kakovostnemu delu v delovno intenzivnih sektorjih, ki zagotavljajo visokokakovostne storitve. |
| --- | --- |

6.1.8

| 6.1.9 | EESO je še vedno zaskrbljen, ker revščina na splošno in med zaposlenimi ostaja precejšen problem v mnogih državah članicah. Poleg povečanja ravni plač je na ravni EU in držav članic potreben celosten pristop, vključno z ukrepi za zagotovitev shem primernega minimalnega dohodka, skupnih minimalnih standardov zavarovanj za primer brezposelnosti in učinkovitih shem za aktivno vključevanje, ki jih spremljajo ključne in podporne socialne storitve. Potrebni so tudi dobro delujoči trgi dela, javni zavodi za zaposlovanje in aktivne politike trga dela (17). |
| --- | --- |

6.1.9

| 6.1.10 | EESO podpira strategijo Evropske komisije za enakost spolov za obdobje 2020–2025 in Komisiji priporoča, naj v vseh organih programskega načrtovanja in organih upravljanja sprejme strategije za vključevanje načela enakosti spolov ter medsektorski pristop k tej temi. Strategija bi se morala izvajati skupaj z odpravljanjem posledic pandemije COVID-19, na podlagi prilagojenih in usmerjenih političnih odzivov. EESO je seznanjen z namero Komisije, da bo predlagala zakonodajno pobudo o zavezujočih ukrepih za preglednost plač. Za odpravo plačnih vrzeli in drugih razlik med spoloma bi bilo treba v družbi bolje priznati premalo plačana in premalo cenjena delovna mesta in sektorje, kjer je tradicionalno zaposlenih veliko žensk, in jim pripisati večjo ekonomsko vrednost. |
| --- | --- |

6.1.10

| 6.1.11 | Pomembno je, da se še naprej obravnavajo in blažijo družbenogospodarske posledice pandemije, ki so posebno velike na ključnih področjih prometa, potovanj in turizma. |
| --- | --- |

6.1.11

6.2   Migracije in obdobje po pandemiji COVID-19

| 6.2.1 | Zaradi pandemije COVID-19 in posledične ogromne tragedije v nacionalnih zdravstvenih sistemih ter zloma gospodarstev v vseh državah se zdi, da je vprašanje migracij izginilo z dnevnega reda in se skrilo v ozadje, v javnem mnenju pa je mogoče zaznati nekakšno ravnodušnost. Vendar zaradi sedanje krize ne smemo pozabiti na prosilce za azil. Osnovne pravice do zaščite so temeljne evropske vrednote in jih ni mogoče zavreči zato, ker je čas zanje neugoden. |
| --- | --- |

6.2.1

7.   Nova spodbuda za evropsko demokracijo

| 7.1 | Evropska unija temelji na skupnih evropskih vrednotah, o katerih se nikakor ni mogoče pogajati. Te vrednote so spoštovanje človekovega dostojanstva in človekovih pravic, svoboda, demokracija, enakost in pravna država. Upoštevati jih je treba tudi takrat, kadar se EU in njene države članice spopadajo z izrednimi razmerami ter z njimi povezanimi gospodarskimi in družbenimi težavami. Odziv na sedanjo krizo mora biti sicer hiter in upravičuje nekatere izjemne in časovno omejene ukrepe, vseeno pa ti ne smejo biti v nasprotju s pravno državo in ne smejo ogroziti demokracije, delitve oblasti in temeljnih pravic evropskih državljanov. EESO vztraja, da morajo biti vsi politični ukrepi v zvezi s tem popolnoma skladni z našimi skupnimi vrednotami, kot jih določa člen 2 PEU. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | V okviru tega novega procesa okrevanja in obnove EESO upa, da bo prihodnja konferenca o prihodnosti Evropi priložnost za okrepitev in poglobitev institucionalne strukture EU in za resnično oživitev projekta EU, da se bo Unija zmogla spopasti z izzivi prihodnjih desetletij. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Kriza zaradi COVID-19 je razkrila institucionalne omejitve in pomanjkljivosti sedanje Evropske unije, hkrati pa opozorila na nujnost uspešne in učinkovite Unije. Potrebna je nova zasnova Evropske unije, ki presega enotni trg EU in vodi v bolj povezano Evropo z resnično fiskalno zmogljivostjo. Njen glavni cilj mora biti izboljševanje življenjskih in delovnih pogojev njenih državljanov. EESO zato meni, da bi bilo treba v procesu konference upoštevati razpoložljive instrumente EU za okrevanje in že vzpostavljeno solidarnost, hkrati pa zagotoviti ekološko trajnost, gospodarski razvoj, družbeni napredek, varnost in demokracijo. EESO poudarja, da mora neposredno sodelovanje organizacij civilne družbe in socialnih partnerjev ter izvoljenih predstavnikov kljub pandemiji ostati prednostna naloga konference, in z veseljem pričakuje začetek konference, da se bo skupaj z vsemi državljani EU zgradila bolj demokratična, učinkovitejša in odpornejša Unija. EESO meni, da bi morala Komisija pustiti mandat konference odprt za vse možne izide, vključno z zakonodajnimi predlogi, pobudami za spremembo pogodb itd. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Po mnenju EESO dezinformacije neposredno ogrožajo ne le sposobnost ljudi, da sprejemajo utemeljene politične odločitve, temveč tudi projekt evropskega povezovanja in s tem enotnost, blaginjo in globalni vpliv Evropske unije. Slabitev sposobnosti EU za demokratično odločanje je v interesu cele vrste zunanjih sil in skupin skrajnežev, ki nasprotujejo evropskemu sodelovanju in močnejši koheziji. EESO izrecno podpira sedanja prizadevanja EU za boj proti dezinformacijam, tako zunanjim kot notranjim, in Komisijo poziva, naj poskrbi za popolno skladnost s kodeksom ravnanja glede dezinformacij ter posledične zakonodajne ukrepe, za nadaljnji razvoj pred kratkim uvedenega sistema zgodnjega opozarjanja in obveščevalnih enot StratCom ter za razširitev ukrepov Evropske službe za zunanje delovanje, namenjenih boju proti dezinformacijam. Hkrati je treba močno okrepiti ukrepe EU zoper notranje dezinformacije (18). |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | EESO odločno podpira predlog Evropske komisije o pripravi akcijskega načrta za evropsko demokracijo, ki bi moral biti obsežen in daljnosežen ter sprožiti spremembe. Zanj je treba zagotoviti finančno podporo in ga usklajevati na medinstitucionalni ravni. S tem načrtom in z njim povezanimi prihodnjimi pobudami bi bilo treba storiti veliko več za zagotavljanje svobodnih in pluralnih medijev, kakovostnega neodvisnega novinarstva in učinkovite ureditve družbenih medijev, zlasti za boj proti dezinformacijam in vključno z ureditvijo spletnega političnega oglaševanja ter odgovornosti za vsebine. Prizadevati bi si bilo treba tudi za posodobitev volilnih procesov in vključevanje oseb, ki jim je bila odvzeta volilna pravica, zlasti invalidov, ter obsežno državljansko vzgojo o Evropski uniji in njenih demokratičnih procesih v vseh državah članicah. EESO želi spomniti na svoj predlog o ambiciozni strategiji EU za komuniciranje, izobraževanje in ozaveščanje javnosti o temeljnih pravicah, pravni državi in demokraciji (19). |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | Potrebni so dodatni ukrepi za doseganje svobodnih in pluralnih medijev, kakovostnega neodvisnega novinarstva in učinkovite ureditve družbenih medijev, zlasti za boj proti dezinformacijam in vključno z ureditvijo spletnega političnega oglaševanja ter odgovornosti za vsebine. |
| --- | --- |

7.6

7.7   Boljše pravno urejanje in predvidevanje

| 7.7.1 | EESO še naprej poziva k revidirani agendi za boljše pravno urejanje, ki bo vključevala preverjanje trajnosti, da bi zagotovili, da vsa zakonodaja in politike EU prispevajo k izvajanju ciljev trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

7.7.1

| 7.7.2 | EESO se zavezuje, da bo prispeval k uspehu nove platforme Fit for Future (Pripravljeni na prihodnost), ki je nadomestila platformo REFIT, in pozdravlja okrepitev svoje vloge v tej platformi z vidika sodelovanja, zastopanja in prispevkov. Nova platforma bo vključila države članice in predstavnike civilne družbe v prizadevanja za poenostavitev in zmanjšanje nepotrebnega regulativnega bremena ter za pripravo Evrope na nove izzive v prihodnosti, kot je digitalizacija. Kriza zaradi COVID-19 je pokazala, da je pomembno oblikovati politike in krepiti zmogljivosti na tak način, da bodo primerne za obravnavo prihodnjih negotovosti. |
| --- | --- |

7.7.2

| 7.7.3 | EESO opozarja, da boljše pravno urejanje ne sme biti nadomestilo za politične odločitve in nikakor ne sme privesti do deregulacije niti znižati ravni socialne zaščite, varstva okolja in potrošnikov ter temeljnih pravic. EESO poziva Komisijo, naj revidira smernice in merila zbirke orodij za boljše pravno urejanje, da se v proces ocenjevanja vključijo cilji trajnostnega razvoja, določeni v agendi za leto 2030. V zbirko orodij za boljše pravno urejanje bi bilo treba izrecno vključiti preverjanje trajnosti. EESO ponovno poziva k nadaljnjemu razvoju evropskega ekosistema za ocene učinka in ocenjevanje, da se poveča njegova kakovost in spodbudi aktivno sodelovanje organizirane civilne družbe pri pripravi in izvajanju zakonodaje (20). |
| --- | --- |

7.7.3

| 7.7.4 | EESO predlaga Komisiji, naj za okrepitev participativne demokracije javna posvetovanja (zaradi njihovih omejitev) kombinira z ad hoc okroglimi mizami ustreznih zainteresiranih strani, kot so socialni partnerji in organizirana civilna družba. |
| --- | --- |

7.7.4

| 7.7.5 | Vključitev organizacij civilne družbe v oceno učinka in strateško predvidevanje bi bilo treba okrepiti, da se pri pripravi prihodnje zakonodaje in politik v novih razmerah po pandemiji COVID-19 zagotovi upoštevanje njihovega strokovnega znanja in izkušenj na lokalni ravni. |
| --- | --- |

7.7.5

| 7.7.6 | Med žrtvami neenakosti in pomanjkljivosti sistema so tudi organizacije civilne družbe. Njihova sedanja in prihodnja sposobnost odzivanja na potrebe je ogrožena zaradi pogosto pičlih in nestabilnih finančnih virov. Ta problem je treba odpraviti tako, da se zanje zagotovi mehanizem financiranja. Delovni program Komisije za leto 2021 po krizi je velika priložnost za pregled sodelovanja EU z organizacijami civilne družbe v smislu bolj trajnostne in strukturne finančne podpore v primerjavi s projektnim financiranjem. |
| --- | --- |

7.7.6

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Resolucija o predlogih za obnovo in okrevanje po krizi zaradi COVID-19.

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?qid=1590732521013&uri=COM:2020:456:FIN

2

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?qid=1590574123338&uri=CELEX:52020DC0380

3

(4)  NAT/784 – Evropska podnebna pravila (glej stran 143 tega Uradnega lista).

4

(5)  Glej opombo 4.

5

(6)  Glej stran 124 tega Uradnega lista.

6

(7)  INT/894 – Bela knjiga o umetni inteligenci (glej stran 87 tega Uradnega lista).

7

(8)  Na primer: https://www.ilo.org/global/standards/lang--en/index.htm.

8

(9)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/qanda_20_20

9

(10)  Močna socialna Evropa za pravičen prehod.

10

(11)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=sl&catId=1226&furtherNews=yes&newsId=9696

11

(12)  SOC/632 – Dostojne minimalne plače v vsej Evropi (mnenje je v pripravi).

12

(13)  CCMI/124 – Okvir kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje (UL C 19, 21.1.2015, str. 50).

13

Okvir kakovosti EU za predvidevanje sprememb in prestrukturiranje

(14)  https://www.eesc.europa.eu/sl/documents/resolution/european-economic-and-social-committees-contribution-2020-commissions-work-programme-and-beyond

14

(15)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?qid=1600965538199&uri=CELEX:52020DC0102

15

(16)  INT/897 – Industrijska strategija (glej stran 108 tega Uradnega lista)

16

(17)  Mnenje EESO SOC/632 – Dostojne minimalne plače v vsej Evropi (mnenje je v pripravi), mnenje EESO SOC/583 – https://www.eesc.europa.eu/sl/our-work/opinions-information-reports/opinions/common-minimum-standards-field-unemployment-insurance-eu-member-states-concrete-step-towards-effective-implementation (UL C 97, 24.3.2020, str. 32) in mnenje EESO Za evropsko okvirno direktivo o minimalnem dohodku (UL C 190, 5.6.2019, str. 1).

17

(18)  SOC/630 – Učinki kampanj na udeležbo v političnem odločanju (UL C 311, 18.9.2020, str. 26).

18

(19)  UL C 282, 20.8.2019, str. 39, in Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu o nadaljnji krepitvi pravne države v Uniji – trenutno stanje in možni naslednji koraki, 3. april 2019.

19

(20)  INT/886 – Boljše pravno urejanje: pregled stanja (UL C 14, 15.1.2020, str. 72).

20

---

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

553. plenarno zasedanje 15. in 16. julija 2020 (hibridna seja)

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/14

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Spodbujanje bolj vključujoče in trajnostne bančne unije z izboljšanjem prispevka bank iz Unije k lokalnemu razvoju in izgradnji družbeno odgovornega mednarodnega in evropskega finančnega sistema

(mnenje na lastno pobudo)

(2020/C 364/02)

| Poročevalec: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Poročevalec:

Giuseppe GUERINI

| Sklep plenarne skupščine | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 32(2) poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 24. 6. 2020 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Št. plenarnega zasedanja | 553 |
| Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) | 205/6/6 |

Sklep plenarne skupščine

20. 2. 2020

Pravna podlaga

člen 32(2) poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

24. 6. 2020

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Št. plenarnega zasedanja

553

Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani)

205/6/6

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Pravila, ki so bila odobrena v zadnjih letih na mednarodni in evropski ravni, niso vedno v celoti upoštevala različnih modelov, ki prispevajo k raznolikosti bank v Evropi, kar je znatno vplivalo na manjše in bolj lokalne banke, ki imajo pogosto obliko zadruge, zlasti v državah članicah, kot sta Italija in Španija. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Regulativni ukrepi po zadnji finančni krizi niso enako vplivali na različne modele, ki prispevajo k pluralnosti in raznolikosti evropskega bančnega sistema. V nekaterih primerih so banke, ki so h krizi leta 2008 prispevale najmanj, dejansko občutile najhujši pritisk pravil, ki so bila sprejeta kot odziv na krizo. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO priznava napredek Komisije pri upoštevanju manjših in manj kompleksnih bančnih institucij v svojih nedavnih regulativnih ukrepih, vendar meni, da bi bilo koristno dodatno povečati sorazmernost bančnih pravil glede na značilnosti njihovih naslovnikov, ne da bi pri tem ogrozili učinkovitost bonitetnih pravil. Hkrati ne bi smeli ogrožati ali spodkopavati splošnih načel in ciljev, na katerih temeljijo ukrepi, sprejeti po finančni krizi, saj so se izkazali za potrebne in učinkovite. Varnost, stabilnost in odpornost finančnega sistema so bistvenega pomena. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO pozdravlja nedavno preložitev začetka izvajanja sprejetega sporazuma Basel III+ ter priporoča, da se v primernem trenutku prenesejo nova pravila o kapitalskih zahtevah, ob ustreznem upoštevanju raznolikosti bančnih poslovnih modelov v Evropi ter njihovega prispevka k raznolikosti in odpornosti bančne unije. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poziva k večjemu priznanju posebne vloge lokalnih in skupnostnih bank, ki so v nekaterih državah članicah, kot sta Italija in Španija, pogosto organizirane kot zadruge in delujejo v korist MSP in družin na lokalni ravni ter so v nekaterih primerih glavni, če ne celo edini vir posojil za tisoče evropskih državljanov in podjetij. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO poziva tudi k ustreznemu priznanju prispevka večjih zadružnih bank iz držav, kot so Nemčija, Avstrija, Nizozemska in Francija, k evropskemu bančnemu sistemu. Kadar prispevajo k sistemskemu tveganju, je treba to ustrezno upoštevati pri regulaciji in nadzoru. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Pomembno je poudariti ključno vlogo, ki jo imajo te banke pri spodbujanju gospodarske demokracije in udeležbe svojih deležnikov, ki niso zgolj delničarji ali komitenti, temveč partnerji z možnostjo, da vsak s svojim enakovrednim glasom sodelujejo pri določanju smernic za njihovo upravljanje, ki pa so dejansko usmerjene bolj v deležniško kot v delničarsko vrednost. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da bodo imele evropske banke, tudi lokalne in zadružne, ključno vlogo pri oživitvi gospodarstva po krizi zaradi COVID-19 ter podpori gospodarstvu in zaposlovanju. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Raznolik bančni sistem, v katerem sodelujejo mnogotere zainteresirane strani in ki je zakoreninjen v lokalnih in regionalnih skupnostih, je tudi pomembno jamstvo za ohranjanje skupne in participativne družbene odgovornosti državljanov, MSP in gospodarskih subjektov, ki so močno vpeti v realno gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.9

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | To mnenje na lastno pobudo je prispevek EESO k projektu bančne unije, ki bo sposoben uresničevati cilje trajnostnega razvoja in socialnega vključevanja, kar je nujno za prihodnjo konkurenčnost Evropske unije na področju številnih svetovnih izzivov. Zato želi EESO zastopati interese civilne družbe pri oblikovanju vključujoče, raznolike in trajnostne bančne unije. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Prispevek sledi številnim drugim mnenjem EESO o vlogi lokalnih in zadružnih bank (1) in je danes toliko bolj potreben zaradi zdravstvene, humanitarne, gospodarske, zaposlitvene in socialne krize globalnih razsežnosti, ki je posledica izrednih razmer po izbruhu COVID-19. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Nenehno množenje bančnih predpisov na evropski ravni in njihovo postopno zaostrovanje skozi leta ni vedno omogočalo obstoja različnih modelov, ki prispevajo k raznolikosti bank v Evropi, ali razvoja sorazmernih in ustreznih pravil tudi za manjše in bolj lokalne banke. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Ugotovitve v nadaljevanju se najprej nanašajo na skupnostne banke, ki so pogosto majhne in imajo preprosto strukturo upravljanja. Nanašajo se tudi na različne modele in velikosti zadružnih bank v Evropi. Te banke so majhne, številne in delujejo le lokalno v nekaterih državah, kot sta Italija in Španija. V državah, kot so Nemčija, Avstrija in Nizozemska, so pomembni akterji, ker pa delujejo kot zadruge, imajo z zadružnimi bankami skupno osnovno značilnost: usmerjene so bolj v deležniško kot v (prevladujočo) delničarsko vrednost. Če so zadružne banke organizirane v bančni skupini, ki kotira na borzi, morajo imeti več enakih lastnosti kot druga podjetja, ki kotirajo na borzi. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Obravnavanje vprašanja bančnih predpisov zahteva kritičen pogled v preteklost, na dogodke, ki so postopno pogojevali nastajanje evropskega regulativnega okvira, ter luciden pogled v prihodnost in na to, kaj želimo doseči. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Pri pogledu v preteklost je treba opozoriti, da je sedanji okvir v veliki meri odziv na krizo iz leta 2008. Evropski zakonodajalec je nameraval preoblikovati pravila, da bi odpravil vrzeli, ki jih je razkrila kriza, predvsem pa poskrbeti, da bodo banke bolje opremljene in odpornejše za prihodnje krize. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Čeprav se strinjamo z nameni izvedenih reform, so bili zaradi pristopa, ki ga je zavzel regulator v bančnem sektorju, njihovi učinki za različne veje bančnega sistema nedvomno nesimetrični. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Reforme pa niso na enak način vplivale na različne modele, ki tvorijo mnogoterost in raznolikosti evropskega bančnega sistema. V nekaterih primerih so dejansko bolj občutili pritisk predpisov tisti poslovni modeli, ki so manj prispevali k krizi leta 2008, kot so lokalne, pogosto majhne banke, ki imajo v nekaterih državah obliko zadruge. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Lokalne majhne in srednje velike banke so deloma tudi zaradi predpisov, ki so jim po več plateh nalagali vse bolj neznosno breme, občutile vse večji regulativni pritisk, da se pridružijo večjim skupinam ali se spojijo, sicer bi bile izključene s trga. S tem pa se je zmanjšala raznolikost evropskega bančnega sistema. |
| --- | --- |

2.9

3.   Lokalne banke in bančni predpisi: splošne ugotovitve

| 3.1 | Različni predpisi, ki so bili v zadnjih letih sprejeti za izvajanje mednarodnih sporazumov in evropske zakonodaje, so kaznovali majhne in srednje velike banke, zlasti tiste v obliki lokalne zadruge s ciljem vzajemnosti, iz naslednjih treh razlogov:






  (a) | stroški usklajevanja, ki izhajajo iz obsežnega, zapletenega, zelo podrobnega in stalno spreminjajočega se regulativnega okvira; |
| --- | --- | --- |

3.1

(a)

stroški usklajevanja, ki izhajajo iz obsežnega, zapletenega, zelo podrobnega in stalno spreminjajočega se regulativnega okvira;

| (b) | omejeno priznavanje dejstva, da imajo lokalne banke različen sistemski značaj v smislu tveganosti; |
| --- | --- |

(b)

omejeno priznavanje dejstva, da imajo lokalne banke različen sistemski značaj v smislu tveganosti;

| (c) | prednosti velikih sistemskih bank v smislu financiranja stroškov. |
| --- | --- |

(c)

prednosti velikih sistemskih bank v smislu financiranja stroškov.

| 3.2 | Zato EESO meni, da bi bilo koristno, da zakonodajalec postopno poveča strukturirano sorazmernost in ustreznost bančnih predpisov ob upoštevanju značilnosti naslovnikov ter si prizadeva za dosego treh ciljev:






  (a) | zmanjšanje umetnih izkrivljanj konkurence, ki so posledica pravil, ki niso sorazmerna/prilagojena različnim značilnostim naslovnikov predpisov, niti njihovim različnim poslovnim namenom; |
| --- | --- | --- |

3.2

(a)

zmanjšanje umetnih izkrivljanj konkurence, ki so posledica pravil, ki niso sorazmerna/prilagojena različnim značilnostim naslovnikov predpisov, niti njihovim različnim poslovnim namenom;

| (b) | ohranjanje raznolike evropske bančne industrije, ki bo bolj odporna na prihodnje finančne in gospodarske krize; |
| --- | --- |

(b)

ohranjanje raznolike evropske bančne industrije, ki bo bolj odporna na prihodnje finančne in gospodarske krize;

| (c) | spodbujanje (in ne zmanjševanje) kreditne podpore za mala in srednje velika podjetja, ki so ključni sektor evropskega gospodarstva. |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje (in ne zmanjševanje) kreditne podpore za mala in srednje velika podjetja, ki so ključni sektor evropskega gospodarstva.

| 3.3 | EESO podpira nedavno odločitev o preložitvi začetka izvajanja nedavno sprejetega sporazuma Basel III+ ter močno priporoča, da se v primernem trenutku prenese v zakonodajo EU ob ustreznem upoštevanju raznolikosti bančnih poslovnih modelov v Evropi. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | V zvezi s prenosom novih reform iz baselskega sporazuma EESO meni, da je koristno našteti in podpreti sedem načel, ki jih je junija 2019 opredelil znanstveni odbor Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB) za izvedbo posvetovalne ocene ESRB (2).






  (a) | Prilagodljivost
  : finančni predpisi se morajo razvijati hkrati s finančnim sistemom in ne smejo postati ovira za inovacije. To tudi pomeni, da se ne ustvarjajo materialne ovire za vstop novih bank v sektor in da se jih ne odvrača od novih poslovnih modelov ali ohranjanja alternativnih bančnih modelov, kot je zadružni, ki so se v preteklosti že uveljavili. |
| --- | --- | --- |

3.4

(a)

Prilagodljivost
  : finančni predpisi se morajo razvijati hkrati s finančnim sistemom in ne smejo postati ovira za inovacije. To tudi pomeni, da se ne ustvarjajo materialne ovire za vstop novih bank v sektor in da se jih ne odvrača od novih poslovnih modelov ali ohranjanja alternativnih bančnih modelov, kot je zadružni, ki so se v preteklosti že uveljavili.

| (b) | Raznolikost
  : ohraniti bi bilo treba raznolikost finančnih institucij in poslovnih praks, ki je učinkovito varovalo pred sistemsko nestabilnostjo. Treba se je izogibati preveliki homogenizaciji reguliranih podjetij in dejavnosti: na primer sposobnost razvoja „protiteles“ in različnih oblik odziva/odpornosti na negativne gospodarske cikle povečuje splošno stabilnost finančnega sektorja in, širše gledano, gospodarstva. |
| --- | --- |

(b)

Raznolikost
  : ohraniti bi bilo treba raznolikost finančnih institucij in poslovnih praks, ki je učinkovito varovalo pred sistemsko nestabilnostjo. Treba se je izogibati preveliki homogenizaciji reguliranih podjetij in dejavnosti: na primer sposobnost razvoja „protiteles“ in različnih oblik odziva/odpornosti na negativne gospodarske cikle povečuje splošno stabilnost finančnega sektorja in, širše gledano, gospodarstva.

| (c) | Sorazmernost
  : regulativno breme bi moralo biti sorazmerno s pomembnostjo tržnih pomanjkljivosti, ki jih je treba odpraviti, in sistemskim pomenom naslovnikov predpisov. |
| --- | --- |

(c)

Sorazmernost
  : regulativno breme bi moralo biti sorazmerno s pomembnostjo tržnih pomanjkljivosti, ki jih je treba odpraviti, in sistemskim pomenom naslovnikov predpisov.

| (d) | Možnost reševanja
  : predpisi bi morali ustanovam brez gospodarske vzdržnosti omogočiti izstop iz sistema, ne da bi s tem ogrozile njegovo stabilnost. Vendar pa je treba sprejemati politike, ki upoštevajo strukturo in kompleksnost teh ustanov. |
| --- | --- |

(d)

Možnost reševanja
  : predpisi bi morali ustanovam brez gospodarske vzdržnosti omogočiti izstop iz sistema, ne da bi s tem ogrozile njegovo stabilnost. Vendar pa je treba sprejemati politike, ki upoštevajo strukturo in kompleksnost teh ustanov.

| (e) | Sistemska perspektiva
  : cilj finančnih predpisov bi moral biti, da se družbi neprekinjeno zagotavljajo osnovne finančne storitve. Regulativni sistem, ki podpira osredotočenost dejavnosti na omejeno število finančnih ustanov, je lahko ranljivejši, saj je odvisen od finančnega preživetja teh nekaj ustanov. |
| --- | --- |

(e)

Sistemska perspektiva
  : cilj finančnih predpisov bi moral biti, da se družbi neprekinjeno zagotavljajo osnovne finančne storitve. Regulativni sistem, ki podpira osredotočenost dejavnosti na omejeno število finančnih ustanov, je lahko ranljivejši, saj je odvisen od finančnega preživetja teh nekaj ustanov.

| (f) | Razpoložljivost informacij
  : pretok informacij od bank do regulativnih organov, ki ga predpisuje sektorska zakonodaja, bi moral omogočati hitro prepoznavanje kanalov „okuženosti“ in področij ranljivosti. |
| --- | --- |

(f)

Razpoložljivost informacij
  : pretok informacij od bank do regulativnih organov, ki ga predpisuje sektorska zakonodaja, bi moral omogočati hitro prepoznavanje kanalov „okuženosti“ in področij ranljivosti.

| (g) | Disciplina onkraj predpisov
  : disciplina na področju predpisov ne bi smela izločati rešitev, ki so se uveljavile zunaj strogega okvira predpisov. |
| --- | --- |

(g)

Disciplina onkraj predpisov
  : disciplina na področju predpisov ne bi smela izločati rešitev, ki so se uveljavile zunaj strogega okvira predpisov.

4.   Predlogi za prenos novih pravil v regulativni okvir bančne unije

| 4.1 | Logično lahko sklepamo, da bo Evropska komisija v zakonodajnem obdobju 2019–2024 zaradi krize po izbruhu COVID-19 ponovno pregledala svoj zakonodajni načrt. Med čakanjem na novi načrt EESO meni, da so ključna načela prilagajanja evropskega bančnega sistema naslednja: |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Treba je prenesti baselski sporazum, sklenjen decembra 2017, tako da se v večji meri kot pri sporazumih Basel II in Basel III izkoristijo možnosti razlage in diskrecijska pravica EU. Na splošno je treba priznati, da je Evropska komisija sprejela določene korake v pravo smer za poenostavitev pravil v zvezi z manjšimi in nekompleksnimi bančnimi institucijami na več področjih, kot so zahteve glede poročanja, nadzor in kapitalske zahteve (faktor za podporo MSP). Vendar je treba nadaljevati v tej smeri in kolikor je mogoče prilagoditi pravila različnim poslovnim modelom, ne da bi pri tem zmanjšali učinkovitost bonitetne ureditve. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO še posebej priznava posebno vlogo, ki jo imajo lokalne in skupnostne banke, pogosto v obliki zadrug, v nekaterih državah članicah, kot sta Italija in Španija, za MSP in družine. EESO priznava tudi prispevek večjih zadružnih bank iz držav, kot so Nemčija, Avstrija in Nizozemska, k evropskemu bančnemu sistemu. Kadar prispevajo k sistemskemu tveganju, je treba to ustrezno upoštevati pri regulaciji in nadzoru. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Za evropski gospodarski in bančni sektor bi bilo pozitivno, da bi se zavzela za preseganje enačbe (iz člena 40 Uredbe (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke (3)), po kateri banke, ki so del velike bančne skupine, tudi same postanejo velike, četudi dejansko ostajajo precej skromne, kar zadeva njihovo velikost, vlogo in izpostavljenost tako imenovanim sistemskim tveganjem. Na ta način da bi se priznale oblike sorazmernosti, ki so bile uvedene maja 2019 z direktivo (CRD V) in uredbo (CRR II) o kapitalskih zahtevah (t. i. bančni sveženj). Zlasti člen 84(4) CRD V in člen 4(1)(145) CRR II uvajata pojem „majhne in nekompleksne institucije“ s pripadajočimi olajšavami glede določenih pogojev, predvsem glede razkritja. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO meni, da opredelitev „majhne in nekompleksne institucije“ zdaj omogoča sistematičen pristop k sorazmernosti. Poenostavitev obveznosti za majhno in nekompleksno institucijo ne bi smela biti omejena na zahteve glede razkritja. Razširiti bi jo bilo treba na druge bonitetne in nadzorne zahteve. Na primer majhna in nekompleksna institucija ne bi smela biti nadzorovana kot pomembna, kadar je del pomembne skupine, za katero je takšen nadzor zahtevan na podlagi določbe nacionalne zakonodaje. Tak položaj bi lahko dejansko sprožil neke vrste dvojni nadzor manjših bank, ki se izvaja na različnih ravneh, kar bi imelo znaten negativen učinek na stroške izpolnjevanja obveznosti za banke in na regulativne stroške za bančne organe. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO poziva tudi k reviziji pravil in mehanizmov za reševanje in likvidacijo bank, metode za izračun minimalne zahteve glede kapitala in kvalificiranih obveznosti (4) ter alternativnih posegov, ki jih lahko izvajajo posebni jamstveni skladi vlagateljev (5), ki so jih ustanovili nekateri regionalni ali zadružni bančni sistemi na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije v zadevi Tercas z dne 19. marca 2019 (6). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Nova primarna zakonodaja in pravila glede nadzora nad trajnostjo financ majhnim in zadružnim bankam ne smejo povzročiti novih stroškov izpolnjevanja obveznosti ter posledično uvedbo netrajnostnih modelov nadzora. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO podpira predloge odbora za ekonomske in monetarne zadeve Evropskega parlamenta iz leta 2019 o možnosti uvedbe zelenega in socialnega podpornega dejavnika, da bi zmanjšali absorpcijo kapitala za financiranje, ki ga banke zagotavljajo podjetjem socialne ekonomije in podjetjem, ki so resnično vključena v programe trajnostnega in vključujočega razvoja. Ob upoštevanju potrebe po odpornosti in stabilnosti finančnega sektorja bi bilo treba ustrezno preučiti in oceniti možnost razvoja zelenega in socialnega podpornega dejavnika. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Po mnenju EESO je pomembno, da novi predpisi o bančni uniji omogočijo konkretna orodja za priznanje, da je treba spodbujati naložbe bank v pozitivne družbene in okoljske dejavnosti, vključno s prednostno obravnavo z vidika določb o varnem in skrbnem poslovanju, ki ga zahteva EBA. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Občutljivost predpisov odražajo tudi podatki, ki kažejo na manjšo tveganost naložb podjetij socialnega gospodarstva; ta so v smislu nedonosnih kreditov imela skoraj neznaten vpliv na evropski bančni sistem. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Sozakonodajalca sta spomladi 2019, po posvetovanju z Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB), dosegla kompromis, da se Evropski bančni organ (EBA) (člen 501 Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7) – CRR) pooblasti, da na podlagi razpoložljivih podatkov in ugotovitev strokovne skupine Komisije na visoki ravni za vzdržne finance oceni, ali je posebna bonitetna obravnava izpostavljenosti v zvezi sredstvi ali dejavnostmi, ki so bistveno povezane z okoljskimi in/ali socialnimi cilji, upravičena. EESO upa, da bo ta ocena natančna in pozitivna. |
| --- | --- |

4.11

5.   Bančne skupine in nadzor

| 5.1 | V zvezi z ustanovitvijo zadružnih bančnih skupin, ki jih zahtevajo evropska pravila – po katerih se skupnostne in lokalne banke združujejo, zlasti v nekaterih državah, kot sta Italija in Španija, da bi povečale kritično maso svoje dejavnosti – bi morale biti regionalne banke sposobne ustrezno upravljati absorpcijo kapitala svoje matične banke, da ne bi pretirano krčile sredstev, namenjenih dajanju posojil. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Trenutno evropski pravni okvir o bančnih skupinah sledi trem členom uredbe o kapitalskih zahtevah:






  (a) | Člen 10: bančne skupine, sestavljene iz bank, ki so stalno povezane s centralnim organom, z navzkrižnim jamstvom ter pooblastili za vodenje in usklajevanje (Italija, Nizozemska, Finska, Portugalska, Luksemburg); |
| --- | --- | --- |

5.2

(a)

Člen 10: bančne skupine, sestavljene iz bank, ki so stalno povezane s centralnim organom, z navzkrižnim jamstvom ter pooblastili za vodenje in usklajevanje (Italija, Nizozemska, Finska, Portugalska, Luksemburg);

| (b) | Člen 113(6): skupine, v katerih ima matična banka pooblastila za vodenje in usklajevanje, ali močno povezani sistemi (Francija); |
| --- | --- |

(b)

Člen 113(6): skupine, v katerih ima matična banka pooblastila za vodenje in usklajevanje, ali močno povezani sistemi (Francija);

| (c) | Člen 113(7): institucionalna shema za zaščito vlog (Nemčija, Avstrija, Španija, italijanska pokrajina Bolzano). |
| --- | --- |

(c)

Člen 113(7): institucionalna shema za zaščito vlog (Nemčija, Avstrija, Španija, italijanska pokrajina Bolzano).

| 5.3 | Te tri različne možnosti dejansko ne morejo upoštevati številnih posebnih značilnosti dejavnosti zadružnih bank, ki so se bile po ustanovitvi bančne unije prisiljeni združiti v zadružne bančne skupine ali institucionalne sheme za zaščito vlog. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Obveznost, da zadružne banke izpolnjujejo zahteve po vzajemnosti, razvoj dejavnosti, omejenih na območja, kjer imajo sedež, njihovo demokratično upravljanje, odsotnost individualne dobičkonosnosti, natančne omejitve za razdelitev dobička in nedeljivost premoženja niso v skladu z veljavnim regulativnim okvirom. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | To bi lahko oslabilo tradicionalno učinkovitost teh bank, ki dokazano delujejo proticiklično, pri lokalnem razvoju. |
| --- | --- |

5.5

6.   Okvir po COVID-19

| 6.1 | Posledice pandemije COVID-19 so zdaj več kot očitne. Morali se bomo navaditi na življenje z veliko višjimi ravnmi javnega dolga in treba bo angažirati celoten finančni sistem kot del splošnih skupnih prizadevanj javnih organov in zasebnih akterjev, da bodo sredstva pravočasno prišla tja, kjer so potrebna. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Glede na posledice COVID-19 je bilo odločno ugotovljeno, da bodo morale evropske banke postati „nosilci javnih ukrepov“ v podporo gospodarstvu in zaposlovanju po tej zdravstveni krizi. Zato „ne zakonodaja ne predpisi ne bi smeli na noben način ovirati ustvarjanja vseh potrebnih temu namenjenih možnosti v bančnih bilancah stanja“ (8). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Trenutno še ni mogoče vedeti, kako se bo razvijala gospodarska kriza zaradi COVID-19 in kakšen bo njen končni vpliv na banke, vendar velja nekoliko razmisliti o sedanjih in prihodnjih razmerah.






  (a) | Z regulativnega vidika je bil glavni cilj po finančni krizi leta 2008 zmanjšanje tveganja v bilancah stanja bank. Po izbruhu COVID-19 in ne vemo, koliko časa še, pa se bodo tveganja v bilancah stanja bank še povečala zaradi tveganj držav in realnega gospodarstva. |
| --- | --- | --- |

6.3

(a)

Z regulativnega vidika je bil glavni cilj po finančni krizi leta 2008 zmanjšanje tveganja v bilancah stanja bank. Po izbruhu COVID-19 in ne vemo, koliko časa še, pa se bodo tveganja v bilancah stanja bank še povečala zaradi tveganj držav in realnega gospodarstva.

| (b) | Enotni mehanizem nadzora, Evropski bančni organ in Evropski organ za vrednostne papirje in trge so sprejeli številne ukrepe v okviru manevrskega prostora, ki jim ga daje sedanji regulativni okvir, da bi začasno ustavili določene obveznosti ali olajšali nekatere bonitetne zahteve. |
| --- | --- |

(b)

Enotni mehanizem nadzora, Evropski bančni organ in Evropski organ za vrednostne papirje in trge so sprejeli številne ukrepe v okviru manevrskega prostora, ki jim ga daje sedanji regulativni okvir, da bi začasno ustavili določene obveznosti ali olajšali nekatere bonitetne zahteve.

| (c) | Če bodo gospodarski in finančni učinki krize še vedno prisotni v bilancah stanja bank v prihodnosti, bo to verjetno treba upoštevati pri izvajanju baselskega sporazuma iz decembra 2017 v EU. |
| --- | --- |

(c)

Če bodo gospodarski in finančni učinki krize še vedno prisotni v bilancah stanja bank v prihodnosti, bo to verjetno treba upoštevati pri izvajanju baselskega sporazuma iz decembra 2017 v EU.

| (d) | Odločitev Baselskega odbora o preložitvi izvajanja sporazuma iz decembra 2017 je vsekakor primerna in potrebna, da se bankam omogoči obvladovanje posledic pandemije, tako da se upošteva učinek krize zaradi COVID-19 na finančno stanje bank ter da se bolje poskrbi za bančno raznolikost v Evropi. |
| --- | --- |

(d)

Odločitev Baselskega odbora o preložitvi izvajanja sporazuma iz decembra 2017 je vsekakor primerna in potrebna, da se bankam omogoči obvladovanje posledic pandemije, tako da se upošteva učinek krize zaradi COVID-19 na finančno stanje bank ter da se bolje poskrbi za bančno raznolikost v Evropi.

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  EESO je o bančni uniji pripravil že več mnenj (Pomen zadružnih bank in hranilnic za teritorialno kohezijo, katerega priporočila še zdaj niso upoštevana). Leta 2014 je EESO v zvezi s predlogom uredbe strukturnih ukrepih za povečanje odpornosti kreditnih institucij v EU (COM(2014) 43 final – 2014/0020 (COD)) predlagal priporočila za podporo lokalnim gospodarstvom in za bančne predpise, ki spoštujejo načelo sorazmernosti. Leta 2018 je EESO objavil študijo Europe's cooperative banking models (ISBN: 978-92-830-4024-8, kataloška številka: QE-01-18-233-EN-N), v kateri so opisani trenutno stanje in obeti glede zadružnega bančnega sistema v evropskem okviru.

1

Pomen zadružnih bank in hranilnic za teritorialno kohezijo

Europe's cooperative banking models

(2)  Poročila znanstvenega svetovalnega odbora – Regulatory Complexity and the Quest for Robust Regulation, št. 8 / junij 2019.

2

Regulatory Complexity and the Quest for Robust Regulation

(3)  UL L 141, 14.5.2014, str. 1.

3

(4)  Minimalna zahteva glede kapitala in kvalificiranih obveznosti je zahteva iz direktive o sanaciji in reševanju bank, katere cilj je pravilno delovanje mehanizma za reševanje s sredstvi upnikov, s čimer se poveča sposobnost banke za pokrivanje izgub.

4

(5)  Dober primer je sklad za zaščito vlagateljev pri italijanskem konzorciju zadružnih bank (Banche Cooperative Italiane consorziate BCC-CR), saj se ta mehanizem za zaščito vlagateljev v celoti financira iz lastnih sredstev bank, z mehanizmom vzajemnosti in sodelovanja. Sklad ukrepa v primeru prisilne likvidacije banke članice konzorcija in v primeru podružnic zadružnih kreditnih bank EU, ki so članice in delujejo v Italiji, po posegu jamstvene sheme države članice, kateri pripadajo; v primeru reševanja bank, ki so članice skupine; pri postopkih odsvojitve dejavnosti, obveznosti, podjetij, podružnic, sredstev in pravnih razmerij, ki jih je možno identificirati v sklopih; za odpravo neuspeha ali tveganja neuspeha članice konzorcija.

5

zaščito vlagateljev

Banche Cooperative Italiane consorziate

prisilne likvidacije

reševanja

odsvojitve

neuspeha ali tveganja neuspeha

(6)  Sodba dejansko razglasi za nično odločbo Komisije, v skladu s katero naj bi bila podpora konzorcija zasebnega prava enemu njegovih članov „državna pomoč“.

6

(7)  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

7

(8)  Glej, na primer, trditve nekdanjega predsednika ECB Maria Draghija v časniku Financial Times z dne 26. marca 2020.

8

Financial Times

---

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/21

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Mehanizmi obdavčenja za zmanjšanje emisij CO2

(mnenje na lastno pobudo)

(2020/C 364/03)

| Poročevalec: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |

Poročevalec:

Krister ANDERSSON

| Sklep plenarne skupščine | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 32(2) poslovnika mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 24. 6. 2020 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Plenarno zasedanje št. | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 209/1/6 |

Sklep plenarne skupščine

20. 2. 2020

Pravna podlaga

člen 32(2) poslovnika mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

24. 6. 2020

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

209/1/6

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da obstajajo utemeljeni razlogi za vzpostavitev enotnih pravil v EU za boj proti globalnemu segrevanju in za začetek mednarodnih razprav z drugimi trgovinskimi bloki na podlagi teh pravil. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Doslej so se razprave osredotočale na predpise in okoljske davke, zlasti na davke za zmanjšanje emisij. EESO meni, da je treba globalno segrevanje obravnavati na svetovni ravni, celovito in simetrično ter pri tem upoštevati raven CO2 v ozračju. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Komisija se pri svojem delu v zvezi z zmanjševanjem emisij CO2 osredotoča na sistem trgovanja z emisijami. EESO meni, da bi bilo v prihodnje koristno in nujno zasnovati tudi nove ukrepe obdavčitve, s katerimi bi bilo mogoče dopolniti sedanji sistem trgovanja z emisijami in nacionalne davke na ogljikov dioksid, da bi dosegli učinkovit in simetričen okvir politike za odpravljanje naraščajočih emisij CO2. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO pozdravlja pristop Komisije, saj meni, da je to primeren korak za vzpostavitev učinkovitejšega oblikovanja cen ogljika v celotnem gospodarstvu. Tak instrument bi bilo treba uskladiti z drugimi dodatnimi instrumenti, tudi z novim pristopom k obdavčenju na notranjem trgu EU v celovitem okviru politike ter z drugimi podobnimi instrumenti, ki se uporabljajo v drugih jurisdikcijah po svetu. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO spodbuja Evropsko komisijo, naj pripravi konkretne pobude za vzpostavitev podobnih davkov na ogljikov dioksid v državah članicah, da bi se uskladila prizadevanja za učinkovito zmanjšanje ravni CO2. Idealen rezultat bi bil, da se na enotnem trgu EU vzpostavijo enotni pogoji glede emisij oziroma zmanjšanj, ki jih je treba obdavčiti, ter konkretnih metod in stopenj obdavčenja za enak vpliv na raven CO2 v ozračju. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO meni, da se bo globalno segrevanje kljub uvedbi novih davkov in dodatnih ukrepov verjetno nadaljevalo, razen če bo mogoče že izpuščeni CO2 odstraniti iz ozračja. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO spodbuja, da se z namenskimi naložbami razvijata tehnologiji za zajemanje in shranjevanje ter zajemanje in uporabo ogljikovega dioksida na ravni EU in nacionalni ravni, saj prispevata k cilju zmanjševanja vpliva emisij CO2 in, splošneje, k ciljem trajnostnega razvoja, ki jih spodbuja OZN, ter ciljem iz Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Države članice bi morale zlasti sprejeti celovito in simetrično politiko okoljskih davkov za obravnavo vpliva CO2 na globalno segrevanje. Uvesti je treba davke s pozitivnimi in negativnimi stopnjami. Prihodke, zbrane z davki na CO2, bi bilo treba uporabiti za financiranje spodbud za tehnike zmanjševanja emisij CO2 na lokalni, regionalni in nacionalni ravni. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO opozarja na druge instrumente politike za zmanjšanje emisij ogljika. Ti segajo od novih tehnologij do praks gospodarjenja z zemljišči, ki bi jih bilo treba spodbujati in podpirati na ravni EU in nacionalni ravni. Predvsem gozdovi naravno odstranjujejo ogljikov dioksid in drevesa zlasti dobro shranjujejo ogljik, odstranjen iz ozračja s fotosintezo. Torej je mogoče s razširitvijo in obnovo gozdov ter pravilnim gospodarjenjem z njimi okrepiti delovanje fotosinteze za obvladovanje CO2. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Prodaja gozdnih proizvodov je sicer obdavčena kot dohodek lastnika, vendar bi bilo treba priznati, da se s sajenjem dreves in rastjo gozda zmanjša količina CO2 v ozračju, zato bi bilo treba v okviru simetričnega davčnega pristopa h globalnemu segrevanju to spodbujati z negativnim davkom na CO2. To bi bil pomemben ukrep za dosego podnebnih ciljev. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO želi poudariti, da je treba učinkovite ukrepe uvesti na način, ki je družbeno sprejemljiv za vse. |
| --- | --- |

1.11

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Globalno segrevanje je zaskrbljujoče za vse in vlade iščejo učinkovite metode za omejitev svetovnega naraščanja temperature. H globalnemu segrevanju prispeva več dejavnikov, med njimi pa so zlasti pomembne emisije ogljikovega dioksida (CO2). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | CO2 je toplogredni plin, ki največkrat nastaja zaradi človekovih dejavnosti in katerega prispevek h globalnemu segrevanju zaradi vpliva človeka znaša 64 % (1). Koncentracija toplogrednega plina v ozračju se je v več desetletjih znatno povečala in je trenutno 40 % višja, kot je bila na začetku industrijske dobe. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Povprečna temperatura zemeljskega površja se je od konca 19. stoletja zvišala za 0,9 stopinje Celzija (2). To spremembo so sprožile vse večje emisije ogljikovega dioksida in druge emisije, ki jih povzroča človek, v ozračje, kar je po mnenju številnih raziskovalcev vzrok za splošno naraščanje svetovne temperature. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Človek s svojimi dejavnostmi spreminja ogljikov cikel tako z dodajanjem več CO2 v ozračje – kar vpliva na zmogljivost naravnih ponorov, kot so gozdovi, da odstranjujejo CO2 iz ozračja – kot z vplivanjem na zmogljivost tal za shranjevanje ogljika. Glavna človekova dejavnost, pri kateri se proizvaja CO2, je uporaba fosilnih goriv – premoga, zemeljskega plina in nafte – za energijo in promet, sledijo pa nekateri industrijski postopki in prakse rabe zemljišč. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Azija je trenutno največji regionalni emisijski vir na svetu, saj prispeva 53 % svetovnih emisij, od tega Kitajska 10 milijard ton (kar presega četrtino skupnih svetovnih emisij), Severna Amerika je drugi največji emisijski vir (18 % svetovnih emisij), Evropa pa ji tesno sledi s 17 % (3). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Vpliv emisij CO2 na temperaturo planeta in podnebne spremembe postaja vse pomembnejši za javno mnenje in civilno družbo ter politične stranke na evropski in nacionalni ravni. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Evropska komisija je razvoj konkretnih pobud za boj proti podnebnim spremembam določila za pomembno prednostno nalogo svoje politične agende, npr. v zelenem dogovoru (4), preden se je bila v prvih mesecih leta 2020 prisiljena osredotočiti na izredne razmere v zvezi s COVID-19. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Zeleni dogovor (5) je eden od temeljev politične agende nove Evropske komisije. Prizadeva si za učinkovit odziv na trenutne okoljske izzive in je strategija rasti, namenjena doseganju ničelne stopnje neto emisij toplogrednih plinov v EU do leta 2050. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Zeleni dogovor zajema najpomembnejše sektorje evropskega gospodarstva, vključno s prometom, energetiko, kmetijstvom, stavbami in posameznimi panogami, kot so jeklarska, cementna, tekstilna in kemična industrija ter industrija IKT. Komisija pripravlja prva evropska podnebna pravila in dodatne posebne strategije in naložbe v prid zeleni gospodarski rasti. Sklad za pravični prehod je pomemben, vendar bodo morda potrebna dodatna sredstva (6). |
| --- | --- |

2.9

3.   Instrumenti politike, ki bi jih bilo mogoče uporabiti za zmanjšanje emisij CO2
   (7)

| 3.1 | Številne dejavnosti lahko povzročijo onesnaženje, ki vpliva na druge akterje v gospodarstvu. Teh posledic se morda ne vzame v obzir pri sprejemanju odločitev o njihovem izvajanju. Tako se določena dejavnost opravlja brez upoštevanja njenih zunanjih učinkov, tj. njenih dejanskih družbenih stroškov. Pomembno je, da se družbeni stroški vključijo v sprejemanje odločitev, kar je mogoče narediti z obdavčitvijo dejavnosti. Zunanji učinki bodo tako internalizirani, tj. upoštevani pri sami odločitvi, in onesnaževanje se bo zmanjšalo skladno s stroški, ki jih povzroča. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Z dejavnostjo pa se lahko splošna raven onesnaženosti tudi zmanjša in nastane pozitiven zunanji učinek. Takšne dejavnosti bi bilo treba spodbujati, da bi se njihovo opravljanje povečalo do te mere, da bi njihova kompenzacija v celoti odtehtala koristi. To je mogoče narediti z določitvijo subvencije ali negativnega davka. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Ker emisije CO2 učinkujejo na svetovni ravni, bi morala biti cena onesnaževanja za enakovredne negativne učinke povsod enaka. Šele takrat bo obdavčenje stroškovno učinkovito. Potreben je torej globalen pristop (8). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Vendar je težko natančno oceniti, koliko CO2 ustvari posamezna dejavnost, niti ni svetovnega tržišča, na katerem bi bilo mogoče dejavnosti, ki proizvajajo CO2, enotno obdavčiti. Države so se morale zato zateči k delnim ukrepom. Pomembno je, da se sprejeti ukrepi razširijo na širše regije in več dejavnosti, ki so večji vir onesnaževanja. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO meni, da obstajajo utemeljeni razlogi za vzpostavitev enotnih pravil v EU in začetek mednarodnih razprav z drugimi trgovinskimi bloki na podlagi teh pravil. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Uporaba dovoljenj za trgovanje v EU in drugod je metoda za obravnavanje potrebe po določitvi enotne cene na tono emisij CO2. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Vendar so se razprave doslej osredotočale na predpise in okoljske davke, zlasti na davke za zmanjšanje emisij. EESO meni, da je treba globalno segrevanje obravnavati celovito in simetrično ter pri tem upoštevati raven CO2 v ozračju. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Ker se z zmanjšanjem ravni CO2 v ozračju borimo proti globalnemu segrevanju, je zmanjšati emisije CO2 za določeno količino enako koristno kot odstraniti enako količino CO2 iz ozračja. Zato bi bilo treba prispevanje k zvišanju in znižanju ravni CO2 obravnavati simetrično. To pomeni, da bi bili za izpust CO2 v ozračje (onesnaževanje) določeni dodatni stroški (davek), medtem ko bi morale dejavnosti, ki znižujejo raven CO2, prejemati subvencijo (negativni davek). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Doslej je bil poudarek skoraj izključno na preprečevanju nadaljnjih emisij. Globalno segrevanje se bo kljub uvedbi novih davkov in dodatnih ukrepov verjetno nadaljevalo, razen če bo mogoče že izpuščeni CO2 odstraniti iz ozračja. EESO zato meni, da bi morale države članice uvesti simetrične ukrepe. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Namen davka na emisije ogljikovega dioksida in negativnega davka na znižanje ravni CO2 v ozračju je vplivati na ravnanje in internalizirati zunanje učinke globalnega segrevanja. Vendar bosta davek oziroma subvencija vplivala na proizvodnjo in zaposlitvene možnosti v vseh sektorjih gospodarstva. Pri tem ni vnaprej jasno, ali bi morali biti davčni stopnji pozitivnega in negativnega davka enako visoki (9). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Izjemno pomembna je uskladitev različnih spodbud za trajnostne naložbe, če se upoštevajo z njimi povezani pozitivni zunanji učinki. Usklajena metodologija za nizkoogljične indekse bi morala biti vodilo za izračun drugih učinkov. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Da bi bil prehod na brezogljično gospodarstvo ekonomsko trdnejši in politično verodostojnejši, bi bilo treba čim prej ukrepati tako, da se zmanjšajo neposredne in posredne subvencije za sektor fosilnih goriv, ki je odgovoren za visoke okoljske stroške. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Ker so za evropski zeleni dogovor potrebna zelo velika finančna sredstva, skupni proračunski viri EU pa so precej omejeni, ima pomembno vlogo zasebni sektor. To je treba upoštevati v dogovoru o večletnem finančnem okviru. Davki na CO2 so predvsem rezultat potrebe po spremembi ravnanja gospodinjstev, podjetij in javnih subjektov in niso nastali kot vir prihodkov. EESO želi poudariti, da je treba učinkovite ukrepe uvesti na način, ki je družbeno sprejemljiv za vse. |
| --- | --- |

3.13

4.   Sistemi za trgovanje z emisijami

| 4.1 | Eden od možnih instrumentov politike za zmanjšanje emisij CO2 je evropski sistem za trgovanje z emisijami (10). Temelji na načelu sistema trgovanja s pokrovom. V skladu s tem načelom se določi najvišja skupna količina nekaterih toplogrednih plinov, ki jih lahko oddajajo obrati, za katere se sistem uporablja. Ta zgornja meja se sčasoma znižuje, s čimer se morajo zmanjšati skupne količine emisij. V okviru te zgornje meje gospodarske družbe, za katere se sistem uporablja, prejemajo ali kupujejo emisijske kupone, s katerimi se po potrebi lahko trguje (11). |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Komisija je v sporočilu Evropski zeleni dogovor (COM(2019) 640 final) napovedala, da bo v svojih prizadevanjih za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do junija 2021 pregledala več relevantnih instrumentov politike, povezanih s podnebjem. (12) To bo vključevalo veljavni sistem za trgovanje z emisijami, ki bo morda razširjen na nove sektorje, ter dodatne posege v zvezi s: (i) cilji držav članic za zmanjšanje emisij v sektorjih, ki niso vključeni v sistem za trgovanje z emisijami, in (ii) uredbo o rabi zemljišč, spremembi rabe zemljišč in gozdarstvu. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO pozdravlja pristop Komisije, saj meni, da je to primeren korak za vzpostavitev učinkovitejšega oblikovanja cen ogljika v celotnem gospodarstvu. Takšno orodje bi bilo treba uskladiti z drugimi dodatnimi instrumenti, tudi z novim pristopom k obdavčenju na notranjem trgu EU v skladnem okviru politike ter z drugimi podobnimi orodji, ki se uporabljajo v drugih jurisdikcijah po svetu. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | V mednarodnem merilu se je število sistemov za trgovanje z emisijami v svetu povečalo. Poleg sistema EU za trgovanje z emisijami že delujejo ali so v pripravi nacionalni ali podnacionalni sistemi v Kanadi, na Kitajskem, Japonskem, Novi Zelandiji, v Južni Koreji, Švici in Združenih državah Amerike. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO pozdravlja regionalne pobude, ki si prizadevajo za bistveno zmanjšanje emisij CO2, saj gre za nujne korake za učinkovito spopadanje s podnebnimi spremembami, ki jih povzročajo emisije CO2. V zvezi s tem EESO spodbuja Evropsko komisijo, naj nadaljuje in izboljša svoja prizadevanja, da bi Evropa na tem področju postala vodilna regija. |
| --- | --- |

4.5

5.   Davki na emisije ogljika

| 5.1 | Drugi možen instrument politike so davki na ogljikov dioksid. Z njimi se emisije zmanjšujejo predvsem na dva načina: s (i) povečanjem stroškov goriv in elektrike na osnovi ogljika in (ii) posledičnim spodbujanjem gospodarskih družb, da preidejo na čisto energijo, na primer vodno, sončno ali vetrno. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Če so davki na ogljikov dioksid pravilno zasnovani, so skladni z načelom „onesnaževalec plača“, v skladu s katerim bi moral stroške ukrepov za zmanjšanje onesnaženja nositi onesnaževalec glede na razsežnost škode, povzročene družbi, kot je zapisano v Deklaraciji OZN iz Ria (13) (1992) in Direktivi 2004/35/ES o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (14). |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Komisija se je pri svojem delu v zvezi z zmanjševanjem emisij CO2 osredotočala na sistem za trgovanje z emisijami. EESO meni, da bi bilo v prihodnje koristno in nujno zasnovati tudi nove ukrepe obdavčenja, s katerimi bi bilo mogoče dopolniti sedanji sistem za trgovanje z emisijami in nacionalne davke na ogljikov dioksid, da bi dosegli učinkovit in simetričen okvir politike za obravnavanje naraščajočih emisij CO2. Izjemno pomembno je usklajevanje prizadevanj na svetovni ravni, kot je ustrezno pojasnil Mednarodni denarni sklad (15). |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Več držav v Evropi je uvedlo energetske davke ali energetske davke, ki delno temeljijo na vsebnosti ogljika. Med njimi so Švedska, Danska, Finska, Nizozemska, Norveška, Slovenija, Švica in Združeno kraljestvo (16). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Švedska zaračunava najvišjo stopnjo davka na ogljikov dioksid v višini 112,08 EUR na tono emisij ogljika in je svoje emisije v zadnjih 25 letih zmanjšala za 23 %. Švedski davek na ogljikov dioksid je bil uveden leta 1991 s stopnjo, ki je ustrezala 250 SEK (23 EUR) na tono emisij ogljikovega dioksida iz fosilnih goriv in ki je bila postopno povišana na 1 190 SEK (110 EUR) v letu 2020; še vedno je temelj švedske podnebne politike (17). |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Švedski davek na ogljikov dioksid je zagotovil spodbude za zmanjšanje porabe energije, izboljšanje energetske učinkovitosti in povečanje uporabe alternativnih obnovljivih virov energije. S postopnim zviševanjem davka so imele zainteresirane strani čas za prilagajanje, s čimer se je politična sprejemljivost zviševanja davka sčasoma izboljšala. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Švedska izkušnja je na splošno pokazala, da je mogoče zmanjšati emisije, čeprav je za to potrebno občutno preoblikovanje gospodarstva. V obdobju 1990–2017 se je BDP povečal za 78 %, domače emisije toplogrednih plinov pa so se v istem obdobju zmanjšale za 26 %, s čimer je Švedska osma država glede na indeks svetovne konkurenčnosti. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Finska je leta 1990 postala prva država na svetu, ki je uvedla davek na ogljikov dioksid. Davek je sprva temeljil samo na vsebnosti ogljika v povezavi s proizvodnjo toplote in elektrike. Nato je bil razširjen, da je zajel obdavčitev ogljika in energije, vključena pa so bila tudi pogonska goriva v prometu. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Danska je davek na ogljikov dioksid uvedla leta 1992, zajemal pa je vso porabo fosilnih goriv (zemeljskega plina, surove nafte in premoga). Na Norveškem davek na ogljikov dioksid zajema do 55 % vseh emisij; preostale emisije so vključene v nacionalni sistem za trgovanje z emisijami (18). |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | EESO spodbuja Evropsko komisijo, naj pripravi konkretne pobude za vzpostavitev podobnih davkov na ogljikov dioksid v državah članicah, da bi se uskladila prizadevanja za učinkovito zmanjšanje ravni CO2. Idealen rezultat bi bil, da se na enotnem trgu EU vzpostavijo enotni pogoji glede emisij oziroma zmanjšanj, ki jih je treba obdavčiti, ter konkretnih metod in stopenj obdavčitve za enak vpliv na raven CO2 v ozračju. Vendar pa je za tak izid lahko potrebnega kar nekaj časa glede na potrebe posameznih držav. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | S sprejetjem podobnih davkov na CO2 v državah članicah bi bilo treba vplivati na trgovinske partnerice, da sprejmejo podobne ukrepe, ter tako prizadevanja razširiti po svetu in omejiti učinek na evropsko konkurenčnost. Potrebna je globalna rešitev, da se ne bi oblikovala zapletena kompenzacijska pravila. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | Poleg tega bi lahko davki, če bodo pravilno zasnovani, prispevali h gospodarski rasti, med drugim s spodbujanjem produktivnih naložb v nove tehnologije. To zlasti velja za razvoj tehnologij za znižanje obstoječih ravni CO2 v ozračju. |
| --- | --- |

5.12

6.   Tehnologiji zajemanja in shranjevanja ter zajemanja in uporabe ogljikovega dioksida

| 6.1 | Še en možen instrument politike je uporaba tehnik za znižanje obstoječih ravni CO2 v ozračju. Verjetno bodo poleg sistema za trgovanje z emisijami in davkov na CO2 potrebne tudi te tehnike. Potreben je simetričen pristop. Dejavnosti, s katerimi se znižuje raven CO2, ki je že v ozračju, so enako koristne za omejevanje globalnega segrevanja kot zmanjševanje dejavnosti, ki so vir emisij CO2. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Glavni tehnologiji, namenjeni zniževanju ravni CO2, sta zajemanje in shranjevanje ter zajemanje in uporaba ogljikovega dioksida (19). Pri obeh tehnologijah se CO2 črpa iz ozračja, komprimira in odpelje na kraj hrambe. Tehnologiji imata velik potencial za blažitev podnebnih sprememb (20). Obstajajo tudi druge tehnologije, v bližnji prihodnosti pa naj bi se jih razvilo še veliko več. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Razlika med zajemanjem in shranjevanjem ter zajemanjem in uporabo je v končni namembnosti zajetega CO2. Pri zajemanju in shranjevanju se zajeti CO2 prepelje na primerno mesto za dolgotrajno skladiščenje, pri zajemanju in uporabi pa se z zajetim CO2 izdelajo komercialni proizvodi. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Zajemanje in uporaba pomeni, da se CO2 zajame in uporabi kot surovina pri proizvodnji mineralov, kemičnih sestavin, sintetičnih goriv in gradbenega materiala. To tehnologijo je mogoče uporabiti za omejevanje emisij CO2 z recikliranjem CO2 v proizvode, za trajno sekvestracijo CO2 v gradbenem materialu, kot je beton, ter recirkulacijo CO2 z neposrednim zajemanjem iz zraka. Omogoča tudi shranjevanje električne energije s proizvodnjo sintetičnega metana. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | EU je pripravila regulativni okvir za komercializacijo in subvencioniranje te nove tehnologije, čeprav so stroški zajemanja in shranjevanja še vedno pomemben negativen dejavnik. Trenutno je najdražji del postopka zajemanje. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Največje zmogljivosti za zajemanje in shranjevanje ter zajemanje in uporabo ogljikovega dioksida so trenutno v ZDA. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | V Evropi tehnike zajemanja in shranjevanja ter zajemanja in uporabe od leta 1996 uporablja Norveška (21). Pri proizvodnji zemeljskega plina v več namenskih obratih zajame več milijonov ton CO2 letno in ga shranjuje na ustreznih mestih, kar je doslej najuspešnejša evropska izkušnja z uporabo tehnologije zajemanja in shranjevanja. V zadnjih letih so dodatne oblike tehnologije zajemanja in shranjevanja ter zajemanja in uporabe ogljikovega dioksida razvili na Švedskem, Nizozemskem, v Belgiji, Franciji in na Irskem (22). |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | EESO spodbuja, da se tehnologiji za zajemanje in shranjevanje ter zajemanje in uporabo ogljikovega dioksida z namenskimi naložbami razvijata na ravni EU in nacionalni ravni, saj prispevata k cilju zmanjševanja vpliva emisij CO2 in, splošneje, k ciljem trajnostnega razvoja, ki jih spodbuja OZN, ter ciljem iz Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Če želimo globalno segrevanje uspešno in stroškovno učinkovito zmanjšati, je treba spodbujati tehnologiji zajemanja in shranjevanja ter zajemanja in uporabe ogljikovega dioksida (23). Zlasti nacionalni proračuni bi morali imeti ključno vlogo pri okrepljeni uporabi teh tehnologij s spodbujanjem javnih naložb in davčnimi spodbudami. V zvezi s tem Evropska komisija razmišlja o reviziji ustreznih smernic o državni pomoči, vključno z okoljskimi in energetskimi smernicami, ki bodo dopolnjene do leta 2021, da se državam članicam omogoči večja prožnost. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Države članice bi morale zlasti sprejeti celovito in simetrično politiko okoljskih davkov za obravnavo vpliva CO2 na globalno segrevanje. Uvesti je treba davke s pozitivnimi in negativnimi stopnjami. Prihodki, zbrani z davki na CO2, bi se po možnosti uporabljali za financiranje spodbud za tehnike zmanjševanja emisij CO2. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Evropska sredstva, namenjena raziskavam na področju zajemanja in shranjevanja ter zajemanja in uporabe ogljikovega dioksida, bi lahko finančno okrepili in strateško ciljno usmerili, da bi dosegali boljše, konkretne rezultate v smislu zmogljivosti zajemanja CO2 in alternativ za njegovo shranjevanje. |
| --- | --- |

6.11

| 6.12 | Ne smemo podcenjevati vloge pravil o javnem naročanju (24). Nacionalne vlade in lokalne javne uprave bi morale nadalje in bolje izkoriščati zelene cilje in posebne okoljske instrumente, določene v Direktivi 2014/24/EU (25), Direktivi 2014/25/EU (26) in Direktivi 2014/23/EU (27) o javnem naročanju in koncesijah. Tako bi lahko nacionalne naložbe in javna poraba na eni strani delovale v sinergiji z ukrepi, predvidenimi v evropskem zelenem dogovoru, na drugi strani. |
| --- | --- |

6.12

7.   Dodatna orodja za zmanjšanje emisij

| 7.1 | Nazadnje EESO opozarja na druge instrumente politike za zmanjšanje ogljika. Ti segajo od novih tehnologij do praks gospodarjenja z zemljišči, ki bi jih bilo treba spodbujati in podpirati na ravni EU in nacionalni ravni. Predvsem gozdovi naravno odstranjujejo ogljikov dioksid in drevesa zlasti dobro shranjujejo ogljik, odstranjen iz ozračja s fotosintezo. Torej je mogoče z razširitvijo in obnovo gozdov ter pravilnim gospodarjenjem z njimi okrepiti delovanje fotosinteze za obvladovanje CO2. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Prodaja gozdnih proizvodov je sicer obdavčena kot dohodek lastnika, vendar bi bilo treba priznati, da se s sajenjem dreves in rastjo gozda zmanjša količina CO2 v ozračju, zato bi bilo treba v okviru simetričnega davčnega pristopa h globalnemu segrevanju to spodbujati z negativnim davkom na CO2. To bi bil pomemben ukrep za dosego podnebnih ciljev. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Poleg tega se ogljik naravno shranjuje v tleh. Z zadnjo reformo SKP so bili uvedeni nekateri ukrepi ekologizacije, namenjeni povečanju prispevka evropskega kmetijstva k zeleni rasti v Evropi. Takšne ukrepe bi bilo treba spodbujati, če so združljivi z naraščajočo potrebo po proizvodnji hrane in uresničevanjem okoljskih ciljev. Krožno gospodarstvo lahko pomeni tudi več možnosti za doseganje okoljskih in podnebnih ciljev. |
| --- | --- |

7.3

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Vzroki podnebnih sprememb, Evropska komisija (Energija, podnebne spremembe, okolje) – https://ec.europa.eu/clima/change/causes_sl.

1

(2)  Global Climate Change (Svetovne podnebne spremembe), NASA – https://climate.nasa.gov/evidence/.

2

(3)  Global Carbon Project, emisije CO2 – http://www.globalcarbonatlas.org/en/CO2-emissions.

3

2

(4)  Glej sporočilo Evropske komisije Evropski zeleni dogovor – Postati prva podnebno nevtralna celina.

4

(5)  Glej mnenje EESO Naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor (v pripravi) in mnenje EESO UL C 282, 20.8.2019, str. 51.

5

Naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor

(6)  Glej mnenje EESO Sklad za pravični prehod in spremembe uredbe o skupnih določbah (UL C 311, 18.9.2020, str. 55).

6

Sklad za pravični prehod in spremembe uredbe o skupnih določbah

(7)  V zvezi s svetovnimi prizadevanji glej Emissions Gap Report (Poročilo o emisijski vrzeli), UNEP, 2019.

7

(8)  Brez resnično globalne rešitve vprašanje obravnave izdelkov iz tretjih držav postane problem in pojavijo se potreba po mehanizmu za prilagoditev davka na meji glede na emisije ogljika in njegove posledice.

8

(9)  Zagovarjati je mogoče stališče, da bi morala biti subvencija na tono zmanjšanja količine CO2 večja od davčne stopnje na emisije CO2, ker bo zmanjšana proizvodnja v dejavnostih, ki so vir emisij CO2, verjetno povzročila nekaj trajne brezposelnosti. Poleg tega je verjetno lažje dobiti podporo javnosti za strukturne spremembe v gospodarstvu, ki vodijo v razvoj nove tehnologije, kot za zmanjšanje obstoječih metod proizvodnje.

9

2

2

2

(10)  Glej mnenje EESO Pregled sistema EU za trgovanje z emisijami (UL C 71, 24.2.2016, str. 57).

10

Pregled sistema EU za trgovanje z emisijami

(11)  Sistem za trgovanje z emisijami in cena pravic do emisije sta sprožila veliko razprav. Na ceno pravic do emisije močno vplivata število teh pravic in poslovni cikel. Tudi sedanje gospodarske razmere, po krizi zaradi COVID-19, bodo verjetno sprožile ponovno razpravo o sistemu za trgovanje z emisijami.

11

(12)  Glej mnenje EESO Naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor (UL C 311, 18.9.2020, str. 63).

12

Naložbeni načrt za evropski zeleni dogovor

(13)  Glej poročilo s Konference Združenih narodov o okolju in razvoju in direktivo ES o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode.

13

(14)  UL L 143, 30.4.2004, str. 56.

14

(15)  Publikacija MDS Fiscal Monitor, How to Mitigate Climate Change (Kako ublažiti podnebne spremembe), 2019, str. IX. V njej je zapisano, da „imajo različni instrumenti politike prednosti in pomanjkljivosti, vendar je podnebna kriza resna in eksistencialna, zato so ključni deležniki pozvani, naj uvedejo vse ustrezne ukrepe politike. Finančni ministri se lahko s to krizo spopadejo z uvedbo davka na ogljikov dioksid ali podobnih politik, da bo blažitev podnebnih sprememb z davčnimi ukrepi ali ukrepi porabe, ki se dopolnjujejo, postala sprejemljivejša, z zagotovitvijo ustreznega proračuna za naložbe v čisto tehnologijo ter z mednarodnim usklajevanjem strategij.“

15

How to Mitigate Climate Change

(16)  Uvedba ali povečanje davkov na emisije ogljika pogosto pomenijo težavne kompromise. Davki sprožijo potrebo po spremembi proizvodnih tehnik in prevoznih sredstev, ki lahko povzroči brezposelnost v nekaterih sektorjih in nujnost prehoda na drugačno zaposlitev. Za prizadete so socialni stroški lahko visoki. Države imajo različne možnosti za zagotavljanje socialne zaščite, kar je treba upoštevati, da bi bilo izvajanje družbeno sprejemljivo.

16

(17)  Švedski davek na ogljikov dioksid, Švedski vladni uradi – https://www.government.se/government-policy/taxes-and-tariffs/swedens-carbon-tax/.

17

(18)  Putting a Price on Carbon with a Tax (Določitev cene ogljika z davkom), Skupina Svetovne banke – https://www.worldbank.org/content/dam/Worldbank/document/SDN/background-note_carbon-tax.pdf.

18

(19)  The potential for CCS and CCU in Europe (Potencial za zajemanje in shranjevanje ter zajemanje in uporabo ogljikovega dioksida v Evropi), Evropska komisija – https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/iogp_-_report_-_ccs_ccu.pdf.

19

(20)  Glej mnenje EESO (UL C 341, 21.11.2013, str. 82).

20

(21)  Carbon capture and storage (Zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida), Norsk Petroleum – https://www.norskpetroleum.no/en/environment-and-technology/carbon-capture-and-storage/.

21

(22)  How European CO2 Transport and Storage Infrastructure can enable an Innovative Industrial Transition (Kako lahko evropska infrastruktura za prevoz in skladiščenje CO2 omogoči prehod na inovativno industrijo), Evropski parlament – https://zeroemissionsplatform.eu/wp-content/uploads/ZEP-Conference-Presentations.pdf.

22

2

2

(23)  Švedski vladni odbor je leta 2020 ugotovil, da bi lahko Švedska dosegla ogljično nevtralnost do leta 2045, če bi prihodke od davkov na CO2 uporabila za subvencioniranje odstranjevanja CO2 iz ozračja. Davčni stopnji pozitivnega in negativnega davka bi bili enako visoki. Glej SOU 2020:4, javne preiskave švedske vlade.

23

2

2

(24)  To je bilo poudarjeno v publikaciji Public Procurement for a Circular Economy (Javno naročanje za krožno gospodarstvo), ki jo je oktobra 2017 objavila Evropska komisija: https://ec.europa.eu/environment/gpp/circular_procurement_en.htm. Tudi Svetovna banka je poudarila vlogo pravil o javnem naročanju pri svojem naročanju: https://www.worldbank.org/en/about/corporate-procurement/vendors.

24

Public Procurement for a Circular Economy

(25)  UL L 94, 28.3.2014, str. 65.

25

(26)  UL L 94, 28.3.2014, str. 243.

26

(27)  UL L 94, 28.3.2014, str. 1.

27

---

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/29

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Krepitev trajnostne gospodarske rasti v EU

(mnenje na lastno pobudo)

(2020/C 364/04)

| Poročevalec: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |

Poročevalec:

Philip VON BROCKDORFF

| Sklep plenarne skupščine | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 32(2) poslovnika |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 24. 6. 2020 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Plenarno zasedanje št. | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 194/11/12 |

Sklep plenarne skupščine

20. 2. 2020

Pravna podlaga

člen 32(2) poslovnika

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

24. 6. 2020

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

194/11/12

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Pandemija COVID-19 je države članice Evropske unije prizadela tako kot druge države po svetu. Evropska komisija se je na krizo odzvala z obsežnim svežnjem instrumentov, katerih cilj je ublažiti udarec tega zunanjega šoka. Med temi so instrument podpore, ki bo v okviru evropskega mehanizma za stabilnost (EMS) zagotovljena zaradi pandemične krize, začasna posojila za financiranje nacionalnih shem skrajšanega delovnega časa in podobni ukrepi za ohranjanje delovnih mest v državah članicah EU kot del pobude SURE (instrument za začasno podporo zmanjševanju tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah). Evropska investicijska banka (EIB) je podjetjem zagotovila likvidnostno podporo. Nedavno je Evropska komisija predlagala nov instrument v vrednosti 750 milijard EUR, imenovan „Next Generation EU“, katerega namen je pomagati državam članicam, da si opomorejo od gospodarske krize. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO zato meni, da kriza zaradi COVID-19 Unije ne bi smela odvrniti od njenih srednjeročnih in dolgoročnih ciljev, ki so zapisani v evropskem zelenem dogovoru, strategiji za trajnostno rast za leto 2020 in evropskem stebru socialnih pravic. V teh ciljih je namreč že upoštevana potreba po preoblikovanju evropskega gospodarstva, da se v prihodnjih letih zagotovi trajnostna rast, ki bo temeljila na okoljski trajnostnosti, izboljšanju produktivnosti, pravičnosti in socialnem napredku ter makroekonomski stabilnosti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Za stabilnost dobavnih verig, ki so se med krizo izkazale za ranljive, morajo po mnenju EESO gospodarski subjekti EU ponovno razmisliti o strategijah dobavnih verig, vključno z diverzifikacijo, pa tudi o ponovni uskladitvi dobavnih verig med različnimi sektorji. Enako pomembno je, da EU prevzame vidnejšo vlogo v svetovni trgovini, kar je bistveno za podjetja EU in njihove poslovne možnosti. Po mnenju EESO bi bilo treba na številnih področjih zagotoviti tudi enake konkurenčne pogoje (zlasti mednarodne delovne standarde, pošteno konkurenco in spoštovanje ciljev glede podnebnih sprememb) za globalna podjetja, ki delujejo na svetovnem trgu. Podjetij EU, ki selijo svoje proizvodne obrate (vsaj za osnovne proizvode) v EU, da bi se izognila težavam v dobavni verigi, ni mogoče izključiti. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Globalizacija je ne glede na svoje stranske učinke omogočila čezmejne naložbe, vendar njihov namen ni nujno vedno krepitev kapitalskih naložb, temveč iskanje držav z najnižjimi davki. EESO meni, da gospodarske težave in druge posledice krize zaradi COVID-19 kažejo, da je potrebna sprememba v načinu delovanja podjetij v EU in po vsem svetu. Priporočila EESO o tem, da bi pospešili roke za odpravo izogibanja davkom in davčnih utaj, so zdaj postala aktualnejša, kar velja tudi za razpravo med državami članicami o postopnem prehodu na glasovanje s kvalificirano večino in redni zakonodajni postopek v davčnih zadevah. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vladna politika in podpora sta med krizo postali pomembnejši. Zlasti fiskalna politika je ključna ne le za ekonomsko stabilnost, temveč tudi zato, ker državam omogoča podpreti podjetja s spodbudami, ki so dovoljene v skladu z zakonodajo EU. Zato EESO meni, da je za vsak poskus doseganja in krepitve trajnostne rasti potrebno usmerjanje in urejanje s strani države na vseh področjih gospodarske dejavnosti in varstva okolja, s poudarkom na vključevanju varstva okolja v gospodarsko dejavnost. Odprt dialog s socialnimi partnerji in civilno družbo je seveda še vedno ključen za določitev gospodarske usmeritve. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Zaradi obsežnega zadolževanja, potrebnega za zagotavljanje dohodkovne podpore in jamstev za posojila podjetjem, ki so med krizo zaradi omejitev ustavila poslovanje, bo obseg spodbud, ki jih bodo države lahko nudile za ponovni zagon gospodarske dejavnosti, nedvomno omejen. Omejen bo tudi znesek finančnih sredstev, ki so potrebna za podporo varstvu okolja in produktivnim naložbam. Države bodo morale zato najti ustvarjalne načine za podporo porabe, usmerjene v trajnostno gospodarsko rast, hkrati pa zagotoviti tudi dolgoročno fiskalno vzdržnost. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Prehod na bolj trajnostno gospodarsko pot mora vključevati razvoj zelenih sektorjev in čim večjo ekologizacijo obstoječih poslovnih modelov in sektorjev, ki niso tradicionalno zeleni. Zato mora biti po mnenju EESO pomoč, ponujena podjetjem na nacionalni ravni in ravni EU, pogojena z doseganjem ciljev, določenih v evropskem zelenem dogovoru in strategiji za trajnostno rast za leto 2020, ter dokazanim socialnim napredkom. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Pri določanju strategij, potrebnih za okrevanje gospodarstva, naložbe in trajnostnost, je odločitev Komisije o aktivaciji splošne odstopne klavzule iz Pakta za stabilnost in rast, ki državam euroobmočja omogoča začasno prenehanje zahtevanih prilagoditev, potrebnih za dosego srednjeročnih fiskalnih ciljev, korak v pravo smer. Vendar pa EESO meni, da bo veljavna pravila morda treba revidirati, ko bomo dosegli fazo okrevanja po krizi zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Po mnenju EESO mora biti temelj trajnostne gospodarske rasti v EU vzpostavitev in razvoj resnično krožnega gospodarstva, s katerim bo vrednost vzdolž celotnih vrednostnih verig čim večja in se bo ohranjala, hkrati pa se bo zmanjšala količina odpadkov in okrepila učinkovita raba virov. Poslovni modeli krožnega gospodarstva pomenijo pomemben potencial za spodbujanje konkurenčnosti EU, ne le v smislu ohranjanja naravnega okolja, temveč tudi ustvarjanja visokokakovostnih delovnih mest in razvoja pomožnih panog. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Vloge inovacij, digitalizacije in stalnih naložb v človeški kapital pri lajšanju prehoda na trajnostno rast ni mogoče dovolj poudariti, vendar je trenutna pandemija znova poudarila tudi pomen osredotočanja na zdravje in dobro počutje posameznikov, ne le na produktivnost in gospodarsko rast. Produktivnost ima ključno vlogo pri doseganju trajnostne gospodarske rasti. Da bi gospodarstvo v prihodnosti trajnostno raslo, mora po mnenju EESO povečati svojo zmožnost rasti, vendar le do točke, na kateri ta rast pomeni dodano vrednost za gospodarstvo s povečanjem plač in presežkov, s čimer se poveča povpraševanje na enotnem trgu, brez hkratnega krčenja pridobljenih pravic, kot sta pravici do socialnega varstva in kolektivnih pogajanj. |
| --- | --- |

1.10

2.   Odpornost na ekonomske šoke (izkušnja s COVID-19)

| 2.1 | EESO je v sklepih svojega mnenja o Evropski stabilizacijski funkciji za naložbe (1) ugotovil, da Evropska stabilizacijska funkcija za naložbe (ESFN), katere namen je stabilizirati nacionalne fiskalne politike v primeru ekonomskih šokov, glede na velikost sklada ne bi bila dovolj učinkovita, če bi gospodarska kriza prizadela več držav članic. Čeprav je ESFN veljala za korak k tesnejšemu povezovanju euroobmočja, je EESO menil, da bi bila dobro zasnovana zavarovalna shema na ravni celotne Unije, ki bi delovala kot avtomatski stabilizator med makroekonomskimi šoki, bolj učinkovita od predlagane ESFN. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Države članice Evropske unije je tako kot druge države po svetu v minulih mesecih prizadel izbruh COVID-19. Kriza je razkrila slabosti, ki so sestavni del EU: njeno vodstvo se vsaj na začetku ni znalo učinkovito in usklajeno odzvati na resne gospodarske in socialne posledice krize zaradi COVID-19. Zdravstveni sistemi, zlasti v Italiji in Španiji, so le stežka skrbeli za tako veliko okuženih oseb, splošni odziv pa je ironično spominjal na recept „vsaka država zase“, ki ga zagovarjajo skrajni desničarji in nacionalisti. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Lahko bi rekli, da je sedanja kriza največji preizkus za EU, njene institucije in sam euro. Leta 2008 je bil v središču krize bančni sektor. Evropska centralna banka (ECB) je finančnim trgom zagotovila likvidnost in podprla banke. Takrat so bili ključni monetarni instrumenti, sedanja kriza pa je povsem drugačen izziv in poudarjeni so predvsem fiskalni ukrepi, s katerimi se zagotavlja trdnost sistemov javnega zdravstva, hkrati pa omogoča dohodkovna podpora za ranljiva podjetja in njihove zaposlene. ECB je posredno podpirala sposobnost vlad, da izdajajo dolžniške instrumente in z zadolževanjem financirajo porabo, tudi porabo za programe socialnega razvoja in socialne pomoči. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Gospodarske posledice pandemije COVID-19 so prizadele vse članice euroobmočja, vendar pa ni mehanizma, ki bi njihovim vladam omogočil, da bi se na tak šok odzvale skupaj. Zato so bili politični odzivi na pandemijo predvsem nacionalni, kar razlike še poglablja, namesto da bi se Evropa v času krize združila. Euroobmočje se je na simetričen šok odzvalo asimetrično. Zaradi razlik med fiskalnimi pogoji posameznih držav članic so se pojavile velike razlike v njihovih političnih odzivih. EESO je v več svojih mnenjih opisal pomen večje konvergence v gospodarski in socialni politiki ter usklajenega pristopa v fiskalni politiki, tudi pri obdavčevanju, vendar je trenutna kriza ponovno dokazala, da zaradi razlik med fiskalnimi pogoji posameznih držav obstaja velik razkorak v fiskalnopolitičnih odzivih. Močnejša gospodarstva euroobmočja so se na COVID-19 silovito odzvala s povečanjem zadolževanja za financiranje svežnjev za reševanje. Ranljivejša gospodarstva nimajo enakega finančnega manevrskega prostora in so se odzvala s skromnejšim svežnjem za reševanje. To kaže, kako zelo različna so si gospodarstva v euroobmočju. Čim daljša je kriza, tem opaznejše so te razlike. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ECB je v odziv na krizo napovedala nov izredni program nakupa sredstev za stabilizacijo evropskih trgov. Prvi odziv evropskih glavnih mest je bil predvidljiv: ko so se trgi umirili in razmiki v donosnosti obveznic med državami zmanjšali, je prej zaznana potreba po skupnih fiskalnih ukrepih izginila. Vsaka država je pozornost spet usmerila nazaj k nacionalnim svežnjem za reševanje, čeprav je nadaljnje delo Komisije, Euroskupine in Evropskega sveta v zvezi z načrtom za okrevanje pomenilo spodbudo, ki so jo države članice potrebovale. Še vedno pa je treba storiti veliko več za učinkovito odzivanje na to krizo, vključno z oblikovanjem skupnega dolžniškega instrumenta, ki bo združil naložbe, potrebne za oživitev gospodarstva in preprečevanje izgube več milijonov delovnih mest po vsej EU. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Zdaj lahko preidemo k evropskemu mehanizmu za stabilnost (EMS) in njegovi posojilni zmogljivosti v višini 410 milijard EUR. Države večinoma oklevajo, preden se odločijo za EMS, saj za vsako posojanje veljajo pogoji. In tudi če so ti pogoji opuščeni ali prilagojeni, kar je bil izid zasedanja Euroskupine 9. aprila 2020, se lahko s „sintetičnimi“ obveznicami EMS zgolj ohranja razdrobljenost euroobmočja. Sedanji okvir za ekonomski in fiskalni nadzor, zlasti reforme šesterčka in dvojčka, ni odpravil razdrobljenosti, kar je glavni razlog za nedavno sporočilo Evropske komisije (2). Namen tega pregleda je v bistvu osredotočen na to, kar je potrebno za dosego gospodarske rasti ob ohranjanju vzdržnih državnih financ in preprečevanju makroekonomskih neravnotežij s tesnejšim usklajevanjem gospodarskih politik in konvergenco gospodarske uspešnosti držav članic. To bi lahko bil pomemben korak v pravo smer, če se prek postopka v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji ali evropskega semestra ugotovijo temeljni razlogi za neravnotežja, pri čemer se osredotočimo na učinkovitejše politike, kot so politike za izboljšanje sistemov socialne zaščite. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Evropska komisija je 9. aprila 2020 napovedala obsežen sveženj instrumentov, namenjenih blažitvi krize zaradi COVID-19, v višini 540 milijard EUR. Med njimi je nov instrument podpore, ki bo v okviru EMS zagotovljena zaradi pandemične krize, v višini do 240 milijard EUR, namenjen pomoči državam članicam euroobmočja pri domačem financiranju neposrednih in posrednih stroškov, povezanih z zdravstveno oskrbo, zdravljenjem in preventivo zaradi krize zaradi COVID-19, do višine največ 2 % BDP posamezne države za leto 2019. Sveženj vsebuje tudi 100 milijard EUR začasnih posojil za financiranje nacionalnih shem skrajšanega delovnega časa in podobnih ukrepov za ohranjanje delovnih mest v državah članicah EU v okviru pobude SURE, za kar jamčijo države EU. Poleg tega bo Evropska investicijska banka (EIB) podjetjem v Evropi, zlasti malim in srednjim podjetjem (MSP), zagotovila likvidnostno pomoč v višini do 200 milijard EUR. Nadalje se je Evropski svet 27. aprila 2020 načeloma dogovoril o ustanovitvi sklada za okrevanje EU v skupni višini vsaj 1 bilijona EUR in pozval Komisijo, naj pripravi predlog, kako bi tak sklad razvili in uporabljali. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Evropska komisija je mesec dni pozneje, 27. maja 2020, predlagala nov instrument v vrednosti 750 milijard EUR, imenovan „Next Generation EU“, katerega namen je državam članicam pomagati, da si opomorejo od gospodarske krize. Novi sveženj, ki je del naslednjega dolgoročnega proračuna EU za obdobje 2021–2027, vključuje za 500 milijard EUR nepovratnih sredstev in za 250 milijard EUR posojil. Financiral se bo s posojili na finančnih trgih, za kar je potrebno začasno zvišanje zgornje meje lastnih sredstev Komisije na 2 % bruto nacionalnega dohodka EU. Program za okrevanje vključuje 560 milijard EUR za podporo naložbam in reformam držav članic v zvezi z zelenim gospodarstvom, digitalizacijo in gospodarsko odpornostjo (za 310 milijard EUR nepovratnih sredstev in za 250 milijard EUR posojil), dodatnih 55 milijard EUR za spodbuditev obstoječih programov kohezijske politike, dodatnih 40 milijard EUR za Sklad za pravični prehod ter za 15 milijard EUR dodatnih naložb v Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja. Cilj svežnja je tudi znova spodbuditi zasebne naložbe, in sicer z novim instrumentom za podporo plačilni sposobnosti evropskih podjetij, katerega proračun znaša 31 milijard EUR, z okrepitvijo evropskega naložbenega programa InvestEU v višini 15,3 milijarde EUR in novim instrumentom za strateške naložbe s proračunom 15 milijard EUR (v okviru InvestEU), katerega cilj je omogočiti naložbe v strateške sektorje v EU, zlasti v zvezi s krepitvijo odpornosti, zeleno in digitalno preobrazbo ter ključnimi vrednostnimi verigami. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Če to upoštevamo, trenutna kriza Unije ne bi smela odvrniti od njenih dolgoročnih ciljev, ki so zapisani v evropskem zelenem dogovoru in strategiji za trajnostno rast za leto 2020. Ti cilji so namreč nenavadno daljnovidni, saj je v njih upoštevana potreba po preoblikovanju evropskega gospodarstva, da se v prihodnjih letih zagotovi trajnostna rast, ki bo temeljila na okoljski trajnostnosti, izboljšanju produktivnosti, pravičnosti in socialnem napredku ter makroekonomski stabilnosti. |
| --- | --- |

2.9

3.   Svetovna soodvisnost, mednarodna razsežnost EU in prihodnost globalizacije

| 3.1 | Globalizacija je pripeljala do povečanja neposrednih tujih naložb, ki so od leta 1990 naraščale v povprečju za približno 10 % letno (3) v primerjavi s povprečno 5-odstotno rastjo svetovne trgovine (4). Vendar pa moramo priznati tudi njene stranske učinke, zlasti glede delovnih in socialnih pogojev. Res je, da je globalizacija spodbudila prenos tehnologije, prestrukturiranje industrije in rast svetovnih podjetij, vendar se je to pogosto dogajalo na račun socialnih pravic in kolektivnih pogajanj. In čeprav je globalizacija velikim podjetjem omogočila doseči ekonomijo obsega in tako znižati stroške in cene, je to prizadelo veliko malih podjetij v EU, ki jim konkurirajo na domačem trgu. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Glede trgovine med državami ima večja soodvisnost veliko pozitivnih učinkov; nenazadnje smo dojeli, da bi zaradi vojaške moči držav, kot so Kitajska, ZDA in Rusija, konflikti med državami pomenili konec sveta, kakršnega poznamo. Vendar s tem slika še ni popolna. Pogosto se spregledajo negativne posledice globalizacije, kot so pretirano onesnaževanje in nepošteni delovni pogoji. Poleg tega kriza, ki prizadene gospodarstva, kot sta kitajsko in ameriško, negativno vpliva na številne države ter povzroči regionalne in globalne nestabilnosti. Globalizacija je povzročila še številne druge pasti, nenazadnje dejstvo, da se multinacionalna ali globalna podjetja zaradi svoje teže na nacionalnem trgu pogosto dojemajo kot grožnja za nacionalno suverenost. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | V tej fazi se je treba vprašati, kako bo COVID-19 spremenil način delovanja gospodarskih družb, ki poslujejo na področju čezmejne trgovine ali storitev, v nekaterih sektorjih – zlasti sektorju potovanj in turizma/letalskih prevozov – ki jih bo gospodarska kriza najbolj prizadela. Finančne posledice te krize so izjemno velike in nekatere gospodarske družbe – tudi v proizvodnem sektorju – so prizadele omejitve glede dobavnih verig in izvoza, upad poslovanja s strankami, kar je povzročilo nekakšen obratni multiplikacijski učinek, tj. širjenje (negativnih) šokov po proizvodnih mrežah. Kriza nas je opomnila, kako razvejani so sporazumi o dobavi, na katerih temelji globalizirano gospodarstvo. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Širjenje globalne trgovine v zadnji četrtini 20. stoletja sta omogočila dva nepovezana dejavnika: vzpon intermodalnega prevoza tovora (tj. v zabojnikih) in množično opuščanje nadzora kapitalskih tokov v začetku 80. let. Čeprav so kapitalski tokovi zdaj bolj regulirani, ostajajo gonilna sila za naložbe in trgovinske tokove povsod po svetu. Tretji razlog za povečanje svetovne trgovine je bila liberalizacija trgovine in z njo povezani trgovinski sporazumi, pri čemer morda najbolj izstopa sprejem Kitajske med članice Svetovne trgovinske organizacije. Trgovina je za EU izjemno pomembna pri vseh prizadevanjih za okrepitev trajnostne gospodarske rasti; obstajajo očitne prednosti povečanja trgovinskih tokov med EU in njenimi trgovinskimi partnericami, vendar se je v krizi zaradi COVID-19 pokazala ranljivost svetovnih dobavnih verig. Prekinitev trgovine lahko negativno vpliva na trajnostno gospodarsko rast. Zato mora EU s svojimi mednarodnimi sporazumi narediti več, da zagotovi varnost dobavnih verig in čim bolj zmanjša prekinitve, ki bi jih povzročili ekonomski šoki. Pri tem bi bilo treba ponovno razmisliti o strategijah dobavnih verig, vključno z diverzifikacijo, pa tudi o ponovni uskladitvi dobavnih verig med sektorji. To bi tudi pomenilo nekakšno obliko sektorske deglobalizacije, ko bi podjetja iz EU preselila svoje proizvodne obrate (vsaj za bistvene proizvode) v EU, da bi se izognila težavam v dobavni verigi. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | V zvezi z obravnavano temo so pomembni tudi mednarodna razsežnost EU in njeni odnosi z globalnimi akterji, zlasti Kitajsko, ZDA in Rusijo. Ker je mednarodna diplomacija ključna za prihodnje gospodarske možnosti EU in njeno valuto, mora imeti EU veliko vidnejšo in v prihodnost usmerjeno vlogo v mednarodnih zadevah, tudi v trgovinskih pogajanjih s konkurenčnimi državami. EESO še vedno zagovarja večstranska trgovinska pogajanja in jih bo tudi v prihodnje, vendar je očitno, da Kitajska, ZDA in Rusija ne upoštevajo stališča EU o večstranski trgovini. Če želi imeti EU vidnejšo vlogo v svetovni trgovini, ki je bistvena za podjetja EU in njihove poslovne možnosti, si bo morala veliko bolj prizadevati, da bi druge države prepričala, naj nadaljujejo večstranska pogajanja, in če ji to ne bo uspelo, bo morala dvostranska trgovina prevzeti večji pomen. Za globalizacijo v času po krizi bodo za svetovna podjetja, ki delujejo na svetovnem trgu, potrebni enaki konkurenčni pogoji na številnih področjih (kot so davčna konkurenca, skladnost s standardi dela in doseganje ciljev na področju podnebnih sprememb). Sicer EU tvega, da bo vse bolj ranljiva za trgovinske spopade med ZDA in Kitajsko in odvisna od njih. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Glede čezmejnih naložb je dokaj očitno, da njihov namen pravzaprav ni vedno krepitev kapitalskih naložb, temveč iskanje držav z najnižjimi davki (5). Neka oblika globalizacije bo po krizi morda neizogibna, toda gospodarske težave in druge posledice krize kažejo, da je potrebna sprememba v načinu delovanja podjetij v EU in po vsem svetu. Priporočila EESO, da bi države članice pospešile roke za odpravo izogibanja davkom in davčnih utaj, so zdaj postala aktualnejša, kar velja tudi za glasovanje s kvalificirano večino. Že lani je EESO v celoti podprl začetek razprave o postopnem prehodu na glasovanje s kvalificirano večino in redni zakonodajni postopek v davčnih zadevah, pri čemer priznava, da morajo imeti vse države članice vedno dovolj možnosti za sodelovanje v postopku odločanja. |
| --- | --- |

3.6

4.   Ponovna preučitev vloge države

| 4.1 | V krizi zaradi COVID-19 se je nedvomno izkazalo, kako pomembna je vloga držav pri reševanju zdravstvenih in gospodarskih kriz. To je tudi posebno pomembno za cilj doseganja trajnostne gospodarske rasti. Zdaj nihče v EU ne dvomi o vlogi držav pri zagotavljanju učinkovitih zdravstvenih sistemov in programov, ki posredno podpirajo gospodarsko dejavnost. Prav tako se ne sprašujemo o vlogi držav pri uveljavljanju bančnih in finančnih predpisov po finančni krizi leta 2008. Vse bolj očitno pa je tudi, da imajo države še vedno ključno vlogo pri določanju gospodarske usmeritve, še zlasti v krizi. To bi moralo veljati tudi v primerih upravljanja na več ravneh, pri čemer je vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v osrednjo državno ekonomsko politiko bistvenega pomena. Kot smo že pojasnili, je fiskalna politika bistvena ne le za gospodarsko stabilnost, temveč tudi zato, ker državam omogoča, da podjetja podprejo s spodbudami, ki so dovoljene v skladu z zakonodajo EU. Za vsak poskus doseganja in krepitve trajnostne rasti je potrebno usmerjanje in urejanje s strani države na vseh področjih gospodarske dejavnosti in varstva okolja, s poudarkom na vključevanju varstva okolja v gospodarsko dejavnost. Odprt dialog s socialnimi partnerji in civilno družbo je seveda še vedno ključen za določitev gospodarske usmeritve. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | V svetu po krizi bo postala fiskalna politika pomembnejša, nenazadnje zaradi ogromnega zneska posojil, ki bo mnogo višji, kot je bilo predvideno pred krizo. Zaradi obsežnega zadolževanja, potrebnega za zagotavljanje dohodkovne podpore in jamstev za posojila podjetjem, ki so zaradi omejitev zaradi COVID-19 ustavila poslovanje, bo obseg spodbud, ki jih bodo države lahko nudile za ponoven zagon gospodarske dejavnosti, nedvomno omejen. Omejen bo tudi znesek finančnih sredstev, ki so potrebna za podporo varstvu okolja in produktivnim naložbam. Države bodo morale zato najti ustvarjalne načine za podporo porabe, usmerjene v trajnostno gospodarsko rast, hkrati pa zagotoviti tudi dolgoročno fiskalno vzdržnost. Stališče Komisije, da bi moralo biti okrevanje usklajeno z zelenim dogovorom, je korak v pravo smer, saj dokazuje, da mora biti tudi sam odziv na krizo trajnosten. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Eden od zunajproračunskih virov financiranja infrastrukture vključuje mednarodne finančne institucije in zasebna podjetja, in sicer v obliki t. i. javno-zasebnih partnerstev. Če se javno-zasebna partnerstva upravljajo pregledno in so pod demokratičnim nadzorom, so lahko v času po krizi primerna možnost za podpiranje financiranja infrastrukturnih in okoljskih projektov, saj nudijo rešitve za težave s financiranjem, dokončanjem del in naložbami v velike projekte, ne da se za to žrtvujejo državna finančna sredstva, namenjena ključnim politikam. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EU bi si morala prizadevati tudi za hitrejšo uvedbo orodij in pobud, predlaganih v okviru evropskega zelenega dogovora, ki izrecno priznava, da morajo imeti EU in nacionalne vlade, v sodelovanju z zasebnim sektorjem, osrednjo vlogo pri tem preoblikovanju v resnično trajnostno Evropo. Ta orodja in pobude vključujejo različne instrumente financiranja, ki so del mehanizma za pravični prehod, osredotočenega na MSP in ranljive panoge, da bi pripomogli k njihovi gospodarski oživitvi ter izboljšali njihovo trajnostnost in odpornost na prihodnje pretrese. Zaradi trenutnih okoliščin bi bilo pri posameznih primerih na voljo nekaj manevrskega prostora pri zahtevah glede zavarovanja s premoženjem in skupnega financiranja. Ob upoštevanju trenutne krize zaradi COVID-19 je takšno razmišljanje še pomembnejše in ga je treba šteti za priložnost, da se socialni in gospodarski razvoj ponovno sprožita ob upoštevanju načel zelenega dogovora. Koncept vseevropske solidarnosti še nikoli ni bil bolj na mestu kot v trenutnih okoliščinah. |
| --- | --- |

4.4

5.   Strategije za oživitev gospodarstva, naložbe in trajnostnost

| 5.1 | Na tej točki je treba opredeliti strategije, potrebne za oživitev gospodarstva, naložbe in trajnostnost. Ker se gospodarstva krčijo zaradi omejitev zaradi COVID-19, bo pričakovanja, da si bodo opomogla do ravni pred COVID-19, zelo težko izpolniti. Več mesecev bo trajalo, da se vsaj malo približamo točki, na kateri so bili euroobmočje in gospodarstva EU pred krizo. Ker si države izposojajo iz različnih virov, da bi pokrile to nepričakovano in ogromno povečanje javne porabe, bodo verjetno omejile porabo in morda ponovno uvedle varčevalne ukrepe, ki bodo vodili k manjši potrošnji in proizvodnji. V Grčiji so na primer varčevalni ukrepi državo praktično spravili na kolena, saj se je bruto domači proizvod (BDP) v osmih letih skrčil za četrtino, brezposelnost pa se je zvišala na več kot 27 % (6). Ponovna uvedba takšnih varčevalnih ukrepov bi imela nasprotni učinek od želenega. Odločitev Komisije o aktivaciji splošne odstopne klavzule iz Pakta za stabilnost in rast, ki državam euroobmočja omogoča začasno prenehanje zahtevanih prilagoditev, potrebnih za dosego srednjeročnih fiskalnih ciljev, je korak v pravo smer. Vendar pa bo veljavna pravila Pakta za stabilnost in rast morda treba revidirati, ko bomo dosegli fazo okrevanja po krizi zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Čeprav se splošni cilji, zapisani v sporočilu Evropske komisije o letni strategiji za trajnostno rast (7), štejejo za ključne pri doseganju trajnostne gospodarske rasti, jih ni mogoče doseči z uporabo varčevalnih ukrepov na račun najbolj ranljivih socialno-ekonomskih skupin v naših skupnostih. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Namesto tega morajo vlade EU razviti strategije za oživitev gospodarstva, ki podpirajo bolj produktivne in trajnostne gospodarske dejavnosti. Scenarij za obdobje po COVID-19 pomeni priložnost za ponovni razmislek o ključnih gospodarskih sektorjih, ki so se izkazali za posebno neodporne. Gospodarstvo bo še vedno v veliki meri temeljilo na malih in srednjih podjetjih, vendar je morda primerno dodatno spodbujati zagonska podjetja in ponovno razmisliti o vlogi podjetij socialne ekonomije kot pomembnega dela socialne ekonomije. Čeprav v socialnem podjetju dobiček ni glavni motiv, imajo prihodki vseeno bistveno vlogo za trajnost takega podjetja. Tudi vsa podjetja socialne ekonomije so lahko zelo dobičkonosna in ena od njihovih prednostnih nalog je vlaganje dobičkov nazaj v podjetje namesto njihovih izplačil delničarjem. Predvsem pa lahko podjetje socialne ekonomije uravnoteži napetost med izvajanjem socialne naloge organizacije in čim večjo produktivnostjo podjetja, ki mu zagotavlja trajnost. Take strukture so zato idealne za gospodarstvo, katerega cilj je doseganje in vzdrževanje trajnostne gospodarske rasti. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Države si bodo prizadevale za hitro okrevanje po krizi in pričakuje se, da si bodo nekateri sektorji, ki so se izkazali za odporne, hitro opomogli, toda države bo mikalo spodbujanje sektorjev, ki so pred krizo veljali za netrajnostne ali so delovali v nasprotju z bojem proti podnebnim spremembam in okoljskimi cilji iz evropskega zelenega dogovora. Namesto tega bi si morale države prizadevati za dodatne naložbe v projekte, namenjene učinkoviti rabi energije in alternativnim virom energije, prek prej navedenih modelov financiranja ter tako ustvariti poslovne priložnosti za velika podjetja, MSP in podjetja socialne ekonomije. Zeleni prehod mora vključevati ne samo razvoj zelenih sektorjev, ampak tudi čim večjo ekologizacijo obstoječih poslovnih modelov in sektorjev, ki niso tradicionalno zeleni. Zato mora biti pomoč, ponujena podjetjem na nacionalni ravni in ravni EU, pogojena z doseganjem ciljev, določenih v evropskem zelenem dogovoru in strategiji za trajnostno rast za leto 2020. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Temelj trajnostne gospodarske rasti v EU mora biti vzpostavitev in razvoj resnično krožnega gospodarstva, s katerim bo vrednost vzdolž celotnih vrednostnih verig čim večja in se bo ohranjala, hkrati pa se bo zmanjšala količina odpadkov in okrepila učinkovita raba virov. Poslovni modeli krožnega gospodarstva pomenijo pomemben potencial za spodbujanje konkurenčnosti EU, ne le v smislu ohranjanja naravnega okolja, temveč tudi ustvarjanja visokokakovostnih delovnih mest in razvoja pomožnih panog. Poleg tega poslovni modeli krožnega gospodarstva pripomorejo k povečanju odpornosti na pretrese v dobavnih verigah, kakršne je povzročila pandemija COVID-19, hkrati pa blažijo nihanje cen in razpoložljivosti surovin, ki izhaja iz okoljskih in geopolitičnih dogodkov, vključno z vplivom podnebnih sprememb in trgovinskih sporov. Vloge inovacij, digitalizacije in stalnih naložb v človeški kapital pri lajšanju tega prehoda ni mogoče dovolj poudariti in za vse to si je treba še bolj prizadevati s podporo raziskavam in razvoju ter z večjim poudarkom na komercializaciji. Vendar je treba oceniti celoten učinek digitalizacije na trg dela, da bi čim bolj zmanjšali izgubo delovnih mest in prizadetim pomagali s preusposabljanjem in prerazporeditvijo. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Trenutna pandemija je znova poudarila pomen osredotočanja na zdravje in dobro počutje posameznikov, ne le na gospodarsko rast, ki – kot je navedeno v strategiji za trajnostno rast za leto 2020 – ni cilj sama po sebi. Izboljšanje kakovosti javnih sistemov zdravstvenega varstva in dostopa do njih v vseh državah bi moralo biti med glavnimi prednostnimi nalogami EU, pri čemer bi bilo treba odpraviti neenakosti pri dostopu do zdravstvenega varstva in visoke samoplačniške izdatke, ki te razlike samo ohranjajo. Kot v drugih sektorjih bi si bilo treba prizadevati tudi za naložbe v digitalizacijo in umetno inteligenco za javne sisteme zdravstvenega varstva. Pojav obsežnih ekonomskih šokov je poudaril tudi ključno vlogo dobrega upravljanja pri krepitvi odpornosti in oblikovanju primernih odzivov za spopadanje s posledicami. Prizadevanje za trajnostno in pravično gospodarsko rast torej temelji na kakovosti nacionalnih in lokalnih institucij v državah članicah, naloga EU pa je, da si dejavno prizadeva, da bi države ohranjale in negovale načela demokracije, strpnosti in spoštovanja pravne države. Pozitivno je, da se kakovost javne uprave in upravljanja v okviru evropskega semestra zdaj obravnava veliko bolj sistematično. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Zadnja točka zadeva vlogo produktivnosti pri doseganju trajnostne gospodarske rasti. Da bi gospodarstvo v prihodnosti trajnostno raslo, mora povečati svojo zmožnost rasti, vendar do točke, na kateri ta rast pomeni dodano vrednost za gospodarstvo in prebivalce. To vključuje izboljšanje plač in delovnih pogojev, zlasti prek kolektivnih pogajanj, zagotovo pa ne na račun pravičnejše porazdelitve dohodka. Zato je treba strategije za večjo gospodarsko trajnost utemeljiti na produktivnosti, vendar pa se z njimi ne smejo zmanjšati pravice delavcev in socialni razvoj. Večja produktivnost torej ni sama sebi namen, temveč je sredstvo za izboljšanje plač, povečanje celotnega povpraševanja v gospodarstvih EU in s tem izboljšanje življenjskega standarda. Višja produktivnost bo pripeljala tudi do razvoja novih in boljših proizvodov in storitev, s čimer bo podjetjem omogočila premik k višjim vrednostnim verigam blaga in storitev, EU pa konkurenčno prednost na svetovnem trgu. Kot smo že omenili, bi morala biti višja produktivnost povezana izključno s ciljem doseganja trajnostne gospodarske rasti in se ne bi smela dosegati na račun delovnih pogojev, socialnega razvoja ali okoljskih politik. Nasprotno, spoštovati bi bilo treba splošne cilje, zapisane v evropskem stebru socialnih pravic, zlasti socialno varstvo in krepitev procesa kolektivnih pogajanj. Enako velja za cilje iz zelenega dogovora in cilje EU na področju podnebnih sprememb. Pri resnično evropskem odzivu na trenutno krizo zaradi COVID-19 in morebitnih enotnih poskusih spodbujanja trajnostne rasti v vsej Uniji bi se morali poleg tega izogibati tekmovanju med državami v zniževanju davkov, ki samo ovira sodelovanje med državami članicami in krepi nacionalistične težnje. Namesto tega bi se morali osredotočiti na pomoč državam pri razvoju njihovega človeškega kapitala in spodbujanju produktivnosti, obenem pa s ciljno usmerjenimi naložbami odpraviti regionalne razlike v rasti in zaposlitvenih možnostih ter odpraviti ključne strukturne pomanjkljivosti, ki ovirajo poslovanje. |
| --- | --- |

5.7

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 126.

1

(2)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Pregled ekonomskega upravljanja – Poročilo o uporabi uredb (EU) št. 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 in 473/2013 ter o primernosti Direktive Sveta 2011/85/EU.

2

(3)  UNCTAD (2019), World Investment Report 2019 (Poročilo o naložbah po svetu 2019).

3

(4)  Svetovna banka (2020), Izvoz blaga in storitev (letna stopnja rasti) – Kazalniki svetovnega razvoja.

4

(5)  Bénassy-Quéré, A., Fontagné, L., & Lahrèche-Révil, A. (2005), How does FDI react to corporate taxation? International Tax and Public Finance, 12(5), 583-603.

5

International Tax and Public Finance

12

(6)  https://www.theguardian.com/world/2018/aug/20/greece-emerges-from-eurozone-bailout-after-years-of-austerity

6

(7)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropski centralni banki, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Evropski investicijski banki – Letna strategija za trajnostno rast za leto 2020.

7

---

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/37

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Spodbujanje konkurenčnosti, inovacij, rasti in ustvarjanja delovnih mest s spodbujanjem globalnega regulativnega sodelovanja, podpiranjem prenovljenega sistema večstranskega trgovanja in zmanjšanjem subvencij, ki izkrivljajo trg

(mnenje na lastno pobudo)

(2020/C 364/05)

| Poročevalec: | Georgi STOEV |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Thomas STUDENT |

Poročevalec:

Georgi STOEV

Soporočevalec:

Thomas STUDENT

| Sklep plenarne skupščine | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 32(2) poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | CCMI |
| Datum sprejetja v komisiji | 26. 6. 2020 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Plenarno zasedanje št. | 553 |
| Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani) | 211/1/3 |

Sklep plenarne skupščine

20. 2. 2020

Pravna podlaga

člen 32(2) poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

CCMI

Datum sprejetja v komisiji

26. 6. 2020

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja (za/proti/vzdržani)

211/1/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Motnje, kot je koronavirus (COVID-19), grozijo z zaustavitvijo svetovnega gospodarskega in družbenega življenja. Med njihovimi posledicami so recesija v ZDA, EU, na Japonskem in v drugih regijah po svetu, izjemno počasna rast na Kitajskem in ogromne izgube proizvodnje. Vlade morajo gospodarsko škodo odpravljati z davčnimi in monetarnimi politikami ter se soočiti s pričakovanimi spremembami gospodarske paradigme. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) poudarja potrebo po učinkovitih poslovnih modelih in mehanizmih trgovinske zaščite, zlasti v odnosih z Azijo, in ugotavlja, da je 36 milijonov delovnih mest v EU odvisnih od izvoznega potenciala EU ter da se je delež zaposlenosti v EU, podprt s prodajo blaga in storitev v tujino, glede na skupno število zaposlenih povečal z 10,1 % v letu 2000 na 15,3 % v letu 2017 (1). Fiskalni, gospodarski in socialni odziv na krizo je potreben, da bi preprečili njen negativni vpliv na te in druge sektorje. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kriza zaradi koronavirusa bi morala spodbuditi EU, da v okviru splošnega preoblikovanja industrijske politike, ki je nujno zaradi zagotavljanja okoljske trajnosti in zaradi digitalizacije, okrepi sektorja medicinske opreme in farmacije, da bi dosegli skupno suverenost in samozadostnost EU v teh sektorjih. Priprava tega mnenja se je začela pred izbruhom nepredvidljive zdravstvene in gospodarske krize, ki bo gotovo kratko-, srednje- in dolgoročno spremenila naša gospodarstva in globalizacijske vzorce. Čeprav ta kriza ni glavna tema mnenja, ima in bo imela velik vpliv na sektorje in teme, obravnavane v točkah v nadaljevanju. Že zdaj je očitno, da kriza potiska nekatera območja v svetu in v EU v nov val protekcionizma in gospodarskega nacionalizma. Kolikor je to danes mogoče, se vsi ti dejavniki v mnenju upoštevajo horizontalno. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO se strinja, da lahko mednarodna podjetja in trgovina prispevajo k svetovni rasti, ki je posledica višje stopnje specializacije, ekonomij obsega, naprednih globalnih vrednostnih verig ter širjenja raziskav in tehnologij. Omeniti je treba tudi prehod od vrednostnih verig k mrežam za ustvarjanje vrednosti, z linearnega na krožno in z opredmetenega na neopredmeteno, kar bo od industrije zahtevalo sposobnost prilagajanja. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO poudarja, da mora politika EU zagotoviti, da sodelujoči v industrijskem razvoju ne postanejo žrtve nepoštenega gospodarskega, socialnega in okoljskega dampinga. V zvezi z nujnimi politikami, ki jih je treba sprejeti, se EU sooča z naslednjimi izzivi: trg ZDA za izvoz EU, morebitno sodelovanje med EU in ZDA, prihodnja vloga Kitajske in potreba po preoblikovanju STO. Industrija bi morala omogočati rešitve za družbene in okoljske izzive ter ustvarjati novo vrednost za družbo. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO se strinja, da neregulirana globalizacija vodi v vse večje neenakosti, ustvarja negativen pritisk na podjetja, plače in delovne razmere ter zmanjšuje socialno varnost. To lahko resnično ogrozi evropske socialne modele. Neregulirana globalizacija negativno vpliva tudi na okoljske standarde. EESO je zaskrbljen, ker so evropska podjetja in delovna mesta pod pritiskom zaradi nepoštenih netržnih trgovinskih praks, pri katerih se ne spoštujejo mednarodni socialni in okoljski sporazumi. Industrija EU bi morala izkoristiti svojo edinstveno prednost z združevanjem evropskih vrednot, novih tehnologij in pristopa, usmerjenega v prihodnost. Enotni trg je bistvenega pomena za evropsko industrijo in širjenje inovacij – ne le v zvezi z digitalnimi tehnologijami, temveč tudi z drugimi ključnimi tehnologijami, na primer na področju biotehnologije. Poudariti je treba tudi pomen socialne in regionalne kohezije ter socialnega dialoga pri družbenem sprejemanju industrijske preobrazbe. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Industrijska strategija in trgovinska politika EU ne smeta ogroziti prizadevanj EU za razvojno pomoč tretjim državam, zato EESO priporoča uravnotežen pristop z boljšim usklajevanjem in kombiniranjem nacionalne razvojne pomoči, ko gre za ranljivejša gospodarstva. EESO je zaskrbljen, ker se sprejema vse več ukrepov, ki niso skladni s pravili STO. Nove diskrimatorne netarifne ureditve ustvarjajo prekomerno vzajemno regulativno breme, kar postaja nova norma v svetovni trgovini. V skladu s pravili EU o konkurenci bi bilo treba ponovno oceniti obstoječe podporne programe in spremljanje EU, da bi podprli države članice EU, partnerje, podjetja in zaposlene, ki so jih prizadele gospodarska kriza in trgovinske vojne, ter zmanjšali njihovo breme. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO meni, da bi moral notranji trg EU postati „najboljši kraj za naložbe“, da bi se lahko soočili z zunanjimi izzivi. Novo industrijsko strategijo in vse druge vzvode je treba oceniti glede na njihovo zmogljivost spodbujanja in podpiranja naložb v industrijsko, energetsko, prometno in digitalno infrastrukturo s pristopom, ki spodbuja večjo povezljivost. Z revizijo združitev in prevzemov ter pravil o državni pomoči bi lahko EU postala enakopravnejša v svetovni konkurenci. Vse ravni upravljanja morajo zagotavljati pravično porazdelitev koristi globalizacije in blaženje njenih negativnih učinkov na svetovni, regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

1.7

Skupni sistem neposrednih tujih naložb bi omogočil, da bi interese izkoristili za strateške dobrine, kot so ključna infrastruktura, ključne tehnologije in zanesljivost oskrbe s ključnimi viri. Za preprečevanje nezakonitih praks, krepitev regulativnega zbliževanja in spodbujanje trajnostnih standardov ter s tem zmanjšanje izkrivljanja trga je treba bolj kot kdaj koli prej uporabiti direktive o javnih naročilih, učinkovite instrumente trgovinske zaščite in smiselno mrežo sporazumov o prosti trgovini.

| 1.8 | EESO je zaskrbljen zaradi nedavnega kritiziranja mednarodne trgovine in globalizacije ter vzpona populističnih gibanj, ki pozivajo k večjemu nacionalizmu. Meni, da protekcionizem in nacionalizem ne moreta dati pravih odgovorov na gospodarske in socialne probleme. Da bo gospodarstvo ponovno na poti trajnostne in vključujoče rasti, ki bo vključevala zeleno tranzicijo in digitalno preobrazbo, je treba dati prednost srednjeročnim reformam in naložbam. EU bi morala sprejeti vse možne ukrepe, da bi kljub pandemičnim razmeram v celoti ohranila demokracijo. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO meni, da bi moral zeleni dogovor združiti novo industrijsko strategijo in trgovinsko politiko z gospodarsko in regulativno politiko ter politiko konkurence v okviru obsežnih prizadevanj za ohranitev okolja, ne da bi s tem ogrozili enotni trg ter evropska podjetja in delovna mesta. Poleg tega bi moral določiti visoke okoljske cilje za industrijo kot celoto. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO se strinja, da je eno ključnih sporočil o gospodarski stabilnosti, da morajo države članice nameniti ustrezno pozornost kakovosti javnih financ ter spodbujati potrebne in v prihodnost usmerjene naložbe. |
| --- | --- |

1.10

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Z večstranskim sistemom, ki je pod stalnim pritiskom, se podjetja iz EU, ki delujejo na svetovni ravni, soočajo z vse večjim trenjem in negotovostjo ter naraščajočim protekcionizmom in stalnimi napetostmi med trgovinskimi partnerji EU. Globalne vrednostne verige se krčijo, splošni trend vračanja k regionalizaciji pa se širi po vsem svetu. EU je skupaj z ZDA in Kitajsko v središču takšne dinamike in številne ključne industrijske panoge so pod velikim pritiskom. Treba je sprejeti temeljne odločitve, da se povečajo možnosti za preprečitev nevarnosti marginalizacije in ohrani globalna vloga EU. Nujno je treba ponovno preučiti naložbe na ozemlju EU in se osredotočiti na podpiranje podjetij, zlasti MSP, zagotavljanje likvidnosti in stabilnosti finančnega sektorja, ohranjanje enotnega trga in zagotavljanje pretoka kritičnega blaga. Ta cilj je mogoče doseči le z mešanico ukrepov, ki vključujejo predpise in politike, ki se uporabljajo tudi za podjetja iz tretjih držav pri delu v EU, infrastrukturo, naložbe v javne dobrine (kot so zdravje, izobraževanje, digitalna infrastruktura), vzajemnost pri javnih naročilih, učinkovito trgovinsko politiko in digitalno neodvisnost. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Svetovno konkurenčnost industrije EU ovirajo vračanje k enostranskosti in pomanjkanje učinkovitega globalnega upravljanja na gospodarskem in trgovinskem področju ter tržna nesorazmerja in motnje, ki jih povzročajo subvencionirani konkurenti, zlasti podjetja v državni lasti, in kriza. Naložbe podjetij EU v raziskave in inovacije so usmerjene v združevanje konkurenčnosti in trajnosti, vendar bi lahko bile te naložbe in drzna tveganja neučinkovita zaradi manjšega dostopa do mednarodnih trgov in nelojalne konkurence. V tem okviru so MSP bolj ranljiva kot kdaj koli prej. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V teh okoliščinah bi lahko zavezništva, ki jih spodbuja EU, prispevala k promociji njenih interesov v večstranskih organizacijah, kot sta Svetovna trgovinska organizacija (STO) in Združeni narodi (ZN). Zato nedavno sprejeta industrijska strategija in letno poročilo Komisije o izvajanju sporazumov o prosti trgovini pomenita korak k večji preglednosti, pa tudi učinkovit instrument za zagotavljanje objektivnih osnovnih informacij civilni družbi o trgovinskih sporazumih, o katerih se pogaja EU.
  Kljub nekaterim pozitivnim elementom pa splošni sveženj nedavno sprejete industrijske strategije še ni prepričal vsakega, da bo prinesel pomembno razliko za podjetja, delovno silo in civilno družbo, ki si prizadevajo za večjo konkurenčnost in gospodarsko rast v Evropi. |
| --- | --- |

2.3

Kljub nekaterim pozitivnim elementom pa splošni sveženj nedavno sprejete industrijske strategije še ni prepričal vsakega, da bo prinesel pomembno razliko za podjetja, delovno silo in civilno družbo, ki si prizadevajo za večjo konkurenčnost in gospodarsko rast v Evropi.

| 2.4 | Sprejetje močne evropske industrijske politike in zaščita poslovnih interesov EU sta združljiva s prednostnim ciljem njene zunanje politike: krepitev multilateralizma okrog institucij sistema Združenih narodov. Potrebne reforme bi morale omogočiti prehod v svet, ki bi temeljil na poštenih pravilih in demokratičnih načelih. |
| --- | --- |

2.4

3.   Izkoriščanje poslovnih možnosti

| 3.1 | EESO se strinja s stališčem Komisije, da lahko podjetja EU izkoristijo prednosti industrijske strategije in trgovinskih sporazumov EU le, če imajo ustrezne informacije o vsebini teh strategij in sporazumov ter razumejo, kako delujejo v praksi. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se zapletena pravila o poreklu in zapleteni upravni obrazci, ki jih trgovinske partnerice EU zahtevajo od podjetij v EU za odobritev preferencialov, kakor tudi napori za dokazovanje preferencialnega porekla, zdijo nesorazmerni za MSP v EU, glede na velikost pogodb, ki jih imajo ta sklenjene. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO predlaga, da se v primeru držav, ki izvajajo nepošteno konkurenco in dovoljujejo nesprejemljive delovne pogoje ali trajnostne standarde, predvidita tudi preučitev ključnih vprašanj v zvezi z uvedbo mehanizmov za alternativno reševanje sporov in izvajanje spletnih mehanizmov ZN za reševanje sporov. EESO pozdravlja večstranski začasni sporazum o arbitraži z več pogodbenicami, ki ga je nedavno napovedala Komisija, kot začasno rešitev za ohranitev neodvisnega, dvostopenjskega postopka reševanja sporov. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO opozarja, da večina dejavnosti MSP poteka predvsem na enotnem trgu (2) in da jih le približno polovica svoje blago prodaja zunaj EU-28. (3) Ugotavlja, da je izvozna dejavnost MSP zelo skoncentrirana v nekaterih državah članicah in regijah, pri čemer več kot dve tretjini skupnega izvoza MSP iz EU izvirata iz šestih držav članic (4). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO pozdravlja napredek Komisije pri pripravi spletnega portala, ki bo združeval dve podatkovni zbirki, podatkovno zbirko o dostopu na trge in službo za pomoč pri trgovini, s čimer se odziva na kompleksnost in pomanjkanje skladnosti pravil o poreklu in carinskih postopkov ter omogoča brezplačno spletno orodje za dodatno pomoč MSP v EU pri izračunu, ali njihovi proizvodi ustrezajo različnim zahtevam pravil o poreklu. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO meni, da bi lahko Komisija in Evropska služba za zunanje delovanje, kakor tudi diplomatska in konzularna predstavništva držav članic, imeli pomembno vlogo pri spodbujanju strategije EU, storitev in trgovine s tretjimi državami, s čimer bi olajšali tako vhodne naložbe kot izvozne možnosti za evropska podjetja in delovno silo. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO pozdravlja tudi obstoječe pobude Evropske komisije za spodbujanje in podpiranje MSP v EU pri njihovih mednarodnih prizadevanjih, da bi postala bolj konkurenčna v svetu, ter poudarja, da je pri njihovem izvajanju potreben pristop od spodaj navzgor. Poleg teh pobud lahko nova paradigma prinese več priložnosti za MSP in druge regionalne akterje. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO se z zaskrbljenostjo seznanja z odprtimi vprašanji s trgovinskimi partnericami EU, ki jih Komisija predstavlja v poročilu, zlasti z dejstvom, da se izdelki EU še vedno srečujejo z ovirami pri dostopu do trgov v partnerskih državah. Prednost bi bilo treba dati vzajemnemu nebirokratskemu priznavanju tehničnih standardov. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESO poudarja, da je študija EPRS (5), v kateri so analizirani trgovinski tokovi v nekaterih državah članicah, pokazala, da je izvozna uspešnost EU pozitivno in močno povezana z BDP ter da je trgovina močno skoncentrirana v nekaj državah članicah. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO opozarja, da je Komisija v razmisleku o izkoriščanju globalizacije in razmisleku o prihodnosti financ EU priznala, da globalizacija neenakomerno vpliva na različna območja, ter poudarila, da so koristi globalizacije sicer zelo razširjene, vendar so njeni stroški pogosto lokalizirani. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO posebej poudarja vlogo kohezijske politike pri izboljšanju konkurenčnosti EU s ciljno usmerjenimi naložbami v ključne sektorje, kot so mrežne infrastrukture, raziskave in inovacije, storitve IT, okoljski in podnebni ukrepi, kakovostna zaposlitev in socialna vključenost. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO poudarja vlogo, ki jo lahko ima Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) pri pomoči brezposelnim osebam zaradi strukturnih sprememb, ki so posledica globalizacije, digitalizacije, migracij in podnebnih sprememb. Zaradi izjemne razsežnosti gospodarske krize in krize zaposlovanja bi bilo treba ESPG finančno okrepiti, njegova pravila pa bi morala biti bolj prilagodljiva vrsti in obsegu krize ter povezana s Skladom za pravični prehod. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESO se strinja, da imajo prožne ureditve dela in delo na daljavo pomembno vlogo pri ohranjanju delovnih mest in proizvodnje, vendar se pričakuje, da bo kriza kljub prizadevanjem za ublažitev njenega socialnega učinka znatno povečala brezposelnost in dohodkovne neenakosti. Revidirana politika EU o zelenem dogovoru bi bila lahko pomembna pri zagotavljanju, da bo globalizacija z ekonomskega, socialnega, teritorialnega in okoljskega vidika pozitivno vplivala na podjetja, zaposlene in civilno družbo ter da bo prispevala k zmanjšanju izkrivljanja trga. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESO meni, da bi za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev lahko uporabili mehanizem za spopadanje z ogljičnim odtisom v proizvodnji ter si v ta namen prizadevali za razogljičenje industrije, vendar poudarja, da je treba pri tem ukrepu uravnotežiti okoljske in trgovinske vidike ter skrb za pravičnost, da bi se izognili izkrivljanju trga in izzivanju povratnih ukrepov proti državam EU, kar bi škodilo industriji in zaposlitvam v EU. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESO se strinja, da je zmanjšanje razlik v produktivnosti med zelo produktivnimi in vsemi ostalimi gospodarstvi, regijami in podjetji bistvenega pomena ter da bi učinkovite institucije in davčni sistemi lahko podprli produktivnost. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Potrebna je nova industrijska politika, ki bi se osredotočila na spodbujanje dejavnosti z višjo vsebnostjo inovacij in ustvarjanje večje dodane vrednosti, ki pa je neločljivo povezana s spodbujanjem kakovostnih in novih delovnih mest. Takšna politika, če bi bila modro zasnovana in bi se pravilno izvajala, bi lahko prispevala k zmanjšanju negativnega vpliva nadaljnjega upadanja BDP, razdrobljenosti enotnega trga in motenj v vrednostnih verigah. |
| --- | --- |

3.16

4.   Ublažitev negativnega vpliva edinstvenega razvoja dogodkov

| 4.1 | EESO poziva vse ključne institucionalne akterje, naj preučijo povezave med EU-27 in Združenim kraljestvom, saj bodo v veliki meri odločale o posledicah izstopa Združenega kraljestva na obe gospodarstvi; za sektorje, ki bodo še posebej močno prizadeti, je treba razviti ustrezne ukrepe. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO obžaluje, da bo odločitev ZDA o uvedbi dodatnih tarif za evropske proizvode kot protiukrep na pomoč, ki jo je EU dodelila proizvajalcu družbe Airbus, vplivala predvsem na kmetijske in agroživilske proizvode, proizvedene v državah članicah EU. Učinkovitost zaščitnih ukrepov EU za jeklo, ki so tradicionalno v središču pozornosti komisije CCMI, bi bilo treba ponovno oceniti glede na težavne gospodarske razmere v jeklarski industriji, da bi preprečili nadaljnjo škodo za domača jeklarska podjetja in zagotovili enake konkurenčne pogoje za podjetja in delovno silo EU.
  EESO poudarja, da so ameriške carinske tarife za jeklo povzročile znatno preusmeritev trgovine z izdelki iz jekla iz tretjih držav, ki v vse večjih količinah prodirajo na evropski trg, zlasti v okviru javnih naročil za gradnjo infrastrukture. |
| --- | --- |

4.2

EESO poudarja, da so ameriške carinske tarife za jeklo povzročile znatno preusmeritev trgovine z izdelki iz jekla iz tretjih držav, ki v vse večjih količinah prodirajo na evropski trg, zlasti v okviru javnih naročil za gradnjo infrastrukture.

| 4.3 | EESO ugotavlja, da čeprav se nobena država ne more izolirati pred globalizacijo brez ogromnih stroškov, dejansko obstaja tveganje zloma večstranskega trgovinskega sistema, zato mora EU o tem razmisliti. V zvezi s tem pozdravlja delovni program Komisije za leto 2020, ki vključuje pobudo za reformo STO do konca leta 2020, kakor tudi predlagan načrt za okrevanje. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO se strinja, da mora EU zavzeti odločnejši pristop, da bo zagotovila dejansko recipročnost v praksi in reagirala na protekcionizem pri dostopu do trgov javnih naročil v tretjih državah.
  Kitajski trg javnih naročil in varstvo pravic intelektualne lastnine sta znana po svojih odstopanjih od mednarodnih standardov in kljub pridružitvi STO je Kitajska še vedno v veliki meri zaščiten trg. Poleg tega se Kitajska še ni pridružila Sporazumu o javnih naročilih v okviru STO, kljub obljubi, da bo to storila, ko bo sprejeta v STO. Razprava o Kitajski je postala v EU vse bolj občutljiva. Ambiciozni programi, kot sta pobuda En pas, ena pot ali Made in China 2025 ter „Smernice 16+1 (2017 Budimpešta, 2018 Sofia, 2019 Dubrovnik)“ (6), so pritegnili pozornost več zasebnih in javnih akterjev, vključno z institucijami EU. V zvezi z omrežjem 5G se pojavlja vprašanje digitalne varnosti in ustvarja plodna tla za napredek v smeri digitalne neodvisnosti EU. Zdi se, da je spodbujanje programov EU za naložbe v raziskave in inovacije najbolj smiseln in hvaležen pristop na tem področju. |
| --- | --- |

4.4

Kitajski trg javnih naročil in varstvo pravic intelektualne lastnine sta znana po svojih odstopanjih od mednarodnih standardov in kljub pridružitvi STO je Kitajska še vedno v veliki meri zaščiten trg. Poleg tega se Kitajska še ni pridružila Sporazumu o javnih naročilih v okviru STO, kljub obljubi, da bo to storila, ko bo sprejeta v STO. Razprava o Kitajski je postala v EU vse bolj občutljiva. Ambiciozni programi, kot sta pobuda En pas, ena pot ali Made in China 2025 ter „Smernice 16+1 (2017 Budimpešta, 2018 Sofia, 2019 Dubrovnik)“ (6), so pritegnili pozornost več zasebnih in javnih akterjev, vključno z institucijami EU. V zvezi z omrežjem 5G se pojavlja vprašanje digitalne varnosti in ustvarja plodna tla za napredek v smeri digitalne neodvisnosti EU. Zdi se, da je spodbujanje programov EU za naložbe v raziskave in inovacije najbolj smiseln in hvaležen pristop na tem področju.

| 4.5 | Politična priporočila in konkretni ukrepi bi morali upoštevati dve strateški dejstvi. Prvič, skupina G20, ki bi lahko postala svetovni politični forum, ki bi dopolnjeval sistem Združenih narodov, ter obravnavala tudi svetovna neravnovesja in neenakosti, je izgubila veliko svojega pomena. Drugo, tesno povezano dejstvo je, da EU nima učinkovite „zunanje gospodarske politike“. Industrijska politika in druge politike EU, ki vplivajo na dejavnike v zvezi s proizvodnjo, energijo, notranjim trgom, raziskavami in inovacijami, prometom itd., so izključene iz zunanje napovedi o trgovinskih in zunanjih storitvah EU ali pa se le delno odražajo v njej, to pa velja tudi za agencije držav članic za izvozne kredite, ki bi morale združiti moči. Ta odsotnost otežuje soočanje z glavnimi mednarodnimi akterji in zmanjšuje vlogo EU v večstranskih in mednarodnih forumih ter pri preprečevanju izkrivljanja trga. |
| --- | --- |

4.5

5.   Učinki krize, ki jo je povzročila pandemija koronavirusa (COVID-19)

| 5.1 | Izbruh COVID-19 je imel izjemen makroekonomski in fiskalni učinek, ki še traja. EESO se strinja, da ni alternative za nedavno napovedane finančne in ekspanzijske monetarne politike v EU in po svetu. Med ključnimi izzivi sta nepopolno in neenakomerno okrevanje ter povečanje brezposelnosti. Čeprav bi morali nujni ukrepi politike omejiti rast brezposelnosti, pa bodo tudi povzročili javnofinančni primanjkljaj in povečali javni dolg. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESO poudarja, da ima ta kriza resne dolgoročne posledice za EU. Ker je politika EU zamujala z usklajenim sodelovanjem v boju proti pandemiji, bo morda prišlo do izgube zaupanja v politiko na splošno. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Druga tveganja vključujejo dolgotrajnejšo pandemijo, kot je bila predvidena, finančno nestabilnost na svetovni ravni in v EU, porast protekcionizma, razdrobljenost enotnega trga in zakoreninjene strukturne razlike. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESO meni, da Evropa nujno potrebuje nov projekt za notranje povezovanje, skupno gospodarsko, socialno (vključno z usklajevanjem javnega zdravja), davčno, energetsko in okoljsko strategijo ter skladno trgovinsko politiko. Odsotnost učinkovite evropske strategije je skrb zbujajoča, zato se bo treba osredotočiti na nov skupni evropski pristop. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Za podporo gospodarstvu EU po krizi je poleg tega, kar že počnejo Evropski mehanizem za stabilnost, Evropska investicijska banka in Evropska centralna banka, potreben obsežen paket za oživitev gospodarstva in obnovo, ki bo del novega večletnega finančnega okvira in bo omogočal vlaganja. Potrebni načrt za oživitev naložb bi se dodatno financiral iz obstoječih skladov, finančnih instrumentov in obveznic EU za okrevanje, ki bi bile jasno opredeljene glede na probleme, ki so posledica krize zaradi koronavirusa, in za katere bi jamčil proračun EU. V zvezi s tem EESO meni, da je načrt za oživitev gospodarstva, ki ga je pred kratkim predstavila Evropska komisija, konkreten prvi korak v to smer. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESO poudarja, da je trgovina, ki temelji na pravilih, bistvenega pomena v času krize, pa tudi kot del strategije EU za izhod iz krize. Države članice EU morajo spoštovati enotni trg in zagotoviti, da ni notranjih ovir za trgovino EU, s tem da začnejo obsežnejša pogajanja o večstranskem sporazumu, ki bi privedla do enakih konkurenčnih pogojev, z morebitno trajno liberalizacijo tarif za medicinsko opremo, in prispevala k temu, da bi svetovne dobavne verige v tem ključnem sektorju delovale prosto. Poleg teh ukrepov bi tudi liberalizacija tarif in financiranje izvoza, ki bi bila dobro usklajena med pristojnimi organi EU in državami članicami, olajšala pritisk na podjetja in preprečila izkrivljanje trga. |
| --- | --- |

5.6

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/november/tradoc_157516.pdf

1

(2)  Služba Evropskega parlamenta za raziskave (EPRS): CETA implementation: SMEs and regions in focus (Izvajanje Celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma z vidika MSP in regij), študija po naročilu OR, 18. november 2019, na voljo na http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_IDA(2019)644179.

2

CETA implementation: SMEs and regions in focus

(3)  Flash Eurobarometer 421: Internationalisation of Small and Medium-sized Enterprises (Internacionalizacija malih in srednjih podjetij), oktober 2015.

3

(4)  Belgija, Nemčija, Španija, Italija, Nizozemska in Združeno kraljestvo.

4

(5)  EPRS: Interactions between trade, investment and trends in EU industry: EU regions and international trade (Medsebojno vplivanje med trgovino, naložbami in trendi v industriji EU: regije EU in mednarodna trgovina), študija po naročilu OR, 27. oktober 2017, na voljo na http://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_STU(2017)608695.

5

Interactions between trade, investment and trends in EU industry: EU regions and international trade

(6)  2017: https://www.fmprc.gov.cn/mfa_eng/wjdt_665385/2649_665393/t1514534.shtml;

6

2018: https://www.fmprc.gov.cn/mfa_eng/wjdt_665385/2649_665393/t1577455.shtml;

2019: https://www.fmprc.gov.cn/mfa_eng/wjdt_665385/2649_665393/t1655224.shtml.

---

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/43

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Industrijska razsežnost varnostne unije

(mnenje na lastno pobudo)

(2020/C 364/06)

| Poročevalec: | José CUSTÓDIO LEIRIÃO |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Jan PIE |

Poročevalec:

José CUSTÓDIO LEIRIÃO

Soporočevalec:

Jan PIE

| Sklep plenarne skupščine | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 29(2) Poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI) |
| Datum sprejetja mnenja komisije CCMI | 26. 6. 2020 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Plenarno zasedanje št. | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 209/3/4 |

Sklep plenarne skupščine

20. 2. 2020

Pravna podlaga

člen 29(2) Poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI)

Datum sprejetja mnenja komisije CCMI

26. 6. 2020

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

209/3/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja odločenost nove Evropske komisije, da okrepi tehnološko suverenost Unije, in poudarja pomen varnostnega sektorja. Varnost brez tehnologije ni mogoča, zato mora Evropa obvladovati tehnologije, ki so ključne za njeno varnost. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Da bi dosegli ta cilj, EESO poziva Evropsko komisijo, naj pripravi strategijo, ki bo okrepila industrijske in tehnološke zmogljivosti Evrope na področju varnosti. To je nujno, zlasti na občutljivih področjih, kjer lahko že sama odvisnost od neevropskih dobaviteljev pomeni tveganje za varnost. Strategija mora podpirati cilje nove strategije notranje varnosti in jo dopolniti z industrijsko razsežnostjo. Prispevati bi morala k izpolnjevanju sedanjih in prihodnjih potreb evropskih končnih uporabnikov po zmogljivostih ter obravnavati ključne izzive, s katerimi se ta sektor sooča v Evropi, in sicer razdrobljenost trga, pomanjkanje dolgoročnega načrtovanja zmogljivosti in tehnologij ter neskladnost politik in instrumentov financiranja EU. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Strategija za varnostno industrijo bi morala temeljiti na naslednjih načelih:






  (a) | inovativna varnostna industrija je ključna za tehnološko suverenost in strateško avtonomijo Evrope; |
| --- | --- | --- |

1.3

(a)

inovativna varnostna industrija je ključna za tehnološko suverenost in strateško avtonomijo Evrope;

| (b) | varnost je vprašanje suverenosti, ki ga ni mogoče prepustiti zgolj tržnim silam. Potrebujemo politično voljo in ukrepe, da ohranimo sposobnost razvoja zapletenih, visokotehnoloških varnostnih rešitev; |
| --- | --- |

(b)

varnost je vprašanje suverenosti, ki ga ni mogoče prepustiti zgolj tržnim silam. Potrebujemo politično voljo in ukrepe, da ohranimo sposobnost razvoja zapletenih, visokotehnoloških varnostnih rešitev;

| (c) | pandemija COVID-19 je pokazala potrebo, da odpornost na obsežne naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, postane glavna politična prednostna naloga Unije, uresničiti pa jo je mogoče le s podporo evropske varnostne industrije. |
| --- | --- |

(c)

pandemija COVID-19 je pokazala potrebo, da odpornost na obsežne naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, postane glavna politična prednostna naloga Unije, uresničiti pa jo je mogoče le s podporo evropske varnostne industrije.

Strategijo bi bilo treba razviti v okviru varnostne unije in povečati učinkovitost varnostnih politik EU. Uporabljati bi morala celostni pristop in vključevati naslednje cilje:

| — | ocena šibkih točk Evrope in njene kritične odvisnosti od nevojaške varnosti, |
| --- | --- |

—

ocena šibkih točk Evrope in njene kritične odvisnosti od nevojaške varnosti,

| — | preverjanje, ali tehnologije v vzponu lahko vplivajo na varnost, |
| --- | --- |

—

preverjanje, ali tehnologije v vzponu lahko vplivajo na varnost,

| — | opredelitev kritičnih nepogrešljivih tehnologij, pri katerih Evropa iz varnostnih razlogov ne bi smela biti odvisna od dobaviteljev iz tretjih držav, |
| --- | --- |

—

opredelitev kritičnih nepogrešljivih tehnologij, pri katerih Evropa iz varnostnih razlogov ne bi smela biti odvisna od dobaviteljev iz tretjih držav,

| — | opredelitev strateških vrednostnih verig v varnostnem sektorju, |
| --- | --- |

—

opredelitev strateških vrednostnih verig v varnostnem sektorju,

| — | uporaba agencij EU kot usmerjevalcev pri načrtovanju zmogljivosti in usklajevanju nacionalnih zahtev, |
| --- | --- |

—

uporaba agencij EU kot usmerjevalcev pri načrtovanju zmogljivosti in usklajevanju nacionalnih zahtev,

| — | uporaba instrumentov EU, povezanih z varnostjo (Sklad za notranjo varnost, Sklad za integrirano upravljanje meja, program za digitalno Evropo, Obzorje Evropa, RescEU), za ciljno usmerjene naložbe v kritične varnostne tehnologije in namene, |
| --- | --- |

—

uporaba instrumentov EU, povezanih z varnostjo (Sklad za notranjo varnost, Sklad za integrirano upravljanje meja, program za digitalno Evropo, Obzorje Evropa, RescEU), za ciljno usmerjene naložbe v kritične varnostne tehnologije in namene,

| — | uporaba drugih instrumentov EU (strukturni skladi, InvestEU itd.) za naložbe, pomembne za varnost (infrastruktura), po možnosti z vzpostavitvijo instrumenta za varovanje Evrope (po analogiji z instrumentom za povezovanje Evrope), |
| --- | --- |

—

uporaba drugih instrumentov EU (strukturni skladi, InvestEU itd.) za naložbe, pomembne za varnost (infrastruktura), po možnosti z vzpostavitvijo instrumenta za varovanje Evrope (po analogiji z instrumentom za povezovanje Evrope),

| — | uporaba evropskega javnega naročanja in usklajevanje nacionalnega javnega naročanja za podpiranje ustrezne industrijske baze, |
| --- | --- |

—

uporaba evropskega javnega naročanja in usklajevanje nacionalnega javnega naročanja za podpiranje ustrezne industrijske baze,

| — | uporaba instrumentov financiranja, usmerjenih v zmogljivosti (kot sta Sklad za notranjo varnost in Sklad za integrirano upravljanje meja), za spodbujanje tržnega uvajanja rezultatov raziskav o varnosti EU zunaj programa Obzorje Evropa, |
| --- | --- |

—

uporaba instrumentov financiranja, usmerjenih v zmogljivosti (kot sta Sklad za notranjo varnost in Sklad za integrirano upravljanje meja), za spodbujanje tržnega uvajanja rezultatov raziskav o varnosti EU zunaj programa Obzorje Evropa,

| — | opredelitev morebitnih novih zakonodajnih pobud, kot sta revizija direktive o zaščiti kritične infrastrukture in morebiten instrument za varnost mest, |
| --- | --- |

—

opredelitev morebitnih novih zakonodajnih pobud, kot sta revizija direktive o zaščiti kritične infrastrukture in morebiten instrument za varnost mest,

| — | uskladitev ustreznih programov EU (za obrambo, varnost, vesolje in kibernetiko). |
| --- | --- |

—

uskladitev ustreznih programov EU (za obrambo, varnost, vesolje in kibernetiko).

Uvod

| 1.4 | Varnostno okolje v Evropi je zelo kompleksno. Današnje varnostne grožnje so pogosto večplastne, nadnacionalne, zelo spremenljive in nepredvidljive. Usmerjene so lahko na najrazličnejše cilje v vsej Uniji (npr. množične dogodke, javni prevoz, kritično infrastrukturo, institucije), viri teh groženj pa so prav tako zelo raznoliki (npr. posamični storilci, kriminalne združbe, teroristične skupine, nacionalne države) in imajo lahko zelo različne motive (kot so geopolitični, verski in politični ekstremizem, gospodarski in finančni interesi ali duševne motnje) ter lahko uporabljajo vse vrste sredstev za uresničitev zlonamernih dejanj (kot so strelno orožje, improvizirane eksplozivne naprave, kemični, biološki, radiološki in jedrski materiali, kibernetski napadi ali dezinformacije). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Poleg varnostnih groženj, ki jih povzroči človek, so tu še naravne nesreče, kot so poplave, suše, neurja ali pandemije, ki predstavljajo vedno večje tveganje zaradi podnebnih sprememb, onesnaževanja okolja in prekomernega izkoriščanja naravnih virov. Naravne nesreče so običajno še bolj uničujoče kot nesreče, ki jih povzroči človek, ter neposredno in posredno ogrožajo varnost. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Varnostne grožnje se razlikujejo, prav tako pa tudi varnostne sile in njihove potrebe po zmogljivostih. Poleg tega varnostne sile pogosto sodelujejo, na primer ko se kot prve odzovejo na nesrečo, in potrebujejo interoperabilno opremo, ki je primerna za spopadanje z grožnjo, s katero se soočajo. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kljub raznolikosti imajo današnje varnostne grožnje nekaj skupnega, in sicer da jih ni mogoče obvladati brez tehnološke podpore. Tehnologija sama ne more zagotoviti varnosti, a je v naši kompleksni in povezani družbi nepogrešljiva na vseh varnostnih področjih in v vseh fazah varnostnega cikla (preprečevanje, priprava, odziv in reševanje). Hiter razvoj in širjenje novih digitalnih tehnologij, kot so umetna inteligenca, kvantno računalništvo in blokovna veriga, bosta še bolj okrepila pomen tehnologije za varnost, saj ne ustvarjata le novih priložnosti, ampak tudi povečujeta ranljivost in zmogljivosti za povzročitev škode. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Brez strokovnega znanja specializirane varnostne industrije ni mogoče razvijati najsodobnejših tehnologij, ki so potrebne za obvladovanje sedanjih in prihodnjih varnostnih groženj. Varnostna industrija je nepogrešljiva partnerica, zlasti pri zapletenih varnostnih sistemih in zaščiti pred sofisticiranimi grožnjami. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Varnostna industrijska in tehnološka baza v Evropi je tako raznolika kot varnostne potrebe sodobne družbe in gospodarstva. Vključuje podjetja vseh velikosti iz vse Unije z različnimi portfelji in specializacijami. Veliko se jih ukvarja tudi z obrambnimi, letalskimi in vesoljskimi dejavnostmi ter dejavnostmi na področju komercialne informacijske tehnologije ali pa so hčerinske družbe večjih skupin, ki delujejo v teh sektorjih. Vsa razvijajo in proizvajajo visokotehnološke sisteme in zagotavljajo storitve, ki so potrebne za zaščito naše družbe, podjetij, institucij in državljanov pred raznovrstnimi varnostnimi grožnjami in nesrečami. Po ocenah najnovejše študije varnostna industrija v EU ustvari promet v višini skoraj 200 milijard EUR in zagotavlja delovna mesta za 4,7 milijona ljudi (1). |
| --- | --- |

1.9

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Unija ima pri razvoju dinamične evropske industrijske baze na področju varnosti poleg gospodarskega tudi strateški interes. Bolj ko je varnostno področje kritično, bolj lahko že sama odvisnost od dobaviteljev iz tretjih držav ustvari varnostno tveganje. Bistvenega pomena je uporaba tehnologij, storitev in opreme iz virov, ki so vredni zaupanja, zlasti kadar je treba kritično infrastrukturo in državne institucije zaščititi pred grožnjami državnih akterjev ali akterjev, ki jih podpira država. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Potek pandemije COVID-19 ter njene neposredne in posredne posledice so tudi pokazali, da je potrebna močna evropska varnostna industrija. Množična uporaba digitalnih orodij je na primer sprožila dramatično povečanje kibernetskih napadov nedržavnih in državnih akterjev proti podjetjem in izvajalcem bistvenih storitev. Izkušnje, pridobljene med pandemijo, kažejo, da je treba nujno okrepiti kibernetsko odpornost in kibernetsko varnost v vseh digitalnih postopkih podjetij in institucij. Vse od izbruha virusa smo ponovno priča dezinformacijskim kampanjam, ki jih pogosto podpirajo tuje vlade in jih ni mogoče učinkovito preprečevati brez uporabe sofisticiranih tehnoloških orodij. COVID-19 je razkril tudi velike pomanjkljivosti v zmogljivostih EU za krizno upravljanje, kot je pomanjkanje skupne zaloge kemične, biološke, radiološke in jedrske opreme. Skratka, potrebni so številni ukrepi, da bi Evropa postala bolj odporna na nesreče velikih razsežnosti. Ker gre večinoma za zelo občutljive ukrepe, je nujno, da se izvajajo s podporo dobaviteljev, ki so vredni zaupanja in v času krize zagotavljajo zanesljivo oskrbo. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V strateškem interesu Unije je torej, da se v Evropi ohranijo industrijske zmogljivosti, ki so potrebne za zagotavljanje ustrezne ravni avtonomije in tehnološke suverenosti na kritičnih varnostnih področjih. Hkrati je zaradi trenutnih tržnih razmer ta strateški interes žal težko zadovoljiti. Ravno nasprotno, zaradi posebnih značilnosti varnostnega trga v Evropi podjetja za tovrstne tehnologije pogosto težko oblikujejo uspešne poslovne modele. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | S komercialnega vidika je povpraševanje po dragih, najsodobnejših varnostnih proizvodih omejeno. Ker si zasebni udeleženci na trgu nenehno prizadevajo zmanjševati stroške, običajno izvajajo le najnujnejše naložbe v varnost in dajejo prednost najcenejšim serijskim proizvodom (pogosto od dobaviteljev iz tretjih držav). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Z vidika javnega povpraševanja so na varnostnem trgu najrazličnejši kupci in končni uporabniki, ki imajo večinoma omejen proračun za naročanje in oddajajo majhna naročila ter so zakonsko zavezani kupovati po najnižji ceni. Poleg tega velika večina strank na področju javne varnosti nima načrtov za razvoj zmogljivosti, ampak kupuje serijske proizvode za izpolnitev trenutnih potreb, pri tem pa ne razmišljajo, kako se bodo grožnje in tehnologije morda razvijale v prihodnosti, ter ne izvajajo naložb, da bi se na to pripravili. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Glede na posebnosti obeh strani pri povpraševanju na varnostnem področju je trg za kritične tehnologije in uporabniške programe majhen. Zapletene varnostne rešitve so pogosto pripravljene po meri za eno samo stranko ali za zelo malo strank, zato sta obseg proizvodnje in ekonomija obsega omejena na minimalno velikost. V najboljšem primeru se lahko tehnologije, ki se uporabijo za take sisteme, uporabljajo tudi za druge, manj občutljive namene na širšem trgu za stranke iz zasebnega sektorja. Zaradi trenutnih tržnih razmer torej ni mogoče vzdrževati tehnološke in industrijske baze v EU za razvoj varnostnih zmogljivosti, ki jih Evropa potrebuje za varovanje svojih zunanjih meja, ozemlja in državljanov, kar slabi verodostojnost varnostne unije. Zato so potrebni okrepljeni ukrepi EU. |
| --- | --- |

2.6

Stanje varnostnih politik EU

| 2.7 | EU si od uvedbe evropske agende za varnost aprila 2015 prizadeva za pravo varnostno unijo, ki bo zagotavljala orodja, infrastrukturo in okolje, v katerem bodo nacionalni organi in organi EU učinkovito sodelovali pri reševanju skupnih izzivov, hkrati pa varovali pravice in svoboščine državljanov. (2) Veliko število pobud v tem okviru kaže, da je varnost nedvomno postala ena glavnih prednostnih nalog Unije:






  — | direktiva o boju proti terorizmu (3), |
| --- | --- | --- |

2.7

—

direktiva o boju proti terorizmu (3),

| — | revidirana pravila o preprečevanju pranja denarja (4), |
| --- | --- |

—

revidirana pravila o preprečevanju pranja denarja (4),

| — | vzpostavitev Schengenskega informacijskega sistema (SIS) (5), |
| --- | --- |

—

vzpostavitev Schengenskega informacijskega sistema (SIS) (5),

| — | interoperabilnost informacijskih sistemov EU za varnost, meje in migracije (6), |
| --- | --- |

—

interoperabilnost informacijskih sistemov EU za varnost, meje in migracije (6),

| — | vzpostavitev Agencije Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) (7), |
| --- | --- |

—

vzpostavitev Agencije Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) (7),

| — | uredba o kibernetski varnosti (8), |
| --- | --- |

—

uredba o kibernetski varnosti (8),

| — | okrepljena evropska mejna in obalna straža (Frontex) (9), |
| --- | --- |

—

okrepljena evropska mejna in obalna straža (Frontex) (9),

| — | Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) (10). |
| --- | --- |

—

Evropski sistem za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) (10).

Te pobude so bile sprejete poleg že vzpostavljenih programov in instrumentov financiranja, kot je Sklad za notranjo varnost.

| 2.8 | Predlog Komisije za naslednji večletni finančni okvir je v primerjavi s prejšnjim okvirom vključeval znatno okrepitev glavnih relevantnih proračunskih vrstic (npr. 35,3 milijarde EUR za upravljanje meja in migracij, 4 milijarde EUR za notranjo varnost in 15,6 milijarde EUR za odpornost in odzivanje na krize). (11) Poleg tega bo Unija financirala še en program za raziskave na področju varnosti v okviru programa Obzorje Evropa, ki že pomembno prispeva k zasnovi in razvoju prihodnjih varnostnih zmogljivosti v okviru programa Obzorje 2020. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Evropska komisija v zvezi z digitalnimi tehnologijami predlaga tudi znatno povečanje porabe (npr. Obzorje Evropa ali program za digitalno Evropo), da bi okrepili tehnološko suverenost Evrope na strateško pomembnih področjih. V tem pogledu je tudi izjavila, da namerava spodbujati sinergije med vesoljskim, obrambnim in varnostnim sektorjem. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Tehnološka suverenost je tudi eden ključnih pojmov v novi industrijski strategiji za Evropo, v kateri Komisija poudarja, da so „[digitalna] preobrazba Evrope, varnost in prihodnja tehnološka suverenost [...] odvisne od naše strateške digitalne infrastrukture“, ter napoveduje, da bo „podpirala tudi razvoj ključnih omogočitvenih tehnologij, ki so strateško pomembne za evropsko industrijsko prihodnost“ (12). |
| --- | --- |

2.10

Posebne ugotovitve

| 2.11 | EU ima na področju varnosti še naprej omejeno pristojnost in zelo pogosto opravlja samo usklajevalno vlogo med nacionalnimi oblastmi, zato so varnostne politike razdrobljene in pogosto neučinkovite. Enako velja za druge sektorje, povezane z varnostjo, kot je javno zdravje. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Varnost v EU je prednostno politično področje brez industrijske razsežnosti. Na tem področju obstajajo številne politike in instrumenti financiranja z znatnim proračunom, ni pa usklajevanja potreb po zmogljivostih niti skladne politike za podpiranje ustrezne industrijske in tehnološke baze. Koncepti, kot so industrijska konkurenčnost, strateška avtonomija, načrtovanje zmogljivosti in kritične tehnologije, se v razpravi o varnostni uniji ne omenjajo in se nikoli ne obravnavajo kot cilji programov financiranja, povezanih z varnostjo. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Akcijski načrt za inovativno in konkurenčno varnostno industrijo, ki ga je Komisija pripravila leta 2012, je bil premalo ambiciozen in je imel omejeno področje uporabe, zato ni imel velikega učinka. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Program EU za raziskave na področju varnosti je mobiliziral obsežna sredstva, vendar ima hude pomanjkljivosti. Tržno uvajanje rezultatov raziskav je še vedno velik izziv, saj ni niti skupnega postopka za načrtovanje varnostnih zmogljivosti, ki bi pripomogel k združevanju povpraševanja javnih končnih uporabnikov, niti sistematične uporabe drugih instrumentov financiranja EU, usmerjenih v zmogljivosti, v podporo uvajanju varnostnih rešitev. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Nova strategija notranje varnosti usmerja varnostne politike EU in bi si morala zato prizadevati za premostitev teh vrzeli. Obravnavati bi morala hiter razvoj tehnologije in njegove posledice za varnost, si prizadevati za skupno opredelitev potreb po varnostnih zmogljivostih in spodbujati evropsko sodelovanje za njihovo zadovoljevanje. To bi okrepilo varnostno unijo, znatno prispevalo k oblikovanju resničnega notranjega trga za varnost in pomagalo ohranjati konkurenčno varnostno industrijo v Evropi. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Industrija je nepogrešljiva za pretvarjanje tehnologij v rešitve, zato bi morali ambiciozno industrijsko politiko za osrednja področja suverenosti uvrstiti med prednostne politične naloge Unije. Razvoj te politike je nujen zlasti za varnostni sektor, ki ima trenutno težave z resnim nedelovanjem trga, zaradi katerega je zelo težko ohraniti kritične industrijske in tehnološke zmogljivosti. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Zato pozivamo Evropsko komisijo, naj pripravi posebno strategijo za varnostno industrijo, ki bo podpirala novo strategijo notranje varnosti in povečala učinkovitost varnostne unije. Ta industrijska strategija bi morala biti ambiciozna in celovita ter zagotavljati, da bodo vsi ustrezni instrumenti in politike prispevali k tehnološki suverenosti Unije na kritičnih varnostnih področjih. Zagotavljati bi morala tudi, da bodo vsi instrumenti EU, povezani z varnostjo (Sklad za notranjo varnost, Sklad za integrirano upravljanje meja, RescEU), vključevali industrijsko razsežnost, vsi programi, povezani s tehnologijo (digitalna Evropa, program Obzorje Evropa), pa varnostno razsežnost. To bi pripomoglo k zadostitvi varnostnih potreb strank iz javnega sektorja, omogočilo nove priložnosti za evropsko industrijo in olajšalo pravočasno obvladovanje varnostnih posledic tehnologij v vzponu. |
| --- | --- |

2.17

| 2.18 | V ta namen je treba nadalje opredeliti in udejanjiti koncept tehnološke suverenosti. Sedanji poudarek Komisije na digitalnih tehnologijah je dobrodošel, ne sme pa biti izključujoč. Prednost bi bilo treba nameniti vsem kritičnim tehnologijam na osrednjih področjih suverenosti, in sicer varnosti, obrambe in vesolja. Koncept bi bilo treba ponovno pregledati tudi glede na pandemijo COVID-19 in kot strateški cilj vanj vključiti odpornost. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Nova industrijska strategija za Evropo, ki jo je pripravila Komisija, vsebuje elemente, ki so pomembni za spodbujanje tehnološke suverenosti na kritičnih varnostnih področjih. Koncept strateških vrednostnih verig bi bilo treba uporabiti zlasti kot okvir za celovit pristop, ki zajema celoten industrijski cikel, od dobave kritičnih materialov do industrializacije in vzdrževanja, in usklajuje uporabo vseh ustreznih instrumentov politike, vključno z nadzorom neposrednih tujih naložb. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | Naslednji večletni finančni okvir bo treba prilagoditi potrebam med pandemijo COVID-19 in po njej, prav tako pa tudi politike, ki jih podpira, in programe, ki jih financira. Prednostne naloge in instrumente, ki so že bili opredeljeni, je treba ponovno pregledati in upoštevati izkušnje zaradi težav, s katerimi se je soočila Evropa pri obvladovanju pandemije. To velja tudi za varnostno unijo in novo strategijo notranje varnosti, ki bi morali poudarjati potrebo po večji tehnološki suverenosti in odpornosti. |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | Za izhod iz recesije, ki jo je povzročila pandemija, bi morala EU v naslednjem proračunskem ciklu usmeriti naložbe v visokotehnološke sektorje, saj imajo ti največjo dodano vrednost in multiplikacijske učinke za celotno gospodarstvo. (13) Strategija EU za varnostno industrijo, ki bi prispevala k temu, da bi postala Evropa bolj avtonomna in odporna, bi se popolnoma ujemala s tem pristopom, zato bi jo bilo treba nujno začeti izvajati v skladu z načrtom Unije za okrevanje po krizi zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

2.21

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Varnostne industrije zaradi njene raznolikosti trenutno ni mogoče jasno opredeliti, o velikosti njenega trga pa so na voljo le grobe ocene. Metodološko klasifikacijo tega sektorja ovirajo številni dejavniki: 1) varnostna industrija ni zajeta v glavnih statističnih nomenklaturah (NACE, Prodcom itd.); 2) proizvodnja izdelkov, povezanih z varnostjo, se skriva v številnih postavkah, statistični podatki za te postavke pa ne razlikujejo med dejavnostmi, povezanimi z varnostjo, in dejavnostmi, ki z njo niso povezane; 3) na evropski ravni ni na voljo nobenega vira statističnih podatkov same industrije. Glej študijo o razvoju statističnih podatkov o evropski varnostni tehnološki in industrijski bazi, končno poročilo družbe Ecorys za Evropsko komisijo, GD za migracije in notranje zadeve, junij 2015.

1

(2)  Sporočilo Komisije o izvajanju evropske agende za varnost z namenom boja proti terorizmu ter utiranja poti k učinkoviti in pravi varnostni uniji, Bruselj, 20.4.2016, COM(2016) 230 final; https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:9aeae420-0797-11e6-b713-01aa75ed71a1.0020.02/DOC_1&format=PDF.

2

(3)  Direktiva o boju proti terorizmu (UL L 88, 31.3.2017, str. 6)).

3

(4)  Direktiva o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma (UL L 141, 5.6.2015, str. 73).

4

(5)  Uredba o vzpostavitvi, delovanju in uporabi Schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju mejnih kontrol (UL L 312, 7.12.2018, str. 14) ter uredba o vzpostavitvi, delovanju in uporabi Schengenskega informacijskega sistema (SIS) na področju policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (UL L 312, 7.12.2018, str. 56).

5

(6)  Uredba o interoperabilnosti (meje in vizumi) (UL L 135, 22.5.2019, str. 27) ter uredba o interoperabilnosti (policijsko in pravosodno sodelovanje, azil ter migracije) (UL L 135, 22.5.2019, str. 85).

6

(7)  Uredba o Agenciji Evropske unije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (eu-LISA) (UL L 295, 21.11.2018, str. 99).

7

(8)  Uredba o Agenciji Evropske unije za kibernetsko varnost (ENISA) in o certificiranju informacijske in komunikacijske tehnologije na področju kibernetske varnosti (UL L 151, 7.6.2019, str. 15).

8

(9)  Uredba o evropski mejni in obalni straži (UL L 295, 14.11.2019, str. 1).

9

(10)  Uredba o vzpostavitvi Evropskega sistema za potovalne informacije in odobritve (ETIAS) (UL L 236, 19.9.2018, str. 1).

10

(11)  V tekočih cenah. Glej sporočilo Komisije o proračunu EU kot gonilu načrta okrevanja Evrope, Bruselj, 27.5.2020, COM(2020) 442 final: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0442&from=EN.

11

(12)  Sporočilo Komisije o novi industrijski strategiji za Evropo, Bruselj, 10.3.2020, COM(2020) 102 final: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0102&from=ES.

12

(13)  Glej na primer Il ruolo dell'innovazione et dell'alta technologia in Italia nel confronto con il contesta internazionale, Centro economia digitale, Rim, oktober 2019.

13

Il ruolo dell'innovazione et dell'alta technologia in Italia nel confronto con il contesta internazionale, Centro economia digitale

---

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/49

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Uvedba zaščitnih ukrepov za kmetijske proizvode v trgovinskih sporazumih

(mnenje na lastno pobudo)

(2020/C 364/07)

| Poročevalec: | Arnold PUECH d'ALISSAC |
| --- | --- |

Poročevalec:

Arnold PUECH d'ALISSAC

| Sklep plenarne skupščine | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 32(2) poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 29. 6. 2020 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Plenarno zasedanje št. | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 204/2/3 |

Sklep plenarne skupščine

20. 2. 2020

Pravna podlaga

člen 32(2) poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

29. 6. 2020

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

204/2/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Pogoj za učinkovite zaščitne klavzule je okrepljeno mednarodno sodelovanje. |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | EESO poudarja, da je preskrba človeštva s hrano še vedno izjemno pomemben izziv in tako bo vsaj do leta 2050. Da bi nahranili 9 do 10 milijard ljudi, bomo potrebovali vsa kmetijska gospodarstva na svetu. Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo ocenjuje, da se bo morala svetovna proizvodnja med letoma 2007 in 2050 povečati za 70 %. Zato je nujno, da se zaščitijo proizvodne zmogljivosti vsake države, spodbujajo prilagojene kmetijske in trgovinske politike ter zagotavlja organizirana mednarodna trgovina za obvladovanje nihanja proizvodnje in trajnih pomanjkljivosti nekaterih geografskih območij. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | EESO meni, da je nujno uskladiti proizvodne standarde, da se prepreči izkrivljanje konkurence in omogoči vsaki državi, da proizvede osnovna živila. |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.2 | Spodbujati je treba večjo preglednost trgov. |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Pobuda AMIS (Agricultural market information system – informacijski sistem za kmetijske trge), sprejeta leta 2011 na srečanju ministrov za kmetijstvo skupine G20, združuje glavne svetovne proizvajalce in uvoznike žit in oljnic ter omogoča poznavanje dejanskega stanja trgov, hkrati pa je forum za dialog in usklajevanje vladnih uradnikov v obdobju velike nestanovitnosti na kmetijskih trgih. Ta pobuda se je izkazala za koristno, vendar jo je treba dodatno razviti, kar zadeva število sodelujočih držav in obseg, da bo zajemala tudi druge proizvode, s katerimi se trguje na svetovnih trgih. |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.3 | Kmetijske zaščitne klavzule STO, tako splošne kot v dvostranskih sporazumih, je treba izboljšati z vidika različnih meril, ki jih EESO navaja v tem mnenju. Namen je zagotoviti pošteno konkurenco in trajnost evropskih sektorjev, s čimer bi vsem državljanom, tako proizvajalcem kot potrošnikom, zagotovili prehransko neodvisnost. Potreba po prehranski neodvisnosti se je izrazito pokazala med pandemijo COVID-19. |
| --- | --- |

1.3

1.3.1   Hiter odziv

Sedanje klavzule so neučinkovite, ker je za njihovo izvajanje potrebno preveč časa. Podatki so lahko zaradi digitalizacije gospodarstva na voljo v nekaj urah. Danes je spremljanje količin in cen učinkovito in omogoča hitro odzivanje.

1.3.2   Samodejen odziv

Zaradi dobrega poznavanja trgovine je mogoče trgovinske tokove enostavno regulirati. Usklajeno izvajanje med izvozniki in uvozniki bi se lahko začelo samodejno, čim se zazna povečanje obsega trgovine za 10 % v določenem časovnem obdobju, na primer v enem letu. Če bi bilo povečanje upravičeno zaradi nepredvidenega dogodka, ki je povzročil manjšo proizvodnjo, se klavzula ne bi uveljavljala. Če pa povečanje ne bi bilo upravičeno, bi se za njegovo omejitev uvedla dodatna carina.

1.3.3   Sorazmeren odziv

Odziv mora biti sorazmeren glede na vrsto in vzrok povečanja trgovinskih tokov, da se to povečanje zmanjša ali zagotovi učinkovita prekinitev tokov, ki povzročajo destabilizacijo zadevnih sektorjev.

1.3.4   Izčrpen odziv

Upoštevati je treba vse uvozne tokove ne glede na njihov status in brez predhodnega obvestila. Ravno za tako imenovane občutljive izdelke se v prostotrgovinskih sporazumih dodeljujejo kvote za znižane stopnje dajatev in to so sektorji, v katerih najhitreje pride do destabilizacije. Zato morajo zanje veljati tudi zaščitne klavzule.

1.3.5   Tako imenovani zrcalni ukrepi

Z uvedbo zrcalnih ukrepov v evropske predpise o uvozu je treba zagotoviti enako varstvo potrošnikov, ne glede na poreklo proizvodov, ter hkrati omejiti gospodarska izkrivljanja za evropske subjekte.

1.3.6   Upoštevanje okvira izvajanja Pariškega sporazuma

Zaveze za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov so velik mednarodni izziv. Če jih nekatere države ne spoštujejo, od njih ne bi smele imeti trgovinskih koristi. V agroživilskem sektorju je treba vzpostaviti mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah. Zaradi njegove zapletenosti in dokler ne bo potrjen, bi se morale zaščitne klavzule, povezane s Pariškim sporazumom, pridobiti v okviru STO in vključiti v vse prostotrgovinske sporazume, o katerih se pogaja Evropska komisija.

1.3.7   Upoštevanje ciljev trajnostnega razvoja

Zaščitne klavzule bi se morale, tako kot za Pariški sporazum, pridobiti v okviru STO in vključiti v vse sporazume, ki jih podpiše Evropska unija.

2.   Koncept in ozadje zaščitnih klavzul

| 2.1 | STO predvideva posebne klavzule za kmetijski sektor, vendar omejuje njihovo uporabo. |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Zaščitni ukrepi so opredeljeni kot izredni ukrepi v zvezi s povečevanjem uvoza nekaterih proizvodov, kadar ta uvoz povzroča ali grozi, da bo povzročil resno škodo domači industriji države uvoznice. Ti ukrepi, ki na splošno pomenijo ukinitev koncesij ali obveznosti, lahko zajemajo uporabo količinskih uvoznih omejitev ali zvišanje carin na uvoz. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Na področju kmetijstva se lahko uporaba višjih zaščitnih tarif samodejno sproži, kadar obseg uvoza preseže določeno stopnjo ali kadar se cene spustijo pod določeno raven, ne da bi bilo treba dokazati, da se domači industriji povzroča resna škoda. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Toda sklicevanje na posebno zaščitno klavzulo za kmetijstvo je možno izključno za proizvode, za katere so se oblikovale cene, in pod pogojem, da si je vlada pridržala pravico, da to stori, na svojem seznamu zavez v zvezi s kmetijstvom. Poleg tega se nanjo ni mogoče sklicevati za uvoz, ki spada v okvir tarifnih kvot. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.2 | Z dvostranskimi prostotrgovinskimi sporazumi se lahko doseže več. |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Prostotrgovinski sporazumi morajo zajemati večino trgovinskih tokov in spodbujati liberalizacijo trgovine med državami podpisnicami, ne da bi ovirali trgovino s preostalimi državami. Zaradi težav v postopku večstranskih pogajanj v okviru STO so bili v zadnjih letih sklenjeni številni prostotrgovinski sporazumi. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Evropska unija daje prednost tej možnosti za spodbujanje liberalizacije trgovine in doseganje napredka pri spornih točkah, kot so poglavja o trajnostnem razvoju. Toda pri zadnjih sporazumih se je pokazalo, da je ta sistem omejen in da je težko sprejeti skupni pristop ali popolnoma upoštevati druge mednarodne sporazume, kot je Pariški sporazum. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.3 | Mednarodna agroživilska trgovina je še vedno izjemno pomembna. |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Doseganje samooskrbe s hrano ovira več dejavnikov, predvsem rast prebivalstva, zaradi katerih je uvoz pogosto nujen. Trgovina torej pomembno prispeva k svetovni prehranski varnosti. Države se soočajo z izzivom, kako poiskati pravo ravnovesje med razvojem lastne kmetijske proizvodnje in odprtostjo za trgovino in kako zagotoviti, da se bo lahko njihovo kmetijstvo, kadar je to možno in v pogojih, ki ne povzročajo neupravičenega izkrivljanja konkurence, odzvalo na mednarodno povpraševanje in izvažalo živila v države, ki jih ne morejo proizvesti toliko, kot jih potrebujejo. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | Študija o možnostih, ki jo je izvedel francoski nacionalni inštitut za raziskave s področja kmetijstva, prehrane in okolja (INRAE), kaže, da bi se lahko koncentracija svetovnega izvoza kmetijskih proizvodov do leta 2050 še povečala. Koristila bi predvsem majhnemu številu držav ali regij, v katerih bi imele podnebne spremembe pozitiven učinek na kmetijstvo, in ki bi tako lahko povečale kmetijske površine ter donos pridelkov. |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.4 | Trgovina s kmetijskimi proizvodi se pogosto zlorablja v diplomaciji. Kmetijski sektor je žrtev političnih pogajanj, ki ga ne zadevajo, saj je pogosto predmet povračilnih ukrepov in pogajalskega barantanja, naj gre za spor med Kitajsko in ZDA, spor med podjetjema Boeing in Airbus ali končno fazo trgovinskih pogajanj. |
| --- | --- |

2.4

3.   Pomanjkljivosti sedanjih zaščitnih klavzul

| 3.1 | Zaščitni postopki so predolgi in težavni. |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | V preteklosti je bila vzpostavitev zaščitnih klavzul dolgotrajna in težavna, zaradi česar so bile neučinkovite. Evropska unija je ena od članic STO, ki so si pridržale pravico do sklicevanja na to klavzulo za številne proizvode, vendar te pravice v praksi skoraj nikoli ne uporabi. Tako je pri „manipuliranju“ Brazilije z zamrznjenim piščancem v slanici (če je v slanici, ni treba, da je zamrznjen) nižja carina omogočila veliko povečanje uvoza perutnine med letoma 1996 in 2001, ne da bi se uporabljale zaščitne klavzule. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.2 | Sedanji postopki ne zagotavljajo poštene konkurence. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Proizvajalci iz tretjih držav, ki niso zavezani k strogemu upoštevanju evropskih standardov, imajo veliko konkurenčno prednost. Tako imajo v skladu z zadnjim sporazumom, sklenjenim s Kanado, kanadski proizvajalci možnost, da uporabljajo približno štirideset fitofarmacevtskih sredstev, ki so v Uniji prepovedana, na primer atrazin, zaradi česar so njihovi proizvodni stroški precej nižji. V Ameriki se uporabljajo semena GSO, ki se v Uniji lahko tržijo, ne smejo pa se uporabljati v proizvodnji, zlasti za rastlinske beljakovine, kot je soja. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Posledica teh pomanjkljivosti je večji uvoz kmetijskih proizvodov, zlasti kmetijskih surovin. To lahko ogrozi evropsko neodvisnost pri preskrbi s hrano. Glede na zadnjo publikacijo Evropske komisije z naslovom Agri-food trade statistical factsheet (Statistična preglednica o trgovini s kmetijskimi in živilskimi proizvodi) (1) je leta 2019 primanjkljaj v trgovinski bilanci EU za kmetijske surovine presegal 20 milijard EUR. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.3 | Zaradi teh pomanjkljivosti so v slabšem položaju tudi potrošniki. Pomanjkanje predpisov vodi v preveliko nestanovitnost cen, ki se je v zadnjih letih povečala. Povzročene špekulacije na kmetijskih trgih še dodatno povečujejo to nestanovitnost in tako številnim potrošnikom z nizkim dohodkom otežujejo dostop do hrane. Poleg tega destabilizacija sektorjev vodi v manjšo proizvodno zmogljivost, s čimer se povečuje negotovost oskrbe potrošnikov. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | COVID-19 je na tragičen način hkrati izpostavil potrebo po trgovini s kmetijskimi proizvodi in nujnost prehranske neodvisnosti. Evropska unija si mora torej na področju mednarodne trgovine zagotoviti orodja za večjo odpornost na gospodarske šoke, da se ponovno vzpostavijo zaupanje, stabilnost in skupna blaginja za vse Evropejce. |
| --- | --- |

3.4

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Evropska komisija: Agri-food trade statistical factsheet.

1

---

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/53

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Oblikovanje novega modela večstranskih odnosov, nujnost po pandemiji COVID-19

(mnenje na lastno pobudo)

(2020/C 364/08)

| Poročevalka: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |

Poročevalka:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

| Sklep plenarne skupščine | 20. 2. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 32(2) poslovnika |
| | mnenje na lastno pobudo |
| Pristojnost | strokovna skupina za zunanje odnose |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 16. 6. 2020 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Plenarno zasedanje št. | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 213/3/3 |

Sklep plenarne skupščine

20. 2. 2020

Pravna podlaga

člen 32(2) poslovnika

mnenje na lastno pobudo

Pristojnost

strokovna skupina za zunanje odnose

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

16. 6. 2020

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

213/3/3

1.   Sklepi in priporočila

COVID-19 in multilateralizem

| 1.1 | Hude in doslej nevidene gospodarske, družbene in finančne posledice zdravstvene krize zaradi COVID-19 zahtevajo odločen, dolgoročen in nedvoumen odziv. EU mora podpreti gospodarstvo in mednarodno trgovino ter tako po eni strani preprečiti, da bi morala svetovna trgovina tako kot leta 1929 nadoknaditi izgubljeno, po drugi strani pa financirati okrevanje ter v duhu solidarnosti in odgovornosti zaščititi podjetja, vse delavce (tudi invalide) in državljane, pri čemer ne sme prezreti nikogar. Celovit dostop do ukrepov za okrevanje potrebujejo vsa podjetja, tudi podjetja socialne ekonomije, saj so bistveni sestavni del rešitve. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Okrevanje po zaustavitvi gospodarstva in javnega življenja mora temeljiti na trajnosti ter vključujoči in zeleni rasti. Ukrepi iz zelenega dogovora so zato pomembnejši kot kdaj koli prej (industrijska strategija, ogljična prilagoditev na mejah in ogljična nevtralnost do leta 2050). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kriza zaradi COVID-19 je hud udarec za multilateralizem, ki so ga že prej ogrožale strukturne slabosti, kot so prekrivanje pristojnosti organizacij, zastarelo delovanje in postopek odločanja s soglasjem v kombinaciji z velikim številom članov. To se je pokazalo pri ohromitvi pritožbenega organa v okviru mehanizma Svetovne trgovinske organizacije (STO) za reševanje sporov ter zamrznitvi finančnega prispevka, nato pa še napovedanem izstopu Združenih držav iz Svetovne zdravstvene organizacije. Poleg tega nacionalne izvozne omejitve za pomembno medicinsko in osebno zaščitno opremo, tudi iz držav članic EU, nacionalni egoizem ter nekateri primeri pomanjkanja solidarnosti in sodelovanja na mednarodni ravni negativno vplivajo na najranljivejše države in upočasnjujejo okrevanje svetovnega gospodarstva. |
| --- | --- |

1.3

Potrebna je bolj celostna vizija

| 1.4 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) želi predstaviti svoj razmislek o novem modelu večstranskih odnosov, ki temelji na obsežnem seznamu prejšnjih predlogov (o reformi STO, vlogi Mednarodne organizacije dela itd.), pa tudi nove rešitve za obdobje po pandemiji COVID-19 (1). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Namen tega razmisleka, ki je nastal med krizo, je navdihniti novo vrsto sodelovanja in več doslednosti pri odločitvah, ki jih mednarodne, nadnacionalne in medvladne organizacije sprejemajo na področju trgovine in naložb, dostojnega dela, socialnih in človekovih pravic in podnebnih sprememb. Namen je tudi spodbuditi države, naj spoštujejo načelo lojalnega sodelovanja v teh organizacijah in okrepijo sinergije, namesto da izkoriščajo vrzeli. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Po obeh svetovnih vojnah so ljudje stavili upe na to, da bodo za mir in blaginjo poskrbele mednarodne organizacije. Ta svetovna zdravstvena kriza je odlična priložnost za ponoven razmislek o pravilih globalnega upravljanja in za to, da se vanj v določeni meri vključi duh inovativnosti, ki pride do izraza v izrednih razmerah. |
| --- | --- |

1.6

Nabor konkretnih predlogov

| 1.7 | Več deležnikov iz različnih organizacij (glej Prilogo) je poročevalki pomagalo pripraviti predloge, pri čemer so bile upoštevane pravne, politične in organizacijske omejitve. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Namen teh predlogov je zagotoviti večjo skladnost med:






  — | globalnimi socialnimi standardi ter zavezami glede podnebnih sprememb in varstva okolja, |
| --- | --- | --- |

1.8

—

globalnimi socialnimi standardi ter zavezami glede podnebnih sprememb in varstva okolja,

| — | pravili v zvezi s trgovino ter pogodbami v zvezi s podnebnimi spremembami in varstvom okolja ter |
| --- | --- |

—

pravili v zvezi s trgovino ter pogodbami v zvezi s podnebnimi spremembami in varstvom okolja ter

| — | pravili v zvezi s trgovino in globalnimi socialnimi standardi. |
| --- | --- |

—

pravili v zvezi s trgovino in globalnimi socialnimi standardi.

| 1.9 | Predlogi zajemajo boljši dostop do statusa opazovalca, financiranje spodbujanja študij, ustanovitev novih delovnih skupin, okrepljeno usklajevanje med sekretariati, skupne politike na področju raziskav, razlago nekaterih veljavnih pravnih določb in politične zaveze. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO se zaveda, da se morajo spremembe začeti na politični ravni. Trdno verjame, da lahko EU kot eden od maloštevilnih svetovnih akterjev z ustavno dolžnostjo in mandatom za odgovorno politiko na področju globalnega upravljanja odločilno prispeva k temu, da se od znotraj oblikuje učinkovitejši model večstranskih odnosov. |
| --- | --- |

1.10

2.   Skromni rezultati dolgoletnih pozivov k skladnosti na področju večstranskih pravil

2.1   
  Poziv ključnih akterjev civilne družbe

| 2.1.1 | Številni deležniki so večkrat pozvali k večji skladnosti mednarodnih, nadnacionalnih in medvladnih organizacij pri oblikovanju politik. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | V imenu poslovne skupnosti je Mednarodna trgovinska zbornica (ICC) poudarila zlasti, da je ena od temeljnih spornih točk v sedanji razpravi o globalizaciji zaznano neskladje med trgovinskimi, delovnimi in okoljskimi standardi (2). |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Podjetniške in delavske organizacije iz držav skupine G7 so v izjavi, sprejeti na vrhu leta 2019, v odstavku 3 poudarile, da bi bilo treba pri globalnem upravljanju bolje upoštevati sedanje družbene izzive, vključno s potrebo po novih znanjih in spretnostih, da bi zagotovili dostojno delo v skladu z mednarodnimi standardi ter pogoje, v katerih bi podjetja podprla produktivnost in višje plače ter ustvarjala dobra delovna mesta. |
| --- | --- |

2.1.3

2.2   
  Pregled dosedanjih ukrepov

2.2.1   Razumevanje kompleksnosti globalizacije

| 2.2.1.1 | Organizacija združenih narodov (OZN) ima pomembno vlogo kot krovna mednarodna organizacija, ki lahko določa pravila in standarde z največjim geografskim dosegom. EESO zato podpira reformo OZN, pri kateri je treba s pristopa, ki v ospredje postavlja postopke, preiti na pristop, ki temelji na rezultatih. OZN je septembra 2015 sprejela 17 ciljev trajnostnega razvoja, ki zajemajo najbolj univerzalne izzive človeštva. Čeprav cilji trajnostnega razvoja niso pravno zavezujoči, se od vlad in institucij EU pričakuje, da bodo prevzele odgovornost in vzpostavile lastne okvire za njihovo doseganje. |
| --- | --- |

2.2.1.1

| 2.2.1.2 | Leta 2017 je Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) opozorila, da globalizacija potrebuje nekatere popravke, vendar še ne vemo povsem, kako jih lahko dosežemo (3). V strateškem dokumentu je navedla spremljajoče politike (socialna politika, politika trga dela, izobraževanje ter znanja in spretnosti, družbena in okoljska odgovornost podjetij) ter potrebo po nujni okrepitvi javnega posvetovanja in sodelovanja deležnikov civilne družbe pri določanju standardov v mednarodnih organizacijah. |
| --- | --- |

2.2.1.2

2.2.2   Globalni socialni standardi in multilateralna trgovinska pravila: zgodba o izgubljeni priložnosti

| 2.2.2.1 | STO je neposredno po neuspelem poskusu vključitve socialne klavzule v svoj pravilnik leta 1996 (4) pojasnila, da je MOD pristojni organ za določitev in obravnavanje temeljnih delovnih standardov. Od takrat je MOD sprejela več pomembnih instrumentov. V točki 5 deklaracije MOD iz leta 1998 je navedeno, da se delovni standardi ne smejo uporabljati za ščitenje trgovinskih interesov, da se v ta namen ni dovoljeno sklicevati na noben del deklaracije in z njo povezanih postopkov ali ga kako drugače uporabiti ter da se primerjalna prednost držav ne sme postavljati pod vprašaj na podlagi te deklaracije in z njo povezanih postopkov. |
| --- | --- |

2.2.2.1

| 2.2.2.2 | Leta 2019 je MOD v deklaraciji ob svoji stoletnici prevzela pobudo z zavezo, da bo okrepila sodelovanje in razvijala institucionalne dogovore z drugimi organizacijami, da bi spodbudila skladnost politik v okviru prizadevanj za pristop k prihodnosti dela, ki je osredotočen na človeka, pri čemer je priznala trdne, kompleksne in ključne povezave med socialno, trgovinsko, finančno, gospodarsko in okoljsko politiko (odstavek F poglavja IV). |
| --- | --- |

2.2.2.2

| 2.2.2.3 | Čeprav sta MOD in STO ločeni organizaciji, sodelujeta na številnih področjih, in sicer objavljata zanimive skupne publikacije o trgovini in zaposlovanju ter trgovini in neformalnem zaposlovanju, s čimer zagotavljata, da je globalizacija socialno vzdržna, pomembnost razvoja politik znanj in spretnosti pa delavcem in podjetjem pomaga izkoristiti prednosti trgovine. |
| --- | --- |

2.2.2.3

| 2.2.2.4 | Ta politika sodelovanja ni nikoli presegla meje, začrtane v Singapurski ministrski deklaraciji STO iz leta 1996, v kateri so podpisniki nasprotovali uporabi delovnih standardov za namene protekcionizma in se strinjali, da se v nobenem primeru ne sme dvomiti o primerjalni prednosti držav, zlasti držav v razvoju z nizkimi plačami. V zvezi s tem so ugotovili, da bosta sekretariata STO in MOD še naprej sodelovala. |
| --- | --- |

2.2.2.4

2.2.3   Postopno vključevanje podnebnih in okoljskih zavez v večstransko okolje

| 2.2.3.1 | Od leta 1994, tj. od začetka veljavnosti Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC), se vlade redno sestajajo ter spremljajo napredek na poti do zanesljivega sistema preglednosti in odgovornosti. Vendar je bil Pariški sporazum, tj. prvi univerzalen, pravno zavezujoč sporazum o podnebnih spremembah, ki predpisuje sistem nacionalno določenih prispevkov, sprejet šele proti koncu leta 2015. |
| --- | --- |

2.2.3.1

| 2.2.3.2 | MOD je s statusom opazovalke v Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja ter z mandatom za spodbujanje dostojnega dela in pravičnega prehoda znatno prispevala k delu izboljšanega foruma o učinkih izvajanja odzivnih ukrepov (2015–2018). Forum je zlasti proučil učinke izvajanja politik, programov in ukrepov za blažitev, z vplivi v jurisdikciji in zunaj nje (čezmejnimi), ki so jih pogodbenice Konvencije, Kjotskega protokola in Pariškega sporazuma sprejele za boj proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

2.2.3.2

| 2.2.3.3 | MOD je na podlagi memoranduma o soglasju iz leta 2016 tesno sodelovala z osebjem in strokovnjaki Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, da bi okrepila vzajemno razumevanje. V okviru tega se izvaja usposabljanje o vlogi socialnih akterjev, krepitev zmogljivosti za merjenje vpliva ukrepov za prilagajanje podnebnim spremembam, regionalne delavnice o pravičnem prehodu in globalni forum, ki poteka dvakrat na leto. |
| --- | --- |

2.2.3.3

| 2.2.3.4 | Glavni instrument MOD na področju okolja je skupni konzorcij s Programom Združenih narodov za okolje (UNEP), Programom Združenih narodov za razvoj (UNDP), Organizacijo Združenih narodov za industrijski razvoj (UNIDO) ter Inštitutom Združenih narodov za usposabljanje in raziskave (UNITAR), imenovan Partnerstvo za ukrepe na področju zelenega gospodarstva (PAGE). |
| --- | --- |

2.2.3.4

| 2.2.3.5 | K temu so prispevali različni večstranski okoljski sporazumi. Uporablja jih predvsem OZN, zajemajo pa najrazličnejše okoljske teme s področja biotske raznovrstnosti, zemljišč, morij, kemikalij in nevarnih odpadkov ali ozračja. EU je pogodbenica približno 30 takih sporazumov. |
| --- | --- |

2.2.3.5

| 2.2.3.6 | Odbor STO za trgovino in okolje neodvisno od mreže OZN zagotavlja forum za izmenjavo informacij, dogodke ter izmenjavo stališč o trgovini in trajnostnem razvoju (tj. krožnem gospodarstvu, prostovoljnih pobudah v zvezi s standardi, reformo subvencij za fosilna goriva, plastiki itd.). |
| --- | --- |

2.2.3.6

| 2.2.3.7 | Glede na prakso STO lahko članice uvajajo ukrepe za izboljšanje zdravja državljanov, varstvo okolja ali ohranjanje biotske raznovrstnosti, če izpolnjujejo določena merila za zagotovitev skladnosti s pravili in normami STO. Ta odstopanja se na podlagi člena XX GATT štejejo za združljiva, če so sorazmerna in nediskriminatorna. Uporaba takega ukrepa ne sme biti „sredstvo samovoljne ali neupravičene diskriminacije ali prikritih omejitev v mednarodni trgovini“. |
| --- | --- |

2.2.3.7

| 2.2.3.8 | Renato Ruggiero, generalni direktor STO, je na konferenci v Bonnu 9. decembra 1997 jasno navedel omejitve za to, kaj vlada sme in česa ne sme početi: „Vlade lahko zaradi varstva okolja ali ohranjanja virov v okviru svojih pristojnosti uporabijo katero koli vrsto omejitve trgovine, vključno z uvoznimi in izvoznimi kvotami ter prepovedmi, ali uvedbo davkov ali drugih dajatev na mejah, če so izpolnjene osnovne zahteve glede nediskriminacije in čim manjšega omejevanja trgovine. [...] Država pa na podlagi pravil STO ne more uporabiti trgovinskih omejitev, da bi spremenila postopke in načine proizvodnje ali druge politike trgovinskih partneric. Zakaj? Ker spadajo vprašanja postopkov in načinov proizvodnje v suvereno pristojnost posamezne države.“ |
| --- | --- |

2.2.3.8

| 2.2.3.9 | Ta omejitev, ki preprečuje poseganje v postopke in načine proizvodnje, je jasna ovira za spodbujanje proizvodnje in trgovine s trajnim blagom. |
| --- | --- |

2.2.3.9

2.2.4   Dvostranski ukrepi za večjo skladnost med ekonomskimi, socialnimi in okoljskimi pravili

2.2.5   Prednosti in slabosti poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju

| 2.2.5.1 | EU je poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju vključila v sporazume o prosti trgovini, da liberalizacija trgovine in naložb ne bi povzročila poslabšanja okoljskih razmer in delovnih pogojev. |
| --- | --- |

2.2.5.1

| 2.2.5.2 | Leta 2017 je Sodišče priznalo „posebej pomembno mesto“ določb o trajnostnem razvoju v sporazumu (5). |
| --- | --- |

2.2.5.2

| 2.2.5.3 | EESO je leta 2018 (6) pozval k okrepitvi ambicioznosti in izvršljivosti poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju, ki bi morala imeti enak pomen kot poglavja o trgovinskih, tehničnih ali tarifnih vprašanjih. |
| --- | --- |

2.2.5.3

| 2.2.5.4 | Leta 2016 je MOD (7) poročala, da je bilo 63 % sporazumov z delovnopravnimi določbami sprejetih po letu 2008, iz česar je razviden nagel razvoj, 46,8 % sporazumov o prosti trgovini z delovnopravnimi določbami pa je vključevalo EU, ZDA ali Kanado. Referenčna besedila, navedena od tistega z največ do tistega z najmanj sklicevanji, so Deklaracija o temeljnih načelih in pravicah pri delu iz leta 1998, Konvencija št. 182 (delo otrok), agenda za dostojno delo in Deklaracija o socialni pravičnosti. |
| --- | --- |

2.2.5.4

3.   Nova miselnost za oblikovanje novega modela večstranskih odnosov

3.1   
  Splošna izhodišča

| 3.1.1 | Vsi novi predlogi za večjo povezanost bi morali upoštevati štiri načela:






  — | specializacijo: mednarodne organizacije imajo pristojnosti samo, če so jim jih dodelile države, ki so njihove članice (8), |
| --- | --- | --- |

3.1.1

—

specializacijo: mednarodne organizacije imajo pristojnosti samo, če so jim jih dodelile države, ki so njihove članice (8),

| — | zmogljivost odločanja: organizacije imajo jasna notranja pravila in postopke, ki organom upravljanja (tehnični odbori ali generalne skupščine) omogočajo delovanje, |
| --- | --- |

—

zmogljivost odločanja: organizacije imajo jasna notranja pravila in postopke, ki organom upravljanja (tehnični odbori ali generalne skupščine) omogočajo delovanje,

| — | preglednost: vsako funkcionalno spremembo, kot je uvedba skupnih skupin, novih statutov ali skupnih izjav, je treba tako notranje kot zunanje pregledno sporočiti, |
| --- | --- |

—

preglednost: vsako funkcionalno spremembo, kot je uvedba skupnih skupin, novih statutov ali skupnih izjav, je treba tako notranje kot zunanje pregledno sporočiti,

| — | ocenjevanje: spodbujati bi bilo treba vzpostavitev kulture ocenjevanja notranjega delovanja. |
| --- | --- |

—

ocenjevanje: spodbujati bi bilo treba vzpostavitev kulture ocenjevanja notranjega delovanja.

| 3.1.2 | EESO načeloma podpira bolj odprto komunikacijo in posvetovanje s civilno družbo o politikah mednarodnih organizacij ter poziva k postopni vzpostavitvi stalnega dialoga. Glede na svoje izkušnje je pripravljen voditi vzpostavitev takih postopkov. Podobno kot UNFCCC in OECD, ki vzdržujeta bogat dialog z najrazličnejšimi partnerji, je tudi STO nedavno okrepila sodelovanje s civilno družbo, ki zdaj presega tisto v okviru letnega javnega foruma. Ti stiki lahko pomembno prispevajo k večji učinkovitosti in demokratičnosti v multilateralnem trgovinskem sistemu. EESO je hvaležen za podporo Evropske komisije pri krepitvi glasu civilne družbe na večstranski ravni in pozdravlja ukrep 6 nedavno sprejetega akcijskega načrta skupine iz Ottawe v 6 točkah (9). |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Tudi zmogljivost socialnih partnerjev za pogajanja si zasluži večje priznanje. Tristranska izjava socialnih partnerjev na mednarodni ravni in vrsta večnacionalnih okvirnih sporazumov vključujeta koristna praktična pravila in orodja (socialni standardi, odnosi z dobavitelji, socialni dialog, boj proti delu otrok in boj proti prisilnemu delu). |
| --- | --- |

3.1.3

3.2   
  Multilateralna zbirka orodij

Vključitev STO v sistem OZN s funkcionalnega vidika

| 3.2.1 | Sistem OZN je steber mednarodnega reda s svojo mrežo specializiranih agencij, kot so Mednarodna organizacija dela, UNESCO, Svetovna zdravstvena organizacija, Mednarodni denarni sklad, Svetovna banka in banke za regionalni razvoj. Čeprav morajo trgovinska pravila prispevati k doseganju ciljev trajnostnega razvoja, je bila STO ustanovljena kot samostojna organizacija in je zunaj sistema OZN. Kljub temu pa generalni direktor STO sodeluje v odboru izvršnih direktorjev OZN skupaj z vsemi generalnimi direktorji specializiranih agencij in drugih glavnih organov OZN. EESO predlaga, da bi STO odbor izvršnih direktorjev OZN obveščala o vsakem dosežku sistema trgovinskih pravil, ki bi pripomogel k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Izrecno navedbo trajnostnega razvoja v preambuli sporazuma STO iz leta 1994 je treba razlagati v smislu, da zajema cilje trajnostnega razvoja, ki so nova univerzalno sprejeta uresničitev trajnosti v mednarodnem pravu. Zdi se, da je STO to že sprejela, saj na svojem spletišču navaja, da ima osrednjo vlogo pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

3.2.2

Nadaljnje povezovanje ločenih sklopov pravil

3.2.3   Strožja socialna in okoljska pravila

| 3.2.3.1 | MOD je leta 2018 pripravila več študij o splošnem potencialnem vplivu Pariškega sporazuma, vprašanju ekološkega prehoda ter znanjih in spretnostih (10), znanjih in spretnostih za bolj zeleno prihodnost ter vplivu segrevanja ozračja na delovne pogoje (11). |
| --- | --- |

3.2.3.1

| 3.2.3.2 | EESO poziva k nadaljnjemu širjenju teh poročil in se zavzema za organizacijo regionalnih delavnic, ki bi jih financirala Komisija, v državah v razvoju, zlasti v najmanj razvitih državah ter otoških in ranljivih gospodarstvih, ki so v socialnem smislu najbolj prizadeti zaradi neprizanesljivih učinkov globalnega segrevanja. |
| --- | --- |

3.2.3.2

| 3.2.3.3 | Leta 2015 je MOD objavila smernice za pravičen prehod v okoljsko vzdržne družbe in gospodarstva za vse (Guidelines for a just transition towards environmentally sustainable economies and societies for all). EESO predlaga, naj službe Komisije te smernice pogosteje uporabljajo pri določanju standardov. Poleg tega bi morala biti posodobitev teh smernic na dnevnem redu upravnega organa MOD. |
| --- | --- |

3.2.3.3

3.2.4   Nadaljnje povezave med trgovinskimi pravili in socialnimi standardi

| 3.2.4.1 | EESO želi, da bi STO na podlagi vzajemnosti MOD dodelila uraden status opazovalke na sejah svojih glavnih organov in odborov. Poleg uradnega sodelovanja MOD na ministrskih konferencah STO bi to pripomoglo k večji vključenosti MOD v notranje organe STO, lahko pa bi prispevalo tudi k vključevanju spoštovanja mednarodnih standardov dela v okviru mehanizma STO za pregled trgovinske politike. EESO predlaga ustanovitev namenske začasne delovne skupine med sekretariatoma STO in MOD, ki bi do junija 2021 pripravila in predstavila smernice. |
| --- | --- |

3.2.4.1

| 3.2.4.2 | Poleg tega bi bilo treba ob upoštevanju posledic pandemije COVID-19 na globalne vrednostne verige oživiti Svetovno komisijo MOD za socialno razsežnost globalizacije. Na podlagi svojega mnenja o zavezujoči pogodbi OZN (12), se EESO zavzema za to, da se med nemškim predsedovanjem EU vzpostavi učinkovit regulativni okvir, ki bo zagotavljal spoštovanje človekovih pravic in dostojno delo v globalnih vrednostnih verigah, ki bi vključeval evropski akcijski načrt z zakonodajnimi instrumenti in oprijemljivimi dosežki ter ambiciozne in učinkovite normativne ukrepe na svetovni ravni. Tako MOD kot STO morata prispevati vsaka na svojem področju nalog. |
| --- | --- |

3.2.4.2

| 3.2.4.3 | Pri preučevanju regionalnih in dvostranskih trgovinskih režimov, katerih število in geografska pokritost stalno naraščata, mora STO prevzeti novo vlogo na področju delovnopravnih določb. Ker večina novih prostotrgovinskih sporazumov vsebuje delovnopravne določbe, bi moral sekretariat STO zbirati, primerjati in spremljati ta novi korpus. Takšno spremljanje bi si v okviru akcijskega načrta MOD za dostojno delo v svetovnih dobavnih verigah lahko delil z MOD, kar bi lahko vodilo k tesnejšemu sodelovanju med MOD in STO. |
| --- | --- |

3.2.4.3

3.2.5   Nadaljnje povezave med pravili in politikami na področju trgovine in podnebja

| 3.2.5.1 | Oprostitev obveznosti STO zaradi podnebnih ukrepov, o kateri se je že razpravljalo v akademskih in poslovnih krogih, bi lahko vključevala opredelitev podnebnih ukrepov: značilnosti, cilje v splošnem interesu in merila za združljivost s pravili STO. Taka oprostitev obveznosti bi članicam STO omogočila, da uvedejo podnebne ukrepe doma (sistem za trgovanje z emisijami) ali na mejah, pod pogojem, da pri teh ukrepih ne gre za prikrit protekcionizem. |
| --- | --- |

3.2.5.1

| 3.2.5.2 | Neformalna delovna skupina STO bi morala za 12. ministrsko konferenco leta 2021 pripraviti ministrsko deklaracijo STO o trgovini in okolju, v kateri bo priznana vloga trgovine, trgovinske politike in multilateralnega trgovinskega sistema pri podpiranju prizadevanj mednarodne skupnosti za doseganje ciljev trajnostnega razvoja in drugih skupnih mednarodnih okoljskih zavez, kot je Pariški sporazum. EESO spodbuja Komisijo, naj nadaljuje s svojimi prizadevanji v tej smeri. |
| --- | --- |

3.2.5.2

| 3.2.5.3 | EESO poziva Evropsko komisijo, naj pojasni svoje stališče o postopni odpravi subvencij za fosilna goriva v EU in brez zadržkov podpre vse nove večstranske pobude v okviru STO. |
| --- | --- |

3.2.5.3

| 3.2.5.4 | EESO poziva k hitri obnovitvi večstranskih pogajanj STO o sporazumu o okoljskih dobrinah. Ta bi moral biti bolj neposredno povezan s Pariškim sporazumom, primer je kitajski predlog iz Tajpeja iz leta 2019 o sporazumu o okoljskih dobrinah in storitvah, ki bi bil povezan s Pariškim sporazumom ter temeljil na odpravi tarif za blago in storitve v zvezi z zmanjševanjem emisij ogljika. Začetek povsem novih pogajanj, na primer o sporazumu o okoljskih dobrinah in storitvah, povezanem s Pariškim sporazumom (PAEGSA), namenjenih obravnavanju tematsko tako pomembnih vprašanj, kot so podnebne spremembe in liberalizacija mednarodne trgovine, bo ključen dosežek za multilateralni trgovinski sistem (13). |
| --- | --- |

3.2.5.4

| 3.2.5.5 | Zaradi večje skladnosti bi morali sekretariati večstranskih okoljskih sporazumov imeti status opazovalcev v različnih odborih STO, ne samo v odboru za trgovino in okolje (na primer v odborih, ki obravnavajo tehnične ovire ter sanitarne in fitosanitarne ukrepe). |
| --- | --- |

3.2.5.5

| 3.2.5.6 | EESO priporoča ustanovitev skupne delovne skupine za Program OZN za okolje, Okvirno konvencijo Združenih narodov o spremembi podnebja in STO. Obravnavala bi emisije toplogrednih plinov in vprašanja mednarodne trgovine ter pripravila metodologije za meritve ali sisteme nadomestil v okviru sporazumov o prosti trgovini (na primer s pogozdovanjem). Take sisteme nadomestil, dogovorjene s tretjimi državami, bi bilo treba upoštevati pri nacionalno določenih prispevkih na podlagi Pariškega sporazuma. |
| --- | --- |

3.2.5.6

4.   Prispevek EU k novemu modelu trajnostnega multilateralizma

| 4.1 | Za boj proti selitvi virov ogljika EESO podpira mehanizem za ogljično prilagoditev na mejah EU, ki bo združljiv s pravili STO in izenačeval konkurenčne pogoje za sektorje z visokimi emisijami CO2 (14). EESO poziva Evropsko komisijo, naj upošteva svojo prvotno časovnico in spomladi 2021 predloži zakonodajni predlog. Iz nedavne začetne ocene učinka (načrt) je razvidna podpora, zlasti v sektorjih, kot so jeklarstvo, industrija cementa, kemična industrija in energetika. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO poudarja, kako pomembno je v naslednji splošni sistem preferencialov vključiti celovito socialno in okoljsko pogojenost za države prejemnice (Uredba (EU) št. 978/2012 (15)). |
| --- | --- |

4.2

4.3   
  Strožje določbe o trajnostnem razvoju v sporazumih o prosti trgovini

| 4.3.1 | V sporazumih EU o trgovini in naložbah bi bilo treba okrepiti poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju:






  — | v skladu s priporočilom Evropskega parlamenta bi morala poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju določati, da morata obe partnerici ratificirati in izvajati temeljne mednarodne instrumente v zvezi s človekovimi pravicami (npr. Mednarodno listino o človekovih pravicah), temeljne konvencije MOD (kot je Konvencija o varnosti in zdravju pri delu), Pariški sporazum in druge mednarodne okoljske sporazume; |
| --- | --- | --- |

4.3.1

—

v skladu s priporočilom Evropskega parlamenta bi morala poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju določati, da morata obe partnerici ratificirati in izvajati temeljne mednarodne instrumente v zvezi s človekovimi pravicami (npr. Mednarodno listino o človekovih pravicah), temeljne konvencije MOD (kot je Konvencija o varnosti in zdravju pri delu), Pariški sporazum in druge mednarodne okoljske sporazume;

| — | spremljevalni odbor EESO za mednarodno trgovino meni, da bi bilo treba v okviru ocen učinka na trajnostni razvoj oceniti „izračunljivi model splošnega ravnotežja [...] glede na alternativne modele, vsebovati pa bi moral tudi širši sklop kazalnikov, ki bi merili učinke z vidika človekovih in delovnih pravic, podnebnih sprememb, biotske raznovrstnosti, potrošnikov in neposrednih tujih naložb“. „Potreben je širši sklop kazalnikov, pri čemer je treba odprtega duha preučiti tudi alternativne modele“; |
| --- | --- |

—

spremljevalni odbor EESO za mednarodno trgovino meni, da bi bilo treba v okviru ocen učinka na trajnostni razvoj oceniti „izračunljivi model splošnega ravnotežja [...] glede na alternativne modele, vsebovati pa bi moral tudi širši sklop kazalnikov, ki bi merili učinke z vidika človekovih in delovnih pravic, podnebnih sprememb, biotske raznovrstnosti, potrošnikov in neposrednih tujih naložb“. „Potreben je širši sklop kazalnikov, pri čemer je treba odprtega duha preučiti tudi alternativne modele“;

| — | EESO poziva k prenovitvi panelnih mehanizmov, v okviru katerih bi lahko trgovinski odvetniki, pa tudi strokovnjaki s področja dela, podnebja ali človekovih pravic, preiskovali pritožbe na podlagi poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju. Če bi taki paneli ugotovili kršitve, bi se sprožil mehanizem za reševanje sporov med državami, ki bi vključeval možnosti za finančne kazni ali sankcije in ukrepe za oškodovano pogodbenico. |
| --- | --- |

—

EESO poziva k prenovitvi panelnih mehanizmov, v okviru katerih bi lahko trgovinski odvetniki, pa tudi strokovnjaki s področja dela, podnebja ali človekovih pravic, preiskovali pritožbe na podlagi poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju. Če bi taki paneli ugotovili kršitve, bi se sprožil mehanizem za reševanje sporov med državami, ki bi vključeval možnosti za finančne kazni ali sankcije in ukrepe za oškodovano pogodbenico.

| 4.3.2 | Prihodnji sporazumi EU o prosti trgovini bi morali vključevati sklicevanje na Pariški sporazum in vsebovati spodbude, kot je ničelna stopnja dajatve za okoljsko blago ali storitve. Člen 22.3 sporazuma CETA, v skladu s katerim si pogodbenici prizadevata spodbujati ekonomske in trgovinske tokove, ki prispevajo k spodbujanju dostojnega dela in varstvu okolja, bi bilo treba uporabiti tudi pri drugih trgovinskih partnericah (Novi Zelandiji, Avstraliji). Prihodnji sporazumi EU o prosti trgovini bi morali vlogo spremljanja, ki jo imajo notranje svetovalne skupine, razširiti onkraj področij okolja, zaposlovanja in socialnih vprašanj. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Vsak sporazum o naložbah, o katerem se pogaja EU, zlasti s Kitajsko, mora vsebovati celovite določbe o:






  — | trajnostni uporabi naravnih virov, |
| --- | --- | --- |

4.3.3

—

trajnostni uporabi naravnih virov,

| — | pristopu k zdravju ljudi, naravnim virom in ekosistemom na podlagi previdnostnega načela, |
| --- | --- |

—

pristopu k zdravju ljudi, naravnim virom in ekosistemom na podlagi previdnostnega načela,

| — | načelu sodelovanja javnosti ter dostopa do informacij in pravnega varstva ter |
| --- | --- |

—

načelu sodelovanja javnosti ter dostopa do informacij in pravnega varstva ter

| — | načelu integracije in medsebojne povezanosti, zlasti kar zadeva človekove pravice ter socialne, ekonomske in okoljske cilje. |
| --- | --- |

—

načelu integracije in medsebojne povezanosti, zlasti kar zadeva človekove pravice ter socialne, ekonomske in okoljske cilje.

| 4.3.4 | S prihodnjim imenovanjem glavnega uradnika EU za trgovinsko skladnost se bo zagotovilo učinkovito izvajanje trgovinskih sporazumov, vključno s pravicami delavcev, okoljskimi zavezami in vlogo civilne družbe. |
| --- | --- |

4.3.4

4.4   
  Vodilna vloga EU pri oblikovanju novega modela večstranskih odnosov

| 4.4.1 | Unija je eden od maloštevilnih svetovnih akterjev z ustavno dolžnostjo in mandatom za „podpiranje mednarodne ureditve, ki temelji na okrepljenem večstranskem sodelovanju in odgovorni svetovni politiki“ (člen 21(2)(h) Pogodbe o Evropski uniji (PEU)). |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Vendar pa EU kot organizacija regionalnega povezovanja ne more v celoti sodelovati pri delu številnih teles, organov in organizacij sistema Združenih narodov (OZN). Namesto tega se mora pri zagovarjanju stališč in interesov Unije zanesti na države članice. Več kot deset let po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe, v kateri se je EU zavezala k zavzemanju za „večstranske rešitve skupnih problemov, zlasti v okviru Združenih narodov“ (člen 21(1) PEU), je skrajni čas, da Unija skupaj z državami članicami razvije celovito strategijo za doseganje boljšega položaja v sistemu OZN. |
| --- | --- |

4.4.2

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Mnenja EESO REX/509 – Reforma STO zaradi prilagoditve razvoju svetovne trgovine (UL C 159, 10.5.2019), REX/486 – Vloga trgovinske in naložbene politike EU za izboljšanje gospodarske uspešnosti EU (UL C 47, 11.2.2020), REX/500 – Poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih EU o prosti trgovini (UL C 227, 28.6.2018), NAT/760 – Dokument za razpravo – Za trajnostno Evropo do leta 2030 (UL C 14, 15.1.2020).

1

(2)  Priporočila ICC o reformi STO, oktober 2019.

2

(3)  http://www.oecd.org/about/sge/fixing-globalisation-time-to-make-it-work-for-all-9789264275096-en.htm, str. 9.

3

(4)  Singapurska ministrska deklaracija STO, 1996, odstavek 4.

4

(5)  Mnenje 2/15 z dne 16. maja 2017, EU:C:2017:376.

5

(6)  Mnenje EESO REX 500 – Poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumih EU o prosti trgovini (UL C 227, 28.6.2018), točka 2.4.

6

(7)  MOD, Labour-related provisions in trade agreements: Recent trends and relevance to the ILO (Z delom povezane določbe v trgovinskih sporazumih: nedavni trendi in pomembnost za MOD), GB.328/POL/3, odstavek 9.

7

Labour-related provisions in trade agreements: Recent trends and relevance to the ILO

(8)  Jan Wouters, Cedric Ryngaert, Tom Ruys in Geert De Baere, International Law: A European Perspective (Oxford, Hart Publishing, 2018), str. 259.

8

International Law: A European Perspective

(9)  Kanada vodi skupino članic STO, znano pod imenom skupina iz Ottawe, ki obravnava konkretne izzive multilateralnega trgovinskega sistema. Izjava skupine iz Ottawe: Focusing Action on Covid-19 (Osredotočanje ukrepov na pandemijo COVID-19), junij 2020.

9

Focusing Action on Covid-19

(10)  World employment social outlook 2018 – Greening with jobs (Socialni obeti za zaposlenost na svetovni ravni – ozelenitev z delovnimi mesti), MOD, Ženeva, 2018.

10

World employment social outlook 2018 – Greening with jobs

(11)  Working on a warmer planet: The impact of heat stress on labour productivity and decent work (Delo na toplejšem planetu: vpliv toplotne obremenitve na produktivnost dela in dostojno delo), MOD, Ženeva, 2019.

11

Working on a warmer planet: The impact of heat stress on labour productivity and decent work

(12)  Mnenje EESO REX 518 – Zavezujoča pogodba OZN o podjetjih in človekovih pravicah (UL C 97, 24.3.2020, str. 9).

12

(13)  Neformalni dokument JOB/TE/19, 19. januar 2018.

13

(14)  Mnenje EESO CCMI/167 – Panožni industrijski vidik iskanja ravnovesja med podnebno in energetsko politiko (UL C 353, 18.10.2019, str. 59).

14

(15)  UL L 303, 31.10.2012, str. 1.

15

---

PRILOGA

IZVEDENI PRIPRAVLJALNI SESTANKI

| Ime | Organizacija | Funkcija |
| --- | --- | --- |
| Elina BARDRAM | Komisija | vodja enote

  Mednarodni odnosi (CLIMA.A.1) |
| Daniele BASSO | ETUC | Svetovalec |
| John BRYAN | EESO | član III. skupine |
| Cinzia DEL RIO | EESO | članica II. skupine |
| Dimitru FORNEA | EESO | član II. skupine |
| Alan HERVÉ | Inštitut političnih znanosti Rennes | profesor mednarodnega javnega prava |
| Emmanuel JULIEN | MOD | namestnik direktorja

  oddelek za podjetja |
| Bernd LANGE | EP | predsednik odbora INTA |
| Jürgen MAIER | Forum
  za okolje in razvoj (Forum Umwelt & Entwicklung) | direktor |
| Jean-Marie PAUGAM | francoska vlada | stalni predstavnik Francije pri STO |
| Christophe PERRIN | MOD | direktor

  oddelek za večstransko sodelovanje |
| Denis REDONNET | Komisija | direktor

  STO, pravne zadeve in blagovna menjava (TRADE.DGA2.F) |
| Lutz RIBBE | EESO | član III. skupine |
| Victor VAN VUUREN | MOD | direktor

  oddelek za podjetja |
| Lieve VERBOVEN | MOD | direktorica urada za EU |
| Jan WOUTERS | Univerza v Leuvenu | profesor za mednarodno pravo in mednarodne organizacije |

Ime

Organizacija

Funkcija

Elina BARDRAM

Komisija

vodja enote

Mednarodni odnosi (CLIMA.A.1)

Daniele BASSO

ETUC

Svetovalec

John BRYAN

EESO

član III. skupine

Cinzia DEL RIO

EESO

članica II. skupine

Dimitru FORNEA

EESO

član II. skupine

Alan HERVÉ

Inštitut političnih znanosti Rennes

profesor mednarodnega javnega prava

Emmanuel JULIEN

MOD

namestnik direktorja

oddelek za podjetja

Bernd LANGE

EP

predsednik odbora INTA

Jürgen MAIER

Forum

za okolje in razvoj (Forum Umwelt & Entwicklung)

direktor

Jean-Marie PAUGAM

francoska vlada

stalni predstavnik Francije pri STO

Christophe PERRIN

MOD

direktor

oddelek za večstransko sodelovanje

Denis REDONNET

Komisija

direktor

STO, pravne zadeve in blagovna menjava (TRADE.DGA2.F)

Lutz RIBBE

EESO

član III. skupine

Victor VAN VUUREN

MOD

direktor

oddelek za podjetja

Lieve VERBOVEN

MOD

direktorica urada za EU

Jan WOUTERS

Univerza v Leuvenu

profesor za mednarodno pravo in mednarodne organizacije

---

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/62

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Obdavčitev sodelovalnega gospodarstva – zahteve glede poročanja

(dodatno mnenje)

(2020/C 364/09)

| Poročevalka: | Ester VITALE |
| --- | --- |

Poročevalka:

Ester VITALE

| Sklep predsedstva | 18. 6. 2019 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 29 izvedbenih določb (2010) |
| | dodatno mnenje |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 24. 6. 2020 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Plenarno zasedanje št. | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 210/1/6 |

Sklep predsedstva

18. 6. 2019

Pravna podlaga

člen 29 izvedbenih določb (2010)

dodatno mnenje

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

24. 6. 2020

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

210/1/6

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Obdavčitev in davčne politike je treba prilagajati nenehnemu razvoju sodelovalnega gospodarstva. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da v zvezi s tem ne bi smeli razvijati novih ali posebnih sistemov obdavčitve, temveč bi bilo ustrezneje, če bi se veljavna davčna pravila in modeli prilagodili novim gospodarskim razmeram, pri čemer bi bilo treba ohraniti enake pogoje za različne udeležene subjekte. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO poziva, naj se v davčnih sistemih držav članic upošteva pojav sodelovalnega gospodarstva in digitalnih platform ter naj se tudi za to panogo spoštujejo načela pravičnega sistema obdavčitve, tj. doslednost, predvidljivost in nevtralnost. Hkrati pa je treba zagotoviti, da vsi udeleženi subjekti izpolnjujejo svoje davčne obveznosti, kar je v javnem interesu. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO je prepričan, da je treba davčne politike, ki se uporabljajo za digitalizacijo gospodarstva ter oblikovanje instrumentov in operativnih rešitev, usklajevati na mednarodni ravni. Zato pozdravlja tesno sodelovanje med Komisijo, državami članicami in OECD/skupino G20, pri čemer priznava, da so vzpostavljene oblike sodelovanja že prinesle nekatere oprijemljive rezultate ter da utegne v prihodnosti priti do novih rezultatov, ki bodo še pomembnejši. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Pomembno je, da se mednarodne, evropske in nacionalne institucije učinkovito in hitro odzovejo na vprašanja, ki jih prinašata digitalno in sodelovalno gospodarstvo, ter namesto zgolj odzivnega sprejeti proaktiven pristop h konkretnim vprašanjem, ki se pojavijo. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Ključno vprašanje v zvezi s sistemi obdavčitve, ki se uporabljajo za sodelovalno gospodarstvo, se nanaša na obveznosti digitalnih platform glede zbiranja informacij o opravljenih transakcijah, sporočanja teh informacij davčnim organom in njihove hrambe (obveznosti glede poročanja). Te obveznosti za platforme ne bi smele biti čezmerno upravno breme. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Ustrezna izmenjava informacij v okviru funkcionalnega in sorazmernega sistema za zbiranje in izmenjavo podatkov bi lahko dejansko olajšala delo davčnih organov na eni strani ter vzpostavila zanesljiv in predvidljiv sistem za podjetja na drugi strani, kar bi koristilo sodelovalnemu gospodarstvu kot celoti. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO meni, da bi bilo dobro pripraviti evropski standard za zbiranje podatkov in informacij, ki jih bodo morale platforme za svoje uporabnike sporočati davčnim organom in jih hraniti. Obveznosti glede poročanja bi morale biti jasne in usklajene med državami članicami. Z evropskim standardom bi lahko omejili enostranske ukrepe držav članic, ki bi povzročili nezaželeno neenotnost pravil in negotovost glede veljavnosti pravil na notranjem trgu. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da se mora kot splošno načelo, na katerem bi morali temeljiti regulativni ukrepi v zvezi s poročanjem, sprejeti spoštovanje načela sorazmernosti, kot je opredeljeno v sodni praksi Sodišča EU, in tako omogočati, da se doseže namen ureditve, tj. zbiranje jasnih in koristnih informacij za delovanje davčnih organov, ne da bi se čezmerno in neupravičeno posegalo v zasebne interese platform in končnih uporabnikov. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO tudi meni, da je treba davčna pravila, ki urejajo sodelovalno gospodarstvo, torej tudi pravila o obveznostih glede poročanja, prilagoditi vsaki posamezni gospodarski panogi in posameznim dejavnostim v okviru sodelovalnega gospodarstva, ki se med seboj pogosto razlikujejo. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Prav tako je pomembno proučiti, ali se lahko direktiva o nekaterih zahtevah za ponudnike plačilnih storitev v zvezi z zahtevki za informacije za odkrivanje goljufij na področju DDV, ki se bo kmalu začela izvajati, uporabi tudi za namen neposredne obdavčitve, ko gre za obveznosti glede poročanja. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Izmenjava informacij med zasebnimi subjekti in javnimi organi mora biti seveda v skladu z evropsko zakonodajo o varstvu zasebnosti in obdelavi osebnih podatkov posameznikov ter izpolnjevati merila nujnosti, sorazmernosti in ozke razlage morebitnih odstopanj od splošnih načel na področju zasebnosti, odobrenih zaradi izvrševanja davčnih pravil. |
| --- | --- |

1.11

2.   Uvod in splošna načela

| 2.1 | Oblikovanje učinkovitih davčnih politik za sodelovalno gospodarstvo je izziv tako za evropske in nacionalne institucije kot za subjekte v tej panogi. Zato je ključno zagotoviti enake pogoje med različnimi subjekti sodelovalnega gospodarstva kakor tudi med njimi in tradicionalnimi subjekti v tej panogi. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO meni, da je sodelovalno gospodarstvo v preteklih letih beležilo nenehno in občutno rast, pomeni pa tudi priložnost za nadaljnji razvoj držav Evropske unije v prihodnje, saj omogoča izrabo še neizkoriščenih virov in izvajanje individualnih pobud državljanov. Obenem ugotavlja, da so potrebni predpisi, s katerimi bi zagotovili varstvo potrošnikov, varstvo pravic delavcev, izpolnjevanje davčnih obveznostih in lojalno konkurenco. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Izraz sodelovalno gospodarstvo, kot se uporablja v tem mnenju, se nanaša na poslovne modele, pri katerih se dejavnosti omogočajo prek platform za sodelovanje, ki omogočajo začasno uporabo blaga ali storitev, ki jih pogosto zagotavljajo posamezniki. V zvezi s tem in tudi z vidika metodologije bi morale Evropska unija in države članice doseči minimalno soglasje glede pojma sodelovalno gospodarstvo, da bi se izognili velikim razlikam med različnimi opredelitvami, ki se uporabljajo na notranjem trgu. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Sodelovalno gospodarstvo je kompleksen gospodarski pojav, ki ga je treba regulativno celovito zaobjeti, saj se dotika različnih področij družbe ter veliko različnih pravnih ureditev, ki se tradicionalno nanašajo na različna in ločena področja. Nenehen razvoj sodelovalnega gospodarstva na primer vpliva na pravila na področju potrošniškega prava, delovnega prava, socialne varnosti, pogodbenega prava, pravice do zasebnosti in prava o javnih storitvah. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESO poudarja, da je treba v davčnih sistemih držav članic, ki se učinkovito usklajujejo na evropski ravni, upoštevati nove poslovne modele, povezane s sodelovalnim gospodarstvom. Spoštovanje načel pravičnega davčnega sistema (tj. doslednosti, predvidljivosti in nevtralnosti) pri teh novih modelih je potrebno za vse udeležene: javne organe, podjetja in potrošnike. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Vendar je tradicionalna davčna pravila težko prilagajati nenehnemu razvoju tehnologije, poleg tega pa ta pravila pogosto zaostajajo za digitalnim gospodarstvom, ki se zelo hitro razvija. Zato je treba uskladiti ukrepanje evropskega zakonodajalca in različnih nacionalnih zakonodajalcev, da bi lahko tradicionalna pravila in načela podrobno in ustrezno prilagodili tem spremembam. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Mednarodne, evropske in nacionalne institucije morajo pravočasno, učinkovito in usklajeno ukrepati, da bi rešile nova vprašanja, ki jih povzročata digitalno in sodelovalno gospodarstvo, ter namesto zgolj odzivnega sprejeti proaktiven pristop h konkretnim vprašanjem, ki se pojavijo. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESO je prepričan, da je treba v povezavi z digitalizacijo gospodarstva davčne politike ter oblikovanje instrumentov in konkretnih rešitev usklajevati na mednarodni ali celo na svetovni ravni. Zato pozdravlja tesno sodelovanje med Komisijo, državami članicami in OECD/skupino G20, pri čemer priznava, da je tovrstno sodelovanje že prineslo nekatere oprijemljive rezultate ter da utegne v prihodnosti priti do novih rezultatov, ki bodo še pomembnejši. |
| --- | --- |

2.8

3.   Obveznosti glede poročanja

| 3.1 | Ključno vprašanje v zvezi s sistemi obdavčitve sodelovalnega gospodarstva so obveznosti digitalnih platform glede zbiranja informacij o opravljenih transakcijah, sporočanja teh informacij davčnim organom in njihove hrambe. Z ustrezno izmenjavo informacij v okviru funkcionalnega in sorazmernega sistema za zbiranje in izmenjavo podatkov bi se po eni strani lahko dejansko olajšalo delo davčnih organov, ki bi morali podatke pridobivati hitro in preprosto, po drugi strani pa bi se vzpostavil predvidljiv sistem za platforme in njihove uporabnike. Obveznosti glede poročanja za platforme in gospodarske subjekte v panogi ne bi smele biti čezmerno upravno breme. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Na voljo je že več primerov učinkovitega sodelovanja med platformami in davčnimi organi v prometnem sektorju: Estonija je na primer sprejela določbe, da bi voznikom, ki so člani platform za sopotništvo, olajšala izpolnjevanje davčnih napovedi. Drug primer inovativne estonske rešitve je določitev minimalne in sorazmerne količine podatkov, ki jih je treba sporočiti organom, in možnost, da upravljavci platform uporabijo namenski bančni račun za izpolnjevanje davčnih obveznosti. S tem računom se spodbuja neposredna in hitra povezava med upravljavci, njihovimi bankami in davčnimi organi. Po drugi strani pa v nekaterih regijah spletne platforme kažejo le malo pripravljenosti za sodelovanje s finančnimi organi. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO zato meni, da bi bilo dobro pripraviti evropski standard za zbiranje podatkov in informacij, ki jih bodo morale platforme sporočati davčnim organom in jih hraniti. Zaradi množice enostranskih ukrepov držav članic in soobstoja neusklajenih sistemov na notranjem trgu, do česar deloma že prihaja, se bodo pojavile operativne težave, celotna panoga sodelovalnega gospodarstva pa bo postala neučinkovita. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Razvoj usklajenega evropskega modela poročanja bi moral temeljiti na dosedanjih praktičnih izkušnjah in operativnih povratnih informacijah. V več državah članicah že veljajo sistemi poročanja, ki se razlikujejo z vidika organizacijske ureditve ter količine in vrste podatkov, ki se zbirajo in sporočajo. V nekaterih državah članicah so ti sistemi zelo obremenjujoči in izredno zahtevni do platform, medtem ko so sistemi v drugih državah članicah prožnejši in manj vplivajo na tekoče poslovanje. Poleg tega izkušnje nekaterih držav članic kažejo, da neobvezni in prostovoljni sistemi poročanja, ki niso vezani na konkretne zakonske obveznosti, niso učinkoviti. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO meni, da sedanja razdrobljenost dolgoročno ni vzdržna, saj bi lahko povzročila čezmerne stroške izpolnjevanja obveznosti in neučinkovitost zaradi neusklajenih pravil, ki se uporabljajo na različnih območjih notranjega trga. Zato je treba opredeliti uravnotežen in sorazmeren pristop k poročanju, ki bo zagotavljal poenostavljen in funkcionalen sistem. Poenostavljene obveznosti poročanja bi lahko bile konkretna spodbuda za digitalne platforme, da ravnajo v skladu s pravili. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO meni, da se mora kot splošno načelo, na katerem bi morali temeljiti regulativni ukrepi v zvezi z obdavčitvijo sodelovalnega gospodarstva na splošno in še posebej v zvezi z obveznostmi poročanja, sprejeti spoštovanje načela sorazmernosti, kot je opredeljeno v sodni praksi Sodišča EU. Treba bo torej omogočiti, da se doseže namen ureditve, tj. zbiranje jasnih in koristnih informacij za delovanje davčnih organov, ki je v javnem interesu, ne da bi se čezmerno posegalo v zasebne interese platform in končnih uporabnikov. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Ta pristop bi moral zagotavljati jasna in predvidljiva pravila za gospodarske subjekte iz sektorja, da bi se preprečili čezmerni stroški izpolnjevanja obveznosti (npr. z nepotrebnimi in nesorazmernimi zahtevki za podatke), ravno tako pa bi moral davčnim organom omogočati učinkovito zbiranje informacij. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | V okviru sorazmernega in razumnega sistema poročanja bi bilo treba tudi opredeliti, kateri podatki so z vidika kakovosti nujno potrebni in jih je treba zbirati za izvrševanje davčnih pravil, ne da bi platformam in njihovim poklicnim uporabnikom ali končnim uporabnikom naložili čezmerno breme. V okviru sorazmernega pristopa bi bilo treba tudi razlikovati med poklicnimi subjekti, ki so dejavni na področju sodelovalnega gospodarstva, in nepoklicnimi subjekti, ter ustrezno prilagoditi obveznosti glede poročanja, ki se uporabljajo za ti različni kategoriji subjektov. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Dodatni vidiki, ki bi jih bilo treba usklajeno urediti na ravni EU, so: (i) splošni pogoji, ki urejajo zakonitost obdelave, ki jo izvaja obdelovalec podatkov; (ii) osebe, ki jih obdelava zadeva; (iii) subjekti in nameni, za katere se lahko razkrijejo osebni podatki; (iv) določitev načinov obdelave; (v) omejitve namenov obdelave in (vi) obdobje hrambe podatkov. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Izmenjava informacij med zasebnimi subjekti in javnimi organi mora biti seveda v skladu z evropsko zakonodajo o varstvu zasebnosti in obdelavi osebnih podatkov posameznikov ter izpolnjevati merila nujnosti, sorazmernosti in ozke razlage morebitnih odstopanj od splošnih načel na področju zasebnosti, odobrenih zaradi izvrševanja davčnih pravil. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | V zvezi s tem bi bilo morda koristno izboljšati in spodbujati tudi izmenjavo informacij med nacionalnimi davčnimi organi, da bi vzpostavili učinkovite oblike sodelovanja za preprečevanje goljufij in izogibanja davkom ter uskladili delovne prakse različnih organov. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Davčna pravila, ki urejajo sodelovalno gospodarstvo, torej tudi pravila o sistemih poročanja, bi bilo treba vsakič prilagoditi vsaki posamezni panogi sodelovalnega gospodarstva, saj imajo različne dejavnosti v okviru sodelovalnega gospodarstva pogosto različne značilnosti in posebnosti, zaradi katerih so potrebna posebna in namenska pravila. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESO priporoča, da se v vsakem primeru zagotovijo enaki pogoji v zvezi z obdavčitvijo dejavnosti, ki se opravljajo v okviru sodelovalnega gospodarstva, in podobnih tradicionalnih dejavnosti, in sicer v skladu z načelom davčne nevtralnosti. Cilj je preprečiti izkrivljanje delovanja trgov, ki združujejo tradicionalne oblike dejavnosti in dejavnosti, ki se opravljajo v okviru sodelovalnega gospodarstva. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Za rast sodelovalnega gospodarstva bi bilo poleg tega morda koristno in spodbudno, če bi opredelili najnižje prage, pod katerimi se v zvezi z nekaterimi dejavnostmi šteje, da niso poklicne ali niso gospodarsko pomembne in je zato zanje mogoče odobriti posebne davčne oprostitve. Vendar morajo biti ti najnižji pragi razumni in določeni na podlagi natančne ocene zakonodajnega učinka. |
| --- | --- |

3.14

4.   DDV in sodelovalno gospodarstvo

| 4.1 | Za namene DDV je ključno natančno opredeliti pojem davčni zavezanec in ugotoviti, ali zadevni subjekt izvaja gospodarsko dejavnost. Poleg tega se zdi, da še vedno ni mogoče enostavno določiti, kakšna naj bo davčna obravnava transakcij na področju sodelovalnega gospodarstva, za katere se ne plača denarnega zneska, temveč vseeno vključujejo neko obliko nadomestila oziroma protivrednost, npr. v obliki uporabe osebnih podatkov uporabnikov in ustvarjanja vrednosti iz teh podatkov. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Natančneje, za namene DDV je treba razlikovati med tremi vrstami primerov v zvezi s plačilom za storitve: (i) primeri, ko se storitve zagotovijo proti plačilu denarnega zneska, (ii) primeri, ko se plačilo ne opravi z denarjem, ampak se zagotovi druga storitev ali nedenarno nadomestilo, in (iii) primeri, ko se storitev zagotovi brezplačno brez nadomestila. (1) |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO v zvezi s konkretnimi primeri, ki bi lahko spadali pod točko (ii), poziva k podrobni proučitvi vprašanja, ali za dejavnosti platform za sodelovanje veljajo obveznosti plačevanja DDV ali ne. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | V zvezi s tem EESO meni, da je zelo koristna prva študija skupine davčnih strokovnjakov Evropske komisije za DDV z naslovom VAT treatment of the sharing economy (Obravnava sodelovalnega gospodarstva z vidika DDV), in upa, da se bo to vprašanje nadalje proučilo. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Komisija in nacionalne davčne uprave bi morale poleg tega spodbujati ustrezno sodelovanje in vzajemno usklajevanje v zvezi z uporabo pravil o DDV za sektor sodelovalnega gospodarstva, da bi razvili usklajene delovne prakse, si izmenjevali informacije, koristne za izvršilne postopke, ter preprečevali goljufije in izogibanje davkom. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO meni, da je pomembno proučiti, ali se lahko direktiva o nekaterih zahtevah za ponudnike plačilnih storitev v zvezi z odkrivanjem goljufij na področju DDV, ki se bo kmalu začela izvajati, uporabi – ko gre za obveznosti glede poročanja – tudi za namen neposredne obdavčitve plačil po internetu s kreditno kartico in plačil, izvedenih z neposrednim bančnim nakazilom in drugimi načini hitrega plačevanja. |
| --- | --- |

4.6

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Seja skupine davčnih strokovnjakov za DDV 1. aprila 2019 – taxud.c.1(2019)2026442 – EN, VAT Treatment of the sharing economy (Obravnava sodelovalnega gospodarstva z vidika DDV), VEG 081.

1

VAT Treatment of the sharing economy

---

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/67

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Evropski podnebni pakt

(raziskovalno mnenje)

(2020/C 364/10)

| Poročevalec: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Peter SCHMIDT |

Poročevalec:

Dimitris DIMITRIADIS

Soporočevalec:

Peter SCHMIDT

| Zaprosilo | Evropska komisija, 11. 3. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 29. 6. 2020 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Plenarno zasedanje št. | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 206/4/2 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 11. 3. 2020

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

29. 6. 2020

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

206/4/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Smo v podnebni krizi. V času, ko se zaradi pandemije COVID-19 svet spoprijema z zdravstveno krizo in se bliža gospodarska kriza, mora EU ponovno potrditi, da je zavezana prehodu na trajnostno, odporno, podnebno nevtralno in z viri gospodarno ekonomijo blaginje. Zdaj potrebujemo korenite spremembe v kulturi, infrastrukturi, obnašanju, udeležbi in možnostih preživljanja, ki bodo na več načinov vplivali na državljane, vendar jih tudi opolnomočili. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Podnebne spremembe ogrožajo nas vse, vendar tako kot pandemija najhuje prizadenejo najbolj ranljive ljudi, ki so že potisnjeni na rob družbe. Bistveno je zagotoviti, da pri prehodu ne bo nihče zapostavljen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poudarja, da je za prehod na podnebno nevtralnost nujna dejavna udeležba vseh delov družbe – podjetij, delavcev, raziskovalcev, potrošnikov, skupnosti ter državljanov in njihovih organizacij. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO zato podpira poziv, naj se Evropska unija zaveže doseganju ogljične nevtralnosti do leta 2050 in naj v skladu s tem prilagodi svoj cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za leto 2030. Poročilo o emisijski vrzeli za leto 2019, pripravljeno v okviru Programa Združenih narodov za okolje (UNEP), navaja, da je treba za omejitev svetovnega segrevanja na 1,5 oC emisije zmanjšati za 7,6 % na leto in da je treba začeti takoj. Po izračunih to pomeni, da jih je treba zmanjšati za vsaj 68 % do leta 2030. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Na vseh ravneh je potreben premik k participativnemu modelu, Komisija pa ima pri izvajanju podnebnega pakta pomembno priložnost in dolžnost, da oblikuje inovativen pristop, ki bo ustrezal ukrepom, ki jih civilna družba, skupnosti, mesta in regije že izvajajo, jih podpiral in navdihoval. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | S participativnimi modeli, ki so preozko usmerjeni ali zasnovani tako, da omejijo obseg preučevanih sprememb, ali pa so takšni, da jih instituciji, ki jih vzpostavi, ni treba upoštevati, se bo doseglo le to, da bodo sodelujoči zmedeni in razočarani. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Evropa mora pospešiti sistemske spremembe za podnebno ukrepanje z inovacijami (tehnološkimi in socialnimi), in sicer tako, da poveže ponudbo inovacij z akterji na strani povpraševanja, tistimi, ki jih problemi zadevajo, in tistimi, ki si močno prizadevajo za spremembe. Digitalno preobrazbo bi morali usmerjati cilji trajnostnega razvoja, da se preprečijo tveganja, tudi tista, ki so povezana s pravicami delavcev. (1) Izvajanje evropskega stebra socialnih pravic skupaj z evropskim zelenim dogovorom je priložnost za pravičen prehod, pri katerem je v središču cilj, da je treba vsem zagotoviti kakovostna delovna mesta. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Splošni izzivi, ki jih je opredelila večina akterjev civilne družbe, dejavnih na področju podnebnih ukrepov, so pomanjkljiv dostop do financiranja, premalo strokovnega znanja in osebja ter neustrezno priznavanje, pa tudi nedosledno komuniciranje EU in nacionalnih vlad. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Za doseganje podnebnih ciljev na ravni EU in mednarodni ravni bodo potrebna znatna finančna sredstva. Proračun za evropski zeleni dogovor (javna in zasebna sredstva) in 750 milijard EUR za sklad za okrevanje, vključno z dodelitvami za proces evropskega semestra, bi moralo biti namenjenih predvsem trajnostnemu okrevanju, kamor sodijo tudi podnebni ukrepi. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Pri oblikovanju načrtov za okrevanje po pandemiji COVID-19, usmerjenih k izpolnjevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariškega sporazuma, bi moralo biti pravilo, da je financiranje pogojeno s trajnostnimi praksami v vseh sektorjih. Odziv za okrevanje po pandemiji COVID-19 ne bi smel biti namenjen vrnitvi na prejšnje stanje, temveč premiku k nečemu novemu in boljšemu. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Vsi deležniki potrebujejo krepitev zmogljivosti in tehnično podporo za prehod na odpornejšo in bolj trajnostno prihodnost. Ustanovitev foruma EU za podnebno financiranje bi spodbudila dostop do finančnih sredstev in odpravila ovire. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO predlaga ustanovitev platforme deležnikov za evropski podnebni pakt, ki bi temeljila na načelih vključevanja, preglednosti, dejanske udeležbe in odgovornosti podnebnih akterjev na vseh ravneh. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Podnebni pakt bi moral biti osredotočen na opolnomočenje ljudi za spremembo sistemov – z raziskovanjem, preskušanjem in predstavljanjem. Nujni bodo pogledi, ki upoštevajo več ravni, oblikovanje vizije, pripovedovanje zgodb in retrospektivni pristop. Spodbujati in pospeševati bi bilo treba širok nabor podnebnih pobud. |
| --- | --- |

1.13

2.   Uvod

| 2.1 | Obvladovanje podnebnih in okoljskih izzivov postaja vse nujnejša naloga in zahteva korenito spremembo sedanjih netrajnostnih socialno-ekonomskih pristopov. Svetovna pandemija COVID-19 je pokazala, da preproste prilagoditve naših načinov življenja in sistemov ne bodo zadostovale. Temeljne spremembe proizvodnih metod, ki vplivajo na podjetja, delavce in organizacijo dela, so se dogajale že pred pandemijo, ta pa jih bo verjetno pospešila. Evropska komisija je sprejela evropski zeleni dogovor kot novo strategijo za trajnostne, čistejše, varnejše in bolj zdrave socialno-ekonomske in finančne modele EU. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Po krizi zaradi COVID-19 je treba podnebno ukrepanje in zaveze glede trajnosti postaviti v ospredje politike za okrevanje in obnovo, pa tudi ustreznih proračunov, saj EU ne sme biti še naprej obsojena na prihodnost z visokimi emisijami ogljika. Ukrepe za obdobje po krizi je treba oblikovati tako, da bodo zagotovili odpornost sistema, zaščitili in obnovili biotsko raznovrstnost ter prednostno obravnavali javno zdravje, s tem pa utrli pot ekonomiji blaginje, ne da bi bil pri tem kdo zapostavljen. Glede na navedeno evropskega zelenega dogovora ne bi smeli opustiti ali odložiti, temveč še okrepiti. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Uspeh evropskega zelenega dogovora bo v veliki meri odvisen od sposobnosti EU, da sodeluje s svojimi državljani. Komisija ob upoštevanju tega pripravlja evropski podnebni pakt, ki bo povezal različne akterje, vključno z regijami, lokalnimi oblastmi, lokalnimi skupnostmi, civilno družbo, šolami, podjetji in posamezniki. |
| --- | --- |

2.3

3.   Potreba po sodelovanju s civilno družbo in državljani na področju podnebja

| 3.1 | Spoprijemamo se s svetovno podnebno krizo. Odzivi vlad nanjo doslej še niso bili zadovoljivi in svet ni na dobri poti, da uresniči cilje Pariškega sporazuma in cilje trajnostnega razvoja. Mladi protestniki za podnebje in drugi v civilni družbi odločno pozivajo k veliko ambicioznejšim in nujnim podnebnim ukrepom. Nosilci odločanja, ki so podpisali Agendo 2030 in Pariški sporazum, so odgovorni za nujno obravnavanje teh zahtev, sprejetje odločnih in ambicioznih političnih odločitev ter premik k novemu modelu vključujočega podnebnega ukrepanja, pri katerem dejavno sodelujejo vsi deležniki. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO zato podpira poziv, naj se Evropska unija zaveže doseganju ogljične nevtralnosti do leta 2050 in naj v skladu s tem prilagodi svoj cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za leto 2030. (2) EESO pričakuje, da bo nov cilj glede emisij za leto 2030 temeljil na obsežnem pregledu in ustrezni oceni učinka. Meni, da obstajajo trdni argumenti za cilj najmanj 55-odstotnega zmanjšanja do leta 2030, če želi EU prispevati svoj delež k potrebnemu občutnemu zmanjšanju emisij na svetovni ravni. Poročilo o emisijski vrzeli za leto 2019, pripravljeno v okviru Programa Združenih narodov za okolje (UNEP), (3) na primer navaja, da je za dosego cilja 1,5 oC iz Pariškega sporazuma (4) na svetovni ravni potreben celo ambicioznejši cilj za zmanjšanje emisij do leta 2030. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Raziskava Eurobarometer iz leta 2019 je pokazala, da se 93 % državljanom EU podnebne spremembe zdijo resen problem, 79 % pa zelo resen problem. Po mnenju velike večine vprašanih je pomembno, da njihove nacionalne vlade določijo ambiciozne cilje za povečanje rabe energije iz obnovljivih virov (92 %) in izboljšanje energijske učinkovitosti (89 %). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Podnebni pakt mora mobilizirati sposobnosti Evropejcev, da do leta 2050 uresničijo vizijo uspešne, vključujoče in podnebno odporne družbe z ogljično nevtralnim krožnim gospodarstvom, kot jo določa evropski zeleni dogovor. Medvladni panel za podnebne spremembe (IPCC) v svojem poročilu izrecno omenja potrebo po hitrih in daljnosežnih spremembah brez primere v vseh vidikih družbe. Postopne spremembe ne bodo dovolj. Ozka osredotočenost na zmanjšanje emisij CO2 je na lokalni ravni kontraproduktivna, saj omejuje zavzetost in razmišljanje, s tem pa znatno omejuje tudi spremembe, ki si jih ljudje zamislijo in izvajajo. Kar zdaj potrebujemo, je temeljna preobrazba ekonomskega, družbenega in finančnega sistema, ki bo eksponentno pospešila razgoljičenje in okrepila podnebno odpornost. V ta namen potrebujemo navdihujoče, vseobsegajoče in raznolike razlage, ki pojasnjujejo, zakaj se mora svet spremeniti. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Sedanja svetovna kriza zaradi pandemije COVID-19 je dokazala, da lahko vlade sprejemajo drastične ukrepe za ublažitev eksistenčne grožnje ter da ljudje svoje življenje vsaj nekaj časa lahko prilagodijo novim omejitvam, ki jih nalagajo ti ukrepi. Pomembno je, da imajo skupnosti, podjetja, socialni partnerji in drugi nedržavni akterji ključno vlogo pri odzivu na pandemijo, saj pogosto opredelijo potrebe ter zasnujejo in izvajajo razmeram ustrezne ukrepe hitreje, učinkoviteje in bolj ustvarjalno, kot je to mogoče doseči od zgoraj navzdol. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Prehod na naslednjo fazo odziva na COVID-19 prinaša veliko priložnost in veliko tveganje. Gospodarski ukrepi in fiskalni svežnji, ki se pripravljajo za ohranitev in ponoven zagon evropskega gospodarstva, morajo biti skladni s taksonomijo EU za trajnostne naložbe in zagotoviti finančna sredstva tistim, ki so trajnostni ali bi lahko postali trajnostni ter se bodo zavezali, da bodo nujno opredelili in izvedli potrebne spremembe, kar bo treba spremljati. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Tragična motnja, ki jo je povzročila pandemija COVID-19 in zaradi katere so se začasno nehala izvajati fiskalna pravila, je pokazala, da se vizija lahko spremeni, če so ogrožena človeška življenja, naša gospodarstva in življenje na našem planetu, kakršnega poznamo. Vizija socialnega napredka, ki temelji zgolj na prizadevanjih za rast bruto domačega proizvoda (BDP), zanemarja temeljne elemente, ki so pomembni za blaginjo posameznika in družbe, ter ne upošteva pravilno okoljskih in socialnih pomislekov. Zato je potreben preskok z gospodarstva, ki temelji na BDP, na ekonomijo blaginje. (5) (6) Ekonomija blaginje: področje ekonomije, ki gospodarske politike ocenjuje z vidika njihovega učinka na blaginjo skupnosti. V 20. stoletju se je uveljavila kot dobro opredeljeno področje ekonomske teorije. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Eden od načinov za povečanje podnebnih ambicij je ustvarjanje spodbudnega okolja za več ukrepov nedržavnih akterjev, vključno z različnimi vrstami podjetij, tudi malimi, srednjimi in mikro podjetji, vlagatelji, socialnimi partnerji, zadrugami, mesti in regijami, sindikati, lokalnimi skupnostmi in skupinami državljanov, kmeti, šolami, verskimi in mladinskimi organizacijami ter drugimi nevladnimi organizacijami. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Za spodbudno okolje je potreben ključen premik od posvetovanja in sodelovanja, usmerjenega od zgoraj navzdol, k sooblikovanju, soustvarjanju in opolnomočenju. Standardni modeli posvetovanja redko dosežejo koga drugega kot zelo ozke sektorje družbe z veliko viri. Posameznikom, organizacijam in podjetjem, ki jim lahko preobrazbene spremembe najbolj koristijo in ki lahko k njim največ prispevajo, je treba ponuditi dejanske možnosti sodelovanja pri odločanju, če naj v ta proces vložijo čas in energijo. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Leta 2018 je EESO pozval k „evropskemu dialogu o ukrepih nedržavnih akterjev za boj proti podnebnim spremembam“. (7) Dialog ne bi smel biti namenjen zgolj poudarjanju in predstavljanju ukrepov, temveč tudi odzivanju na potrebe nedržavnih akterjev s spodbujanjem novih partnerstev med njimi in različnimi ravni upravljanja, podpiranjem vzajemnega učenja, usposabljanja in izmenjave nasvetov ter zagotavljanjem lažjega dostopa do financiranja. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO je predlagal, (8) da se vzpostavi stalen dialog z državljani kot obvezni pripravljalni element pri sprejemanju vseh pomembnih političnih odločitev in pobud na vseh ravneh. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Evropska komisija teh priporočil doslej ni upoštevala. (9) Evropski podnebni pakt je priložnost, da institucije tesno sodelujejo za vzpostavitev spodbudnega okolja za sodelovanje civilne družbe in državljanov, ki bi temeljilo na obstoječih postopkih posvetovanja, vendar jih presegalo. |
| --- | --- |

3.12

4.   Učenje na podlagi obstoječih praks sodelovanja civilne družbe in državljanov

| 4.1 | Primeri skupščin državljanov, dialogov z državljani in podobnih postopkov posvetovalnega sodelovanja (10) na nacionalni, regionalni in občinski ravni kažejo sposobnost in željo državljanov, da prevzamejo odgovornost za rešitve za podnebno krizo. Širši participativni pristopi, kadar so skrbno zasnovani, pogosto ustvarijo precejšnje koristi na področju trajnosti, tudi če niso izrecno osredotočeni na podnebno krizo. To poleg velike potrebe in želje po participativni demokraciji dokazuje, da vlade lahko ustvarijo take prostore in njihove predloge nadalje politično obravnavajo. |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Leta 2019 se je 150 naključno izbranih francoskih državljanov začelo posvetovati o vprašanju, kako v duhu socialne pravičnosti do leta 2030 zmanjšati emisije toplogrednih plinov za vsaj 40 %. Seje te skupščine državljanov potekajo v francoskem ekonomsko-socialnem svetu. Vlada namerava javno obravnavati predloge in objaviti okviren časovni načrt za njihovo izvajanje. (11) |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Irsko skupščino državljanov, ustanovljeno leta 2016, je sestavljalo 100 državljanov, naključno izbranih tako, da so reprezentativno zastopali irske volivce. Njihova naloga je bila, da se posvetujejo o temah, med drugim o ustavni prepovedi splava in o tem, kako naj Irska postane vodilna država pri obravnavanju podnebnih sprememb. Parlamentarni odbor, ustanovljen za nadaljnje delo na podlagi priporočil skupščine o podnebnih spremembah, je v znatni meri oblikoval prelomen irski podnebni akcijski načrt, objavljen junija 2019. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | V dveh velikih španskih mestih so bili organizirani dialogi z državljani in lokalni forumi za spodbujanje širše udeležbe državljanov in organizacij civilne družbe pri odločanju o delih lokalnega proračuna in izmenjavi zamisli o prihodnosti mesta. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Mladinski podnebni svet pri danskem ministrstvu za energetiko, javne službe in podnebje si prizadeva v podnebno politiko uvesti novo razmišljanje in ministru zagotoviti prispevke o prihodnjih podnebnih rešitvah. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Poljsko mesto Gdansk je organiziralo tri skupščine državljanov o prilagajanju na ekstremne vremenske dogodke, zmanjšanju onesnaženosti zraka in izboljšanju državljanske udeležbe. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | Na Finskem se je v prvem državljanskem panelu o trajnostnem razvoju zbralo približno 500 Fincev, da bi ocenili stanje trajnostnega razvoja. Z rezultati se bodo spodbudila prizadevanja finske vlade in parlamenta v zvezi s trajnostnim razvojem. |
| --- | --- |

4.1.6

| 4.1.7 | V Italiji so predstavniki civilne družbe po konferenci COP 25 vložili zakonodajni predlog za ustanovitev skupščine državljanov po vzoru francoske. Podoben proces se je začel v Združenem kraljestvu, in sicer z britansko skupščino državljanov za pot do ogljične nevtralnosti (Climate Assembly UK: the path to net zero). |
| --- | --- |

4.1.7

| 4.1.8 | V Bologni v Italiji je občina ustanovila „urad za državljansko domišljijo“, ki je del njenih širših prizadevanj za spodbuditev ponovnega sodelovanja državljanov. Ustanovila je šest „laboratorijev“, ki redno prirejajo dogodke za oblikovanje vizije, pri čemer uporabljajo tehniko odprtega prostora (Open Space) in druga orodja. Kadar se izoblikuje dobra zamisel za projekt, občina s skupnostjo sklene „pakt“ in s tem zagotovi, da se zamisel uresniči. V zadnjih petih letih je bilo sklenjenih več kot 500 paktov, ki segajo od novih klopi na ulicah do veliko večjih in ambicioznejših projektov. Urad je postal tudi kanal, prek katerega se organizira priprava participativnega proračuna. |
| --- | --- |

4.1.8

| 4.2 | Tudi več drugih pobud, ki jih vodi skupnost, spodbuja lokalno ukrepanje za ustvarjanje bolj trajnostne prihodnosti, pri tem pa dosega izjemne in navdihujoče uspehe. Med njimi je vredno omeniti pobudo za trajnostne soseske v Bruslju, Scottish Communities Climate Action Network, škotsko mrežo približno 120 skupin lokalnih skupnosti za podnebno ukrepanje, Coopérnico, zadrugo za energijo iz obnovljivih virov (RESCoop) na Portugalskem, ter gibanje Transition (Prehod), ki je zdaj vključeno v prizadevanja za povečanje odpornosti na ravni celotnih skupnosti v več kot 50 državah ter navdihuje ljudi, da spremenijo svoje načine razmišljanja, delovanja in bivanja v svetu. Akcijski program Communities for Future (Skupnosti za prihodnost), ki se bo začel to poletje, lahko zagotovi institucionalno okolje za udeležbo javnosti. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Na evropski ravni mora biti civilna družba strukturirano vključena in določiti je treba jasen okvir za njeno sodelovanje pri razvoju, izvajanju in spremljanju politik in strategij, namenjenih doseganju podnebne nevtralnosti. |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Večstranska platforma deležnikov o ciljih trajnostnega razvoja je imela pomembno vlogo, vendar bi bile še možne izboljšave v smislu zagotavljanja virov za njeno delo, pogostosti srečanj, odgovornosti za določanje programa, možnosti za obsežnejšo razpravo in sodelovanje ter spodbujanja pogostejšega, preglednejšega in dostopnejšega javnega posvetovanja. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Evropska platforma deležnikov za krožno gospodarstvo, ki jo skupaj vodita EESO in Komisija, zagotavlja prostor, kjer si lahko različne skupine deležnikov izmenjujejo primere dobre prakse in zamisli ter oblikujejo koristne mreže. Glavna razlika v primerjavi z večstransko platformo o ciljih trajnostnega razvoja je, da so za platformo odgovorni deležniki sami, kar je dobra praksa za v prihodnje. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.4 | Pariških ciljev ne bo mogoče izpolniti brez močne zavzetosti socialnih partnerjev na vseh ravneh, zlasti v industrijskih panogah in sektorjih, ki se soočajo s hudimi posledicami zaradi razogljičenja in digitalizacije. Izvajanje evropskega stebra socialnih pravic skupaj z evropskim zelenim dogovorom je priložnost za zagotovitev pravičnega prehoda, ki je osredotočen na cilj, da je treba vsem zagotoviti kakovostna delovna mesta. Socialni dialog, ki ga vodijo sindikati in delodajalci, je ena najboljših možnosti za ozaveščanje o podnebni krizi. Sindikati in delodajalci so tudi ključni protagonisti, če želimo, da bo preobrazba, ki jo prinaša evropski zeleni dogovor, socialno pravična, produktivna in komercialna. Ti scenariji zajemajo vrhe socialnega dialoga na evropski ravni, čezmejni dialog, ki je nujen za okrepitev evropskega družbenega vključevanja, in kolektivne pogodbe v sektorjih in podjetjih. Vključevanje delavcev je sestavni del demokracije na delovnem mestu in delovni sili daje priložnost, da aktivno sodeluje pri odločitvah, ki se tam sprejemajo in ki lahko pozitivno prispevajo k podnebnim ukrepom. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Skupnost znanja in inovacij (SZI) za podnebne spremembe v okviru Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) se osredotoča na oblikovanje, izvajanje in povezovanje podjetniških poskusov in učinkov „globokih predstavitev“ (deep demonstration) na vzvode sistemskih sprememb. Portfelj SZI za podnebne spremembe v okviru EIT vključuje poskuse, osredotočene na sprožanje novih načinov razmišljanja, izkoriščanje eksponentih učinkov novih tehnologij, mrež in sil skupnosti ter prizadevanje za učenje, ki je hitrejše od tempa sprememb. (12) |
| --- | --- |

4.5

5.   Učenje na podlagi poslovnih odzivov

| 5.1 | Inovacije pomenijo dodatne korake razvoja novih storitev in proizvodov na trgu ali v javnosti, ki izpolnjujejo nezadovoljene potrebe ali rešujejo probleme, ki jih v preteklosti ni bilo. Tehnološke inovacije se osredotočajo na tehnološke vidike proizvoda ali storitve. Socialne inovacije pomenijo nove socialne prakse, ki naj bi bolje izpolnjevale družbene potrebe kot obstoječe rešitve, izhajajo pa na primer iz delovnih pogojev, izobraževanja, razvoja skupnosti ali zdravja. Digitalne tehnologije imajo pri socialnih inovacijah pomembno vlogo, saj se uporabljajo informacijske in komunikacijske tehnologije, kot so spletna omrežja in druga digitalna orodja. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Proces sistemskih inovacij bi moral biti cenovno ugodno na voljo vsem deležnikom, ki morajo sodelovati pri sooblikovanju rešitev za omogočanje potrebnega prehoda na trajnost. Pri uresničevanju evropskega zelenega dogovora je finančna izvedljivost osnovni pogoj za socialno kohezijo in za to, da nihče ne bo zapostavljen. Zato bi bilo treba vidike sistemskih sprememb, ki imajo značilnosti javnega dobrega, financirati ali subvencionirati iz javnih virov, kar bo omogočilo nadaljnje spodbujanje zasebnih sredstev za financiranje naložb v zvezi s podnebnimi spremembami. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Skupnosti, ki uspejo uvesti sistemske inovacije, so tiste skupnosti, ki odlično razumejo problem ter zberejo rešitve in jih dodelijo v skladu s posebnimi potrebami in viri različnih krajev in razmer. Evropske skupnosti je treba opolnomočiti s temi znanji in spretnostmi ter ustvariti ustrezna spodbudna okolja, da bodo lahko nedržavni akterji več ukrepali. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Nujni so inovativni mehanizmi financiranja, ki bodo priznavali potencial in izzive sistemskih inovacij, ki jih vodi skupnost, ter se odzivali nanje. Za te inovacije je potrebna prožna temeljna podpora, da se lahko vzpostavijo in vzdržujejo, ter rizični zagonski kapital za večje projekte, pa tudi strokovno mentorstvo in podpora. Podnebni pakt bi lahko ustvaril izjemno dragoceno možnost, da socialni inovatorji dajejo povratne informacije o političnih in ekonomskih ovirah, ki jih onemogočajo in postavljajo v neugoden položaj ter zaradi katerih so nujni preobrazbeni projekti pogosto neizvedljivi. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Odzivi podjetij so zelo pomembni zgledi, kot ponazarjata naslednja primera:






  — | multinacionalne družbe, ki proizvajajo oblačila, ki se po uporabi zavržejo, spodbujajo prodajo rabljenih oblačil kot strategijo recikliranja, |
| --- | --- | --- |

5.5

—

multinacionalne družbe, ki proizvajajo oblačila, ki se po uporabi zavržejo, spodbujajo prodajo rabljenih oblačil kot strategijo recikliranja,

| — | mentorstvo za velike proizvajalce nafte in zavarovalnice, ki bodo morali preusmeriti poslovanje. |
| --- | --- |

—

mentorstvo za velike proizvajalce nafte in zavarovalnice, ki bodo morali preusmeriti poslovanje.

| 5.6 | Primera pomembnih odzivov v finančnem sektorju:






  — | odločitev naložbenega sklada, da ne vlaga v projekte, pri katerih se ne upošteva spremenljivka podnebja, |
| --- | --- | --- |

5.6

—

odločitev naložbenega sklada, da ne vlaga v projekte, pri katerih se ne upošteva spremenljivka podnebja,

| — | mreža za ozelenitev finančnega sistema, ki jo je ustanovilo osem centralnih bank in nadzornikov, za zeleno financiranje. |
| --- | --- |

—

mreža za ozelenitev finančnega sistema, ki jo je ustanovilo osem centralnih bank in nadzornikov, za zeleno financiranje.

6.   Izmenjava informacij in javno razumevanje podnebnega ukrepanja

| 6.1 | Potrebni so neposredni dialogi z državljani za ozaveščanje o pomenu prehoda na bolj trajnostne družbe in bolj zdrave lokalne skupnosti. Dodana vrednost takih dialogov je največja, kadar so organizirani na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni. Kljub temu bi bili nujni smernice, usklajevanje in podpora z ravni EU. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Za oblikovanje podnebnega regulativnega okvira bi morale biti predvsem odgovorne posamezne države članice. Okvir bi moral temeljiti na njihovem lokalnem okolju in njegovih potrebah ter biti prilagojen trajnostnemu razvoju države. Pomemben element tega bi bilo priznavanje pravic narave. (13) |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Vsako posredovanje na ravni EU bi morali sooblikovati uporabniki ter bi moralo upoštevati spoznanja, pridobljena pri participativnem pristopu, potrebnem na drugih ravneh, obenem pa biti model za ta pristop in ga navdihovati. Vključiti je treba strokovno znanje in vire za oblikovanje in spodbujanje inovativnih prostorov za sodelovanje, privlačno pripovedovanje zgodb in uporabo inovativnih tehnologij. Za uspeh podnebnega pakta bo ključno, da bodo sodelujoče skupnosti lahko postale kar najboljše možne pripovedovalke zgodb, s čimer bodo živo predstavile preobraženo prihodnost, ki jo zagovarjajo, preučevale in spoznavale potrebe in želje ter opolnomočile ljudi za ukrepanje. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Za mrežno okolje, ki bo pospeševalo spodbujanje in podpiranje podnebnega ukrepanja, je potrebna spletna platforma za izmenjavo primerov praks in pridobljenih spoznanj pri projektih in pristopih. Taka participativna platforma bi lahko spodbudila vrstniško učenje in vzajemno svetovanje med akterji, saj bi jim bila v pomoč pri premagovanju regulativnih ovir. Z zagotavljanjem spletnih tečajev, seminarjev in delavnic bi lahko spodbujala izobraževanje in inovacije. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Priznavanje obstoječih ukrepov in verodostojno poročanje o njih sta lahko močni spodbudi za podnebno ukrepanje. Financiranje in drugi viri, specialistična podpora in možnost sodelovanja pri sprejemanju odločitev, ki vplivajo na delo ljudi, bodo omogočili širšo uporabo preskušenih pristopov. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Ambasadorji za podnebno ukrepanje bi lahko dobili nalogo, da spodbujajo sodelovanje med več akterji, določajo strateške/tematske prednostne naloge, organizirajo dogodke in spodbujajo nove podnebne ukrepe. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Taki ambasadorji podnebnega pakta bi lahko delovali kot informacijske točke za različne sektorje gospodarstva. Imenovati bi bilo treba tudi posebne ambasadorje za mlade, lokalne skupnosti, mesta in regije. Ambasadorji na ravni EU bi imeli drugačno vlogo kot ambasadorji na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni. Zagotoviti bi bilo treba usklajevanje med različnimi ravnmi. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Če bi imenovali člane EESO in OR za ambasadorje na ravni EU za volilna okrožja, ki jih predstavljajo, bi izkoristili njihove obsežne mreže v civilni družbi ter lokalnih in regionalnih oblasteh, pa tudi okrepili sodelovanje med posvetovalnima organoma in Komisijo. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Sindikati in poslovne organizacije na primer poznajo lokalno okolje ter demokratično predstavljajo delavce v različnih sektorjih. So ključni za oblikovanje različnih ukrepov, da bodo ti zadovoljili potrebe delavcev in podjetij, ter za opredelitev izzivov. Podnebni ambasadorji na različnih ravneh v sindikalnem in poslovnem okolju bi lahko izkoristili prednosti socialnega dialoga, učinkovito okrepili izmenjavo informacij in spodbudili podnebno ukrepanje. Za to delo je potrebno institucionalno okolje, ki je spodbudno za pravice pri delu. |
| --- | --- |

6.9

| 6.10 | Z digitalno preobrazbo se spreminjajo organizacija in proizvodne metode podjetij. Številna MSP se spoprijemajo z zelo resnimi pomanjkljivostmi v zvezi z digitalizacijo. Veliko delavcev skrbi vpliv digitalizacije na njihova delovna mesta, zaradi katerega bi se lahko povečale brezposelnost in neenakosti. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | Za spodbuditev financiranja in zelenih naložb ter zagotovitev pravičnega prehoda, kar je cilj evropskega zelenega dogovora, je Komisija oblikovala taksonomijo za spodbujanje naložb v osem velikih gospodarskih skupin in 70 sektorjev dejavnosti, ki bodo korenito preobrazile proizvodnjo ter število in kakovost delovnih mest v teh skupinah in sektorjih. V tem dokumentu, ki je ključna podlaga za naložbeni načrt evropskega zelenega dogovora, so pravice delavcev iz temeljnih standardov MOD omenjene samo enkrat. |
| --- | --- |

6.11

7.   Ustvarjanje resničnih in virtualnih prostorov za razpravo o podnebju

| 7.1 | Podnebni pakt bi moral biti osredotočen na opolnomočenje ljudi za spremembo sistemov – z raziskovanjem, preskušanjem in predstavljanjem. Potrebni so programi izobraževanja in usposabljanja, ki bodo pokrivali celoten spekter civilne družbe in drugih nedržavnih akterjev. Nujno je izboljšati znanje o podnebnem izzivu in njegovo razumevanje, in sicer s poglobitvijo in razširitvijo njegovega preučevanja ter z izboljšanjem kakovosti razprav in pogovorov o problemu med deležniki. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Potrebna bodo orodja za strukturiranje in obvladovanje izzivov ter izkoriščanje priložnosti v zvezi s podnebnimi inovacijami in prehodi, ki bodo pripravljena za uporabo. Številna so se ustvarila in pilotno preskusila v okviru programa Obzorje 2020 Evropske komisije. Pravi pristop v večdisciplinarnih okoljih je učenje skozi prakso z uporabo orodij v primerih uporabnikov. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Za izvajanje podnebnega pakta bodo bistveni upravljanje deležnikov, pogled, ki upošteva več ravni, oblikovanje vizije in retroaktivni pristop ter nišno upravljanje. Namen te strukture je olajšati proces reševanja problemov z določitvijo poti za sistemske inovacije v zvezi s podnebnimi spremembami in izvajanjem evropskega zelenega dogovora. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Uspeh podnebnega pakta bo delno odvisen od zmožnosti podjetnikov in podjetij, da pridobijo nepovratna sredstva iz javnih, dobrodelnih in zasebnih virov. Pri takem financiranju bi si bilo treba prizadevati za obravnavanje slabosti trga, ki so povzročile podnebne spremembe, omogočanje prelomnih sprememb in dovolj velik obseg. Z večstranskim finančnim okvirom EU ter namenskimi evropskimi in mednarodnimi javnimi in zasebnimi skladi, katerih cilj je omogočiti sistemske spremembe na področjih blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja nanje, se lahko spodbudijo milijarde za inovativno podnebno ukrepanje. Splošni cilj bi moral biti ustvariti vire, izkušnje in zmožnosti za smiselne rezultate glede zmanjšanja emisij in večje podnebne odpornosti, ki jih je mogoče pomnožiti za pospešitev sprememb in ustvarjanje upanja. V podnebnem paktu bi moralo biti dobrodošlo sodelovanje nacionalnega in mednarodnega finančnega sektorja, pa tudi ustreznih večstranskih in zasebnih skladov. Poleg tega bi moral davčni sistem odražati načelo, po katerem je treba zagotoviti čim večjo ekonomijo blaginje in jo ohranjati. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Razmisliti bi bilo treba tudi o vključitvi fizičnih in virtualnih prostorov za razprave o podnebju v obstoječa združenja civilne družbe, ki bi komunicirala prek deležniške platforme podnebnega pakta. |
| --- | --- |

7.5

| 7.5.1 | Na področju dela bi bilo primerno vzpostaviti observatorije za predvidevanje, analizo in tolmačenje delovnih, organizacijskih in tehnoloških sprememb, ki bi zajemali osem skupin iz taksonomije ter pri katerih bi sodelovali sindikati, delodajalci in uprave na evropski ravni in ravni držav članic, z materialno podporo Komisije. |
| --- | --- |

7.5.1

8.   Krepitev zmogljivosti za spodbujanje pobud na lokalni ravni

| 8.1 | Jasno bi bilo treba opredeliti splošni okvir, da bi se preprečila neskladnost z evropskim zelenim dogovorom. |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Splošni izzivi v zvezi s sodelovanjem pri podnebnih ukrepih, ki jih je opredelila večina akterjev civilne družbe, so pomanjkljiv dostop do financiranja, pomanjkanje strokovnega znanja in osebja ter neustrezno priznavanje, (14) pa tudi nedosledno komuniciranje EU in nacionalnih vlad. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Več deležnikov poudarja, da je ovira za podnebno ukrepanje zapleteno regulativno in upravno okolje. Organizacijam civilne družbe in organizacijam, ki jih vodi skupnost, bi lahko koristila prizadevanja za krepitev zmogljivosti, ki bi jim bila v pomoč pri razumevanju regulativnega in upravnega okolja. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Zagotavljanje materialne (tehnična pomoč, krepitev zmogljivosti, financiranje itd.) in nematerialne (priznavanje, večja prepoznavnost itd.) podpore ter spodbujanje mreženja in povezav s posebnimi področji in procesi politike bi morali biti bistveni elementi platforme deležnikov za evropski podnebni pakt, ki si bo prizadevala za spodbujanje podnebnega ukrepanja na lokalni ravni. |
| --- | --- |

8.4

| 8.5 | Nedržavni akterji se pri dostopu do financiranja svojih podnebnih pobud lahko soočajo z različnimi izzivi, vključno z nedosegljivimi zahtevami v zvezi z velikostjo projekta, nenaklonjenostjo zasebnih vlagateljev do financiranja projektov ter zapletenimi postopki in zahtevami za prijavo in dostop do sredstev. (15) Druge ovire vključujejo pomanjkljivo seznanjenost z možnostmi podnebnega financiranja, nezadostne upravne zmogljivosti in tehnično znanje za pridobitev financiranja, proračunske in regulativne omejitve, zagotavljanje bankabilnosti potencialnih naložb, politične omejitve ter težave pri izpolnjevanju pretirano predpisujočih meril za upravičenost pri skladih EU in mednarodnih skladih. (16) |
| --- | --- |

8.5

| 8.6 | EESO je predlagal ustanovitev foruma za podnebno financiranje, v katerem bi se povezali ključni deležniki, da bi obravnavali glavna vprašanja, poiskali ovire, oblikovali rešitve in opredelili najučinkovitejše mehanizme za izboljšano dodeljevanje finančnih sredstev v skladu z načelom subsidiarnosti. Trenutno se pripravlja študija, (17) katere cilj je predlagati akcijski načrt in nato izboljšati dostop nedržavnih akterjev do financiranja. |
| --- | --- |

8.6

9.   Za platformo deležnikov za evropski podnebni pakt

| 9.1 | EESO glede na pozitivne izkušnje z evropsko platformo deležnikov za krožno gospodarstvo predlaga, naj se vzpostavi podobna platforma deležnikov za evropski podnebni pakt. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Vodilna načela platforme bi morala biti vključevanje, preglednost ter dejanska udeležba in odgovornost lokalnih podnebnih akterjev. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | EESO je pozval, naj bo prehod na trajnostno, ogljično nevtralno in z viri gospodarno gospodarstvo pravičen ter naj pri njem nobeno gospodinjstvo, skupnost, regija, sektor ali manjšina ne bo zapostavljena. (18) Platforma deležnikov za evropski podnebni pakt bi morala vključevati observatorij za prehod na podnebno nevtralnost, ki bi spremljal izvajanje podnebne politike EU na nacionalni in regionalni ravni ter zbiral podatke za podporo oblikovanju politik na vseh ravneh. |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | EESO podpira organiziranje skupščin državljanov v državah članicah, ki obveščajo, navdihujejo in spodbujajo razumevanje ter svetujejo vsem ravnem upravljanja o podnebnih politikah. Platforma deležnikov za evropski podnebni pakt bi lahko promovirala obstoječe uspešne izkušnje ter razširjala smernice in dobre prakse državam, regijam in mestom, ki razmišljajo o oblikovanju podobnih skupščin. |
| --- | --- |

9.4

| 9.5 | Platforma deležnikov za evropski podnebni pakt bi lahko dobila nalogo, naj organizira skupščino državljanov na ravni EU, ki bi jo skupaj gostili EESO, OR in Evropski parlament s podporo Komisije. |
| --- | --- |

9.5

| 9.6 | Bistven element platforme bi bilo vozlišče za krepitev zmogljivosti in financiranje, ki bi zagotavljalo smernice, informacije in izobraževanje o podnebnih politikah in strategijah ter spodbujalo dostop majhnih projektov do financiranja. Vozlišče EU ter nacionalna vozlišča bi se lahko vzpostavila v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi. |
| --- | --- |

9.6

| 9.7 | Spletna platforma v okviru platforme deležnikov za evropski podnebni pakt bi ustvarila prostore za izmenjavo informacij in znanja, spodbujala mreženje in krepila zaveze. |
| --- | --- |

9.7

| 9.8 | Za platformo deležnikov za evropski podnebni pakt bi bilo treba ustanoviti usklajevalno skupino, ki bi jo sestavljali predstavniki različnih akterjev. Za izbor članov usklajevalne skupine bodo potrebna pregledna in jasna merila, da se zagotovita vključevanje in reprezentativnost, obenem pa ohrani učinkovito upravljanje strukture. Zastopani bi morali biti naslednji deležniki: institucije EU, civilna družba, vključno s podjetji, sindikati, lokalne in regionalne oblasti, znanstvena skupnost, finančna skupnost in mladi. Deležnikom iz institucij in sektorjev z manj viri bi bilo treba zagotoviti ustrezne vire, da bodo lahko sodelovali in imeli vlogo pri odločanju. |
| --- | --- |

9.8

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Mreža OZN za trajnostnorazvojne rešitve: Six Transformations to achieve the Sustainable Development Goals (Šest preoblikovanj za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja).

1

Six Transformations to achieve the Sustainable Development Goals

(2)  Poročevalka Evropskega parlamenta za evropska podnebna pravila (COM(2020)0080) Jytte Guteland predlaga dvig podnebnega cilja Unije za leto 2030 „na 65-odstotno zmanjšanje emisij v primerjavi z ravnmi iz leta 1990. Posledično bi morala Komisija do 30. junija 2021 oceniti, kako bi bilo treba zakonodajo Unije ustrezno spremeniti za izvajanje tega strožjega cilja.“

2

(3)  Poročilo o emisijski vrzeli.

3

(4)  Poročilo o emisijski vrzeli za leto 2019, pripravljeno v okviru Programa Združenih narodov za okolje (UNEP), navaja, da je treba za omejitev svetovnega segrevanja na 1,5 oC svetovne emisije zmanjšati za 7,6 % na leto in da je treba začeti takoj. Po izračunih za EU to pomeni, da jih je treba zmanjšati za vsaj 68 % do leta 2030.

4

o

(5)  Mnenje EESO – Trajnostno gospodarstvo, kakršno potrebujemo (UL C 106, 31.3.2020, str. 1).

5

–

(6)  ,

6

(7)  Mnenje EESO – Prispevek nedržavnih akterjev h krepitvi podnebnih ukrepov (UL C 227, 28.6.2018, str. 35).

7

(8)  Mnenje EESO – Strategija za dolgoročno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v EU (UL C 282, 20.8.2019, str. 51).

8

(9)  Predlagana so bila že v mnenju EESO – Vzpostavitev koalicije civilne družbe in podnacionalnih oblasti za uresničitev zavez iz Pariškega sporazuma (UL C 389, 21.10.2016, str. 20).

9

(10)  https://www.thersa.org/discover/publications-and-articles/rsa-blogs/2018/07/our-call-for-action-on-deliberative-democracy

10

(11)  https://www.conventioncitoyennepourleclimat.fr/en/

11

(12)  „Globoke predstavitve“ SZI za podnebne spremembe v okviru EIT zajemajo potencialne ekonomske „priložnosti za rast“, ki jih imajo najbolj ambiciozni „lastniki izzivov“ Evrope, da se razume njihov „problemski prostor“, in „oblikovalce“, ki evidentirajo sistem in ustvarijo portfelj možnosti za ukrepanje.

12

(13)  Mnenje EESO o dokumentu za razmislek z naslovom Za trajnostno Evropo do leta 2030 (UL C 14, 15.1.2020, str. 95), mnenje EESO o podnebni pravičnosti (UL C 81, 2.3.2018, str. 22).

13

(14)  Študija EESO.

14

(15)  Mnenje EESO – Lažji dostop nedržavnih akterjev do podnebnega financiranja (UL C 110, 22.3.2019, str. 14).

15

(16)  L. Rossi, M. Gancheva in S. O'Brien, str. 2017.

16

(17)  Forum za podnebno financiranje – načini dela in prve naloge. Študija za EESO, ki jo je pripravila Milieu Consulting SPRL.

17

(18)  Mnenje EESO – Pri izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 ne sme biti nihče zapostavljen (UL C 47, 11.2.2020, str. 30).

18

---

III Pripravljalni akti

Evropski ekonomsko-socialni odbor

553. plenarno zasedanje 15. in 16. julija 2020 (hibridna seja)

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/77 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/77

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Strategija za enakost spolov

(COM(2020) 152 final)

(2020/C 364/11)

| Poročevalka: | Giulia BARBUCCI |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Indrė VAREIKYTĖ |

Poročevalka:

Giulia BARBUCCI

Soporočevalka:

Indrė VAREIKYTĖ

| Zaprosilo | Evropska komisija, 22. 4. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Sklep predsedstva | 18. 2. 2020 |
| Pristojnost | strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 17. 6. 2020 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Plenarno zasedanje št. | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 171/38/7 |

Zaprosilo

Evropska komisija, 22. 4. 2020

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Sklep predsedstva

18. 2. 2020

Pristojnost

strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

17. 6. 2020

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

171/38/7

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) se zaveda, da ima pandemija COVID-19 posledice tudi z vidika spolov, in močno poudarja razsežnost spolov pri družbenih in gospodarskih neenakostih. To vprašanje je treba v celoti upoštevati v novi strategiji za enakost spolov, ki bi jo morala Evropska komisija izvajati skupaj z odpravljanjem posledic pandemije COVID-19, in sicer s prilagojenimi in usmerjenimi političnimi ukrepi. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO priporoča, da se v vseh organih in infrastrukturi načrtovanja programov in upravljanja sprejmejo strategije za upoštevanje vidika spola ter poziva Komisijo, naj države članice odločno spodbuja, da sprejmejo enak pristop. Poleg tega se zavzema za sprejetje medsektorskega pristopa k enakosti spolov, tudi pri obravnavanju različnih oblik diskriminacije. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo uravnoteženo zastopanost spolov v svetovalnih in tehničnih organih, katerih namen je razpravljati o političnih ukrepih za ponovni zagon gospodarstva ter preprečevanje socialne in gospodarske marginalizacije zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO poleg tega spodbuja države članice, naj zagotovijo, da bo vidik spola v celoti vključen v ukrepe za okrevanje po COVID-19, da bi z uporabo strateškega in strukturnega pristopa odpravili dolgotrajne neenakosti med spoloma ter spodbujali in izboljšali udeležbo žensk na vseh ravneh trga dela. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poziva k večji zavezanosti enakosti spolov v prihodnjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. Ta pristop je treba vključiti tudi v izvajanje evropskega stebra socialnih pravic in šest prednostnih nalog Komisije za obdobje 2019–2024 ter v priporočila evropskega semestra. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO podpira strategijo za enakost spolov, ki jo je pripravila Komisija, in jo poziva, naj vzpostavi mehanizem za usklajevanje, ki bo vključeval vse države članice, socialne partnerje in organizacije civilne družbe. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poziva države članice k sprejetju posebnih ukrepov za izboljšanje šolskega in poklicnega svetovanja, da bi okrepili ozaveščenost glede enakosti spolov, zagotovili ustrezna sredstva in orodja ter na področju izobraževanja in zaposlovanja bolj upoštevali razlike med spoloma in zmanjšali spolno segregacijo. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO poziva k ukrepom za premostitev digitalne vrzeli med spoloma in popolno vključitev vidika enakosti spolov v digitalno agendo in agendo za umetno inteligenco na ravni EU in držav članic, in sicer s posebno agendo in mehanizmom spremljanja, ki upošteva vidik spola, s kazalniki in zbiranjem podatkov, razčlenjenih po spolu. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Razlika med plačami moških in žensk je še vedno ena glavnih oblik neenakosti in diskriminacije na podlagi spola, kar je kriza zaradi COVID-19 še bolj poudarila. EESO poziva Komisijo, naj hitro nadaljuje s predlogom, da se uvedejo zavezujoči ukrepi glede preglednosti plač z vidika spola. Pripravljen je prevzeti vodilno vlogo pri spodbujanju strategije za upoštevanje vidika spola in zagotovitev enake plače moških in žensk. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo učinkovit pristop k preprečevanju vseh oblik nasilja nad ženskami in ženskam zagotovijo zaščito. EESO se zavzema za ukrepe za podporo in sprejetje mednarodnih in evropskih pobud za izkoreninjenje nasilja nad ženskami. EESO lahko sodeluje s socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe, da se zagotovi hitro izvajanje takih pobud. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO ima ključno vlogo pri ozaveščanju, in sicer z zbiranjem in razširjanjem dobrih praks med socialnimi partnerji in organizacijami civilne družbe glede instrumentov in organizacijske infrastrukture za preprečevanje spolnega nadlegovanja doma in na delovnem mestu in zaščito pred njim. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO priporoča sistematičen pristop k politiki oskrbe, ki vključuje več drugih političnih razsežnosti (preglednost plač, javne storitve, infrastruktura, obdavčitev, promet, digitalna agenda in agenda za umetno inteligenco ter skladi EU). Države članice EU bi si morale še naprej prizadevati za povečanje ponudbe, cenovne dostopnosti in kakovosti mest v predšolski vzgoji in varstvu. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO poziva Komisijo, naj podpre države članice pri povečanju udeležbe invalidk na trgu dela – in s tem izvajanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov – pa tudi drugih skupin ranljivih žensk (kot so Rominje in priseljenke). |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Enake možnosti udeležbe so bistvenega pomena za predstavniško demokracijo na vseh ravneh – evropski, nacionalni, regionalni in lokalni. EESO podpira enakopravno sodelovanje in zastopanost spolov pri odločanju ter v političnem, gospodarskem in družbenem življenju, tudi v strukturah socialnega in civilnega dialoga. Za povečanje zastopanosti in sodelovanja žensk v organih odločanja so potrebna pozitivna dejanja na podlagi zakonodajnih, proračunskih, prostovoljnih, organizacijskih in kulturnih ukrepov. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESO ponovno poziva Svet, naj nadaljuje razpravo o direktivi o bolj uravnoteženi zastopanosti spolov v upravnih odborih družb. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESO spodbuja medijski in oglaševalski sektor, naj podpreta bolj uravnoteženo zastopanost žensk na vodilnih položajih in prispevata k odpravi spolnih stereotipov v medijskih vsebinah, in sicer s sprejetjem kodeksov ravnanja in mehanizmov za zagotavljanje uravnotežene zastopanosti spolov v organih odločanja. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | EESO poziva Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE), naj v indeks enakosti spolov vključi tematski poudarek na enakosti spolov v medijih, da se izpostavijo neenakosti med spoloma. |
| --- | --- |

1.17

2.   Uvod

| 2.1 | Enakost spolov ni samo temeljna vrednota Evropske unije (1), temveč je tudi zavezujoče navodilo za ukrepanje (2). Komisija si je enakost žensk in moških zastavila kot vodilno načelo in hkrati enega od ciljev svojega mandata. Dokazi (3), (4), (5) pa kažejo, da je napredek pri doseganju enakosti spolov v EU zelo počasen. To mnenje je pripravljeno v odziv na strategijo za enakost spolov za obdobje 2020–2025, ki jo je Komisija predstavila marca 2020, preden se je razširila pandemija COVID-19. EESO se zaveda, da ima pandemija COVID-19 posledice tudi z vidika spolov, kar je treba upoštevati v tej strategiji za enakost spolov. Pomembno je poudariti, da se zaradi teh izrednih razmer povečujejo neenakosti, povezane s spolom, ki so obstajale že pred krizo. Ženske so vse bolj izpostavljene nasilju, revščini, več oblikam diskriminacije in ekonomski odvisnosti, zato priporočamo, da se Komisija s prilagojenimi in usmerjenimi ukrepi hitro loti izvajanja strategije za enakost spolov skupaj z odpravljanjem posledic COVID-19 za ženske in dekleta. Strategija se nanaša na naslednja področja ukrepanja: |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Nasilje nad ženskami je ena najhujših oblik diskriminacije na podlagi spola. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Komisija poziva k sistematični analizi, odločnejšim ukrepom za ovračanje stereotipov in odpravo nasilja na podlagi spola, nadlegovanja, ustrahovanja in trpinčenja ter k uvedbi ukrepov, da bodo žrtve zaščitene, krivci pa odgovarjali za svoja dejanja. Nasilje v družini se je med krizo zaradi COVID-19 povečalo, saj so bile ženske bolj izpostavljene nasilju, ki ga nad njimi doma izvajajo partnerji. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Zaposlenost žensk: iz podatkov, ki so na voljo, je razvidno, da razlike med spoloma v gospodarstvu – in trajno neravnovesje glede tega, kdo prevzema skrb za druge, – močno omejujejo polno socialno in ekonomsko opolnomočenje žensk, pa tudi dostop do pravičnega plačila, prihodkov in pokojnin. Nevarnost gospodarske marginalizacije je tudi posledica trdovratnih stereotipov in presečnih oblik diskriminacije. Neskladje v znanju in spretnostih na trgu dela je posledica več strukturnih dejavnikov, ki so pogosto povezani s spolom. Ti dejavniki ne omejujejo le učinka ekonomskih politik, temveč naše družbe in gospodarstva tudi prikrajšajo za vse spretnosti in talente žensk. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Uravnotežena zastopanost spolov pri odločanju je eden glavnih ciljev in hkrati trdovratna pomanjkljivost. Za odpravljanje kompleksnih gospodarskih in socialnih izzivov je treba povečati število žensk na vodstvenih položajih. Zakonodajni ukrepi so ena od možnosti za kratkoročno odpravljanje razlik med spoloma. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Upoštevanje vidika spola je strategija za doseganje enakosti spolov z vključevanjem načela enakosti spolov v vse faze oblikovanja politik. V vseh državah članicah EU je za izvajanje vključevanja načela enakosti spolov in večje upoštevanje vidika spola v političnem programu pristojna posebna infrastruktura za enakost spolov (6). Takšni institucionalni mehanizmi bi morali imeti večji politični mandat in znanje za uporabo ustreznih orodij (analiza na podlagi dokazov, sistematično zbiranje podatkov, razčlenjenih po spolu, priprava proračuna ob upoštevanju vidika spola (7), spremljanje in ocenjevanje ob upoštevanju spola). |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | Sredstva EU za obdobje 2021–2027 so priložnost za razširitev enakosti spolov. EESO je v že sprejetem mnenju (8) pozval Parlament in Svet, naj uvedeta nove in ustrezne kazalnike za boljše spremljanje finančnega prispevka EU za doseganje ciljev glede enakosti spolov. Namen je povečati udeležbo žensk na trgu dela (zlasti tistih iz ranljivih skupin (9), kot so invalidke (10) in žrtve več oblik diskriminacije) in izboljšati ukrepe za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, varstvo otrok ter storitve in infrastrukturo za dolgotrajno oskrbo. Kriza zaradi COVID-19 je poudarila potrebo po financiranju ukrepov za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, naložbah v kakovostne in dostopne javne storitve oskrbe ter ohranjanju stopnje zaposlenosti in dohodkovne podpore. |
| --- | --- |

2.1.6

| 2.1.7 | EESO prav tako meni, da bi morala biti sredstva EU dodeljena ob večjem upoštevanju spola, da bi morala biti enakost spolov samostojen cilj, namesto da se povezuje s cilji boja proti diskriminaciji, ter da bi bilo treba vidik spola bolje vključiti v vse druge posebne cilje na podlagi multidisciplinarnega in presečnega pristopa. |
| --- | --- |

2.1.7

3.   Splošne ugotovitve o strategiji za enakost spolov za obdobje 2020–2025 in predlogi za izvajanje

| 3.1 | EESO podpira pristop Komisije, da se ponovnih prizadevanj za upoštevanje vidika spola loti s strategijo za doseganje enakosti spolov, in predlaga, da se upošteva tudi vpliv, ki ga ima pandemija COVID-19 posebej na ženske. Dvojni pristop – pozitivni ukrepi in vključevanje vidika spolov – mora biti v celoti vključen v upravljanje mehanizmov za financiranje programov. Ta pristop je treba vključiti tudi v izvajanje evropskega stebra socialnih pravic in šest prednostnih nalog Komisije za obdobje 2019–2024 (11) ter v priporočila evropskega semestra. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Obstoječa institucionalna infrastruktura za enakost spolov na ravni EU (GD JUST, Evropski inštitut za enakost spolov (EIGE), Evropski parlament in institucije EU ter posvetovalna organa (12) in projektna skupino za enakost (13), ki jo s podatki podpirata Eurofound in Eurostat) bi morala biti bolje vključena v proces upravljanja politik EU. Preseči je treba konkretne meje samega vprašanja enakosti spolov – ta institucionalna infrastruktura bi morala biti sestavni del mehanizma politike za obravnavo trenutnih glavnih dosjejev (kot so med drugim digitalna agenda, program znanj in spretnosti, evropski zeleni dogovor in evropski cilji mladih (14)). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO se strinja, da je za zagotavljanje enakosti spolov treba uporabiti multidisciplinaren in presečen pristop politike, usmerjen v družbene in gospodarske dejavnike, ki povzročajo neenakost spolov, in vlagati v dejavnike, ki krepijo enakost spolov. EESO (15) poziva k strateškemu pristopu k spremljanju vključevanja vidika enakosti spolov v vse tematske cilje, določene v novem regulativnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Odbor opozarja na dejstvo, da se je gospodarska rast v EU zaradi virusa COVID-19 že upočasnila. Pomembno je, da se učinki makroekonomskih politik glede spola v celoti ocenijo in upoštevajo pri izvajanju strategije, da bi se izognili nadaljnjemu poglabljanju obstoječih neenakosti med spoloma (16). |
| --- | --- |

3.4

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | EESO poziva Evropsko komisijo, naj obravnava obstoječi usklajevalni mehanizem za enakost spolov, da se omogoči spremljanje izvajanja strategije in poročanje o dosežkih z vidika enakosti spolov. Usklajevalni mehanizem bi lahko obravnaval tudi vprašanja, povezana s spolom, v okviru izvajanja evropskega stebra socialnih pravic in v priporočilih evropskega semestra. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO je že pozval Evropsko komisijo, naj državam EU priporoči, naj določijo nacionalne cilje in kazalnike za spremljanje položaja z letnim pregledom kazalnikov. |
| --- | --- |

4.2

4.3   Odprava nasilja na podlagi spola

| 4.3.1 | Še vedno so ženske pogosteje tiste, ki poročajo o izpostavljenosti sovražnemu vedenju v družbi in nasilju doma in v delovnem okolju (17). EESO ima lahko ključno vlogo pri večanju seznanjenosti s tem vprašanjem za preprečevanje vseh oblik nasilja nad ženskami. Socialni partnerji in organizacije civilne družbe lahko z ozaveščanjem ter zbiranjem in izmenjavo primerov dobre prakse podprejo preprečevanje nasilja nad ženskami in promocijo kulture, ki upošteva različnost spolov. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Evropski okvirni sporazum s socialnimi partnerji o nadlegovanju in nasilju na delovnem mestu iz leta 2007 je instrument, s katerim se zagotavlja, da na delovnem mestu ni nadlegovanja in nasilja. Uporablja se povsod v Evropi in na vseh delovnih mestih, ne glede na velikost podjetja. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Podpreti in sprejeti je treba mednarodne in evropske pobude za izkoreninjenje nasilja nad ženskami. EESO lahko zagotovi trdno podporo glede konvencije Mednarodne organizacije dela o nasilju in spolnem nadlegovanju na delovnem mestu. Konvencijo MOD št. 190 o nasilju in nadlegovanju iz leta 2019 bi morale ratificirati in uveljavljati vse vlade na mednarodni in evropski ravni ter Evropska unija. EESO pozdravlja tudi pobudo Komisije, da v letu 2021 predlaga ukrepe za doseganje ciljev Istanbulske konvencije. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Kibernetsko ustrahovanje (18) je ena od ovir, s katerimi se spopadajo ženske, ki sodelujejo v spletnih dejavnostih in družbenih omrežjih. EESO je pozval Evropsko komisijo, naj okrepi prejšnjo projektno skupino za ženske na digitalnem področju in nadaljnje ukrepe na podlagi pobude „Digital4her“ (19). Evropska komisija mora te prostovoljne ukrepe uskladiti z zakonodajnimi okviri o nasilju nad ženskami. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | EESO je večkrat pozval Komisijo, naj posodobi priporočilo o ukrepih za učinkovito preprečevanje nezakonitih spletnih vsebin in kodeks ravnanja za preprečevanje nezakonitega sovražnega govora na spletu, o katerem se je Evropska komisija dogovorila z vodilnimi podjetji na področju IT, in sicer tako, da se v opredelitev nezakonitega sovražnega govora dodata spletno nadlegovanje in trpinčenje žensk (20). |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | EESO predlaga, da se na ravni EU ustanovi sklad za pravno pomoč v nujnih primerih in tako zagotovi podpora organizacijam civilne družbe, ki na sodiščih izpodbijajo predpise, ki posegajo v pravice žensk (21). |
| --- | --- |

4.3.6

4.4   Odpravljanje razlik med spoloma

| 4.4.1 | Izobrazba: razlike med spoloma glede izobrazbe so še vedno prisotne in povzročajo spolno segregacijo na trgu dela, razlike glede zaposlenosti in prihodkov ter neskladje v znanju in spretnostih (22), (23). Posebni ukrepi bi morali obravnavati sistem šolskega svetovanja (24). Izobraževanje ima pomembno vlogo pri odpravljanju stereotipov in predsodkov, in sicer že od osnovne šole dalje. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Tehnologije ter znanja in spretnosti na digitalnem področju in področju umetne inteligence morajo biti dostopni vsem, ne glede na spol, starost ali socialno-ekonomsko ozadje. Povečati je treba število žensk in deklet na področjih naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike ter informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT), odpraviti digitalno vrzel, ki povzroča njihovo slabo zastopanost, in zagotoviti več vzornic v digitalnih vlogah, da bi odpravili stereotipe, zlasti glede na posledice sedanjih izrednih razmer zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Spodbujanje povečanja števila žensk in deklet med razvijalci na področju IKT lahko pripomore k premagovanju pristranskosti z vidika spola, ki je del zasnove določene tehnologije. Zato je nujno zagotoviti univerzalen dostop do izpopolnjevanja na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, informacijske in komunikacijske tehnologije ter umetne inteligence, pa tudi delovnopravno varstvo za ženske, ki jim grozi, da bodo zaradi nizke usposobljenosti na področju IKT izgubile zaposlitev. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Posebno pozornost in ukrepe bi bilo treba nameniti vidiku spola v izobraževanju na finančnem področju. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | Zaposlovanje: razlike med spoloma pri zaposlovanju so privedle do dolgoročnih razlik v dohodkih, dostopu do posojil, plačah in pokojninah, prav tako pa povečujejo tveganje revščine, socialne izključenosti in brezdomstva. Ne glede na zakonodajo o enakem obravnavanju pri zaposlovanju, ki jo uvaja EU, je razlika med plačami moških in žensk še vedno ena glavnih in pogostih oblik neenakosti in diskriminacije na podlagi spola. |
| --- | --- |

4.4.5

| 4.4.6 | Pri tem bi lahko imela vodilno vlogo kolektivna pogajanja. Vsi ukrepi bi morali biti namenjeni odpravljanju razlik med spoloma, da bi izboljšali dostop do socialne zaščite, kakovost dela in trdnost trga dela. |
| --- | --- |

4.4.6

| 4.4.7 | EESO pozdravlja pobudo Komisije, da se uvedejo zavezujoči ukrepi glede preglednosti plač z vidika spola, ki bi jih bilo treba uvesti čim prej. Prevzel bi lahko vodilno vlogo pri spodbujanju strategije za upoštevanje vidika spola in enako plačo moških in žensk. Ženske predstavljajo 70 % vseh zaposlenih v sektorju zdravstvenega in socialnega varstva v 104 državah (SZO) in 58,6 % zaposlenih v storitvenem sektorju po vsem svetu (ILO), kar pomeni, da je zaradi pandemije njihovo zdravje ogroženo. Zaradi prevladujoče segregacije žensk v slabo plačanih sektorjih in na negotovih delovnih mestih so te najbolj izpostavljene tveganju izgube delovnega mesta in zdravstvenih težav. |
| --- | --- |

4.4.7

| 4.4.8 | Delovna mesta in naloge, ki se opravljajo v sektorjih oskrbe, čiščenja, trgovine in zdravstva, veliko prispevajo k družbi in gospodarstvu, kot je bilo poudarjeno tudi v času krize zaradi COVID-19. Ta delovna mesta v sektorjih, ki tradicionalno zaposlujejo veliko žensk, so pogosto premalo plačana in podcenjena, zanje pa so značilni negotovi delovni pogoji. Zato je bistveno, da ti poklici pridobijo večje družbeno priznanje in ustrezno ekonomsko vrednost, kar bi prispevalo k zmanjšanju razlik v plači in drugih razlik med spoloma ter krepitvi ekonomske in socialne vrednosti, ki jo imajo ta delovna mesta. |
| --- | --- |

4.4.8

| 4.4.9 | Povečanje naložb v digitalizacijo javnega sektorja omogoča večjo in boljšo udeležbo žensk in moških na trgu dela ter lahko pomaga tistim, ki morajo skrbeti za druge ali potrebujejo pomoč pri premagovanju ovir, povezanih z birokracijo in dostopom do javnih storitev (25). |
| --- | --- |

4.4.9

| 4.4.10 | Med podjetniki v EU je še vedno zelo malo žensk. Olajšanje dostopa do naložbenega kapitala za podjetnice in spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov na položajih odločanja v finančnih institucijah, kjer se sprejemajo odločitve o naložbah (26), pomenita podporo tako za podjetništvo žensk kot enakost spolov. |
| --- | --- |

4.4.10

| 4.4.11 | Oskrba ter usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja: ženske še vedno prevzemajo večji delež neplačanega dela, ne glede na to, ali skrbijo za otroke, starejše ali gospodinjska opravila (27). Ukrepi za usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, bodisi v obliki zakonodaje bodisi v okviru kolektivnih pogajanj, lahko bolje uskladijo potrebe žensk in moških ter delavcev, ki so tudi oskrbovalci. Pandemija je prinesla dodatno breme neplačane oskrbe, zlasti v času, ko so šole, vrtci, jasli in delovna mesta zaprti zaradi karantene. |
| --- | --- |

4.4.11

| 4.4.12 | EESO poziva k izvajanju direktive o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja, zlasti kar zadeva plačani dopust, da bi ženskam in moškim zagotovili pravico do oskrbe. EESO poleg tega spodbuja države članice, naj si še naprej prizadevajo, da bi končno dosegli cilj, da je v uradnih oblikah varstva 33 % otrok, mlajših od treh let. Poleg tega bi bilo treba dodati cilj glede varstva otrok po pouku, da bi starši lahko delali s polnim delovnim časom, če to želijo. Komisija bi morala sodelovati z državami članicami, da bi zagotovila, da so cilji v celoti doseženi. |
| --- | --- |

4.4.12

| 4.4.13 | EESO poziva države članice, naj uporabijo sredstva EU za povečanje ponudbe, cenovne dostopnosti in kakovosti storitev in infrastrukture za predšolsko vzgojo in varstvo. |
| --- | --- |

4.4.13

| 4.4.14 | Pomembno je izvajati Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov, da bi povečali udeležbo invalidk na trgu dela. |
| --- | --- |

4.4.14

| 4.4.15 | Zaradi staranja prebivalstva bi se bilo treba pri oblikovanju ukrepov za usklajevanje potreb ter poklicnega in zasebnega življenja bolj osredotočiti na skrb za starejše. |
| --- | --- |

4.4.15

| 4.4.16 | Potreben je sistematičen pristop k politiki oskrbe, ki vključuje več drugih političnih razsežnosti (infrastruktura, obdavčitev, promet, digitalna agenda, zdravje in spretnosti, umetna inteligenca in skladi EU) in kjer lahko imajo vodilno vlogo socialni dialog, socialni partnerji in organizacije civilne družbe. |
| --- | --- |

4.4.16

4.5   Doseganje enakosti spolov pri odločanju

| 4.5.1 | Enake možnosti udeležbe so bistvenega pomena za predstavniško demokracijo na vseh ravneh – evropski, nacionalni, regionalni in lokalni. EESO podpira enakopravno sodelovanje in zastopanost spolov pri odločanju ter v političnem, gospodarskem in družbenem življenju, tudi v strukturah socialnega in civilnega dialoga. Za povečanje zastopanosti in sodelovanja žensk v organih odločanja so potrebna pozitivna dejanja na podlagi zakonodajnih, proračunskih, prostovoljnih, organizacijskih in kulturnih ukrepov. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Razlike med spoloma na trgu dela povzročajo tudi neravnovesje med spoloma pri odločanju. Moški prevladujejo nad ženskami na vodstvenih položajih; razmerje v EU je dva proti eni. Žensk je premalo med vodstvenimi delavci v skoraj vseh gospodarskih sektorjih. Po spolu najbolj uravnoteženo vodstvo je v javnem sektorju (28). |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.5.3 | Zakonodaja lahko pomaga, vendar je malo verjetno, da bo že sama zakonodaja vplivala na kulturo in organizacijske mehanizme. Uravnoteženo zastopanost spolov pri odločanju v političnem, gospodarskem in socialnem življenju je mogoče doseči tudi s pristopom upoštevanja vidika spola, katerega namen je zagotoviti večjo ozaveščenost glede vidika spola in pozitivne pogoje za povečanje udeležbe žensk na ravni odločanja. |
| --- | --- |

4.5.3

| 4.5.4 | EESO poziva Svet, naj nadaljuje razpravo o direktivi o bolj uravnoteženi zastopanosti spolov v upravnih odborih družb (29). Poziva tudi podjetja, naj prevzamejo vodilno vlogo in bistveno povečajo udeležbo žensk na najvišjih položajih odločanja. |
| --- | --- |

4.5.4

| 4.5.5 | Odbor priporoča (30), naj se upoštevajo učinkovite strategije in orodja (npr. pravni, proračunski in prostovoljni ukrepi, kvote po spolu) za doseganje uravnotežene zastopanosti spolov na voljenih in imenovanih položajih v glavnih političnih strukturah, ter predlaga, da Komisija še naprej podpira države članice pri ukrepanju na tem področju. Odbor znova poziva Svet (31), naj pregleda svoje smernice za imenovanje članov EESO, pri tem pa upošteva gospodarski, socialni in demografski razvoj v Uniji. |
| --- | --- |

4.5.5

4.6   Upoštevanje vidika spola

| 4.6.1 | Upoštevanje vidika spola je najboljši pristop za seznanjanje z vprašanji spola pri vseh akterjih in na vseh ravneh, vendar je treba izboljšati njegovo operativno razsežnost in način izvajanja. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | EESO poziva k večji zavezanosti enakosti spolov v programskem obdobju 2021–2027. Zagotoviti je treba učinkovito izvajanje in ocenjevanje pogojev, ki omogočajo enakost spolov, da se zagotovi ustreznost in skladnost programov, projektov in skladov. |
| --- | --- |

4.6.2

| 4.6.3 | EESO podpira strategijo za enakost spolov, ki jo je pripravila Komisija, in jo poziva, naj obravnava obstoječe mehanizme usklajevanja (svetovalni odbor za enake možnosti žensk in moških, skupino na visoki ravni za vključevanje načela enakosti spolov in projektno skupino za enakost), da bi spremljala pravilno izvajanje strategije, poročala o dosežkih ter olajšala izmenjavo pristopov in izkušenj na ravni EU. |
| --- | --- |

4.6.3

4.7   Spol v medijih

| 4.7.1 | Vpliv medijev na enakost spolov je že dolgo podcenjen, čeprav ima ključno vlogo pri oblikovanju družbe. Medijski sektor mora prevzeti vodilno vlogo pri zagotavljanju, da ima oglaševanje pozitiven in ne negativen vpliv v smislu predstavljanja in spodbujanja enakosti spolov v družbi. |
| --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Da bi se izboljšal položaj na področju enakosti spolov v medijih, je nujno povečati delež žensk na najvišjih položajih odločanja (32), (33), ter sprejeti kodekse ravnanja in druge ukrepe (34), (35), ki prepovedujejo seksizem in stereotipe ter podpirajo vključevanje vidika spola v organizacijsko preoblikovanje medijskega sektorja in vsebin, ki jih ta daje na voljo. |
| --- | --- |

4.7.2

| 4.7.3 | Pomembno je priznati vpliv spolnih stereotipov v medijskih vsebinah. EESO poziva, da se v naslednji indeks enakosti spolov EIGE vključi nov tematski poudarek: Mediji in oglaševanje. |
| --- | --- |

4.7.3

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Člen 2 PEU.

1

(2)  Člen 8 PDEU: „V vseh svojih dejavnostih si Unija prizadeva odpraviti neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami.“

2

(3)  Gender Equality Index 2019 in brief: Still far from the finish line, EIGE, 2019.

3

(4)  New vision for Gender Equality, Evropska komisija, 2019.

4

(5)  Gender equality at work, Eurofound, 2020.

5

(6)  Beijing +25 policy brief: Area H – Institutional mechanisms for the advancement of women: reduced efforts from Member States, EIGE, 2019.

6

(7)  https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/toolkits/gender-budgeting.

7

(8)  UL C 110, 22.3.2019, str. 26, točka 1.8.

8

(9)  UL C 110, 22.3.2019, str. 26, točka 1.6.

9

(10)  The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU, EIGE, 2017, str. 6.

10

(11)  https://ec.europa.eu/info/priorities_sl

11

(12)  Člen 300 PDEU.

12

(13)  Komisija je ustanovila projektno skupino za enakost, ki jo sestavljajo predstavniki vseh služb Komisije in Evropske službe za zunanje delovanje, da bi zagotovila konkretno upoštevanje načela enakosti spolov na operativni in tehnični ravni poleg ključnih ukrepov iz strategije za enakost spolov, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/sl/qanda_20_357.

13

(14)  https://youthforeurope.eu/european-youth-goals-2019-2027/

14

(15)  UL C 240, 16.7.2019, str. 3.

15

(16)  Glej opombo 15.

16

(17)  Eurofound (2020), Gender equality at work, serija Evropska raziskava o delovnih razmerah 2015, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg.

17

(18)  Gender equality and youth: opportunities and risks of digitalisation – Main report, EIGE, 2017.

18

(19)  UL C 440, 6.12.2018, str. 37.

19

(20)  Glej opombo 15.

20

(21)  Glej opombo 15.

21

(22)  Vir: Eurostat; Early leavers from education and training (šifra:SDG_04_10); Adult participation in learning (šifra: sdg_04_60); Tertiary educational attainment (šifra: sdg_04_20).

22

(23)  2020 European Skills Index, Cedefop, 2020.

23

(24)  Briefing Note, Not just new jobs: digital innovation supports careers, Cedefop, 2019.

24

(25)  UL C 440, 6.12.2018, str. 37, točka 1.12.

25

(26)  Eurofound (2019), Female entrepreneurship: Public and private funding, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg.

26

(27)  The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU, EIGE, 2017, str. 8.

27

(28)  Eurofound (2018), Women in management: Underrepresented and overstretched?, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg.

28

(29)  Glej opombo 15.

29

(30)  UL C 240, 16.7.2019, str. 1.

30

(31)  Glej opombo 30.

31

(32)  Indeks enakosti spolov, EIGE, 2019.

32

(33)  Zbirka statističnih podatkov po spolu, EIGE, 2020.

33

(34)  https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/good-practices/denmark/kvinfo-expert-database

34

(35)  http://www.womeninnews.org/ckfinder/userfiles/files/Gender%20Balance%20Guidebook_FINAL_RGB%20(1).pdf

35

---

PRILOGA

Naslednji amandmaji, ki so bili med razpravo zavrnjeni, so prejeli vsaj četrtino glasov (člen 59(3) poslovnika):

1.   Točka 1.9

Spremeni se tako:

| 1.9. | Razlika med plačami moških in žensk je še vedno ena glavnih oblik neenakosti in diskriminacije na podlagi spola, kar je kriza zaradi COVID-19 še bolj poudarila. EESO poziva Komisijo, naj upošteva dramatične posledice, ki jih je kriza zaradi COVID-19 imela za podjetja in zlasti MSP, ter razmisli o prestavitvi zakonodajnega, zavezujočega predloga in ta čas izkoristi za dejansko posvetovanje s socialnimi partnerji.
  hitro nadaljuje s predlogom, da se uvedejo zavezujoči ukrepi glede preglednosti plač z vidika spola. Pripravljen je prevzeti vodilno vlogo pri spodbujanju strategije za upoštevanje vidika spola in zagotovitev enake plače moških in žensk. |
| --- | --- |

1.9.

Rezultat glasovanja

| Za: | 70 |
| --- | --- |
| Proti: | 120 |
| Vzdržani: | 13 |

Za:

70

Proti:

120

Vzdržani:

13

2.   Točka 4.4.7

Spremeni se tako:

| 4.4.7. | EESO pozdravlja
  se je seznanil s pobudo Komisije, da se uvedejo zavezujoči ukrepi glede preglednosti plač z vidika spola, ki bi jih bilo treba uvesti čim prej. Prevzel bi lahko vodilno vlogo pri spodbujanju strategije za upoštevanje vidika spola in enako plačo moških in žensk. EESO poziva Komisijo, naj upošteva dramatične posledice, ki jih je kriza zaradi COVID-19 imela za podjetja in zlasti MSP, ter razmisli o prestavitvi zakonodajnega, zavezujočega predloga in ta čas izkoristi za dejansko posvetovanje s socialnimi partnerji. Ženske predstavljajo 70 % vseh zaposlenih v sektorju zdravstvenega in socialnega varstva v 104 državah (SZO) in 58,6 % zaposlenih v storitvenem sektorju po vsem svetu (ILO), kar pomeni, da je zaradi pandemije njihovo zdravje ogroženo. Zaradi prevladujoče segregacije žensk v slabo plačanih sektorjih in na negotovih delovnih mestih so te najbolj izpostavljene tveganju izgube delovnega mesta in zdravstvenih težav. |
| --- | --- |

4.4.7.

Rezultat glasovanja

| Za: | 70 |
| --- | --- |
| Proti: | 121 |
| Vzdržani: | 12 |

Za:

70

Proti:

121

Vzdržani:

12

3.   Točka 4.4.8

Spremeni se tako:

| 4.4.8. | Delovna mesta in naloge, ki se opravljajo v sektorjih oskrbe, čiščenja, trgovine in zdravstva, veliko prispevajo k družbi in gospodarstvu, kot je bilo poudarjeno tudi v času krize zaradi COVID-19. Ta delovna mesta v
  Pri teh delovnih mestih in sektorjih, ki tradicionalno zaposlujejo veliko žensk, bi lahko kriza zaradi COVID-19 negativno vplivala na delovne pogoje
  so pogosto premalo plačana in podcenjena, zanje pa so značilni negotovi delovni pogoji. Zato je bistveno, da ti poklici pridobijo večje družbeno priznanje in ustrezno ekonomsko vrednost, kar bi prispevalo k zmanjšanju razlik v plači in drugih razlik med spoloma ter krepitvi ekonomske in socialne vrednosti, ki jo imajo ta delovna mesta. |
| --- | --- |

4.4.8.

Rezultat glasovanja

| Za: | 68 |
| --- | --- |
| Proti: | 121 |
| Vzdržani: | 13 |

Za:

68

Proti:

121

Vzdržani:

13

---

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/87 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/87

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Bela knjiga o umetni inteligenci — evropski pristop k odličnosti in zaupanju

(COM(2020) 65 final)

(2020/C 364/12)

| Poročevalka: | Catelijne MULLER |
| --- | --- |

Poročevalka:

Catelijne MULLER

| Zaprosilo | Komisija, 9. 3. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 25. 6. 2020 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Plenarno zasedanje št. | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 207/0/6 |

Zaprosilo

Komisija, 9. 3. 2020

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

25. 6. 2020

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

207/0/6

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO čestita Komisiji za njeno strategijo, začrtano v beli knjigi o umetni inteligenci, ki spodbuja uporabo tehnologij umetne inteligence ob zagotavljanju njihove skladnosti z evropskimi etičnimi normami, pravnimi zahtevami in družbenimi vrednotami. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Poleg tega pozdravlja cilj, da se izkoristijo prednosti Evrope na industrijskih in specializiranih trgih, ter poudarja, da je pomembno okrepiti naložbe, infrastrukturo, inovacije in kompetence, da bodo lahko podjetja, vključno z MSP, in družba kot celota izkoristili priložnosti, ki jih ponuja umetna inteligenca. Spodbujati bi bilo treba inovacije na področju umetne inteligence, da bi od sistemov umetne inteligence imeli kar največje koristi, obenem pa preprečili in kar najbolj zmanjšali tveganja. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Vseeno meni, da osredotočenost samo na umetno inteligenco, ki temelji na podatkih, ne zadostuje, da bi EU postala vodilna na področju vrhunske, zaupanja vredne in konkurenčne umetne inteligence. Komisijo poziva, naj spodbuja tudi novo generacijo sistemov umetne inteligence, ki temeljijo na znanju in logičnem sklepanju ter podpirajo človeške vrednote in načela. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO poziva Komisijo, naj: (i) spodbuja multidisciplinarne raziskave z vključevanjem drugih ved, kot so pravo, etika, filozofija, psihologija, delovne vede, humanistične vede, ekonomija itd.; (ii) vključi ustrezne deležnike (sindikate, poklicna in podjetniška združenja, potrošniške organizacije, nevladne organizacije) v razpravo o umetni inteligenci in kot enakovredne partnerje v raziskovalnih in drugih projektih, ki jih financira EU, kot so javno-zasebno partnerstvo za umetno inteligenco, sektorski dialogi, program za sprejemanje umetne inteligence v javnem sektorju in vodilni center; ter (iii) še naprej izobražuje in obvešča širšo javnost o priložnostih in izzivih umetne inteligence. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poziva, naj Komisija bolj poglobljeno preuči vpliv umetne inteligence na celoten spekter temeljnih pravic in svoboščin, med drugim na pravico do poštenega sojenja, do poštenih in odprtih volitev, do zbiranja in demonstracij, pa tudi na prepoved diskriminacije. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO še naprej nasprotuje uvedbi kakršne koli oblike pravne osebnosti za umetno inteligenco. To bi izničilo preventivni popravljalni učinek prava o odgovornosti in pomenilo resno nevarnost moralnega tveganja tako pri razvoju kot uporabi umetne inteligence, pri kateri lahko pride do zlorab. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poziva k uporabi stalnega, sistematičnega socio-tehničnega pristopa, pri katerem se tehnologija obravnava z vseh vidikov in iz različnih zornih kotov, namesto enkratnega (ali celo redno ponovljenega) predhodnega ocenjevanja skladnosti umetne inteligence z visokim tveganjem. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Opozarja, da bi poleg biometričnega prepoznavanja in umetne inteligence, ki se uporablja pri zaposlovanju, z zahtevo glede opredelitve sektorja z visokim tveganjem lahko izključili številne aplikacije in načine uporabe umetne inteligence, ki so sami po sebi zelo tvegani. EESO priporoča, naj Komisija pripravi seznam skupnih značilnosti aplikacij ali načinov uporabe umetne inteligence, ki se ne glede na sektor sami po sebi štejejo za visoko tvegane. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Močno priporoča, naj se uporaba biometričnega prepoznavanja dovoli samo: (i) če je njen učinek znanstveno dokazan, (ii) v nadzorovanih okoljih in (iii) pod strogimi pogoji. Široka uporaba biometričnega prepoznavanja na podlagi umetne inteligence za nadzor, sledenje, ocenjevanje ali kategorizacijo ljudi ali človeškega vedenja ali čustev bi morala biti prepovedana. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO se pri uvajanju sistemov umetne inteligence na delovnem mestu zavzema za zgodnje in tesno vključevanje socialnih partnerjev, ki je v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravili in praksami, da bi zagotovili, da so sistemi uporabni ter skladni s pravicami delavcev in delovnimi pogoji. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO se zavzema tudi za zgodnje in tesno vključevanje tistih zaposlenih, ki bodo nazadnje delali s sistemom umetne inteligence, ter zaposlenih s strokovnim znanjem s področja prava, etike in humanistike pri uvajanju sistemov umetne inteligence, s čimer bi zagotovili, da so skladni s pravnimi in etičnimi zahtevami ter potrebami delavcev, tako da ti ohranijo avtonomijo pri svojem delu ter da sistemi umetne inteligence izboljšujejo njihovo usposobljenost in zadovoljstvo pri delu. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Tehnike in pristopi na področju umetne inteligence, ki se uporabljajo v boju proti pandemiji koronavirusne bolezni, morajo biti robustni, učinkoviti, pregledni in razložljivi. Spoštovati bi morali tudi človekove pravice, etična načela in veljavno zakonodajo ter biti pošteni, vključujoči in prostovoljni. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO poziva Komisijo, naj prevzame vodilno vlogo, da se v Evropi zagotovi boljše usklajevanje rešitev in pristopov uporabne umetne inteligence, ki se uporabljajo v boju proti pandemiji koronavirusne bolezni. |
| --- | --- |

1.13

2.   Bela knjiga EU o umetni inteligenci

| 2.1 | EESO z zadovoljstvom ugotavlja, da Evropska komisija upošteva številna priporočila iz prejšnjih mnenj EESO in strokovne skupine na visoki ravni o umetni inteligenci, tako da spodbuja uporabo tehnologij umetne inteligence in hkrati zagotavlja njihovo skladnost z evropskimi etičnimi normami, pravnimi zahtevami in socialnimi vrednotami na podlagi „ekosistema odličnosti in zaupanja“. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO pozdravlja predloge, katerih namen je podjetjem, vključno z MSP, in družbi kot celoti omogočiti, da izkoristijo priložnosti, ki izhajajo iz razvoja in uporabe umetne inteligence. Poudarja, da je treba podpreti naložbe, infrastrukturo, inovacije ter kompetence, da bi izboljšali konkurenčnost EU na svetovni ravni. |
| --- | --- |

2.2

Pristop k umetni inteligenci, pri katerem je nadzor v rokah človeka

| 2.3 | Toda bela knjiga je tudi nekoliko „fatalistična“, saj je v njej navedeno, da nas lahko umetna inteligenca „nadvlada“, zaradi česar je regulacija njene uporabe naša edina možnost. EESO trdno verjame v zavezo EU, da bo storila vse, da bo Evropa sprejela samo zaupanja vredno umetno inteligenco, zato meni, da bi morala o tem zavzeti veliko odločnejše stališče. Zato Komisijo poziva, naj vedno ohrani možnost, da določene vrste (uporabe) umetne inteligence sploh ne sprejme. EESO ponovno poziva k pristopu, pri katerem je nadzor v rokah človeka. |
| --- | --- |

2.3

Izkoriščanje umetne inteligence v Evropi – opredelitev, usmerjena v prihodnost

| 2.4 | Delovna opredelitev umetne inteligence v beli knjigi je „zbirka tehnologij, ki združuje podatke, algoritme in računalniške zmogljivosti.“ V beli knjigi so nato podatki in algoritmi opredeljeni kot glavni elementi umetne inteligence. Vendar bi ta opredelitev zajela vso programsko opremo, ki je bila kdaj napisana, ne le umetne inteligence. Še vedno nimamo splošno sprejete opredelitve pojma umetne inteligence, ki se kot splošen izraz uporablja za različne vrste uporabe v računalništvu. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Osredotočenost bele knjige samo na umetno inteligenco, ki temelji na podatkih, je preozka, da bi EU lahko postala vodilna na področju vrhunske, zaupanja vredne in konkurenčne umetne inteligence. V beli knjigi so prezrti številni obetavni sistemi umetne inteligence, ki torej tudi niso niti nadzorovani niti regulirani. EESO poziva Komisijo, naj spodbuja tudi novo generacijo sistemov umetne inteligence, ki povezujejo pristope, ki temeljijo na podatkih, s pristopi, ki temeljijo na znanju in logičnem sklepanju, t. i. hibridne sisteme. Bela knjiga dejansko priznava potrebo po hibridnih sistemih z namenom razložljivosti, vendar prednosti hibridnih sistemov presegajo razložljivost: pospešijo in/ali omejijo lahko učenje ter potrdijo in preverijo model strojnega učenja. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Bela knjiga se osredotoča le na pristranskost v zvezi s podatki, vendar pristranskost ni vedno posledica slabe kakovosti ali majhne količine podatkov. Zasnova katerega koli produkta sama po sebi pomeni kopičenje pristranskih odločitev, ki segajo od vhodnih podatkov do zastavljenih ciljev za optimizacijo. Vse te odločitve na nek način izhajajo iz lastne pristranskosti oseb, ki odločitve sprejemajo. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Še pomembneje pa je, da so sistemi umetne inteligence več kot le vsota komponent programske opreme. Sistemi umetne inteligence vključujejo tudi socio-tehnični sistem, ki jih obkroža. Pri obravnavanju upravljanja in regulacije umetne inteligence bi se morali osredotočiti tudi na družbene strukture, ki jo obkrožajo: organizacije in podjetja, različni poklici, ljudi in institucije, ki ustvarjajo, razvijajo, uvajajo, uporabljajo in nadzorujejo umetno inteligenco, ter ljudi, na katere ta vpliva, na primer državljane v odnosih z vladami, podjetja, potrošnike, delavce in tudi družbo kot celoto. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Upoštevati je treba tudi, da se pravne opredelitve (za namene upravljanja in regulacije) razlikujejo od povsem znanstvenih opredelitev, saj mora biti izpolnjenih več različnih zahtev, kot so inkluzivnost, natančnost, stalnost, celovitost in izvedljivost. Nekatere od teh zahtev so pravno zavezujoče, nekatere pa veljajo za dobro regulativno prakso. |
| --- | --- |

2.8

Združitev vseh sil

| 2.9 | EESO pozdravlja prizadevanja za reševanje razdrobljenosti umetne inteligence v Evropi z združevanjem raziskovalcev na področju umetne inteligence, ki se osredotočajo na MSP in partnerstva z zasebnim in javnim sektorjem. Poleg tega EESO priporoča, naj se: (i) spodbujajo multidisciplinarne raziskave z vključevanjem drugih ved, kot so pravo, etika, filozofija, psihologija, delovne vede, humanistične vede, ekonomija itd.; (ii) vključijo ustrezni deležniki (sindikati, podjetniška združenja, potrošniške organizacije, nevladne organizacije) v razpravo o umetni inteligenci in kot enakovredni partnerji v raziskovalnih in drugih projektih, ki jih financira EU, kot so javno-zasebno partnerstvo za umetno inteligenco, sektorski dialogi, program za sprejemanje umetne inteligence v javnem sektorju in vodilni center; ter (iii) širša javnost še naprej izobražuje in obvešča o priložnostih in izzivih umetne inteligence. |
| --- | --- |

2.9

Umetna inteligenca in pravo

| 2.10 | V beli knjigi se priznava dejstvo, da se umetna inteligenca ne uporablja v svetu brez zakonov. EESO zlasti pozdravlja poudarek na posledicah umetne inteligence za temeljne pravice in priporoča Komisiji, naj bolj poglobljeno preuči učinke umetne inteligence na širok nabor temeljnih pravic in svoboščin, kot so svoboda govora in izražanja ter pravica do spoštovanja zasebnega življenja (ki presega varstvo podatkov ljudi), poštenega sojenja, poštenih in odprtih volitev, zbiranja in demonstracij ter prepoved diskriminacije. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EESO pozdravlja jasno stališče, izraženo v beli knjigi, o možnostih uporabe obstoječih ureditev odgovornosti za umetno inteligenco in prizadevanju za nadgradnjo teh ureditev, da bi odpravili nova tveganja, ki jih lahko ustvari umetna inteligenca, pri odpravljanju vrzeli v izvrševanju, kadar je težko določiti gospodarski subjekt, ki je dejansko odgovoren, in prilagodili ureditev spreminjajoči se funkcionalnosti sistemov umetne inteligence. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Komisija bi morala tudi priznati, da umetna inteligenca ne pozna meja in da s tem povezana prizadevanja ne morejo in ne smejo biti omejena na Evropo. Za vzpostavitev skupnega mednarodnega pravnega okvira bi bilo treba na podlagi razprav in raziskav pravnih strokovnjakov doseči splošno soglasje na svetovni ravni. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | V vsakem primeru EESO še naprej nasprotuje uvedbi kakršne koli oblike pravne osebnosti za umetno inteligenco. To bi izničilo preventivni popravljalni učinek prava o odgovornosti in pomenilo resno nevarnost moralnega tveganja tako pri razvoju kot uporabi umetne inteligence, pri kateri lahko pride do zlorab. |
| --- | --- |

2.13

Regulacija umetne inteligence z visokim tveganjem

| 2.14 | Pri nadzoru učinkov umetne inteligence EESO pozdravlja pristop, ki temelji na oceni tveganja. Komisija napoveduje regulativni okvir za umetno inteligenco z visokim tveganjem, ki bi moral biti v skladu z zahtevami glede robustnosti, natančnosti, ponovljivosti, preglednosti, človeškega nadzora in upravljanja podatkov. V skladu z belo knjigo dva kumulativna elementa predstavljata umetno inteligenco z visokim tveganjem: (i) sektor z visokim tveganjem in (ii) uporaba aplikacije umetne inteligence z visokim tveganjem. V beli knjigi sta dodana dva primera aplikacij ali načinov uporabe umetne inteligence, ki bi se lahko ne glede na sektor sama po sebi štela za visoko tvegana. Poleg tega je v njej biometrično prepoznavanje opredeljeno kot aplikacija, ki je sama po sebi visoko tvegana. Izčrpen seznam sektorjev z visokim tveganjem (ki se sicer občasno pregleduje) zdaj vključuje naslednje sektorje kot potencialno visoko tvegane: zdravstveno varstvo, promet, energetiko in dele javnega sektorja. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Drugo merilo, da je aplikacija umetne inteligence visoko tvegana, je ohlapnejše, saj je v skladu z njim mogoče upoštevati različne ravni tveganja. EESO predlaga, naj se med področja vpliva dodata družba in okolje. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | V skladu z logiko bele knjige aplikacije umetne inteligence z visokim tveganjem, ki se uporabljajo v sektorju z nizkim tveganjem, načeloma ne bodo predmet regulativnega okvira. EESO poudarja, da bi bili lahko zaradi neželenih škodljivih učinkov umetne inteligence z visokim tveganjem v sektorju z nizkim tveganjem aplikacije ali načini uporabe umetne inteligence izključeni iz predpisov, s čimer bi bilo mogoče izogibanje pravilom: tak primer je ciljno oglaševanje (sektor z nizkim tveganjem), za katerega se je pokazalo, da ima lahko učinek ločevanja, diskriminacije in delitve, na primer v času volitev, ali posamezniku prirejeno določanje cen (uporaba ali učinek z visokim tveganjem). EESO priporoča, naj se pripravi seznam skupnih značilnosti aplikacij ali načinov uporabe umetne inteligence, ki se sami po sebi štejejo za visoko tvegane, ne glede na sektor, v katerem se uporabljajo. |
| --- | --- |

2.16

| 2.17 | Čeprav EESO priznava potrebo po preizkušanju skladnosti umetne inteligence, se boji, da enkratna (ali celo redno ponovljena) predhodna ocena skladnosti ne bo zadostovala za zagotovitev zanesljivega in humanocentričnega razvoja, uvajanja in uporabe umetne inteligence na trajnosten način. Zaupanja vredna umetna inteligenca potrebuje stalen, sistematičen socio-tehnični pristop, pri katerem se tehnologija obravnava z vseh vidikov in iz različnih zornih kotov. Kar zadeva oblikovanje politike, je potreben multidisciplinarni pristop, pri katerem oblikovalci politike, znanstveniki z različnih področij, socialni partnerji, poklicna združenja, strokovnjaki, podjetja in nevladne organizacije med seboj stalno sodelujejo. Zlasti ko gre za storitve javnega interesa, ki so povezane z zdravjem, varnostjo in blaginjo ljudi ter temeljijo na zaupanju, je treba zagotoviti, da so sistemi umetne inteligence prilagojeni praktičnim zahtevam in ne morejo prevladati nad odgovornostjo ljudi. |
| --- | --- |

2.17

Biometrično prepoznavanje

| 2.18 | EESO pozdravlja predlog Komisije, da se začne javna razprava o uporabi biometričnega prepoznavanja, ki temelji na umetni inteligenci. Za oceno ali celo napovedovanje našega vedenja, duševnega stanja in čustev, na primer pri postopkih zaposlovanja, se že uporablja biometrično prepoznavanje mikroizrazov, hoje, (tona) glasu, srčnega utripa, temperature itd. Jasno je treba povedati, da ni nobenega trdnega znanstvenega dokaza, da je človekova čustva ali duševno stanje mogoče natančno „prebrati“ z njegovega izraza obraza, iz načina hoje, srčnega utripa, tona glasu ali temperature ali celo, da bi bilo mogoče na podlagi tega napovedati prihodnje vedenje. |
| --- | --- |

2.18

| 2.19 | Prav tako je treba opozoriti, da je v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov obdelava biometričnih podatkov omejena le delno. V skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov „biometrični podatki“ pomenijo osebne podatke, ki so rezultat posebne tehnične obdelave v zvezi s fizičnimi, fiziološkimi ali vedenjskimi značilnostmi posameznika, ki omogočajo ali potrjujejo edinstveno identifikacijo tega posameznika. Mnoge tehnologije biometričnega prepoznavanja pa niso zasnovane za namene edinstvene identifikacije fizične oseb, temveč le za oceno človekovega vedenja ali čustev. Ti načini uporabe niso nujno zajeti v opredelitev (obdelave) biometričnih podatkov v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

2.19

| 2.20 | Biometrično prepoznavanje, ki temelji na umetni inteligenci, vpliva tudi na našo širšo pravico do spoštovanja zasebnega življenja, identitete, samostojnosti in psihološke celovitosti, saj se tako ustvarjajo okoliščine, v katerih nas (nenehno) opazujejo, spremljajo, in identificirajo. To bi lahko imelo psihološki zastraševalni učinek, saj bi se lahko ljudje počutili prisiljeni, da svoje vedenje prilagodijo določeni normi. To pomeni vdor v našo temeljno pravico do zasebnosti (moralna in psihološka integriteta). Poleg tega bi biometrično prepoznavanje, ki temelji na umetni inteligenci, lahko vplivalo na druge temeljne pravice in svoboščine, kot sta svoboda zbiranja in prepoved diskriminacije. |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | EESO priporoča, da se uporaba biometričnega prepoznavanja dovoli le, če ima to znanstveno dokazan učinek, v nadzorovanih okoljih in pod strogimi pogoji. Široka uporaba biometričnega prepoznavanja na podlagi umetne inteligence ne sme biti dovoljena za nadzor, sledenje, ocenjevanje ali kategoriziranje ljudi ali človeškega vedenja ali čustev. |
| --- | --- |

2.21

Vpliv umetne inteligence na delo ter znanja in spretnosti

| 2.22 | EESO ugotavlja, da v beli knjigi ni strategije, kako obravnavati vpliv umetne inteligence na delo, medtem ko je tej temi namenjena izrecna pozornost v evropski strategiji za umetno inteligenco iz leta 2018. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | EESO se zavzema za zgodnje in tesno vključevanje delavcev in ponudnikov storitev vseh vrst, vključno s tistimi v svobodnih poklicih, samozaposlenimi in priložnostnimi delavci – ne samo ljudi, ki oblikujejo ali razvijajo umetno inteligenco, ampak tudi tistih, ki kupujejo ali uporabljajo sisteme umetne inteligence, delajo z njimi ali na katere ti sistemi vplivajo. Socialni dialog se mora v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravili in praksami odviti pred uvedbo tehnologij umetne inteligence na delovnem mestu. Na delovnem mestu bi bilo treba pri dostopu do podatkov o delavcih in upravljanju teh podatkov upoštevati načela in predpise, ki so jih s pogajanji dosegli socialni partnerji. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | EESO želi posebej opozoriti na umetno inteligenco, ki se uporablja pri postopkih zaposlovanja, odpuščanja, ocenjevanja ter vrednotenja delavcev. V beli knjigi je umetna inteligenca, ki se uporablja pri zaposlovanju, omenjena kot primer uporabe z visokim tveganjem, ki bi jo bilo treba pravno urediti ne glede na sektor. EESO priporoča, naj se to področje uporabe razširi tudi na umetno inteligenco, ki se uporablja pri postopkih odpuščanja, ocenjevanja in vrednotenja delavcev, ter preučijo skupne značilnosti tistih vrst uporabe umetne inteligence, ki bi ne glede na sektor pomenile zelo visoko tveganje na delovnem mestu. Uporaba umetne inteligence, ki nima znanstvene podlage, kot je zaznavanje čustev z biometričnim prepoznavanjem, v delovnem okolju ne bi smela biti dovoljena. |
| --- | --- |

2.24

| 2.25 | Če želimo ljudem omogočiti, da se prilagodijo hitremu razvoju umetne inteligence, morajo vzdrževati svoje digitalne kompetence ali pridobivati nove. Vseeno morajo biti politike in finančna sredstva osredotočeni tudi na izobraževanje in razvoj kompetenc na področjih, ki jih sistemi umetne inteligence ne bodo ogrozili (na primer naloge, pri katerih je človeška interakcija na prvem mestu, kot so storitve v javnem interesu, ki so povezane z zdravjem, varnostjo in blaginjo ljudi ter temeljijo na zaupanju, naloge, pri katerih gre za sodelovanje človeka in stroja, ali naloge, ki jih ne želimo zaupati stroju). |
| --- | --- |

2.25

3.   Umetna inteligenca in koronavirus

| 3.1 | Umetna inteligenca lahko pripomore k boljšemu razumevanju koronavirusa in koronavirusne bolezni, k zaščiti ljudi pred izpostavljenostjo, k odkritju cepiva in raziskovanju možnosti zdravljenja. Še vedno pa je treba odkrito in jasno povedati, česa je umetna inteligenca zmožna in česa ni. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Robustnost in učinkovitost: umetna inteligenca, ki temelji na podatkih, bi bila lahko za napovedovanje širjenja koronavirusa problematična, ker je podatkov o koronavirusu premalo, da bi se lahko z umetno inteligenco zagotovili zanesljivi rezultati. Poleg tega je teh nekaj podatkov, ki so na voljo, nepopolnih in izkrivljenih. Uporaba teh podatkov za strojno učenje lahko privede do številnih lažnih negativnih in lažnih pozitivnih rezultatov. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Preglednost podatkov in uporabljenih modelov ter razložljivost rezultatov sta najpomembnejši. Svet si zlasti zdaj ne more privoščiti, da bi sprejemal odločitve na podlagi algoritmov. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Pri uporabi umetne inteligence za boj proti tej pandemiji so spoštovanje človekovih pravic, etična načela in obstoječa zakonodaja pomembni bolj kot kdaj koli prej. Zlasti kadar orodja umetne inteligence potencialno kršijo človekove pravice, mora obstajati upravičen interes za njihovo uporabo, ki mora biti nujno potrebna, sorazmerna in predvsem časovno omejena. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Zagotoviti moramo tudi poštenost in vključenost. Sistemi umetne inteligence, ki se razvijajo za boj proti pandemiji, ne bi smeli biti pristranski in ne bi smeli nikogar zapostavljati. Poleg tega bi morali biti na voljo vsem ter upoštevati družbene in kulturne razlike v različnih prizadetih državah. |
| --- | --- |

3.5

Aplikacije za spremljanje in sledenje ter preverjanje zdravstvenega stanja

| 3.6 | Po mnenju virologov in epidemiologov je za ponoven zagon družbenega življenja in gospodarstva treba učinkovito slediti, spremljati in varovati zdravje ljudi. Trenutno se razvijajo številne aplikacije za sledenje in izvajanje zdravstvenih meritev, ki so jih doslej običajno izvajali strokovnjaki. Mnoge vlade po vsem svetu veliko pričakujejo od aplikacij za spremljanje in sledenje, da se omogoči ponovni zagon javnega življenja. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Uvedba tovrstnih aplikacij je zelo drastičen ukrep, zato je treba pred sprejetjem odločitve o njihovi uporabi nujno preučiti njihovo uporabnost, nujnost in učinkovitost ter njihov družbeni in pravni učinek. Uporaba aplikacij mora ostati prostovoljna, poleg tega pa je treba dati prednost manj invazivnim rešitvam. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Učinkovitost in zanesljivost aplikacij za spremljanje in sledenje sta izredno pomembni, saj lahko neučinkovitost in nezanesljivost privedeta do številnih napačnih lažno pozitivnih ali lažno negativnih rezultatov, lažnega občutka varnosti in s tem do večje nevarnosti okužbe. Prve znanstvene simulacije vzbujajo resne dvome o tem, ali bi aplikacija za sledenje sploh pozitivno vplivala na omejitev širjenja virusa, tudi ob 80- ali 90-odstotni uporabi. Aplikacija tudi ne more zaznati posebnih okoliščin, na primer prisotnosti pleksi stekla in oken ali nošenja osebne zaščitne opreme. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Poleg tega te aplikacije vodijo k (delnemu) nespoštovanju različnih človekovih pravic in svoboščin, saj zadevajo našo svobodo združevanja ter pravico do varnosti, do nediskriminacije in do zasebnosti. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Zasebnost je zelo pomembna ter zajema veliko več kot zgolj naše osebne podatke in anonimnost. Vključuje tudi pravico, da se posameznika ne zasleduje, spremlja ali nadzira. Znanstveno je dokazano, da se ljudje začnejo vesti drugače, če vedo, da jim nekdo sledi. Po mnenju Evropskega sodišča za človekove pravice ta zastraševalni učinek pomeni vdor v našo zasebnost. V razpravo o umetni inteligenci bi bilo treba vključiti enako širok koncept zasebnosti. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Obstaja tveganje, da se zbrani podatki (zdaj ali v prihodnosti) ne bodo uporabili le za boj proti sedanji pandemiji, ampak tudi za profiliranje, kategorizacijo in ocenjevanje ljudi za različne namene. V bolj oddaljeni prihodnosti si je mogoče celo zamisliti, da bi lahko sprememba namembnosti privedla do neželenih oblik profiliranja pri nadzoru in spremljanju, odobritvi zavarovanja ali socialnih prejemkov, zaposlitvi ali odpuščanju itd. Podatkov, zbranih z uporabo teh aplikacij, se torej v nobenih okoliščinah ne sme uporabljati za profiliranje, ocenjevanje tveganja, razvrščanje ali napovedovanje. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Poleg tega bo vsaka rešitev na področju umetne inteligence, uporabljena v teh izrednih okoliščinah, čeprav z najboljšimi nameni, pomenila precedens, ne glede na to, ali nam je to všeč ali ne. Prejšnje krize so pokazale, da takšni ukrepi kljub dobrim namenom v praksi nikoli ne bodo povsem odpravljeni. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Uporabo umetne inteligence med to pandemijo je treba torej vedno meriti in pretehtati z več vidikov. Vprašati se je treba na primer: (i) ali je učinkovita in zanesljiva, (ii) ali obstajajo manj invazivne rešitve, (iii) ali koristi prevladajo nad družbenimi, etičnimi in temeljnimi pravicami ter (iv) ali je mogoče doseči odgovoren kompromis med nasprotujočimi si temeljnimi pravicami in svoboščinami. Poleg tega se takšnih sistemov nikakor ne sme uporabljati v obliki obveznosti ali pod prisilo. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESO poziva oblikovalce politik, naj se ne zatekajo prehitro k tehnologiji kot rešitvi za vse. Glede na resnost razmer priporočamo, naj se aplikacije v zvezi s projekti, zasnovanimi za pomoč pri zajezitvi pandemije, opirajo na zanesljive raziskave v epidemiologiji, sociologiji, psihologiji, pravu, etiki in sistemskih znanostih. Pred sprejetjem odločitve za uporabo teh sistemov je treba opraviti analizo učinkovitosti, nujnosti in občutljivosti ter simulacije. |
| --- | --- |

3.14

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/94 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/94

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Novi akcijski načrt za krožno gospodarstvo – Za čistejšo in konkurenčnejšo Evropo

(COM(2020) 98 final)

(2020/C 364/13)

| Poročevalec: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Cillian LOHAN |

Poročevalec:

Antonello PEZZINI

Soporočevalec:

Cillian LOHAN

| Zaprosilo | Komisija, 22. 4. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 25. 6. 2020 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Plenarno zasedanje št. | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 215/2/4 |

Zaprosilo

Komisija, 22. 4. 2020

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

25. 6. 2020

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

215/2/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je prepričan, da je trajnost eden od stebrov razvoja Evrope prihodnosti na podlagi pametnega in participativnega prehoda ter kulture krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Pri prehodu na krožno gospodarstvo v Evropi je treba upoštevati družbenogospodarski okvir, v katerem se razvija, vendar je treba izzive trenutne zdravstvene krize preoblikovati v priložnost za prenovo na novih temeljih, ki omogočajo hitrejšo uvedbo novega krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Nova kultura, ki je podlaga krožnemu gospodarstvu, bi morala biti priložnost, da se pospeši uvedba merjenja bogastva lokalnih in regionalnih skupnosti z novimi merili, ki presegajo BDP (1). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Večji poudarek bi bilo treba nameniti razširjanju „kulture krožnosti“ z izobraževanjem, krepitvijo zmogljivosti in sprejemanjem večje odgovornosti, da bi ljudi spodbudili, da se prilagodijo in spremenijo svoje vsakodnevne navade in vedenje. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Evropsko platformo deležnikov za krožno gospodarstvo bi bilo treba okrepiti, da bi lahko podprla različne politične pobude, ki bi olajšale prehod na krožnost. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO pozdravlja predloge iz akcijskega načrta za krožno gospodarstvo in meni, da bi bilo treba pri pripravi načrtov za gospodarsko in socialno obnovo po uničujočih razmerah zaradi COVID-19 upoštevati ukrepe, ki bodo omogočali ta prehod. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Priznati je treba dopolnjevanje politik na področju podnebnih sprememb, krožnega gospodarstva in družbene odgovornosti podjetij ter poudariti krožnost energije iz obnovljivih virov, zlasti v gradbeništvu in prometu. Pri tem pa ne smemo pozabiti na podporo kmetijstvu in živilstvu, da se zmanjša količina odpadkov. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da je predlagani pakt za znanja in spretnosti ter delovna mesta v Evropskem socialnem skladu plus odlična priložnost za izvajanje predvidenih programov. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Okoljsko primerno zasnovo izdelkov bi morali še naprej razvijati, da se podaljša življenjska doba izdelkov in olajša načrtovana ponovna uporaba njihovih sestavnih elementov ter s tem spodbudi dinamičen trg sekundarnih surovin s pravno zavezujočimi ukrepi, obvezno uporabo recikliranega materiala in digitalnim sledenjem. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Komisija bi morala tako kot v primeru „izdelkov, ki trošijo energijo“ v dogovoru z zadevnimi sektorji sprejeti delegirane akte, v katerih bodo določene značilnosti novih izdelkov, ki bi lahko postali sestavni deli drugih izdelkov. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Postopek tehnične standardizacije trajnostnih izdelkov, najprej v sektorjih intenzivne rabe virov, bi moral imeti ključno vlogo v okviru sistema „kakovosti in skladnosti“, kar vključuje ugotavljanje skladnosti, pa tudi širšo uporabo zelenih javnih naročil ter certifikacijo sekundarnih surovin. |
| --- | --- |

1.11

| 1.11.1 | Nacionalni organi za standardizacijo bi morali v sodelovanju z evropskimi organi (2) čim prej razviti priporočila in usklajene standarde (3), da bi olajšali prehod na novo funkcionalno gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.11.1

| 1.12 | Za uresničitev krožnega gospodarstva bo potrebno tesno sodelovanje deležnikov, zato EESO poziva k jasnim politikam in finančni podpori, zlasti na področju oglaševanja, da ne bi bilo več tako močno osredotočeno na potrošništvo in bi ob spoštovanju pravil prostega trga dajalo prednost trajnosti izdelkov in možnostim ponovne uporabe. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Po mnenju EESO je nujno potrošnikom zagotoviti boljše informacije in podatke o ravnanju z izdelki, sledljivosti in transparentnosti, vključno s tehničnimi specifikacijami izdelkov in digitalnimi tehnologijami, da se omogoči pretok informacij o sestavi in možnosti popravila. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Po mnenju EESO bi bilo dobro prek programov EU spodbuditi konkretno preizkušanje procesov krožnega gospodarstva v številnih sektorjih v več evropskih mestih, agroživilskih središčih in na podeželju, da bi izkoristili pomembne izkušnje v proizvodni in potrošniški verigi, ki bi jih uporabili kot dobre prakse. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESO meni, da bi bilo treba več prostora nameniti javnim in zasebnim akterjem na lokalni ravni, ki imajo lahko ključno vlogo pri izkoriščanju novih priložnosti z razvojem javno-zasebnih partnerstev in oblikovanjem primerov „teritorialne družbene odgovornosti“ (4) in družbene odgovornosti podjetij, usmerjenih v načela sodelovanja glede krožnosti. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESO poziva, naj se pri vseh predlaganih ukrepih izvedejo ustrezne ocene učinka z upoštevanjem okoljskih, družbenih in gospodarskih posledic. |
| --- | --- |

1.16

2.   Družbenogospodarski okvir za evropsko krožno gospodarstvo

| 2.1 | Podjetja in potrošniki po svetu vse bolj priznavajo škodo, ki so jo trajnostnemu razvoju povzročili dosedanji linearni gospodarski modeli, za katere so značilni velika poraba materialov in virov, uporaba tehnik načrtovanega zastaranja in spodbujanje nakupa novih izdelkov. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Leta 2019 je bilo pridobljenih in predelanih več kot 92 milijard ton materiala, kar je prispevalo k približno polovici svetovnih emisij CO2 (5) in precejšnjim problemom za okolje in javno zdravje. |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Pridobivanje in predelava virov sta kriva za več kot 90 % svetovne izgube biotske raznovrstnosti (6). |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Približno 20 % emisij toplogrednih plinov povzročata pridobivanje in predelava kovin in nekovinskih surovin (7). |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Poleg tega mora EU večino svojih potreb po surovinah pokriti z uvozom, kar spremljajo veliki stroški. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.3 | Krožno gospodarstvo, ki spodbuja:






  — | družbeno in okoljsko odgovornost podjetij, |
| --- | --- | --- |

2.3

—

družbeno in okoljsko odgovornost podjetij,

| — | nova lokalna in kakovostna delovna mesta, |
| --- | --- |

—

nova lokalna in kakovostna delovna mesta,

| — | odpravo odpadkov, |
| --- | --- |

—

odpravo odpadkov,

| — | neprekinjeno in zanesljivo rabo naravnih virov, |
| --- | --- |

—

neprekinjeno in zanesljivo rabo naravnih virov,

| — | krog zasnove, proizvodnje, distribucije in potrošnje, |
| --- | --- |

—

krog zasnove, proizvodnje, distribucije in potrošnje,

| — | in ponovno uporabo odpadkov ob koncu njihove življenjske dobe, |
| --- | --- |

—

in ponovno uporabo odpadkov ob koncu njihove življenjske dobe,

omogoča razvoj funkcionalnega gospodarstva, ki lahko prinese znatne koristi za družbo.

| 2.4 | Trenutno samo 8,6 % svetovnih dejavnosti poteka krožno. Za prehod na to razsežnost pa potrebujemo tesno sodelovanje javnega in zasebnega sektorja. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Prehod evropskega gospodarstva na krožno gospodarstvo mora upoštevati trenutni družbenogospodarski okvir, saj je pandemija COVID-19 povzročila najhujšo recesijo po veliki gospodarski krizi leta 1929. |
| --- | --- |

2.5

| 2.5.1 | Zaradi COVID-19 se podjetja soočajo z izgubo prihodkov, dobavne verige so prekinjene, zapira se vse več tovarn in povsod narašča brezposelnost. |
| --- | --- |

2.5.1

| 2.6 | Sedanja trojna grožnja – nenadzorovana pandemija, nezadostni instrumenti ekonomske politike in geopolitični „črni labod“ (tj. izjemno nepredvidljiv dogodek) – bi lahko svetovno gospodarstvo potisnila v trajno recesijo ravno v trenutku, ko se celotna evropska družba zaveda, da so za trajnostni gospodarski razvoj potrebni ustrezna tehnologija, rast produktivnosti in učinkovitejša raba virov. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Po drugi strani pa bi lahko izzivi, s katerimi se sooča naš planet, postali velika priložnost za novo spodbudo za trajnostni razvoj na novih temeljih, ki bi pospešili oblikovanje novega krožnega pristopa. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESO je večkrat izrazil potrebo po trajnostni in vključujoči rasti. Skupaj z Evropsko komisijo je ustanovil evropsko platformo deležnikov za krožno gospodarstvo (ECESP) (8), pri čemer je poudaril, da kljub dosedanjim dosežkom obstajajo očitne ovire za uresničitev krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Kakor je potrdila koordinacijska skupina ECESP, bi bilo treba prehod na vključujoče, podnebno nevtralno in krožno gospodarstvo začeti že danes (9). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EESO je 6. aprila 2020 sprejel skupno izjavo, v kateri je poudaril, „da bi se lahko v teh nadvse negotovih časih učinkovito spoprijeli s posledicami pandemije COVID-19 ter ponovno vzpostavili bolj trajnostno evropsko gospodarstvo le s celovitim evropskim načrtom za okrevanje gospodarstva“. |
| --- | --- |

2.10

3.   Predlog Komisije

| 3.1 | V novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo je več novih pobud, ki se nanašajo na celotni življenjski krog izdelkov od zasnove do izteka življenjske dobe, da bi državljanom in podjetjem omogočili polno udeležbo v krožnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | V okviru industrijske strategije EU se predlagajo naslednji ukrepi:






  — | zagotoviti, da postanejo trajnostni izdelki pravilo v Uniji, s sprejetjem zakonodajnega akta o strategiji za trajnostne izdelke, da bodo izdelki, dani na trg EU, trajali dlje; |
| --- | --- | --- |

3.2

—

zagotoviti, da postanejo trajnostni izdelki pravilo v Uniji, s sprejetjem zakonodajnega akta o strategiji za trajnostne izdelke, da bodo izdelki, dani na trg EU, trajali dlje;

| — | okrepiti vlogo potrošnikov in jim omogočiti dostop do zanesljivih informacij z resnično „pravico do popravila“; |
| --- | --- |

—

okrepiti vlogo potrošnikov in jim omogočiti dostop do zanesljivih informacij z resnično „pravico do popravila“;

| — | osredotočiti se na sektorje, ki uporabljajo več virov in imajo velik potencial z vidika krožnosti, kot so:






  — | elektronika in IKT: pobuda za krožno elektroniko, |
| --- | --- | --- |

—

osredotočiti se na sektorje, ki uporabljajo več virov in imajo velik potencial z vidika krožnosti, kot so:

—

elektronika in IKT: pobuda za krožno elektroniko,

| — | baterije in vozila: nov regulativni okvir za baterije, |
| --- | --- |

—

baterije in vozila: nov regulativni okvir za baterije,

| — | embalaža: nove zahteve glede tega, kaj je dovoljeno na trgu EU, |
| --- | --- |

—

embalaža: nove zahteve glede tega, kaj je dovoljeno na trgu EU,

| — | plastika: nove zahteve glede vsebnosti recikliranih materialov, |
| --- | --- |

—

plastika: nove zahteve glede vsebnosti recikliranih materialov,

| — | tekstilni izdelki: nova strategija EU za povečanje konkurenčnosti in inovacij v sektorju, |
| --- | --- |

—

tekstilni izdelki: nova strategija EU za povečanje konkurenčnosti in inovacij v sektorju,

| — | gradbeništvo in stavbe: splošna strategija za trajnostno zgrajeno okolje, |
| --- | --- |

—

gradbeništvo in stavbe: splošna strategija za trajnostno zgrajeno okolje,

| — | živila: nova zakonodajna pobuda, da bi embalažo, posodo in pribor za enkratno uporabo nadomestili izdelki za večkratno uporabo v gostinskih storitvah; |
| --- | --- |

—

živila: nova zakonodajna pobuda, da bi embalažo, posodo in pribor za enkratno uporabo nadomestili izdelki za večkratno uporabo v gostinskih storitvah;

| — | zmanjšati odpadke: preprečiti nastajanje odpadkov z njihovo predelavo v kakovostne sekundarne surovine; |
| --- | --- |

—

zmanjšati odpadke: preprečiti nastajanje odpadkov z njihovo predelavo v kakovostne sekundarne surovine;

| — | doseči krožnost za ljudi, regije in mesta; |
| --- | --- |

—

doseči krožnost za ljudi, regije in mesta;

| — | okrepiti vlogo standardizacije; |
| --- | --- |

—

okrepiti vlogo standardizacije;

| — | horizontalni ukrepi: določiti krožnost kot pogoj za podnebno nevtralnost; |
| --- | --- |

—

horizontalni ukrepi: določiti krožnost kot pogoj za podnebno nevtralnost;

| — | ukrepi na svetovni ravni; |
| --- | --- |

—

ukrepi na svetovni ravni;

| — | spremljanje napredka. |
| --- | --- |

—

spremljanje napredka.

Načrt vsebuje približno 35 ukrepov, ki naj bi jih uresničili v treh letih: od sredine 2020 do sredine 2023, ter pobude na področju elektronike, odpadkov, storitev za ljudi in okoljskih storitev.

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | EESO je prepričan, da je trajnostnost eden od stebrov razvoja Evrope prihodnosti in da bodo državljani, potrošniki, podjetja in delavci z velikimi vložki odgovorili na izziv in z zavestnim in participativnim prehodom na krožno gospodarstvo prispevali ne le k spoštovanju okolja, temveč tudi k razvoju odprte in vključujoče družbe, ki bo zaščitila vire tudi za prihodnje generacije. |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Krožno gospodarstvo lahko zelo koristi zlasti kmetijstvu in prehranskemu sistemu, da se zmanjša nastajanje odpadkov in omogoči večja blaginja državljanov. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Potrebne bodo velike naložbe za razvoj zelenih tehnologij, novih organskih gnojil in biometana. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.2 | EESO pozdravlja sklop zakonodajnih in političnih ukrepov, predlaganih v okviru akcijskega načrta za krožno gospodarstvo, in meni, da je treba ukrepe za prehod na krožno gospodarstvo ustrezno upoštevati, zlasti po uničujočih posledicah COVID-19. |
| --- | --- |

4.2

5.   Usklajenost na evropski ravni

| 5.1 | EESO meni, da je treba priznati, da se podnebne spremembe in politika krožnega gospodarstva dopolnjujejo. Tudi vložki energije morajo biti iz obnovljivih virov energije in ne linearni kot v primeru fosilnih goriv. |
| --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | Krožnost pri rabi energije pomeni tudi varčevanje z energijo in energetsko učinkovitost, kar je nujno zlasti v prometu. |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.2 | Krepitev zmogljivosti, potrebnih za napredek v smeri krožnega gospodarstva, bi bilo treba spodbujati na vseh ravneh. Predlagani pakt za znanja in spretnosti ter delovna mesta v Evropskem socialnem skladu plus je odlična priložnost za izvajanje predvidenih programov. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Vloge javnih naročil pri tem prehodu se ne sme podcenjevati. Minimalna okoljska merila, ki so že vključena v direktive o javnih naročilih (10), bi morala postati obvezna, skupaj z ustreznimi tehničnimi specifikacijami (11). Zagotoviti bi bilo treba posebno usposabljanje za izvajalce, da se zagotovijo vse možnosti kroženja in da morebitne ovire ne bi preprečile krožnih javnih naročil. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Po mnenju EESO morajo številne pobude, ki jih je treba sprejeti v naslednjih mesecih, vključevati jasne načrte za izboljšanje krožnosti in trajnosti naložb, zlasti v strukturno in finančno najbolj ranljivih državah. |
| --- | --- |

5.4

| 5.4.1 | Te pobude bi bilo treba razviti v sodelovanju z lokalnimi organi in socialnimi partnerji, pri čemer se je treba osredotočiti zlasti na ustvarjanje novih in boljših delovnih mest. |
| --- | --- |

5.4.1

| 5.5 | EESO se strinja s sprejetjem pravnih zahtev za spodbuditev trga sekundarnih surovin, zlasti za embalažo, vozila, gradbeni material in baterije. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Okoljsko primerna zasnova izdelkov je ključni element izvajanja krožnih procesov. Okoljsko primerno zasnovo je treba še naprej širiti, da bo postala sestavni del vseh faz proizvodnje, s čimer bi se olajšala ponovna uporaba sestavnih elementov kot motorja za dinamičen trg sekundarnih surovin. |
| --- | --- |

5.6

| 5.6.1 | Glede na vse to bi morala Komisija tako kot v primeru „izdelkov, ki trošijo energijo“ (12) sprejeti delegirane akte, v katerih bodo določene značilnosti različnih pogosto uporabljanih izdelkov, ki bi po koncu uporabe lahko postali sestavni deli drugih izdelkov. |
| --- | --- |

5.6.1

| 5.7 | Tehnična standardizacija v krožnem gospodarstvu je zelo pomembna. Glede na veliko presečnost in kompleksnost tega vprašanja je bistvena velika usklajenost različnih deležnikov, organov na področju standardizacije in dejavnosti zakonodajalca. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Postopek tehnične standardizacije trajnostnih izdelkov, zlasti v sektorjih z intenzivno rabo virov, je zlasti pomemben pri dodeljevanju zelenih javnih naročil in pri razvrščanju surovin in sekundarnih materialov. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EESO poziva, naj se pri vseh predlaganih ukrepih izvedejo ustrezne ocene učinka z upoštevanjem okoljskih, družbenih in gospodarskih posledic. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Trenutna razprava o vrednosti načel krožnega gospodarstva ter njihovi potrebnosti je lahko priložnost za odločno obravnavo tega vprašanja, o katerem se je že večkrat razpravljalo, da bi presegli tradicionalno merilo BDP in vključili nove elemente poleg elementov gospodarske uspešnosti, ki se danes uporabljajo v treh sistemih izračunavanja BDP (13), kot so oblikovanje solidarnostnih sistemov za vključujočo družbo, življenje v mejah našega planeta in pravična razdelitev virov. |
| --- | --- |

5.10

6.   Izobraževanje in kultura

| 6.1 | Po mnenju EESO bi bilo treba večji poudarek nameniti razširjanju „kulture krožnosti“ z izobraževanjem, krepitvijo zmogljivosti in sprejemanjem večje odgovornosti ter z okrepljenim dialogom s civilno družbo, da bi ljudi spodbudili, da se prilagodijo in spremenijo svoje vsakodnevne navade in vedenje. Bistvenega pomena je tudi močno medsektorsko sodelovanje. |
| --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Družbena odgovornost podjetij kot konkreten element funkcionalnega gospodarstva je popolnoma skladna s kulturo krožnega gospodarstva, saj omogoča izredno sinergijo med interesi podjetnikov in interesi zaposlenih, ki so združeni v cilju doseganja trajnostnega razvoja in si prizadevajo za zmanjšanje količine odpadkov in nepotrebnih elementov. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.2 | Pripraviti bi bilo treba predloge za vključitev načel krožnega gospodarstva v šolske in visokošolske programe, pa tudi za financiranje visoke tehnične izobrazbe in podporo ustvarjalnosti. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Program Erasmus+ bi bil zelo koristen za spodbujanje izmenjave znanja o krožnem gospodarstvu med različnimi državami v Evropi. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Študija, ki jo je naročil EESO (14), in s tem povezano mnenje NAT/764 o ustvarjanju sinergij med različnimi načrti za krožno gospodarstvo ter mreža, ki deluje v okviru evropske platforme deležnikov za krožno gospodarstvo, zagotavljajo trdno podlago za izmenjavo informacij in ustvarjanje znanja deležnikov. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Gospodarski subjekti in civilna družba bi lahko z uporabo ustreznih skladov, kot je sklad Misije iz programa Obzorje Evropa, začeli s konkretnim preizkušanjem procesov krožnega gospodarstva v različnih sektorjih v številnih primernih evropskih občinah. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Ključni element pri izvajanju krožnih procesov je vsekakor okoljsko primerna zasnova izdelkov. |
| --- | --- |

6.6

7.   Potrošniki: ključni akterji pri izvajanju

| 7.1 | Za praktično izvajanje krožnega gospodarstva bo potrebna močna mreža informiranih, vključenih in povezanih deležnikov. Opredeliti bi bilo treba ključne politike in strukturno podporo za različne skupine deležnikov ter jih redno pregledovati in učinkovito poročati o njih. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Obravnavati bi bilo treba tudi vlogo oglaševanja, da ne bi bilo več tako močno osredotočeno na potrošništvo, in bi – ob spoštovanju pravil o prostem trgu – dajalo prednost vidikom trajnosti izdelkov in možnosti nove uporabe, ne da bi bilo zavajajoče. |
| --- | --- |

7.2

| 7.2.1 | Oglaševanje bi moralo biti bolj osredotočeno na realnost, trende in tipične lastnosti, pri čemer so konkretni primeri, prizadevanje za trajnostni razvoj in pozitivne lastnosti trajnosti izdelkov predstavljeni kot pomembni za potrošnike in družbo. |
| --- | --- |

7.2.1

| 7.3 | Priznati je treba pravico do popravila izdelka po pošteni in razumni ceni in to vključiti v jamstvo izdelka, kar vključuje tudi fiskalne ukrepe in mreže dostopnih lokalnih ponudnikov popravil (15). Boj proti načrtovani zastarelosti bi moral postati sestavni del novih tehničnih in standardnih značilnosti okolju prijaznega izdelka, ki ga je mogoče zlahka popraviti in predelati. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | EESO priznava uspeh partnerstva z Evropsko komisijo pri razvoju inovativne medinstitucionalne platforme (tj. ECESP) in z zanimanjem pričakuje razširitev njenega mandata v prihodnosti. |
| --- | --- |

7.4

| 7.4.1 | Po mnenju EESO bi lahko razmislili o drugačni porazdelitvi obdavčitve, tj. z zmanjšanjem davčne obremenitve dela in povečanjem obremenitve virov, zlasti v primeru manj trajnostnih izdelkov in izdelkov z očitno načrtovano zastarelostjo. |
| --- | --- |

7.4.1

| 7.4.2 | Načelo strožje obdavčitve bi moralo veljati za izdelke, uvožene v EU, za katere se zdi, da niso ravno po merilih krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

7.4.2

| 7.5 | Treba bi bilo izrecno priznati in podpreti vlogo socialnih podjetij v krožnem gospodarstvu ter omogočiti, da dejavnosti, ki imajo izkušnje s ponovno uporabo, popravili in obnovo, izkoristijo večjo družbeno vrednost, saj so ta podjetja zavezana razvoju spretnosti najbolj ranljivih oseb v družbi. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | EESO poudarja, da je treba evropskim potrošnikom zagotoviti boljše informacije o ravnanju z izdelki, vključno s koristmi krožne zasnove in proizvodnje, ter glede sledljivosti in transparentnosti, vključno s potnimi listi izdelkov in digitalnimi tehnologijami, kot so blokovne verige, da se omogoči pretok informacij o sestavi, možnosti popravila in koncu življenjske dobe. |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | Da bi lahko kupci sprejemali bolj trajnostne odločitve in bi se zmanjšalo tveganje lažnega oglaševanja prijaznosti do okolja, so pri tem izredno pomembne zanesljive, primerljive in preverljive informacije. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Lokalni organi so ključni akterji na področju gospodarjenja z vodo, ravnanja z odpadki in sekundarnimi vozlišči surovin. Uvedejo lahko pilotne sheme, ki temeljijo na partnerstvu, ki so bistvenega pomena za razvoj krožnih inovacij. |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | EESO podpira razvoj načel „teritorialne družbene odgovornosti“, ki jo je poudaril že v prejšnjih mnenjih, da bi zagotovili sprejemanje javne in zasebne odgovornosti za krožno trajnost posameznega območja. |
| --- | --- |

7.9

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  UL C 100, 30.4.2009, str. 53.

1

(2)  CEN, CENELEC in ETSI.

2

(3)  Glej UNI Italia in postopke predhodne standardizacije (Uredba št. 1025/2012).

3

(4)  UL C 175, 28.7.2009, str. 63.

4

(5)  Glej Circular Economy and Material Value Chains, Svetovni gospodarski forum, 2020.

5

Circular Economy and Material Value Chains, Svetovni gospodarski forum, 2020.

(6)  Glej United Nations Environment Programme (UNEP), Natural Resources for the Future We Want, 2019.

6

United Nations Environment Programme (UNEP), Natural Resources for the Future We Want, 2019

(7)  Glej Energy Transitions Commission, Mission Possible: Reaching Net-Zero Carbon Emissions by Mid-Century, 2018.

7

Energy Transitions Commission, Mission Possible: Reaching Net-Zero Carbon Emissions by Mid-Century, 2018.

(8)  EESC-2017-02666-05-00-decbur – mandat koordinacijske skupine.

8

(9)  Joint statement on the new Circular Economy Action Plan (CEAP) by members of the Coordination Group (CG) of the European Circular Economy Stakeholder Platform (Skupna izjava o novem akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo, ki so jo pripravili člani koordinacijske skupine evropske platforme deležnikov za krožno gospodarstvo), marec 2020.

9

Joint statement on the new Circular Economy Action Plan (CEAP) by members of the Coordination Group (CG) of the European Circular Economy Stakeholder Platform

(10)  Direktive 2014/23/EU (UL L 94, 28.3.2014, str. 1), 2014/24/EU (UL L 94, 28.3.2014, str. 65) in 2014/25/EU (UL L 94, 28.3.2014, str. 243).

10

(11)  Glej UNI/PdR: 2019 Linee guida per la modalità di verifica del contenuto di riciclato e/o recuperato e/o sottoprodotto presente nei prodotti regolati da CAM (Criteri Ambientali Minimi) (Smernice 2019 za preverjanje vsebnosti recikliranih, predelanih ali stranskih proizvodov v izdelkih, za katera veljajo minimalna okoljska merila).

11

2019 Linee guida per la modalità di verifica del contenuto di riciclato e/o recuperato e/o sottoprodotto presente nei prodotti regolati da CAM (Criteri Ambientali Minimi)

(12)  Glej Direktivo 2005/32/ES (UL L 191, 22.7.2005, str. 29), ki je bila prenovljena z Direktivo 2009/125/ES (UL L 285, 31.10.2009, str. 10).

12

(13)  Glej ESR 2010.

13

(14)  https://www.eesc.europa.eu/sl/our-work/publications-other-work/publications/circular-economy-strategies-and-roadmaps-europe-executive-summary

14

(15)  Glej Direktivo Sveta 1999/85/ES z dne 22. oktobra 1999 glede možnosti poskusne uporabe nižje stopnje DDV za delovno intenzivne storitve (UL L 277, 28.10.1999, str. 34), kot so manjša popravila koles, čevljev in usnjenih izdelkov ter oblačil in gospodinjskega perila, obnova in popravila zasebnih stanovanj ter pomoč na domu.

15

---

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/101 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/101

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope

(COM(2020) 67 final)

(2020/C 364/14)

| Poročevalec: | Ulrich SAMM |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Jakob Krištof POČIVAVŠEK |

Poročevalec:

Ulrich SAMM

Soporočevalec:

Jakob Krištof POČIVAVŠEK

| Zaprosilo | Komisija, 9. 3. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 25. 6. 2020 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Plenarno zasedanje št. | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 216/1/3 |

Zaprosilo

Komisija, 9. 3. 2020

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

25. 6. 2020

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

216/1/3

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je že pozdravil pobude Komisije za spodbujanje razvoja digitalnega gospodarstva in družbe. Zadovoljen je, da se ta zagon krepi s svežnjem novih pobud na številnih področjih. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO zagovarja evropski pristop k digitalizaciji, ki izkoriščanje gospodarskih priložnosti povezuje z varstvom naših podatkov, da se ohranita zasebnost in možnost samoodločanja. Odločno podpira na človeka osredotočen pristop, ki je prisoten v vseh pobudah Komisije. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Po mnenju EESO je Evropa na dobri poti, a je še daleč od cilja. Digitalizacija se hitro razvija, pri čemer evropska zakonodaja ne sme zaostajati. Zato je potreben trden in ambiciozen regulativni okvir, ki bo vključeval pravno zavezujoča etična pravila in jasna pravila o odgovornosti. EESO meni, da so za ta dinamični razvoj potrebni tudi prožni in prilagodljivi procesi, ki zahtevajo stalen dialog med udeleženimi stranmi – zlasti bi morali imeti zaposleni možnost, da izrazijo svoje mnenje. Kot predstavnik organizacij civilne družbe je pri tem pripravljen odigrati svojo vlogo. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vlagati je treba v ustrezne prihodnje tehnologije, spodbujati usposabljanje ljudi in vzpostaviti zaupanje med državljani ter jih spodbujati k dejavni udeležbi pri preoblikovanju. Digitalni prehod mora biti pravičen, trajnosten in družbeno sprejemljiv. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO se strinja s stališčem Komisije, da moramo vzpostaviti pravi evropski enotni trg za podatke – evropski podatkovni prostor, ki bo temeljil na evropskih pravilih in vrednotah. EESO pozdravlja pobudo za novo industrijsko strategijo EU, ki bo določala ukrepe za olajšanje prehoda na bolj digitalno, čisto, krožno in globalno konkurenčno industrijo EU s trajnostnimi podjetji, vključno s strategijo za mala in srednja podjetja. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO poudarja, da opredelitev evropske tehnološke suverenosti ne bi smela biti uperjena proti drugim in da se ne bi smeli odpovedati koristim globalnega sodelovanja, temveč bi bilo treba ustrezno upoštevati potrebe Evropejcev in Evropejk ter evropskega socialnega modela s posebnim poudarkom na evropskem stebru socialnih pravic. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Izobraževanje in usposabljanje, ki prinašata digitalne spretnosti in znanja, sta ključnega pomena za pripravo na digitalno življenje. EESO pozdravlja osredotočenost Komisije na digitalne kompetence in spretnosti, pri tem pa jo poziva, naj bolje razlikuje med tehničnimi in socialnimi kompetencami, čeprav sta obe področji bistvenega pomena. Potrebna so dodatna prizadevanja in sredstva za digitalno usposabljanje ljudi iz socialno ranljivih skupin. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Za digitalno prihodnost Evrope, ki temelji na pristopu, osredotočenem na človeka, je potrebno zaupanje ljudi. EESO ugotavlja, da namerava Komisija jasno ločiti med področji uporabe z visokim tveganjem, za katera bi morala veljati stroga pravna ureditev, in področji uporabe z nizkim tveganjem, pri katerih zadostujejo samoregulacija in tržni mehanizmi. EESO takšen splošen pristop pozdravlja, vendar hkrati poudarja, da je treba podrobno in temeljito analizirati različna področja uporabe. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO pozdravlja na človeka osredotočen pristop tudi pri izzivih, s katerimi se srečujejo delavci v zvezi s spletnimi platformami. Pomemben vidik tega pristopa je okrepljen pravni okvir, ki bi preprečil negotove delovne pogoje in zagotovil pravice delavcev v spletu, vključno s kolektivnimi pogajanji. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO meni, da razvoj digitalnih javnih storitev za digitalno prihodnost ni bil obravnavan, četudi bi čezmejne storitve e-uprave lahko okrepile (digitalni) enotni trg ter izboljšale ureditev in usklajevanje v javnem sektorju. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Ob sedanji pandemiji COVID-19 je družba začela spoznavati, kakšno je dejansko stanje na področju uporabe digitalne tehnologije, kar povzroča številne nove izzive. Z nujnostjo obveščanja, študija in dela na daljavo se je pokazalo, da veliko ljudi ni ustrezno pripravljenih na učinkovito uporabo sodobnih digitalnih tehnologij, hkrati pa digitalna infrastruktura ni sposobna zagotoviti enakega dostopa in vključujoče udeležbe prek digitalnih tehnologij. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Potreba po spreminjanju navad zaradi ukrepov, ki so jih nacionalne vlade sprejele za preprečevanje širjenja COVID-19, ima lahko dolgotrajne učinke na poslovne prakse in delovne odnose. Pri oblikovanju novih politik v zvezi s tem je treba upoštevati pozitivne in negativne učinke sprememb. Digitalno preobrazbo bi bilo treba spremljati z obsežno in v delo usmerjeno raziskovalno pobudo za preučitev digitalizacije kot načina za zagotavljanje dostojnega dela, ki bi se financirala iz sredstev EU. EESO meni, da bo digitalizacija dolgoročno uspešna le, če bo zasnova sistemov industrije 4.0 učinkovita in prijazna do zaposlenih. (1) |
| --- | --- |

1.12

2.   Uvod in vsebina sporočila

| 2.1 | Nova Komisija v tem sporočilu predstavlja krovni dokument, v katerem je opisana vrsta pobud za podporo pri oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope. Če želimo, da bo Evropa na čelu pravičnega prehoda k zdravemu planetu in v nov digitalni svet, je treba povezati izzive zelene in digitalne preobrazbe, da bodo digitalne tehnologije podpirale zeleni dogovor ob spoštovanju ciljev trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V ta namen je Komisija napovedala sveženj pobud. Različne pobude, predstavljene in napovedane za letošnje in naslednje leto, so razdeljene na tri glavne stebre:
  Tehnologija, ki deluje za ljudi:






  — | bela knjiga o umetni inteligenci (COM(2020) 65 final – glej INT/894), |
| --- | --- | --- |

2.2

Tehnologija, ki deluje za ljudi:

—

bela knjiga o umetni inteligenci (COM(2020) 65 final – glej INT/894),

| — | strategija za kvantne tehnologije, blokovne verige in superračunalništvo, |
| --- | --- |

—

strategija za kvantne tehnologije, blokovne verige in superračunalništvo,

| — | akcijski načrt za 5G in 6G (predstavljen kot COM(2020) 50 final – glej TEN/704), |
| --- | --- |

—

akcijski načrt za 5G in 6G (predstavljen kot COM(2020) 50 final – glej TEN/704),

| — | akcijski načrt za digitalno izobraževanje in okrepljeni program znanj in spretnosti, |
| --- | --- |

—

akcijski načrt za digitalno izobraževanje in okrepljeni program znanj in spretnosti,

| — | pobuda za izboljšanje delovnih pogojev platformnih delavcev, |
| --- | --- |

—

pobuda za izboljšanje delovnih pogojev platformnih delavcev,

| — | standardi za varne in brezmejne pretoke podatkov in storitev javnega sektorja. |
| --- | --- |

—

standardi za varne in brezmejne pretoke podatkov in storitev javnega sektorja.

Pravično in konkurenčno gospodarstvo:

| — | evropska strategija za podatke (predstavljena kot COM(2020) 66 final – glej TEN/708), |
| --- | --- |

—

evropska strategija za podatke (predstavljena kot COM(2020) 66 final – glej TEN/708),

| — | pregled ustreznosti pravil EU o konkurenci, |
| --- | --- |

—

pregled ustreznosti pravil EU o konkurenci,

| — | sveženj o industrijski strategiji, |
| --- | --- |

—

sveženj o industrijski strategiji,

| — | sporočilo o obdavčitvi podjetij za 21. stoletje, |
| --- | --- |

—

sporočilo o obdavčitvi podjetij za 21. stoletje,

| — | nova agenda za potrošnike. |
| --- | --- |

—

nova agenda za potrošnike.

Odprta, demokratična in trajnostna družba:

| — | nova in revidirana pravila za poglobitev notranjega trga za digitalne storitve, |
| --- | --- |

—

nova in revidirana pravila za poglobitev notranjega trga za digitalne storitve,

| — | revizija uredbe eIDAS, |
| --- | --- |

—

revizija uredbe eIDAS,

| — | akcijski načrt za medijski in avdiovizualni sektor, |
| --- | --- |

—

akcijski načrt za medijski in avdiovizualni sektor,

| — | akcijski načrt za evropsko demokracijo, |
| --- | --- |

—

akcijski načrt za evropsko demokracijo,

| — | evropska strategija za kibernetsko varnost, |
| --- | --- |

—

evropska strategija za kibernetsko varnost,

| — | pobuda za razvoj zelo natančnega digitalnega modela Zemlje, |
| --- | --- |

—

pobuda za razvoj zelo natančnega digitalnega modela Zemlje,

| — | pobuda za krožno elektroniko, |
| --- | --- |

—

pobuda za krožno elektroniko,

| — | spodbujanje elektronske zdravstvene dokumentacije. |
| --- | --- |

—

spodbujanje elektronske zdravstvene dokumentacije.

| 2.3 | Za uveljavitev interesov Evrope kot globalnega akterja sta napovedani tudi globalna strategija digitalnega sodelovanja in strategija za standardizacijo. |
| --- | --- |

2.3

3.   Evropski način – ljudje v središču digitalizacije

| 3.1 | Digitalizacija ljudem prinaša veliko novih možnosti za odločitve, ki jim omogočajo, da živijo bolje kot kdaj koli prej. S krepitvijo vpliva digitalizacije na naše življenje in vse večjim povezovanjem pa se povečuje tudi naša izpostavljenost zlonamerni kibernetski dejavnosti, manipulaciji in tehnologijam, ki ogrožajo našo avtonomijo. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO zato zagovarja evropski pristop k digitalizaciji, ki temelji na evropskih vrednotah in ki izkoriščanje gospodarskih priložnosti povezuje z varstvom naših podatkov, da se ohranita zasebnost in možnost samoodločanja. Odločno podpira na človeka osredotočen pristop, ki je prisoten v vseh pobudah Komisije. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO na človeka osredotočen pristop pozdravlja tudi pri izzivih, s katerimi se srečujejo delavci v zvezi s spletnimi platformami. Pomemben vidik tega pristopa je okrepljen okvir, ki bi preprečil negotove delovne pogoje in zagotovil pravice delavcev v spletu, vključno s kolektivnimi pogajanji. EESO poudarja, da delo na platformah izvajajo tako zaposleni kot samozaposleni. Samozaposleni imajo sklenjeno razmerje „med podjetniki“ ali „med podjetji in potrošniki“. Kodeksi ravnanja in pogoji trgovanja za razmerje „med podjetniki“, pripravljeni na evropski ravni, bi morali zagotoviti pošteno konkurenco med podjetji vseh velikosti in preprečiti navidezno samozaposlovanje. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO poudarja tudi pomen digitalnih rešitev za izvajanje zelenega dogovora, zlasti v zvezi s krožnim gospodarstvom. Med drugimi izzivi, ki jih je treba obravnavati, so še poraba energije, surovine za IKT in možnost recikliranja opreme IKT. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Evropa je na dobri poti, a je še daleč od cilja. Pomemben korak je bilo na primer sprejetje splošne uredbe o varstvu podatkov in etičnih smernic za umetno inteligenco. Toda digitalizacija se hitro razvija in evropska zakonodaja ne sme zaostajati. Potreben je trden in ambiciozen regulativni okvir, ki vključuje pravno zavezujoča etična pravila in jasna pravila o odgovornosti. EESO meni, da so za ta dinamični razvoj potrebni tudi prožni in prilagodljivi procesi, ki zahtevajo stalen dialog med udeleženimi stranmi. EESO je kot predstavnik organizacij civilne družbe pri tem pripravljen odigrati svojo vlogo. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO meni, da manjka jasen poudarek na potrebi po trajnostnih demokratičnih strukturah za krepitev zmogljivosti in ustvarjanje zaupanja v delovnih razmerjih. Prepričan je, da so temeljne spremembe v podjetjih v obliki digitalizacije lahko uspešne le, če obstaja zaupanje med vodstvom podjetja in predstavniki zaposlenih. Vzpon populističnih gibanj v 21. stoletju pa vzbuja pomisleke glede tradicionalnih oblik vzpostavljanja zaupanja prek zastopanja družbenih interesov. Zato je treba sprejeti ustrezne ukrepe v podporo socialnemu dialogu na ravni EU. Gre za socialno ureditev v podjetjih, njihovo gospodarsko uspešnost in krepitev demokratičnih sprememb na splošno. |
| --- | --- |

3.6

4.   Pravično in konkurenčno gospodarstvo

| 4.1 | Podatki so postali ključni dejavnik našega gospodarstva. EESO se strinja s stališčem Komisije, da moramo vzpostaviti pravi evropski enotni trg za podatke – evropski podatkovni prostor, ki temelji na evropskih pravilih in vrednotah. Pozdravlja pobudo za novo industrijsko strategijo EU, ki bo določala ukrepe za olajšanje prehoda na bolj digitalno, čisto, krožno in globalno konkurenčno industrijo EU, vključno s strategijo za mala in srednja podjetja. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO tudi meni, da bi morala za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev v spletu veljati enaka pravila, kot se uporabljajo zunaj spleta – od pravil o konkurenci in pravil enotnega trga ter varstva potrošnikov do intelektualne lastnine, obdavčenja in pravic delavcev. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO meni, da bo potrebno veliko povečanje naložb (v državah članicah EU) skupaj s trdnim evropskim programom raziskav in inovacij, da se zagotovi vrhunska raven visoko zmogljivega računalništva, z industrijskim pristopom pri razvoju naslednje generacije mikročipov z nizko porabo energije v Evropi pa bi zmanjšali odvisnost EU od uvoza. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO trdno verjame, da lahko inovacije in naložbe, zlasti javne, prispevajo tudi k odpravljanju regionalnih razlik v razvoju, če je dostop do digitalne infrastrukture in s tem do digitalnega trga na voljo tudi na oddaljenih območjih. To je temeljni pogoj, da v digitalnem prehodu ne bo nihče prezrt. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO poudarja, da opredelitev evropske tehnološke suverenosti ne bi smela biti uperjena proti drugim in da se ne bi smeli odpovedati koristim globalnega sodelovanja, temveč bi bilo treba ustrezno upoštevati potrebe Evropejcev in Evropejk ter evropskega socialnega modela, pri čemer je treba kot referenčno točko upoštevati ukrepe Evropske komisije za krepitev stebra socialnih pravic EU. Uveljavitev evropskih vrednot (varstvo podatkov, zasebnost, socialna zaščita, trajnost) bi lahko postala konkurenčna prednost, če bi se izboljšala ozaveščenost javnosti in podjetij o načinih uporabe podatkov, ki se jih poslužujejo tretje osebe (ZDA), in o nadzorovalnem potencialu digitalnih sistemov (Kitajska). |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kot Komisija upravičeno poudarja, je treba zagotoviti, da sistemska vloga nekaterih spletnih platform in tržna moč, ki jo pridobijo, ne bo ogrozila pravičnosti in odprtosti našega trga. V ta namen in tudi za spodbujanje razvoja spletnih platform v EU bi morala pravila na ravni EU zagotavljati enake konkurenčne pogoje in dostop do glavnih gonil digitalnih inovacij (2) (zlasti podatkov) in ekosistema izdelkov, ki jih uporabljajo potrošniki. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Komisija meni, da je zagotavljanje pravičnosti v digitalnem gospodarstvu velik izziv, vendar je izjemno pomembno, da poskrbimo zanjo. Zato EESO podpira namero, da se vzpostavijo dodatna pravila, kadar je to potrebno za zagotavljanje tekmovalnosti, pravičnosti in inovativnosti ter možnosti vstopa na trg, pa tudi javnih interesov, ki se ne omejujejo le na upoštevanje konkurenčnosti ali gospodarstva. EESO ugotavlja, da bo obdavčenje digitalnega gospodarstva imelo pomemben vpliv v zvezi s tem. Mednarodne in evropske rešitve na področju obdavčitve digitalnega gospodarstva bodo pomembne, zato bi si morala EU prizadevati za pravično tovrstno obdavčevanje, s katerim bi preprečili razdrobljenost in enostranske ukrepe. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO pozdravlja pobudo za izboljšanje delovnih pogojev platformnih delavcev, zlasti z osredotočanjem na znanja in spretnosti ter izobraževanje, vendar bo treba hkrati obravnavati izzive v zvezi z zaposlitvenim statusom, zastopanostjo in ukrepi za povečanje socialne zaščite platformnih delavcev, reševanjem sporov in uveljavljanjem pravic. To je zlasti pomembno za čezmejne delavce. EESO bo na zaprosilo prihodnjega nemškega predsedstva Sveta pripravil raziskovalno mnenje o dostojnem delu v platformnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESO meni, da razvoj digitalnih javnih storitev za digitalno prihodnost v sporočilu Komisije ni bil zajet, četudi bi čezmejne storitve e-uprave lahko okrepile (digitalni) enotni trg ter izboljšale ureditev in usklajevanje v javnem sektorju. |
| --- | --- |

4.9

5.   Izobraževanje v okviru priprav na digitalno življenje

| 5.1 | Izobraževanje in usposabljanje, ki prinašata digitalne spretnosti in znanja, sta ključnega pomena za pripravo na digitalno življenje. EESO pozdravlja osredotočenost Komisije na digitalne kompetence in spretnosti, pri tem pa jo poziva, naj bolje razlikuje med tehničnimi in socialnimi kompetencami, čeprav sta obe področji bistvenega pomena. Za vzpostavitev „sposobnosti za delo“ namesto zgolj popravkov „zaposljivosti“ so potrebni ukrepi za nadaljnjo podporo vseživljenjskemu učenju. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Večina strokovnjakov bo v prihodnosti potrebovala tehnična znanja in spretnosti (programiranje na različnih ravneh). To je izziv za izobraževalne sisteme in organizacije za poklicno usposabljanje v državah članicah. Strokovnjaki se morajo usposobiti za uporabo novih orodij ter poznati njihove lastnosti, omejitve in tveganja, saj na koncu sami nosijo odgovornost. Kljub temu pa bo moralo čim več državljanov pridobiti vsaj osnovna tehnična znanja, da bodo razumeli digitalne tehnologije in orodja, jih uporabljali in posegali po njih na produktiven, vključujoč in varen način. Osnovne tehnične spretnosti so nujne za podporo ljudem vseh starosti, predvsem pa starejšim, da bi lahko razumeli in varno uporabljali digitalne tehnologije in orodja. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Pri socialnih veščinah ni treba imeti posebnega tehničnega znanja, se jih je pa treba učiti že karseda zgodaj v mladosti. Socialne veščine otrokom, potrošnikom in državljanom omogočajo, da razumejo ozadje digitalnih sistemov in jih čim bolje izkoristijo. Pomagajo jim prepoznati morebitne grožnje, povezane z manipulacijo ali kriminalom, in oceniti poplavo prejetih informacij. EESO opozarja, da je splošno izobraževanje še vedno najboljša priprava na prihodnost. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Za uporabo umetne inteligence in delo z njo so potrebni posebne spretnosti, znanje in razumevanje. EESO želi v ta namen črpati iz izkušenj Finske, ki predlaga, da se prek spleta čim več ljudi usposobi na področju umetne inteligence. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Kot je EESO že poudaril, v hitro spreminjajoči se digitalni dobi ni dovolj zgolj pomagati posameznikom, da usvojijo minimalen nabor znanj in spretnosti, ampak je nujno zagotoviti, da jamstvo za znanja in spretnosti postane gotova pot, ki ljudem omogoča nadaljnji razvoj vse do najvišje mogoče ravni znanj in spretnosti ter jih pri tem spodbuja. (3) |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESO ponovno poudarja vlogo socialnih partnerjev pri doseganju poštenega in pravičnega prehoda. Ključno je, da se v strategiji predvidijo potrebe po znanjih in spretnostih, s tem pa tudi zagotovi podpora za pravočasno in ustrezno prekvalifikacijo ter strokovno izpopolnjevanje. V zvezi s tem sta vloga in vključevanje socialnih partnerjev ključnega pomena, kot tudi pri razpravah o uvajanju novih tehnologij. |
| --- | --- |

5.6

6.   Zaupanje in odgovornost – zaupanje v digitalno življenje

| 6.1 | Za digitalno prihodnost Evrope, ki temelji na pristopu, osredotočenem na človeka, je potrebno zaupanje ljudi. EESO poziva k ustreznim zaščitnim ukrepom glede zasebnosti, varnosti in upravljanja podatkov ter končno tudi k preglednosti algoritmov umetne inteligence, ki bi pomagali pri vzpostavljanju zaupanja. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESO ugotavlja, da namerava Komisija jasno ločiti med področji uporabe z visokim tveganjem, za katera bi morala veljati stroga pravna ureditev, in področji uporabe z nizkim tveganjem, pri katerih zadostujejo samoregulacija in tržni mehanizmi. EESO pozdravlja ta splošni pristop, vendar poudarja, da je za sedanji in prihodnji razvoj dogodkov potrebna podrobna in temeljita analiza različnih področij uporabe, v primeru dvomov pa je treba področje uporabe obravnavati kot visoko tvegano. Podpira zlasti odločitev, da se področja uporabe, ki vplivajo na pravice delavcev in prosilcev za zaposlitev, uvrstijo med področja uporabe z visokim tveganjem, in predlaga vztrajanje pri tej odločitvi, da bi se okrepile digitalne pravice zaposlenih. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EESO je že pozval k razvoju standardnih preskusnih postopkov za oceno funkcionalnosti in omejitev digitalnih sistemov (npr. pristranskost, predsodki, diskriminacija, vzdržnost, odpornost, varnost itd.). Glede na stopnjo tveganja lahko takšne preskuse izvajajo razvijalci in podjetja sami ali pa jih opravijo neodvisne institucije po preskusnih postopkih. EESO pozdravlja zamisel Komisije o vzpostavitvi prostovoljnega sistema označevanja, ki je podoben predlogu EESO v zvezi z evropskim certifikatom za zaupanja vredno umetno inteligenco. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | EESO pozdravlja namero Komisije, da začne široko razpravo o izjemah, v skladu s katerimi je dovoljeno prepoznavanje obraza za biometrično identifikacijo na daljavo. Poleg tega bi bilo treba s predpisi prepovedati nesorazmerni nadzor na delovnem mestu in diskriminacijo na podlagi pristranskih algoritmov. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | EESO poudarja, da zaupanje samo po sebi ne zadostuje, temveč je še vedno nujno potrebno kritično mišljenje, ki temelji na splošni izobrazbi. To je še zlasti pomembno pri obravnavanju dezinformacij, ki ogrožajo našo demokracijo. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | EESO poudarja, da zaupanje vključuje tudi spoštovanje pravic zaposlenih do obveščenosti in posvetovanja. S pravicami do obveščenosti in posvetovanja v primeru sprememb na delovnem mestu, kot jih zagotavljata Pogodbi EU, „zaposleni“ postanejo „državljani na delovnem mestu“. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | EESO poudarja, da je zakonodaja EU še posebej pomembna za varstvo potrošnikov in zaposlenih, ki nimajo strokovnih digitalnih spretnosti in znanj. |
| --- | --- |

6.7

7.   Vpliv krize COVID-19 na digitalno preobrazbo

| 7.1 | Ob sedanji pandemiji COVID-19 je družba začela spoznavati, kakšno je dejansko stanje na področju uporabe digitalne tehnologije, kar ustvarja številne nove izzive. Z nujnostjo komuniciranja, študija in dela na daljavo se je pokazalo, da veliko ljudi ni ustrezno pripravljenih na učinkovito uporabo sodobnih digitalnih tehnologij, hkrati pa digitalna infrastruktura ne omogoča enakega dostopa ali vključujoče udeležbe prek digitalnih tehnologij. Digitalna omrežja niso bila prilagojena za delovanje ob povečani obremenitvi, potrebne pa bodo tudi zadostne naložbe, da hitra in učinkovita komunikacija ne bo na voljo le za komercialne namene, temveč tudi v zasebnem življenju, in to tudi na oddaljenih območjih. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Posebno pozornost bo treba nameniti ranljivim skupinam. Zlasti starejši, ki nimajo dovolj znanja in izkušenj za uporabo internetnih platform ali pa so tudi brez računalniške strojne opreme, so ostali brez ustreznih sredstev za komuniciranje. Težje ohranjajo socialne stike z družinskimi člani in drugimi ljudmi, poleg tega nimajo dostopa do socialnih in drugih javnih storitev oziroma jim je dostop do njih otežen. Za digitalno usposabljanje ljudi iz socialno ranljivih skupin so potrebna dodatna prizadevanja in sredstva. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Poleg tega so se s karanteno in začasnimi zaporami meja med državami članicami pokazale nekatere druge posledice in pomanjkljivosti trenutnega stanja na enotnem digitalnem trgu, ko gre za obmejne delavce in delo na daljavo. Kriza zaradi COVID-19 je povzročila tudi veliko povečanje elektronskega poslovanja in brezgotovinskih plačil ter posledično porast nepoštenih in goljufivih praks. To, da je bilo treba spremeniti navade zaradi ukrepov, ki so jih nacionalne vlade sprejele za preprečevanje širjenja COVID-19, ima lahko dolgotrajne učinke na potrošniške prakse in delovna razmerja. Pri oblikovanju novih politik v zvezi s tem je treba upoštevati pozitivne in negativne učinke sprememb. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Digitalni svet je bil v celoti mobiliziran za zagotavljanje strokovnega znanja v boju proti COVID-19. Vprašanje digitalnih sledilnih aplikacij (sledenje stikom) za obveščanje ljudi o tem, da so bili v zadnjih nekaj dneh v stiku z osebo s potrjeno diagnozo okužbe s COVID-19, je bilo predmet številnih razprav. EESO obžaluje, da evropska pobuda za digitalni nadzor teh stikov, znana kot PEPP-PT (vseevropsko sledenje bližini ob ohranitvi zasebnosti), ni privedla do soglasja, ki bi omogočilo vključitev standardiziranih aplikacij v nacionalne zdravstvene strategije. |
| --- | --- |

7.4

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  UL C 190, 5.6.2019, str. 17.

1

(2)  De Streel, A., Contribution to Growth: European Digital Single Market. Delivering improved rights for European citizens and businesses (Prispevek k rasti: Evropski digitalni enotni trg – Krepitev pravic evropskih državljanov in podjetij), Evropski parlament, Luxembourg, 2019.

2

Contribution to Growth: European Digital Single Market. Delivering improved rights for European citizens and businesses

(3)  UL C 173, 31.5.2017, str. 45.

3

---

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/108 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/108

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Nova industrijska strategija za Evropo

(COM(2020) 102 final)

(2020/C 364/15)

| Poročevalec: | Mihai IVAŞCU |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Dirk BERGRATH |

Poročevalec:

Mihai IVAŞCU

Soporočevalec:

Dirk BERGRATH

| Zaprosilo | Komisija, 22. 4. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 25. 6. 2020 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Plenarno zasedanje št. | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 207/4/7 |

Zaprosilo

Komisija, 22. 4. 2020

Pravna podlaga

člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

25. 6. 2020

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

207/4/7

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropska unija in države članice morajo nastopati enotno, da zaščitijo svojo suverenost. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) je prepričan, da mora Evropa za ohranitev svoje vodilne vloge v svetu imeti močno in konkurenčno industrijsko bazo. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO priznava, da je izjemno pomembno izvesti premik na ogljično nevtralno gospodarstvo in obrniti sedanjo krivuljo izginjanja biotske raznovrstnosti. Evropski uniji brez zelene industrijske strategije kot enega od temeljev zelenega dogovora nikakor ne bo uspelo doseči ogljično nevtralnega gospodarstva v času ene generacije. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Nova industrijska strategija mora zagotoviti ustrezno ravnovesje med podpiranjem evropskih podjetij, uresničitvijo cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050 ter zagotavljanjem spodbud za potrošnike, da se izvede premik potrošnje k trajnostnemu blagu in storitvam. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO priznava, da je Komisija pri oblikovanju prihodnosti evropske industrije pripisala velik pomen socialnim partnerjem in organizacijam civilne družbe. Prepričan je, da bo konstruktiven socialni in državljanski dialog na vseh ravneh prispeval k uspešnemu izvajanju strategije. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Krožno gospodarstvo je ključno za razvoj prihodnjega ekonomskega modela Evrope. Pri tem modelu je treba raziskati izvedljive in gospodarne alternative fosilnim gorivom ter nameniti pomembno vlogo decentraliziranim rešitvam za čisto energijo, temelječim na sodelovanju. S krožnim gospodarstvom se bo tudi močno povečala učinkovitost rabe virov pri gospodarskih dejavnostih in zmanjšala naša odvisnost od uvoza kritičnih surovin. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO je prepričan, da mora biti industrijska politika tesno povezana s trdno trgovinsko in zunanjo politiko, pri tej pa je treba razviti strategije za zagotovitev dostopa do surovin. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO meni, da mora Evropa nujno nadoknaditi zaostanek za ZDA, Kitajsko in drugimi pri nekaterih tehnologijah. Za prevzem vodilne vloge v svetu je bistveno izkoristiti evropske konkurenčne prednosti, obenem pa financirati raziskave in razvoj. Nujno je treba vzpostaviti enotni evropski kapitalski trg, vključno z evropskim trgom za tvegani kapital. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Evropska industrija se mora digitalizirati, sicer bo izginila. Naložbe v sektorje IKT, kot so podatkovno gospodarstvo, internet stvari, računalništvo v oblaku, umetna inteligenca in napredna proizvodnja, morajo doseči vse regije in države članice. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Notranji trg je temelj globalne konkurenčnosti EU. Uredbo o pregledu neposrednih tujih naložb bi morale uporabljati vse države članice, po potrebi bi jo bilo treba okrepiti in posodobiti. Kdor želi nastopati na enotnem trgu, mora upoštevati njegova pravila, vključno z načeli podnebne nevtralnosti. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Evropska unija mora za obnovitev delovnih mest, rasti in zaupanja okrepiti podjetništvo. EU bi morala spodbujati in financirati izobraževalne programe, ki pospešujejo vzpostavljanje novega trajnostnega gospodarskega in socialnega okolja. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Industrijska politika bi morala imeti močno socialno razsežnost. S kakovostnimi delovnimi mesti, socialno zaščito in dobro delujočimi javnimi storitvami se ustvarjajo prave razmere za uspešne industrijske dejavnosti. Evropski steber socialnih pravic je v tem pogledu pomembno gonilo vključujoče gospodarske rasti. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO poziva, naj se hitro uvede enotni evropski patent. Z njim bi industrijske panoge lahko z razumnimi stroški na evropski in mednarodni ravni razvijale in zaščitile svoje strokovno znanje ter uvajale inovacije. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO meni, da so za obravnavo mednarodnih razlik med cenami ogljika potrebni: uvedba ukrepov za prilagoditev na mejah, okoljski standardi, ki jih morajo uvozniki spoštovati, subvencije za nizkoogljični izvoz, zanesljiva uporaba instrumentov trgovinske zaščite in ukrepi za obravnavo razlik pri oblikovanju cen ogljika v prostotrgovinskih sporazumih. Končni cilj bi moralo biti določanje cene ogljika na svetovni ravni. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO meni, da je treba dokončati EMU in s tem zagotoviti, da bodo na voljo vsa ekonomska orodja za odziv na ekonomski šok, ki ga je povzročila zdravstvena kriza zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESO meni, da lahko države članice to krizo premagajo samo tako, da ravnajo usklajeno in pri tem nikogar ne zapostavijo, podjetjem pa povrnejo zmožnost ustvarjanja dodane vrednosti, vlaganja v trajnostno prihodnost in ohranjanja/ustvarjanja kakovostnih delovnih mest. Načrt EU za okrevanje, zeleni dogovor in nova industrijska strategija so – če se bodo izvajali povezano – drzen in ambiciozen sveženj ukrepov za izhod iz pandemične krize in oblikovanje naše skupne prihodnosti. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | Ta kriza bo verjetno najbolj prizadela mala in srednja podjetja. EESO pozdravlja namero, da se jim zagotovi pomoč za širitev, razvoj novih poslovnih modelov in privabljanje kvalificirane delovne sile, na primer z uvedbo delniških opcij za zaposlene. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Vmesne strukture, kot so mreže malih in srednjih podjetij, regionalne razvojne agencije in grozdi, morajo podpreti in okrepiti strateške vrednostne verige ter združiti vse dinamične sile, da bi se okrepili gospodarski ekosistemi. |
| --- | --- |

1.17

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | EESO pozdravlja to sporočilo o novi industrijski strategiji za Evropo, vendar obžaluje, da vsebuje le seznam prihodnjih projektov in ukrepov, namesto da bi bila v njem predstavljena jasna kratko-, srednje- in dolgoročna strategija za evropsko industrijo, ki bi bila hkrati konkretna in celovita. EESO zato poziva Komisijo, naj objavi konkreten akcijski načrt z jasnimi letnimi cilji in postopki za spremljanje, pri tem pa tesno sodeluje z vsemi ustreznimi deležniki. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EESO kljub temu ugotavlja, da se to sporočilo v več pogledih razlikuje od prejšnjih sporočil:






  — | ima strateški pristop, saj vključuje veliko večji poudarek na „dvojnem“ prehodu v zvezi z digitalizacijo in ogljično nevtralnostjo, |
| --- | --- | --- |

2.2

—

ima strateški pristop, saj vključuje veliko večji poudarek na „dvojnem“ prehodu v zvezi z digitalizacijo in ogljično nevtralnostjo,

| — | v njem Komisija zagovarja bolj sodelovalen pristop k industrijski politiki, npr. s poudarjanjem, da je treba vzpostaviti trdne industrijske ekosisteme, in spodbujanjem industrijskih zavezništev, |
| --- | --- |

—

v njem Komisija zagovarja bolj sodelovalen pristop k industrijski politiki, npr. s poudarjanjem, da je treba vzpostaviti trdne industrijske ekosisteme, in spodbujanjem industrijskih zavezništev,

| — | omogoča večje državno financiranje strateških industrijskih projektov z rahljanjem običajnih predpisov EU o subvencijah ali z vzpostavitvijo večjih projektov skupnega evropskega interesa, |
| --- | --- |

—

omogoča večje državno financiranje strateških industrijskih projektov z rahljanjem običajnih predpisov EU o subvencijah ali z vzpostavitvijo večjih projektov skupnega evropskega interesa,

| — | v njem Komisija zavzema odločnejše stališče o mednarodnih odnosih, saj predlaga, naj se pristojnost EU za sprejemanje predpisov uporabi za zaščito strateške avtonomije Evrope; |
| --- | --- |

—

v njem Komisija zavzema odločnejše stališče o mednarodnih odnosih, saj predlaga, naj se pristojnost EU za sprejemanje predpisov uporabi za zaščito strateške avtonomije Evrope;

| — | osredotočeno je na razogljičenje energetsko intenzivnih industrijskih panog Evrope. |
| --- | --- |

—

osredotočeno je na razogljičenje energetsko intenzivnih industrijskih panog Evrope.

| 2.3 | Evropska unija in države članice morajo v tem burnem mednarodnem okolju nastopati enotno, da zaščitijo svojo suverenost. EESO je prepričan, da mora Evropa za ohranitev svoje vodilne vloge v svetu imeti konkurenčno in močno industrijsko bazo, ki bo čim prej, najpozneje pa do leta 2040, prispevala k prizadevanjem EU za doseganje ciljev trajnostnega razvoja, izpolnitev Pariškega sporazuma in zmanjšanje ekološkega odtisa (1), da ta ne bo presegal letne sposobnosti obnavljanja narave. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESO priznava, da je izjemno pomembno izvesti premik na ogljično nevtralno gospodarstvo in obrniti sedanjo krivuljo izginjanja biotske raznovrstnosti. Skupna industrijska strategija bo lahko uspešna le z vključitvijo in sodelovanjem vseh držav članic in deležnikov ter s povezanim strateškim načrtovanjem in združevanjem virov evropskih akterjev, regionalnih in lokalnih institucij, industrijskih grozdov, podjetij, socialnih partnerjev, podjetij socialne ekonomije, univerz in raziskovalnih skupin ter organizacij civilne družbe. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Nova industrijska strategija mora zagotoviti ustrezno ravnovesje med podpiranjem evropskih podjetij, da se razvijajo na okolju prijazen način, uresničitvijo cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050 ter zagotavljanjem spodbud za potrošnike, da se izvede premik potrošnje k trajnostnemu blagu in storitvam. Za dosego tega je treba nadalje razviti zbirko orodij za trajnostno industrijsko politiko, pri tem pa upoštevati potrebe malih in srednjih podjetij. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Poleg tega je EESO prepričan, da se z dobro upravljanim prehodom na digitalno in podnebno nevtralno gospodarstvo lahko oživi evropska industrija in ustvarijo nova kakovostna delovna mesta v novih trajnostnih vrednostnih verigah. Predlagana struktura upravljanja bi morala torej okrepiti odgovornost za industrijsko strategijo na vseh ravneh in vključiti vse ustrezne deležnike. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Razvoj evropske industrije se lahko doseže le s spodbujanjem obsežnega programa zasebnih in javnih naložb. Nova evropska industrijska strategija, ki bo ustrezala potrebam Evropejcev, povečala rast BDP, spodbujala kohezijo med regijami, zmanjšala razlike v prihodkih ter izboljšala kakovost življenja z naložbami in inovacijami, lahko pomaga vzpostaviti skupno evropsko identiteto, spodbuja solidarnost, okrepi evropske institucije in s tem pomeni evropsko dodano vrednost. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESO priznava, da je Komisija pri oblikovanju prihodnosti evropske industrije pripisala velik pomen organizacijam civilne družbe. Meni, da se lahko samo s skupnim sodelovanjem med državami članicami, evropskimi institucijami, socialnimi partnerji in predstavniškimi organizacijami civilne družbe ustvari ustrezno okolje za rast evropske industrije. Pri tem je konstruktiven socialni in državljanski dialog na vseh ravneh pomembno jamstvo za uspešno izvajanje strategije. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EESO že dolgo priznava, „da obstajajo podjetja, ki so vodilna na področju vključevanja trajnostnosti; številna pravzaprav prehitevajo politiko, ki mora ustvarjati stabilno okolje in gotovost, da bodo najboljše prakse postale običajna praksa. Na ta način bodo lahko podjetja zagotavljala trajnostne rešitve.“ (2) EESO poziva Komisijo, naj navedeno upošteva pri oblikovanju prihodnjih politik. Opozoriti je treba, da je socialna ekonomija že zelo dolgo trajnostno naravnana. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Leta 2019 je industrijska proizvodnja končno spet dosegla enake ravni kot pred krizo (pred letom 2007). Industrija je še vedno hrbtenica evropskega gospodarstva in mora ponuditi rešitve za številne izzive, s katerimi se sooča evropska družba. Zaradi dejavnosti z veliko dodano vrednostjo, kakovostnih delovnih mest in ustvarjanja posrednih zaposlitev v povezanih storitvah ima industrija tudi pomembno socialno vlogo. EESO zato pozdravlja celovit nabor predlogov, predstavljen v sporočilu, ter upa, da bodo ti predlogi hitro pripravljeni in se začeli izvajati. Kljub temu je treba zaradi izrednega upada industrijske proizvodnje, ki je posledica koronavirusne krize, še naprej izvajati izredne ukrepe, ki so jih ob podpori Komisije sprejele vlade, in sicer dokler bo potrebno, da bi ohranili podjetja, ki so sposobna preživeti, in zaščitili dohodke zaposlenih. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EESO že dolgo priznava, da so za oblikovanje konkurenčnega in inovativnega industrijskega sektorja pomembna zagonska podjetja in podjetja v razširitveni fazi. Zato se v zvezi z zagonom in razširitvijo podjetij še naprej „zavzema za usklajen politični pristop, v katerem bo upoštevana raznolikost poslovnih modelov, ter pozdravlja posebne ukrepe za podjetja socialnega gospodarstva“ (3). |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | EESO pozdravlja napovedani predlog za izboljšanje delovnih pogojev za platformne delavce, vendar obžaluje, da v sporočilu ni neposredno obravnavan veliko širši izziv vključujočega in pravičnega prehoda. Poudarja, da je potreben ambiciozen akcijski načrt, ki bi države članice spodbudil k uresničevanju njihovih obljub, danih ob razglasitvi evropskega stebra socialnih pravic. |
| --- | --- |

2.12

3.   Zelena Evropa

| 3.1 | Evropa potrebuje trajnostno industrijsko politiko, ki bo spodbujala pravičen prehod na nizkoogljično gospodarstvo. Zanjo je potreben močan večletni finančni okvir, ključno vlogo pri financiranju takega prehoda pa bi morala imeti Evropska investicijska banka. Naložbe bi morale spodbujati tako kakovost okolja kot večjo kakovost življenja Evropejcev. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Veliko ciljev, ki smo si jih postavili za leto 2030, lahko zvišamo za leto 2050, ko bo Evropa postala brezogljična celina. EESO zato meni, da bi morala industrijska strategija enako kot strategija trajnostnega razvoja „zajemati tako notranje kot zunanje delovanje EU in spodbujati čim večjo skladnost med njima. [...] Glavno vlogo pri izvajanju morajo imeti inovacije, mednarodno sodelovanje in trgovinski sporazumi, usmerjeni v trajnostni razvoj, ter mobilizacija podjetij in civilne družbe.“ (4) |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Tako tradicionalne kot nove industrijske panoge bodo morale v skladu s pregledom socialnih kazalnikov v okviru evropskega semestra razviti proaktiven pristop za predvidevanje sprememb, prilagajanje nanje in njihovo upravljanje z novimi trajnostnimi tehnologijami, delovnimi mesti in preusposabljanjem, ki bodo ustrezali izzivom prihodnosti. V sodelovanju z organizacijami civilne družbe in socialnimi partnerji bi bilo treba oblikovati nove politike na področju znanj in spretnosti ter s tem pospešiti prilagajanje sistemov izobraževanja in usposabljanja na povpraševanje po novih delovnih mestih. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EU bi morala prevzeti vodilno vlogo v svetu na področju krožnega gospodarstva in čistih tehnologij. Prizadevala si bo za razogljičenje energetsko intenzivnih industrijskih panog. Krožno gospodarstvo je ključno za razvoj prihodnjega ekonomskega modela Evrope. EESO meni, da bi se morala „[c]ena izdelkov ali storitev, ki so v skladu z načeli krožnega modela, [...] jasno razlikovati“ ter da bi „[z] nižjimi stopnjami ali oprostitvijo plačila DDV za reciklirane izdelke ter ponovno uporabo in popravilom izdelkov [...] lahko podjetnike spodbudili k dejavnejšemu delovanju na tem področju, potrošnikom pa ponudili izdelek po konkurenčni ceni“ (5). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Za prehod na ogljično nevtralno gospodarstvo so potrebni zanesljivi čisti viri energije. Ključnega pomena so reforma ureditve energetike, vseevropsko sodelovanje na področju proizvajalcev-odjemalcev in nadaljnje medsebojno povezovanje omrežij. Poleg tega je treba raziskati izvedljive in gospodarne alternative fosilnim gorivom ter nameniti pomembno vlogo decentraliziranim rešitvam za čisto energijo, temelječim na sodelovanju, kot so zadruge za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, proizvajalci-odjemalci in pametna omrežja. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Uvedbo energetske unije 2.0 je treba razumeti kot temelj programa, ki bo vlagal v veliko povečanje oskrbe z (nizkoogljično) energijo (vključno z vodikom), povezal različne nosilce energije, ustvaril vseevropsko omrežje električne energije, s katerim se bodo odpravile težave zaradi nestalnosti vetrne in sončne energije, in razvil tehnologije za shranjevanje energije. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Evropski uniji brez zelene industrijske strategije kot enega od temeljev zelenega dogovora nikakor ne bo uspelo doseči ogljično nevtralnega gospodarstva v času ene generacije. Zeleni dogovor bo določal oblikovanje industrijske politike in vplival nanj ne le med mandatom Komisije, ki se je pravkar začel, temveč še dolgo po njem. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Za novo evropsko industrijsko paradigmo so ključni sončni paneli, vetrna polja in baterije. Zanje so potrebne surovine, ki jih nadzorujejo evropske konkurentke na mednarodnem prizorišču. Industrijska politika mora biti tesno povezana s trdno trgovinsko in zunanjo politiko, ti pa morata nato zagotoviti dostop do teh surovin. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Da bi dosegli ustrezno raven naložb, s katerimi bi financirali zeleni dogovor, bi bilo treba predvideti tudi pregled pravil o državni pomoči glede naložb v nizkoogljične izdelke in procese. Poleg tega bodo (ali bi vsaj lahko) novo vzpostavljena sklada za inovacije in modernizacijo ter prihodki iz dražbe pravic v okviru sistema trgovanja z emisijami zagotovili dodatna sredstva za podporo trajnostni industrijski politiki in obravnavanje družbenega vpliva prehoda. |
| --- | --- |

3.9

4.   Digitalna Evropa

| 4.1 | Nove tehnologije spreminjajo naš način življenja, potrošnje in poslovanja. Medtem ko se pogovarjamo o strategiji za omrežja 5G, druge gospodarske velesile že vlagajo v tehnologije 6G. Za prevzem vodilne vloge v svetu je bistveno izkoristiti evropske konkurenčne prednosti, obenem pa financirati raziskave in razvoj. Pri nekaterih tehnologijah EU zaostaja za ZDA, Kitajsko in drugimi. Digitalne tehnologije so temelj vsakega premika k industriji 4.0. EESO meni, da mora Evropa nujno nadoknaditi zaostanek, kar mora storiti tako, da bodo varnostni pomisleki uravnoteženi z gospodarskimi potrebami. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Ključno je vlagati v umetno inteligenco in pametno uporabo podatkov ter hkrati varovati zasebnost evropskih podjetij in potrošnikov, kar se lahko doseže le z usmeritvijo evropskih sredstev za inovacije v nove digitalne tehnologije. V tem procesu bodo imela pomembno vlogo mala in srednja podjetja, zato je bistveno, da se zagotovi ustrezno financiranje za njihovo rast in inovacije. EESO je že omenil, da bi morala Komisija „preučiti in dopolniti (ne pa nadomestiti) zasebne pobude za izmenjavo dobrih praks in izkušenj med inovatorji“ in da mora EU „vzpostaviti politični, davčni in regulativni okvir, s katerim bo podprla široko uporabo teh novih trajnostnih modelov“ (6). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Tehnologije, ki se razvijejo v Evropi, se vse prepogosto komercializirajo drugod. EU ni uspelo ustvariti tehnoloških velikanov in premalo novih vodilnih inovativnih podjetij se razvije v velike družbe z močno raziskovalno in razvojno dejavnostjo. Da bi naredili zadnji korak na poti od zagonskega podjetja do popolnoma razvite gospodarske družbe, je pomembno dokončati vzpostavljanje enotnega evropskega kapitalskega trga, vključno z evropskim trgom za tvegani kapital. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Evropska industrija se mora digitalizirati, sicer bo izginila, saj jo bodo prehiteli učinkovitejši in hitrejši konkurenti. Za to bo treba tudi okrepiti naložbe, da se povečajo možnosti rasti novih sektorjev IKT, kot so podatkovno gospodarstvo, internet stvari, računalništvo v oblaku, umetna inteligenca in napredna proizvodnja. Naložbe v digitalno infrastrukturo morajo doseči vse regije in države članice. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Bistveno je, da evropska delovna sila pridobi digitalna znanja in spretnosti za novo fazo industrializacije. Digitalna doba se bo zares začela le, če bo delovna sila imela ustrezna znanja in spretnosti ter bo dobro pripravljena. EESO je že navedel, „da morajo biti evropski delavci deležni programov usposabljanja, prekvalifikacije, izpopolnjevanja in vseživljenjskega učenja, da bi lahko v celoti izkoristili tehnološke spremembe“ (7). Za to so potrebni aktivni instrumenti trga dela in učinkoviti sistemi socialne varnosti, ki temeljijo na solidarnosti, s čimer se ohranja evropski socialni model. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Podatkovno strategijo Komisije je treba dopolniti z uredbo o pošteni konkurenci v digitalnem gospodarstvu, ki bi jo spremljal organ za digitalno konkurenco. Tudi za podatkovne prostore v strateških sektorjih, ki jih predlaga Komisija, bodo potrebne uredbe o dostopu do podatkov, njihovem prostem pretoku in varstvu ter uporabi posameznih algoritmov, ki bodo urejale dostop do industrijskih podatkov pod poštenimi, razumnimi in nediskriminatornimi pogoji. Poleg tega mora biti napredek pri digitalizaciji naborov podatkov in inovativnih tehnologijah povsem skladen s splošno uredbo o varstvu podatkov in direktivo o ponovni uporabi informacij javnega sektorja. |
| --- | --- |

4.6

5.   Globalno konkurenčna EU

| 5.1 | Prihodnja konkurenčnost evropske industrije je ključnega pomena za to, da bo Evropa napredovala v vse bolj večpolnem globalnem gospodarstvu, v katerem so geopolitična trenja vse večja. Prava rešitev je poglobitev enotnega trga, ki bo izenačila konkurenčne pogoje v primerjavi s podjetji iz tretjih držav. Delujoč notranji trg mora podpirati močna trgovinska politika, ki se bo borila proti mednarodnim oviram in protikonkurenčnim praksam. Uredba o pregledu neposrednih tujih naložb (8), ki bo začela veljati oktobra 2020, je pomemben ukrep za zaščito ključnih sredstev EU, vendar EESO želi poudariti, da jo je nujno stalno spremljati ter po potrebi posodobiti in spremeniti. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Notranji trg Evropi zagotavlja konkurenčno prednost in je osrednji del evropskega sodelovanja. Je temelj globalne konkurenčnosti EU. Zaščita in razvoj notranjega trga morata biti v središču nove industrijske politike. Izvajati je treba ukrepe, ki bodo izboljšali njegov razvoj in učinkovitost, pa tudi razvoj in učinkovitost štirih svoboščin. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESO še naprej meni, da so „[e]na glavnih ovir za zagonska podjetja in podjetja v fazi širitve [...] še vedno upravne obremenitve“. Zato poziva Evropsko komisijo, naj prepreči, da bi se te upravne obremenitve povečale zaradi prekomernega zakonskega urejanja, ter preuči, kako bi jih lahko racionalizirala in zmanjšala (9), vendar izključno v primerih, v katerih to ne bi ogrozilo socialnih in okoljskih pravic. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESO poziva Komisijo, naj v zvezi z raziskavami in razvojem:






  — | ohrani in izpolni cilj, da se 3 % BDP EU vlagajo v raziskave in razvoj, s čimer bi nadoknadili zaostanek za našimi glavnimi tekmeci, kot so ZDA in Japonska, |
| --- | --- | --- |

5.4

—

ohrani in izpolni cilj, da se 3 % BDP EU vlagajo v raziskave in razvoj, s čimer bi nadoknadili zaostanek za našimi glavnimi tekmeci, kot so ZDA in Japonska,

| — | nadalje krepi vseevropski trg za tvegani kapital, s katerim se bo izboljšalo financiranje inovativnih in tveganih projektov z velikim potencialom, |
| --- | --- |

—

nadalje krepi vseevropski trg za tvegani kapital, s katerim se bo izboljšalo financiranje inovativnih in tveganih projektov z velikim potencialom,

| — | zagotovi, da prva industrijska uporaba javno financiranih raziskav in razvoja poteka znotraj Evropske unije, |
| --- | --- |

—

zagotovi, da prva industrijska uporaba javno financiranih raziskav in razvoja poteka znotraj Evropske unije,

| — | okrepi inovacijske sisteme v regijah na obrobju ali v regijah, ki se soočajo s strukturnimi spremembami. |
| --- | --- |

—

okrepi inovacijske sisteme v regijah na obrobju ali v regijah, ki se soočajo s strukturnimi spremembami.

| 5.5 | Evropska unija za obnovitev delovnih mest, rasti in zaupanja potrebuje več podjetništva. EU bi morala spodbujati in financirati izobraževalne programe, namenjene pospešitvi ustanavljanja novih podjetij v prihodnosti. Izobraževanje je prava rešitev, poučevanje mladih generacij na področju podjetništva pa bi lahko pomenilo več podjetij ter veliko bolj trajnostno gospodarsko in socialno okolje. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Pri stremljenju h krepitvi inovacij bi si morale države članice in Komisija prizadevati za poustvaritev okolja uspešnih inovacijskih grozdov, kot je Silicijeva dolina. Ugodna zakonska ureditev, davčne spodbude, kvalificirana delovna sila in dostopno financiranje bodo evropskim inovatorjem omogočili, da ostanejo v Evropi in razširijo svoje zamisli. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EU ne more ostati vodilna na področju inovacij brez pametnih politik intelektualne lastnine. Zagotoviti je treba, da bodo evropske inovacije in patenti dobro zaščiteni pred sovražnimi namerami in gospodarskim vohunjenjem. Zato je nujno, da se začne uporabljati enotni evropski patent. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Evropa pri soočanju z nepošteno konkurenco ne sme ostati naivna. Varstvo evropskih potrošnikov, podjetij in enotnega trga je bistveno za uspeh gospodarstva EU. Kdor želi nastopati na enotnem trgu, mora upoštevati njegova pravila in jih v celoti spoštovati, vključno z načeli podnebne nevtralnosti. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EESO poziva Komisijo, naj pospeši sprejemanje bele knjige o instrumentu za tuje subvencije, ki bo obravnavala izkrivljajoče učinke tujih subvencij na enotnem trgu. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | EESO je že pozval k industrijski politiki za Evropo, usmerjeni v uporabno vrednost ter prostorsko prilagojeni lokalnim značilnostim, ki bo spodbujala združevanje v grozde in sodelovanje, pri čemer se lahko hkrati ohranja raznolikost ter dosegajo koristi v skladu z načeloma industrijske simbioze in krožnega gospodarstva. (10) |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | EU močno potrebuje reformo okvira za konkurenco, ki se že dolgo napoveduje. EESO je razočaran, da je prenova pravil EU o konkurenci preložena na leto 2021. Pri pripravi reforme ni prostora za politično manevriranje. Pristop bi moral temeljiti na dogajanju na svetovni ravni, ne le na enotnem trgu kot doslej. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | Poleg tega bi bilo treba okrepiti sodelovanje in interakcijo med različnimi ravnmi lokalnih in nacionalnih vlad ter Evropsko unijo. EESO je že večkrat pozval k večjim sinergijam: „Spodbujati bi bilo treba platforme za komuniciranje in sodelovanje ter vanje vključiti vse države članice. Kar deluje v eni državi članici, bi lahko delovalo tudi v drugi, kar je raziskala ena država članica, pa lahko druga uporabi ali nadgradi.“ Po drugi strani pa „nobena država članica ne more sama prevzeti vodilne vloge na svetovnem prizorišču“. (11) |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | Za obravnavo mednarodnih razlik med cenami ogljika je treba preučiti več ukrepov: uvedbo ukrepov za prilagoditev na mejah, okoljske standarde, ki jih morajo uvozniki spoštovati, subvencije za nizkoogljični izvoz, uporabo instrumentov trgovinske zaščite in ukrepe za obravnavo razlik pri oblikovanju cen ogljika v prostotrgovinskih sporazumih. Končni cilj bi moralo biti oblikovanje cene ogljika na svetovni ravni. |
| --- | --- |

5.13

| 5.14 | Ključno je aktivirati moč evropskih kapitalskih trgov. Če se dokonča unija kapitalskih trgov in ustvarijo pravi tržni pogoji, da se bodo lahko podjetja sama financirala na trgih, bodo imela evropska podjetja dostop do ustreznih instrumentov za financiranje vsake faze svojega razvoja. |
| --- | --- |

5.14

| 5.15 | EESO obžaluje, da je regionalna razsežnost dvojnega prehoda v sporočilu bolj ali manj spregledana, vendar pozdravlja predlog (ki je del načrta EU za okrevanje), naj se močno povečajo viri, namenjeni Skladu za pravični prehod, in sicer s 7,5 milijarde EUR na 40 milijard EUR. EESO upa, da bo s tem mogoče pokriti potrebe vseh regij, ki se soočajo s korenito industrijsko preobrazbo. |
| --- | --- |

5.15

| 5.16 | Boljše povezovanje in usklajevanje zbirke orodij za industrijsko politiko bi morala skupaj z ustreznimi strukturami upravljanja zagotoviti, da bo Evropa izpolnila svoj cilj postati zeleno, digitalno in krožno gospodarstvo, obenem pa povečala svojo strateško avtonomijo in ekonomsko odpornost. |
| --- | --- |

5.16

| 5.17 | Vmesne strukture, kot so mreže malih in srednjih podjetij, regionalne razvojne agencije, grozdi, industrijska zavezništva in javno-zasebna partnerstva, morajo podpreti in okrepiti strateške vrednostne verige ter združiti vse dinamične sile (inovativna mala in srednja podjetja, velike družbe, raziskovalni inštituti, podjetja socialne ekonomije in javni organi), da bi se okrepili gospodarski ekosistemi. |
| --- | --- |

5.17

6.   Koronavirus

| 6.1 | Pandemija COVID-19 je povzročila hudo gospodarsko recesijo (ECB napoveduje, da se bo gospodarstvo letos skrčilo za 8,7 odstotka! (12)), ki za razliko od preteklih kriz vključuje šoke tako na strani ponudbe kot povpraševanja. Uporabiti je treba vsa sredstva za preprečitev, da bi začasni izpad proizvodnje postal stalen in/ali da bi likvidnostne težave privedle do krize solventnosti. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Zato EESO pozdravlja predlog Komisije o načrtu EU za okrevanje (kar vključuje instrument za okrevanje Next Generation EU). S tem načrtom:






  — | se spodbuja nova industrijska strategija, saj prinaša podvojitev sredstev programa InvestEU, oblikovanje instrumenta za strateške naložbe in novi instrument za podpiranje plačilne sposobnosti, |
| --- | --- | --- |

6.2

—

se spodbuja nova industrijska strategija, saj prinaša podvojitev sredstev programa InvestEU, oblikovanje instrumenta za strateške naložbe in novi instrument za podpiranje plačilne sposobnosti,

| — | se zagotavlja pravi evropski odgovor na pandemično krizo, ki je hkrati ambiciozen in bo imel velik makroekonomski učinek. Z njim se bo mogoče izogniti nadaljnjemu uničenju kapitala (tudi človeškega), povrniti zaupanje in ustvariti pomembne multiplikacijske učinke, |
| --- | --- |

—

se zagotavlja pravi evropski odgovor na pandemično krizo, ki je hkrati ambiciozen in bo imel velik makroekonomski učinek. Z njim se bo mogoče izogniti nadaljnjemu uničenju kapitala (tudi človeškega), povrniti zaupanje in ustvariti pomembne multiplikacijske učinke,

| — | se bo mogoče izogniti asimetričnemu okrevanju ter okrepiti notranjo kohezijo in solidarnost, |
| --- | --- |

—

se bo mogoče izogniti asimetričnemu okrevanju ter okrepiti notranjo kohezijo in solidarnost,

| — | se močno dvigujejo sredstva Sklada za pravični prehod, |
| --- | --- |

—

se močno dvigujejo sredstva Sklada za pravični prehod,

| — | se spodbujajo naše skupne družbene in gospodarske prednostne naloge: vrnitev industrije v običajno stanje, spodbujanje javnih in zasebnih naložb tako v digitalni kot zeleni prehod, priprava skupnih programov za obnovo industrije, podpora zaposlovanju v dejavnostih, usmerjenih v prihodnost. |
| --- | --- |

—

se spodbujajo naše skupne družbene in gospodarske prednostne naloge: vrnitev industrije v običajno stanje, spodbujanje javnih in zasebnih naložb tako v digitalni kot zeleni prehod, priprava skupnih programov za obnovo industrije, podpora zaposlovanju v dejavnostih, usmerjenih v prihodnost.

| 6.3 | EESO poziva institucije, naj hitro dosežejo dogovor, da se bo lahko izvajanje načrta čim prej začelo. Zeleni dogovor, načrt za okrevanje in nova industrijska strategija so skupaj zmogljiv in usklajen nabor orodij za boj proti recesiji in oblikovanje naše skupne prihodnosti. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Ker za toliko industrijskih panog veljajo omejitve, EESO meni, da je:






  — | nujno evidentirati, kako globok učinek ima kriza zaradi COVID-19 na industrijske panoge in vrednostne verige, da se opredelijo in obravnavajo posebne potrebe vsake panoge z namenom obnovitve proizvodnje/zaposlovanja, |
| --- | --- | --- |

6.4

—

nujno evidentirati, kako globok učinek ima kriza zaradi COVID-19 na industrijske panoge in vrednostne verige, da se opredelijo in obravnavajo posebne potrebe vsake panoge z namenom obnovitve proizvodnje/zaposlovanja,

| — | treba obnoviti oziroma vzpostaviti povezane industrijske vrednostne verige v EU, da bi okrepili strateško avtonomijo in ekonomsko odpornost Evrope; podpreti je treba vračanje strateških dejavnosti v Evropo in poskrbeti za zanesljivost oskrbe v sektorjih, kot so energetika, zdravstvo in aktivne farmacevtske učinkovine. |
| --- | --- |

—

treba obnoviti oziroma vzpostaviti povezane industrijske vrednostne verige v EU, da bi okrepili strateško avtonomijo in ekonomsko odpornost Evrope; podpreti je treba vračanje strateških dejavnosti v Evropo in poskrbeti za zanesljivost oskrbe v sektorjih, kot so energetika, zdravstvo in aktivne farmacevtske učinkovine.

| 6.5 | Povsem jasno je, da mora Evropska unija v teh težkih časih pokazati svojo moč. EESO meni, da lahko države članice to krizo premagajo samo tako, da ravnajo usklajeno, pri čemer nikogar ne zapostavijo. Ni prostora za populistične zamisli in nacionalno načrtovanje. Solidarnost, sodelovanje in medsebojno spoštovanje so bistveni za hitro okrevanje, pri katerem je, če naj bo trajnostno, treba upoštevati vsa spoznanja, pridobljena na podlagi preteklega nezadostnega spoštovanja ekosistemov. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Rahljanje fiskalnih pravil bo podprlo produktivne naložbe le, če bo eden od ciljev navzgor usmerjena konvergenca držav članic z nižjimi prihodki. Zdaj je čas, da se predlagajo konkretni ukrepi, ki bodo z dejanji dokazali, da evropska solidarnost dejansko obstaja in ni samo mrtva črka na papirju. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Ta kriza bo verjetno najbolj prizadela mala in srednja podjetja, saj so ta pogosto odvisna od velikih družb in niso zelo likvidna. Izjemno pomembno je poiskati pravo orodje za podporo vsem evropskim malim in srednjim podjetjem. EESO podpira namero, da se malim in srednjim podjetjem zagotovi pomoč za širitev in privabljanje kvalificirane delovne sile, na primer z uvedbo delniških opcij za zaposlene (13). |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Opredeliti je treba ključne industrijske panoge in sektorje ter jih podpreti, od človeških virov do raziskav, kar bo privedlo do evropske industrijske politike, ki bo ščitila te strateške sektorje na trgu in zagotavljala zanesljivo oskrbo s ključnimi proizvodi, kot so respiratorji, maske in drugo. Pri tem je treba podpreti podjetja, ki selijo proizvodne zmogljivosti v Evropo, kar bo EU omogočilo, da bo ponovno prevzela nadzor nad proizvodnjo in si zagotovila neodvisnost od svetovnega trga, a vedno v skladu s pravičnim ekološkim prehodom. Vse večja odvisnost EU od uvoza zdravil in aktivnih farmacevtskih učinkovin lahko privede do pomanjkanja zdravil in zdravstvenih tveganj, s tem pa do sistemskih težav. To resno ogroža strateško avtonomijo EU. |
| --- | --- |

6.8

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Kakor ga opredeljuje mreža Global Footprint Network (https://www.footprintnetwork.org/).

1

(2)  UL C 14, 15.1.2020, str. 95.

2

(3)  UL C 288, 31.8.2017, str. 20.

3

(4)  UL C 14, 15.1.2020, str. 95.

4

(5)  UL C 264, 20.7. 2016, str. 98.

5

(6)  UL C 81, 2.3.2018, str. 57.

6

(7)  UL C 228, 5.7.2019, str. 58.

7

(8)  Uredba (EU) 2019/452 (UL L 79 I, 21.3.2019, str. 1).

8

(9)  UL C 288, 31.8.2017, str. 20.

9

(10)  UL C 97, 24.3.2020, str. 31.

10

(11)  UL C 228, 5.7.2019, str. 67.

11

(12)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/spring-2020-economic-forecast-deep-and-uneven-recession-uncertain-recovery_sl

12

(13)  COM(2020) 103 final.

13

---

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/116 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/116

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – (a) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Dolgoročni akcijski načrt za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga

(COM(2020) 94 final)

(b) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Prepoznavanje in odprava ovir za enotni trg

(COM(2020) 93 final)

(2020/C 364/16)

| Poročevalec: | Gerardo LARGHI |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Gonçalo LOBO XAVIER |

Poročevalec:

Gerardo LARGHI

Soporočevalec:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Zaprosilo | (a) | Evropska komisija, 22. 4. 2020 |
| --- | --- | --- |

Zaprosilo

(a)

Evropska komisija, 22. 4. 2020

| (b) | Evropska komisija, 22. 4. 2020 |
| --- | --- |

(b)

Evropska komisija, 22. 4. 2020

Pravna podlaga

(a) in (b) – člen 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

25. 6. 2020

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

212/2/5

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) podpira sporočilo Komisije Dolgoročni akcijski načrt za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO se strinja s sporočilom Komisije Prepoznavanje in odprava ovir za enotni trg (2) in ga je pripravljen podpreti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO meni, da je nezadostna ali neustrezna uporaba pravil EU že predolgo šibka točka prava EU, zaradi česar veliko primerov goljufij in drugega nezakonitega ravnanja ni bilo preganjanih. Uporaba prava EU je bistvena za vzpostavitev poslovnega zaupanja in zaupanja potrošnikov ter zagotovitev, da lahko podjetja, zaposleni in potrošniki izkoristijo vse prednosti enotnega trga. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da mora učinkovita strategija izvajanja: 1) temeljiti na močnem partnerstvu, ki vključuje vse ustrezne deležnike; 2) omogočati večje sodelovanje na evropski ravni med obstoječimi mrežami za uveljavljanje za zagotovitev usmerjenosti na težave, ki istočasno vplivajo na več sektorjev; 3) razvijati strategije in načine, usmerjene v obsežne kršitve prava EU, pri katerih je mogoče z enim samim učinkovitim in preglednim izvršilnim ukrepom zaščititi vse deležnike in zagotoviti uveljavljanje zakonodaje na nadnacionalni ravni; 4) izkoristiti potencial novih tehnologij. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poziva Komisijo, naj v akcijski načrt vključi jasno opredeljeno vlogo akterjev civilne družbe, podjetnikov, delavcev in potrošnikov. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO v celoti podpira zamisel Evropske komisije, da se mreža SOLVIT preoblikuje v učinkovito privzeto orodje za neupravičene ovire na enotnem trgu, vendar je pomembno, da bi bila opremljena z bolj strukturiranim postopkom za predložitev pomembnih primerov Komisiji ter bi delovala v vseh sektorjih in na vseh področjih. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO pozdravlja pobudo, osredotočeno na izboljšanje predhodnih ocen omejevalne regulacije na podlagi direktive o preskusu sorazmernosti (3). Vključevanje deležnikov v „preizkušanje sorazmernosti“ bi moralo biti pravilo in ne izjema. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Enotni digitalni portal je eden od načinov digitalnega upoštevanja potreb podjetij in potrošnikov po spletnih informacijah. Enotne kontaktne točke bodo hitro vključene v enotni digitalni portal, tako da bodo lahko gospodarske družbe in potrošniki vse informacije in pomoč dobili na enem mestu. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO podpira poziv Komisije, naj Evropski parlament in Svet sprejmeta predlog o izvrševanju Direktive 2006/123/ES o storitvah na notranjem trgu, določitvi postopka uradnega obveščanja o sistemih dovoljenj in zahtevah, povezanih s storitvami (4). |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO poudarja, da kriza, povezana s širjenjem COVID-19, pomeni resna tveganja za enotni trg, saj bi se lahko po koncu pandemije povečale razlike med državami EU v gospodarskem razvoju, socialnih jamstvih in ravni blaginje. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO ugotavlja, da podjetja in potrošniki kljub dejanskim dosežkom enotnega trga še poročajo o preostalih ovirah, ki jih je še vedno preveč. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO se strinja z akcijskim načrtom Komisije, v katerem je navedeno, da bo „pravo partnerstvo med različnimi akterji, odgovornimi za izvajanje in izvrševanje na evropski in nacionalni ravni, [...] ključnega pomena pri premagovanju obstoječih ovir za enotni trg“. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO zato Komisijo poziva, naj z novo strategijo za uveljavljanje enotnega trga vzpostavi trden okvir za sodelovanje, ki bo zajemal vse deležnike, vključene v uporabo prava EU. Med drugim bi morale biti organizacije polno vključene v delo napovedane projektne skupine za uveljavljanje pravil enotnega trga, ki bi morala delovati kot forum za razprave o horizontalnih vprašanjih uveljavljanja. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESO meni, da je uveljavljanje v bistvu horizontalen problem in se zato ne bi smelo obravnavati segmentirano. Ključni so boljša organizacija in poenostavitev poteka dela med različnimi mrežami za uveljavljanje ter omogočanje izmenjave informacij in dobre prakse. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov je prispevala k vzpostavitvi mostu med organizacijami civilne družbe in organi kazenskega pregona z izboljšanjem zavedanja o pomenu njihovega sodelovanja. Čeprav je ta okvir pozitiven, je nepopoln in bi ga bilo treba izboljšati, na primer z vidika hitrosti odzivanja na opozorila državljanov. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESO meni, da se lahko za spremljanje trgov uporabljajo podatki in umetna inteligenca. Zato bi bilo treba po njegovem mnenju ta digitalna orodja razviti na ravni EU in jih dati na razpolago vsem deležnikom. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | Danes se izvršilni organi srečujejo s širjenjem nepoštenih praks na enotnem trgu, medtem ko je proračun za njihovo delo pogosto zelo omejen. V tem okviru Odbor poziva k boljši uporabi omejenih sredstev, boljšemu usklajevanju med obstoječimi mrežami, ustvarjanju novih sinergij med vsemi akterji in k novim orodjem, ki bodo temeljila na novih tehnologijah in bodo lahko prispevala k učinkovitemu izvajanju prava EU. |
| --- | --- |

1.17

2.   Sporočilo – Dolgoročni akcijski načrt za boljše izvajanje in uveljavljanje pravil enotnega trga (COM(2020) 94 final) – INT/899

2.1   Izzivi za enotni trg

| 2.1.1 | Enotni trg je v središču evropskega projekta in je olajšal življenje evropskih potrošnikov ter podjetij. Učinkovit enotni trg bi moral državljanom EU omogočati večjo izbiro storitev in izdelkov ter boljše možnosti zaposlitve. Enotni trg bi moral spodbuditi trgovino in konkurenco ter je temeljnega pomena za zeleno in digitalno preobrazbo ter preoblikovanje industrije EU. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Da bi to dosegli, mora Evropa določiti prednostne naloge, ki temeljijo na merilih, in na podlagi dobro uveljavljenih meril oblikovati jasne politične smernice, ki bodo absolutno prednost dale ljudem. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Za okrepitev sodelovanja na področju uveljavljanja pravil enotnega trga Evropska komisija napoveduje ustanovitev projektne skupine za uveljavljanje pravil enotnega trga, ki bo ocenjevala stanje v zvezi s skladnostjo nacionalne zakonodaje s pravili enotnega trga, prednostno obravnavala najnujnejše ovire, se odzivala na prekomerno regulacijo, razpravljala o horizontalnih težavah v zvezi z uveljavljanjem in spremljala izvajanje tega akcijskega načrta. V tem smislu bi morala projektna skupina za uveljavljanje pravil enotnega trga določiti jasna merila za odločanje, katere ovire so najnujnejše glede na njihovo ekonomsko vrednost. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Komisija tudi namerava uporabiti preventivne mehanizme za: preprečevanje novih ovir pri zagotavljanju storitev na enotnem trgu; izboljšanje zmogljivosti za odkrivanje neskladnosti; vzpostavitev platforme za spletno izvrševanje predpisov (laboratorij za spletno izvrševanje) za izmenjavo informacij o nezakonitih in neskladnih industrijskih in potrošniških izdelkih; vzpostavitev enotne evropske informacijske vstopne točke za organe za nadzor nad neživilskimi izdelki in prihodnjega enotnega carinskega okenca; zagotovitev, da bo informacijski sistem za notranji trg (IMI) postal privzeto orodje; oblikovanje orodja, ki bo državljanom in podjetjem omogočalo anonimno poročanje o regulativnih ovirah, s katerimi se srečujejo pri uveljavljanju svojih pravic na notranjem trgu; izboljšanje izvrševanja agroživilske zakonodaje EU (vključno z zakonodajo o zdravju živali in rastlin); oceno vključitve obstoječih struktur (kot so mreža za sodelovanje na področju varstva potrošnikov, mreža EU za skladnost izdelkov ali observatorij EUIPO) in laboratorij za preskušanje in uporabo naprednih rešitev informacijske tehnologije, financiran v okviru programa za enotni trg ali programa za digitalno Evropo; okrepitev boja proti ponarejenim in nezakonitim izdelkom, vključno z nezakonitimi izdelki, ki se proizvajajo ali sestavljajo v EU iz uvoženih sestavnih delov, in razširitev pooblastil urada OLAF; okrepitev izvrševanja v agroživilski verigi; razvoj sistemov označevanja in sledljivosti s spodbujanjem uporabe digitalnih orodij, ki bi omogočila bolj ciljno usmerjen nadzor na zunanjih mejah in znotraj EU; določitev SOLVIT kot privzetega orodja za reševanje sporov na enotnem trgu; racionalizacijo postopkov obravnave zadev, izvedbo predhodne ocene pritožb v dveh mesecih, da se opredelijo naslednji koraki; ter uporabo sistema EU Pilot pod jasnimi pogoji in z jasnim časovnim razporedom za primere, za katere se zdi hitra rešitev v kratkem času dosegljiva. |
| --- | --- |

2.1.4

2.2   Splošne ugotovitve

| 2.2.1 | EESO meni, da je dokončanje in učinkovito uveljavljanje enotnega trga ključno, saj ni cilj sam po sebi, ampak je sredstvo za doseganje političnih ciljev iz ustanovnih listin Evropske unije. |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Sporočilo opredeljuje naslednje temeljne ovire: regulativne odločitve na ravni EU in nacionalni ravni; prenos, izvajanje in uveljavljanje zakonodaje; upravne in praktične zmogljivosti v državah članicah; splošno poslovno in potrošniško okolje ter temeljne vzroke, ki niso povezani z javnimi politikami, kot je jezik ali kultura. |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Preoblikovanje mreže SOLVIT v privzeto orodje: EESO podpira cilj, da postopki SOLVIT postanejo privzeto orodje za neupravičene ovire na enotnem trgu. Na voljo pa ima samo dialog in mehko moč; poleg tega ga ni mogoče uporabiti vzporedno s pravdnimi postopki. Sistem SOLVIT potrebuje bolj strukturiran postopek za predložitev pomembnih primerov Komisiji. Hkrati je pomembno, da SOLVIT deluje v vseh sektorjih in na vseh področjih. |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Izboljšanje predhodnih ocen iz direktive o preskusu sorazmernosti (5) je zelo dobrodošel ukrep, vendar bi morala Komisija zagotoviti strukturirano pomoč in pripraviti smernice za države članice, kako naj opravljajo predhodne ocene sorazmernosti novo načrtovane nacionalne regulacije poklicev v skladu z direktivo o preskusu sorazmernosti. Poleg tega bi moralo biti vključevanje deležnikov v „preizkušanje sorazmernosti“ pravilo in ne izjema. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Pridobivanje informacij in upravni postopki: enotni digitalni portal je eden od načinov digitalnega upoštevanja potreb podjetij in potrošnikov po spletnih informacijah, vendar morajo države članice v skladu z veljavno zakonodajo o enotnem trgu gospodarske družbe obveščati tudi prek enotnih kontaktnih točk. Različni zakonodajni dokumenti EU določajo centralizacijo enotnih kontaktnih točk. Te bodo hitro vključene v enotni digitalni portal, tako da bodo lahko gospodarske družbe in potrošniki vse informacije in pomoč dobili na enem mestu. Podjetja bi morala prejeti samo en usklajen odgovor. |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | EU trenutno močno pretresajo zunanji dejavniki, kot so sedanja pandemija, v kateri je umrlo mnogo ljudi in ki je povzročila paniko, zaradi česar je celotno gospodarstvo EU padlo v recesijo, ter notranji dejavniki, kot je pomanjkanje solidarnosti, ki pa je bila nekoč razlog za nastanek Unije. Zato se sprašujemo, kaj je potrebno za vzpostavitev enotnega trga, ki ne bo le tehničen in zakonodajen projekt, pri čemer je treba ponovno razmisliti o celotnem modelu evropskega projekta. Upravičeno se lahko vprašamo, ali bo združena Evropa – kot so si jo nekateri zamislili, mnogi marljivo gradili, drugi pa postopoma uničevali, vsaj od zavrnitve ustave EU – leta 2050 in pozneje sploh še obstajala kot vzor svobode, svetilnik kulture in zagovornica miru, podpornica solidarnosti med ljudmi ter zagovornica enakih možnosti za ženske in moške v svetu, ki ne pozna diskriminacije in preprek. |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Zgoraj navedeno še toliko bolj velja v teh težkih časih, ko Evropo duši dolgotrajna kriza, ki je sistemska in je ni povzročilo zgolj trenutno stanje gospodarstva: to ni samo gospodarska in finančna kriza, ampak tudi kriza socialnih in kulturnih vrednot. Precej državljanov verjame, da je edina verodostojna rešitev, da se namesto povsem monetarnega in ekonomskega pristopa da prednost zares politični Uniji. |
| --- | --- |

2.2.7

| 2.2.8 | EESO meni, da je treba zaradi krize, ki jo je povzročil COVID-19 in ki je prizadela vse evropske države, ponovno razmisliti o celotnem sistemu, ne samo v organizacijskem smislu, ampak tudi da bi dobili nove zamisli in oblikovali nove poslovne modele. |
| --- | --- |

2.2.8

| 2.2.9 | Sistemi za civilno zaščito se v vseh državah niso bili sposobni spopasti s krizo. Ravno nasprotno, v mnogih državah so bili ti sistemi neuspešni: niti centralna raven države, niti občine, niti državljani niso bili pripravljeni na izredne razmere, odzivi pa so bili pogosto počasni in dragi ter so včasih povzročili zmedo. |
| --- | --- |

2.2.9

| 2.2.10 | Postalo je jasno, da je Evropa na nekaterih področjih odvisna od tretjih držav, zaradi česar je treba ponovno razmisliti o nekaterih temeljih Evropske unije, ki mora pokazati, da se je zmožna odzvati in reorganizirati. Posebno pozornost bo treba nameniti javnemu naročanju na občinski, regionalni in državni ravni ter podpori lokalnih dobaviteljev: javno naročanje mora postati jamstvo ekonomske varnosti. |
| --- | --- |

2.2.10

| 2.2.11 | Standardizacija na podlagi označevalcev ima pomembno vlogo pri „novem pristopu“ in se ne uporablja samo za izdelke, ampak tudi za storitve. |
| --- | --- |

2.2.11

| 2.2.12 | Natančno bi bilo treba oceniti potrebo po ukrepih ter njihovo učinkovitost in vpliv, tako da se pri urejanju storitev jasno ločuje med storitvami, ki so pomembne za enotni trg, in drugimi storitvami. |
| --- | --- |

2.2.12

| 2.2.13 | EESO se strinja s Komisijo o pomembnosti vseh ukrepov, oblikovanih za spodbujanje razvoja, izvajanja in uveljavljanja zakonodaje EU na enotnem trgu. Za področja, kot so blago in storitve, javno naročanje, nadzor trga, pravo gospodarskih družb, pogodbeno in nepogodbeno pravo, preprečevanje pranja denarja, prosti pretok kapitala, finančne storitve, konkurenca in razvoj orodij upravljanja, je nujno potreben enotni trg, ki podpira pravice posameznikov, proizvajalcev, delavcev in potrošnikov, ne da bi ogrozil uravnoteženo gospodarsko dejavnost. |
| --- | --- |

2.2.13

| 2.2.14 | EESO poziva k pravičnemu enotnemu trgu, na katerem se bo spoštovala zahteva po skladnosti z delovnopravnimi, potrošniškimi in okoljskimi predpisi v skladu z novim predlogom o industrijski strategiji za Evropo (6) ter načeli krožnega gospodarstva iz programa Komisije. EESO je ta načela že v celoti podprl in meni, da bi morala Evropa na tem področju zavzeti vodilno vlogo. |
| --- | --- |

2.2.14

| 2.2.15 | EESO podpira odločitev, da se ustanovi projektna skupina za uveljavljanje pravil enotnega trga, sestavljena iz predstavnikov držav članic in Komisije, v skladu s predlogi in priporočili, ki jih je EESO podal že ob več priložnostih (7). |
| --- | --- |

2.2.15

| 2.2.16 | EESO poudarja, da se je pomembno boriti proti vsakemu primeru prekomerne regulacije in nepravilnega uveljavljanja pravil, kar zelo pogosto spodkopava pravilno delovanje trga. Odločno poziva, naj bo v tej projektni skupini zastopan vsaj kot opazovalec. |
| --- | --- |

2.2.16

| 2.2.17 | Kot je že večkrat omenil v svojih mnenjih (8), se strinja z opredelitvijo Komisije o tveganjih in zamudah pri dokončni vzpostavitvi enotnega trga, ki so povezani z razdrobljenostjo trga, neskladji v izvršljivih pravilih, negotovostjo glede zaupnosti podatkov, brezobzirno in nenadzorovano uporabo informacijskih omrežij ter dejstvom, da so nezakonite storitve na voljo prek spleta. Vse to je večinoma posledica pomanjkljivega uveljavljanja z obdavčitvijo in nalaganjem kazni, za kar so pristojni ustrezni organi Komisije. EESO priporoča, da generalni direktorati Komisije obravnavajo te težave na podlagi horizontalnega pristopa. |
| --- | --- |

2.2.17

| 2.2.18 | EESO obžaluje, da se zakonodaja EU še vedno ne uveljavlja učinkovito. Evropskim državljanom je treba jasno in brez odlašanja zagotoviti pravico do učinkovite kolektivne tožbe na evropski ravni, ki jo potrebujejo. To bi kot zadnje sredstvo znatno pripomoglo k uveljavljanju odgovornosti za kršitev evropskih pravil in tako prispevalo k prostovoljnemu spoštovanju teh pravil (9). |
| --- | --- |

2.2.18

| 2.2.19 | EESO poudarja, da države članice zelo pogosto same kršijo dogovorjena pravila enotnega trga ali ustvarjajo in dopuščajo ovire v nacionalnem pravu, da bi dodatno zaščitile svoj trg in zagotovile prednosti za nacionalna podjetja. To pogosto prinaša zelo kratkoročne dobičke, pri tem pa škoduje malim, srednjim in zagonskim podjetjem, pa tudi posameznikom in potrošnikom, ki jih ogrožajo neskladni izdelki ali imajo na voljo manjšo izbiro. |
| --- | --- |

2.2.19

| 2.2.20 | Zato EESO podpira poziv Komisije, naj Evropski parlament in Svet sprejmeta predlog direktive o obveščanju o nacionalnih pravilih v skladu z direktivo o storitvah (10). Vendar ta dogovor ne bi smel ogroziti veljavne direktive o storitvah z izjemami glede obveznosti uradnega obveščanja o ozemeljskih omejitvah (vključno z mestnim prostorskim načrtovanjem) ali z odvzemom sedanjih pooblastil za sprejemanje odločitev Komisiji. |
| --- | --- |

2.2.20

2.3   Posebne ugotovitve

| 2.3.1 | Obseg enotnega trga pomeni, da je EU sposobna ustvariti večstranski, odprt, nediskriminatoren komercialni sistem, ki temelji na pravilih. Podjetja iz tretjih držav morajo za dostop do enotnega trga spoštovati pravila EU, med drugim na področju zdravja, okolja, varnosti hrane in izdelkov ter varstva potrošnikov. |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.3.2 | EESO podpira odločitev Komisije, da za podporo pri razvoju enotnega trga združi že obstoječa orodja z novimi orodji (npr. osrednja informacijska točka, na katero se javni uslužbenci v državah članicah lahko obrnejo, če imajo praktična vprašanja, platforme za izmenjavo z državami članicami, kot se je na primer uporabljala za direktive o javnem naročanju, in izboljšan dostop do informacij o pravilih in zahtevah za uporabnike prek enotnega digitalnega portala). |
| --- | --- |

2.3.2

| 2.3.3 | EESO priporoča, naj Komisija doda smernice o naslednjih načelih:






  (a) | subsidiarnosti in „dvojni subsidiarnosti“; |
| --- | --- | --- |

2.3.3

(a)

subsidiarnosti in „dvojni subsidiarnosti“;

| (b) | vzajemnemu priznavanju; |
| --- | --- |

(b)

vzajemnemu priznavanju;

| (c) | inovativnosti in previdnosti; |
| --- | --- |

(c)

inovativnosti in previdnosti;

| (d) | splošnemu interesu za nekatere storitve (npr. bančništvo in zavarovalništvo). |
| --- | --- |

(d)

splošnemu interesu za nekatere storitve (npr. bančništvo in zavarovalništvo).

| 2.3.4 | EESO se strinja z odločitvijo, da se posebna pozornost nameni javnemu naročanju. Upravljavcem in upravičencem do sredstev EU je treba pomagati pri izboljšanju njihovih praks v zvezi z javnim naročanjem, tako da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji, naročila pa uporabijo kot strateško orodje za doseganje ključnih ciljev politike, kot so načela krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

2.3.4

3.   Sporočilo – Prepoznavanje in odprava ovir za enotni trg (COM(2020) 93 final) – INT/908

3.1   Ovire za enotni trg

| 3.1.1 | Sporočilo Komisije o prepoznavanju in odpravi ovir za enotni trg se osredotoča na 13 glavnih ovir, pri čemer se je pokazalo, da te niso le regulativne ali upravne, ampak tudi praktične. Podjetja in potrošniki, ki delujejo v EU, se pogosto srečujejo z več omejitvami hkrati, kar zlasti zadeva mala in srednja podjetja, strokovnjake in potrošnike. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Za pripravo predloga možnih rešitev na ravni EU in držav članic sporočilo opredeljuje pet temeljnih vzrokov za te ovire, in sicer regulativne odločitve na ravni EU in nacionalni ravni, prenos, izvajanje in uveljavljanje zakonodaje, upravne zmogljivosti in prakse v državah članicah, splošno poslovno in potrošniško okolje ter temeljne vzroke, ki niso povezani z javnimi politikami, kot sta jezik in kultura. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Včasih se zdi, da države članice kršijo dogovorjena pravila enotnega trga ali ustvarjajo in dopuščajo ovire v nacionalnem pravu, da bi dodatno zaščitile svoj trg in zagotovile prednosti za nacionalna podjetja. |
| --- | --- |

3.1.3

3.2   Splošne ugotovitve

| 3.2.1 | EESO je seznanjen, da so v sporočilu Komisije opredeljene glavne preostale ovire za pravi enotni trg. Te niso le regulativne ali upravne, ampak tudi praktične, kar pomeni, da se podjetja in potrošniki, ki delujejo v EU, pogosto istočasno srečujejo z več omejitvami. To negativno vpliva zlasti na MSP in svobodne poklice. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EESO meni, da mora učinkovita strategija izvajanja: 1) temeljiti na močnem partnerstvu, ki vključuje vse pomembne deležnike; 2) omogočati večje sodelovanje med obstoječimi mrežami za uveljavljanje na evropski ravni za zagotovitev usmerjenosti v kršitve in kompleksne probleme, ki istočasno vplivajo na več sektorjev; 3) razvijati strategije in načine za učinkovito obravnavo obsežnih kršitev prava EU, pri katerih je mogoče z enim samim izvršilnim ukrepom zaščititi vse deležnike in zagotoviti uveljavljanje zakonodaje na nadnacionalni ravni; 4) izkoriščati potencial novih tehnologij za spodbujanje učinkovitejših izvršilnih ukrepov in strožjega nadzora trga. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | EESO meni, da je nezadostna ali neustrezna uporaba pravil EU že predolgo šibka točka prava EU, zaradi česar veliko primerov goljufij in drugih nezakonitih praks ni bilo preganjanih. Dosledno uveljavljanje prava EU je bistveno za vzpostavitev zaupanja potrošnikov ter zagotovitev, da lahko podjetja, zaposleni in potrošniki izkoristijo vse prednosti enotnega trga. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Škoda, ki jo je kriza zaradi COVID-19 povzročila enotnemu trgu, bo povečala škodo, ki jo je povzročil izstop Združenega kraljestva iz EU. To bi lahko pomenilo, da se bodo po koncu pandemije povečale razlike med državami EU v gospodarskem razvoju, socialnih jamstvih in ravni blaginje, kar bo imelo posledice za enotni trg in njegov razvoj. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | EESO meni, da bi lahko enotni trg zaradi sedanjih razmer postal zgolj območje proste trgovine – ne kot naravni rezultat nadnacionalnega političnega projekta, ampak le najmanjši skupni imenovalec nacionalnih interesov držav. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | EESO zato poziva evropske institucije in ustrezne organizacije civilne družbe, naj jasno obvestijo evropske državljane o omejitvah enotnega trga, da bodo dobili realno predstavo o tem, kaj lahko dejansko pričakujejo od njegove uresničitve in uveljavljanja. Pri tem je pomembno, da se ne uvajajo bodisi odvečni in neupravičeni ukrepi, ki dejansko samo postavljajo ovire za delovanje podjetij, zlasti MSP (11), vključno s svobodnimi poklici, bodisi popolna harmonizacija, ki ni opravičljiva glede na to, da morajo imeti prednost druga načela, na primer pravice in varstvo potrošnikov. Enotni trg mora odražati moč raznolikosti, ki bi morala biti v evropski politiki poleg harmonizacije osrednjega pomena. |
| --- | --- |

3.2.6

| 3.2.7 | Standardizacija ima pomembno vlogo pri „novem pristopu“ in se ne uporablja samo za izdelke, ampak tudi za storitve. |
| --- | --- |

3.2.7

| 3.2.8 | Dolgoročen načrt, kot ga je pripravila Komisija za odpravljanje preostalih ovir, je ambiciozna in hvalevredna zaveza, ki pa jo je treba dopolniti z obsežnimi naložbami v procese obveščanja, opozarjanja, učenja, usposabljanja, vključevanja in standardizacije. |
| --- | --- |

3.2.8

3.3   Socialna razsežnost enotnega trga

| 3.3.1 | EESO ponovno poziva Komisijo, naj upošteva socialno razsežnost EU, da se spodbudita ustvarjanje kakovostnih in učinkovitih delovnih mest ter čezmejna mobilnost, izboljšajo zmogljivosti ter znanja in spretnosti in povečajo naložbe v mala in srednja podjetja, ki menijo, da jih pravila EU še posebej omejujejo in da jim ohranjanje sedanjega stanja najmanj koristi. Zato EESO pozdravlja sprejetje strategije za MSP za trajnostno in digitalno Evropo. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | EESO meni, da so pravila enotnega trga uporabna le, če prispevajo k razvoju zdravega socialnega tržnega gospodarstva za preprečevanje revščine, neenakosti, diskriminacije in socialne izključenosti, s posebnim poudarkom na zagotavljanju vloge mladih v družbi. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Med malimi in srednjimi podjetji ter delavci je močno razširjeno mnenje, da so bili najbolj prizadeti zaradi gospodarske krize, uvedbe eura in zdaj zelo hude pandemije, ki je evropsko gospodarstvo pahnila v recesijo. Zato bi morali vsi ukrepi v podporo evropskemu enotnemu trgu vključevati bolj enostavno, neposredno in učinkovito obveščanje, manj birokracije in vsem razumljiva pravila. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | EESO tudi poziva, naj prihodnji ukrepi za zeleno gospodarstvo in akcijski načrt Komisije za enotni trg vključujejo pravila o sektorju socialne ekonomije, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje za socialna podjetja in spodbudili razvoj tega sektorja. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Podpora za mlade podjetnike ter inovativne izdelke in storitve je ključni vidik programa za vzpostavitev enotnega trga. EESO podpira odločitev, da se zagotovi podpora novim poslovnim modelom, kot so krožno gospodarstvo, napredne tehnologije, rešitve z majhnimi emisijami ogljika in učinkovito rabo virov ter druge pobude, ki so na primer namenjene spodbujanju mednarodne razsežnosti podjetij, privabljanju talentov ter izboljšanju znanj in spretnosti zaposlenih. |
| --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | EESO se strinja, da je treba podpirati mala in srednja podjetja, ki vlagajo v digitalne projekte. Te projekte bi bilo treba zasnovati tako, da bodo koristili podjetjem, potrošnikom in civilni družbi kot celoti. |
| --- | --- |

3.3.6

3.4   Posebne ugotovitve

| 3.4.1 | EESO opozarja na težave, ki jih imajo evropska podjetja, kadar na svetovnih trgih konkurirajo podjetjem z oligopolnim ali monopolnim položajem, ki so v nekaterih primerih v državni lasti. Primeri tega vključujejo železniško industrijo, letalski promet in vetrne elektrarne, kjer se evropska podjetja srečujejo z neizprosno konkurenco (podjetij iz tretjih držav, zlasti Kitajske). |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | EESO odločno podpira Komisijo pri njenih prizadevanjih za skladnost izdelkov na spletnih platformah, da se prepreči dajanje nezakonitih in nevarnih izdelkov na trg. Poudarja, da je pomemben vsak ukrep za preverjanje skladnosti izdelkov, ki se prodajajo na spletnih platformah, in za zagotavljanje varnosti izdelkov v svetovni spletni dobavni verigi. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | EESO poleg tega priporoča, naj Komisija v zvezi s tem obravnava tudi vprašanja, kot so umetna inteligenca, komercialna sporočila, trženje in oglaševanje, zakonska in pogodbena jamstva pri prodaji blaga in storitev ter posebne določbe za izvajanje in uveljavljanje notranjega trga v bančnem in zavarovalniškem sektorju. |
| --- | --- |

3.4.3

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2020) 94 final.

1

(2)  COM(2020) 93 final.

2

(3)  UL L 173, 9.7.2018, str. 25.

3

(4)  COM(2016) 821 final.

4

(5)  UL L 173, 9.7.2018, str. 25.

5

(6)  COM(2020) 102 final.

6

(7)  Glej UL C 43, 15.2.2012, str. 14, in druga zgoraj omenjena mnenja.

7

(8)  Glej priložen seznam.

8

(9)  EESO je pripravil več mnenj o tem vprašanju, med drugim: UL C 309, 16.12.2006, str. 1, UL C 324, 30.12.2006, str. 1, UL C 162, 25.6.2008, str. 1, UL C 228, 22.9.2009, str. 40, in UL C 128, 18.5.2010, str. 97.

9

(10)  COM(2016) 821 final.

10

(11)  UL C 376, 22.12. 2011, str. 51.

11

---

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/124 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/124

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo

(COM(2020) 456 final)

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Proračun EU kot gonilo načrta okrevanja za Evropo

(COM(2020) 442 final)

Predlog uredbe Sveta o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po pandemiji COVID-19

(COM(2020) 441 final/2 – 2020/0111 (NLE))

Spremenjeni predlog uredbe Sveta o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027

(COM(2020) 443 final – 2018/0166 (APP))

Spremenjeni predlog Sklepa Sveta o sistemu virov lastnih sredstev Evropske unije

(COM(2020) 445 final – 2018/0135 (CNS))

Predlog uredbe Sveta o spremembi Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020

(COM(2020) 446 final – 2020/0109 (APP))

Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa ter o določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje njegovih rezultatov, sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi posebnega programa za izvajanje okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe (EU) št. 1307/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(COM(2020) 459 final – 2018/0224 (COD))

(2020/C 364/17)

| Glavni poročevalec: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |
| Glavni poročevalec: | Tommaso DI FAZIO |
| Glavni poročevalec: | Petr ZAHRADNÍK |

Glavni poročevalec:

Petru Sorin DANDEA

Glavni poročevalec:

Tommaso DI FAZIO

Glavni poročevalec:

Petr ZAHRADNÍK

| Zaprosila | Evropski parlament, 17. 6. 2020 (COM(2020) 459 final – 2018/0224 (COD))
  Svet Evropske unije, 10. 6. 2020 (COM(2020) 459 final – 2018/0224 (COD))
  Evropska komisija, 17. 6. 2020:
  COM(2020) 441 final/2 – 2020/0111 (NLE)
  COM(2020) 442 final
  COM(2020) 443 final – 2018/0166 (APP)
  Evropska komisija, 2. 7. 2020:
  COM(2020) 445 final – 2018/0135 (CNS)
  COM(2020) 446 final – 2020/0109 (APP)
  COM(2020) 456 final |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | členi 43(2), 173(3), 182(1), 188 in 304 PDEU |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Sklep predsedstva | 9. 6. 2020 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Plenarno zasedanje št. | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 206/4/5 |

Zaprosila

Evropski parlament, 17. 6. 2020 (COM(2020) 459 final – 2018/0224 (COD))

Svet Evropske unije, 10. 6. 2020 (COM(2020) 459 final – 2018/0224 (COD))

Evropska komisija, 17. 6. 2020:

COM(2020) 441 final/2 – 2020/0111 (NLE)

COM(2020) 442 final

COM(2020) 443 final – 2018/0166 (APP)

Evropska komisija, 2. 7. 2020:

COM(2020) 445 final – 2018/0135 (CNS)

COM(2020) 446 final – 2020/0109 (APP)

COM(2020) 456 final

Pravna podlaga

členi 43(2), 173(3), 182(1), 188 in 304 PDEU

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Sklep predsedstva

9. 6. 2020

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

206/4/5

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO se zaveda resnih gospodarskih in socialnih posledic, ki jih ima pandemija COVID-19 za vse države članice. Zato odločno podpira predlog Komisije o instrumentu „Next Generation EU“ kot specifično orodje za hitro in učinkovito okrevanje. Komisija je upoštevala gospodarske in socialne nesimetričnosti, ki so jih povzročili ukrepi, sprejeti po krizi leta 2008, ter je svoje ukrepe utemeljila na načelu solidarnosti med vsemi državami, brez izjem. Vrača se k temeljnim vrednotam Evropske unije, kot so zapisane v ustanovni pogodbi, ki jo odločno izvaja. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO se dobro zaveda izrednih in resnih gospodarskih razmer, ki jih je povzročila pandemija, in se strinja s sklopom ukrepov, sprejetih za ublažitev negativnih učinkov na gospodarsko uspešnost. Posledice so različne, pri čemer vključujejo ne le šok povpraševanja, kakršnega še ni bilo, in zmanjšanje likvidnosti, temveč tudi prekinitev dobavnih verig in resne težave na strani ponudbe, saj so se zaradi prekinjenih dobavnih verig številna podjetja srečevala s problemi v zvezi s sestavnimi deli, delovno silo, surovinami in tako naprej ter so zato morala ustaviti svoje proizvodne procese. V tem smislu morajo biti sprejeti ukrepi izjemni, pri čemer EESO poziva, naj bodo tudi celoviti. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO zato pozdravlja odločitev, da se Uniji zagotovi konkreten finančni instrument, ki bo vsem državam članicam omogočil hitro in učinkovito gospodarsko in socialno okrevanje. Poleg tega pozdravlja odločitev Komisije, da bo izredni sklad za okrevanje opremila z vsem, kar je potrebno za oživitev gospodarstva Unije, pa tudi za ponovno okrepitev njenega konkurenčnega položaja na svetovni ravni, in sicer skupaj s socialnimi dosežki, ki so značilni za Evropsko unijo in ki morajo prav tako ostati eden od bistvenih ciljev. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO zelo pozitivno ocenjuje dve glavni odločitvi Komisije. Prva je uvedba izrednega finančnega instrumenta za okrevanje v okviru večletnega finančnega okvira. Večletni finančni okvir je instrument, katerega postopkovna pravila sprejemajo vse države članice, ki že dolgo časa dobro deluje in je zato povsem funkcionalen. Druga glavna odločitev je povečati skupni dolg, ki bo odplačan v daljšem časovnem obdobju, in preprečiti, da bi izredno finančno breme kratkoročno neposredno prizadelo države članice, ki se vse po vrsti v večjem ali manjšem obsegu spoprijemajo z negativnimi gospodarskimi in socialnimi posledicami pandemije. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Zaradi druge odločitve je Komisija zaprosila za dovoljenje, da bi izkoristila visoko bonitetno oceno Evropske unije na finančnem trgu in najela zelo dolgoročna skupna evropska posojila z nizkimi obrestnimi merami za vse države članice, in sicer v zaporednih tranšah. Finančna prizadevanja morajo prispevati k čimprejšnji oživitvi evropskega gospodarstva, obnovitvi zaupanja ter vzpostavitvi bolj trajnostne in pravičnejše Unije. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO pozdravlja sprejeti ključni odločitvi, saj se gospodarstva držav članic – kot je bilo vedno znova poudarjeno v predloženih zakonodajnih in nezakonodajnih dokumentih – z negativnimi posledicami krize ne morejo več spoprijemati sama, saj so vsa zelo medsebojno odvisna zaradi dolgoletne konsolidacije enotnega trga, ki je imela pozitiven učinek, h kateremu so stremeli ustanovitelji EU in ki je predviden v ustanovnih pogodbah. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | V širšem okviru celotnega večletnega finančnega okvira program „Next Generation EU“ na splošno nakazuje, kako skupna finančna sredstva EU mobilizirati in jih uporabljati v prihodnosti. Skupni znesek v višini 750 milijard EUR se morda zdi velikanski, vendar zagotovo ne presega gospodarskih sredstev EU (ustreza le 4,1 % BDP EU v letu 2019) in ga je mogoče v celoti odplačati do leta 2058. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO ceni inovativen in izviren pristop, ki ga je sprejela Evropska komisija, da bi davčno osnovo EU z 1,1 % BDP EU povečala na, primerjalno gledano, približno 1,7 % ali še več, če bo to potrebno v prihodnosti. EESO meni, da ta odziv kaže, kako je treba na sodoben način mobilizirati skupna finančna sredstva EU in jih uporabljati v prihodnosti. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO močno pozdravlja dejstvo, da je treba novo predlagani instrument tesno usklajevati z že uveljavljenim procesom evropskega semestra, in podpira predlog, naj države članice svoje potrebe opredelijo v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO pozdravlja predlog Komisije za proračun EU, v katerem se nameravajo uvesti dodatna resnična lastna sredstva, ki bodo temeljila na različnih davkih (prihodki iz sistema EU za trgovanje z emisijami, obdavčitev digitalnega gospodarstva, prihodki velikih podjetij). EESO zlasti poudarja, da mora ogromno finančno podporo, ki jo države članice EU potrebujejo za premagovanje gospodarske krize, spremljati ambicioznejši projekt fiskalne reforme – fiskalna unija –, katerega cilj je vzpostaviti usklajeno davčno ureditev, ki bo temeljila na načelih lojalne konkurence in solidarnosti, ter preprečiti izkrivljanja in diskriminacijo v državah članicah EU, ki so privedli do oportunističnega ravnanja držav in posameznih davkoplačevalcev ter spodkopavali enotnost enotnega trga. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESO poziva Evropsko komisijo, naj pripravi močno podprt in soglasen referenčni dokument o lastnih finančnih sredstvih EU; EESO razume dolg časovni okvir za odplačevanje instrumenta „Next Generation EU“, vendar je treba končno rešitev v zvezi z lastnimi sredstvi sprejeti bistveno prej. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO odločno poziva k čimprejšnjemu začetku izvajanja ukrepov, ki jih je predlagala Komisija, pri čemer je čas odločilnega pomena. Zato poziva Svet, naj nemudoma doseže soglasje in tiste države članice, ki načrtu trenutno nasprotujejo, prepriča o pomenu enotnosti in povezanosti v teh težkih časih ter jih spomni, da so vse države brez izjeme gospodarsko in socialno soodvisne. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO želi opozoriti, da je kriza ponovno izpostavila, da je treba pospešiti reforme, sprejete za euroobmočje, in premagati omejitve, ki še vedno onemogočajo resnično gospodarsko, socialno, fiskalno in politično povezovanje. EESO je to poudaril že med prejšnjo finančno krizo, ki je izbruhnila leta 2008. |
| --- | --- |

1.13

2.   Povzetek predloga Komisije

| 2.1 | Evropska komisija je v odziv na pandemijo COVID-19 ter njene neposredne gospodarske in socialne posledice 27. junija 2020 predlagala začasen instrument za okrevanje v višini 750 milijard EUR, imenovan „Next Generation EU“, da bi zagotovili dodatna finančna sredstva za proračun EU. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Instrument za okrevanje je vključen v okrepljen večletni finančni okvir za obdobje 2021–2027, da bi lahko naložbe hitro usmerili tja, kjer so najbolj potrebne, okrepili enotni trg in sodelovanje na področjih, kot sta zdravje in obvladovanje kriz, ter Uniji zagotovili dolgoročni proračun, ki bo pospeševal zeleni in digitalni prehod ter prispeval k pravičnejšemu in odpornejšemu gospodarstvu. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Načrt za okrevanje zajema komponento nepovratnih sredstev v višini 440 milijard EUR, ki bodo razdeljena med vse proračunske postavke. Poleg tega bo 60 milijard EUR zagotovljenih v obliki jamstev, približno 250 milijard EUR pa bo državam članicam na voljo v obliki posojil. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Za financiranje predlaganih ukrepov za okrevanje si bo Komisija za ukrepe v obdobju 2021–2024 v imenu Unije na finančnih trgih izposodila do 750 milijard EUR. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Da bi Komisija to dosegla, bo uporabila možnost razlike med zgornjo mejo virov lastnih sredstev dolgoročnega proračuna (najvišji znesek sredstev, ki ga lahko zahteva Unija od držav članic za kritje svojih finančnih obveznosti) in zgornjo mejo dejanske porabe (zgornja meja večletnega finančnega okvira za plačila). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Zgornja meja virov lastnih sredstev se bo izjemoma in začasno povišala za 0,6 % odstotne točke. To povišanje bo izvedeno poleg povišanja stalne zgornje meje lastnih sredstev v višini 1,4 % bruto nacionalnega dohodka EU, ki je predlagano zaradi gospodarske negotovosti in brexita. Povišanje za 0,6 odstotne točke se bo izteklo, ko bodo poplačana vsa sredstva in pokrite vse obveznosti. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | EU, ki bo kot jamstvo uporabila nečrpane zneske proračuna EU, bo lahko izdala dolžniške vrednostne papirje pod razmeroma ugodnimi pogoji v primerjavi s številnimi posameznimi državami članicami. Zbrana sredstva bodo poplačana iz prihodnjih proračunov EU, in sicer v obdobju od leta 2027 do najpozneje leta 2058. Posojila bodo odplačale države članice posojilojemalke. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Ker element posojila obsega 250 milijard EUR, mora EU skupaj prek mehanizma lastnih sredstev odplačati 500 milijard EUR (vendar bi bila EU odgovorna tudi za neplačila posojila s strani držav članic v zvezi s preostalimi 250 milijardami EUR). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Za lažje odplačilo zbranega tržnega financiranja in nadaljnjo pomoč pri zmanjševanju pritiska na nacionalne proračune bo Komisija pozneje v finančnem obdobju 2021–2027 predlagala dodatna nova lastna sredstva, ki bodo dopolnjevala tista že predlagana. Ta bodo tesno povezana s prednostnimi nalogami EU (obvladovanje podnebnih sprememb, krožno gospodarstvo in poštena obdavčitev). |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Uporaba sredstev iz svežnja za okrevanje temelji na treh stebrih. |
| --- | --- |

2.10

| 2.10.1 | STEBER 1 – Pomoč državam članicam, da bi okrevale in odpravile posledice krize, ter iz krize izšle močnejše kot pred njo: to vključuje vrsto instrumentov za podporo naložb in reform v državah članicah, usmerjeni pa bodo predvsem tja, kjer so posledice krize najhujše in so potrebe po odpornosti največje:






  — | novi mehanizem za okrevanje in odpornost v višini 560 milijard EUR, ki se bo uporabljal za naložbe in reforme za okrevanje in odpornost, |
| --- | --- | --- |

2.10.1

—

novi mehanizem za okrevanje in odpornost v višini 560 milijard EUR, ki se bo uporabljal za naložbe in reforme za okrevanje in odpornost,

| — | pobuda REACT-EU bo zagotovila 55 milijard EUR dodatnih finančnih sredstev za kohezijsko politiko v obdobju do leta 2022, |
| --- | --- |

—

pobuda REACT-EU bo zagotovila 55 milijard EUR dodatnih finančnih sredstev za kohezijsko politiko v obdobju do leta 2022,

| — | spremembe Evropskega socialnega sklada plus, |
| --- | --- |

—

spremembe Evropskega socialnega sklada plus,

| — | predlog za okrepitev Sklada za pravični prehod v višini do 40 milijard EUR, |
| --- | --- |

—

predlog za okrepitev Sklada za pravični prehod v višini do 40 milijard EUR,

| — | predlog za okrepitev proračuna Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja za 15 milijard EUR. |
| --- | --- |

—

predlog za okrepitev proračuna Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja za 15 milijard EUR.

| 2.10.2 | STEBER 2 – Zagon gospodarstva in pomoč pri prebujanju zasebnih naložb:






  — | nov instrument za podporo plačilni sposobnosti bo proračunsko jamstvo EU uporabljal za pritegnitev zasebnih virov za zagotovitev nujne kapitalske pomoči uspešnim evropskim podjetjem iz vseh gospodarskih sektorjev, |
| --- | --- | --- |

2.10.2

—

nov instrument za podporo plačilni sposobnosti bo proračunsko jamstvo EU uporabljal za pritegnitev zasebnih virov za zagotovitev nujne kapitalske pomoči uspešnim evropskim podjetjem iz vseh gospodarskih sektorjev,

| — | okrepitev programa InvestEU, ki je še posebej primeren za pritegnitev naložb in podpiranje politik Unije med okrevanjem na področjih, kot so trajnostna infrastruktura, inovacije in digitalizacija, |
| --- | --- |

—

okrepitev programa InvestEU, ki je še posebej primeren za pritegnitev naložb in podpiranje politik Unije med okrevanjem na področjih, kot so trajnostna infrastruktura, inovacije in digitalizacija,

| — | Komisija predlaga, naj se v okviru programa InvestEU oblikuje nov instrument za okrepitev odpornosti Evrope z ustvarjanjem strateške neodvisnosti v ključnih dobavnih verigah na evropski ravni. |
| --- | --- |

—

Komisija predlaga, naj se v okviru programa InvestEU oblikuje nov instrument za okrepitev odpornosti Evrope z ustvarjanjem strateške neodvisnosti v ključnih dobavnih verigah na evropski ravni.

| 2.10.3 | STEBER 3 – Izkušnje iz krize in reševanje strateških izzivov za Evropo:






  — | nov zdravstveni program, EUzaZDRAVJE, v višini 9,4 milijarde EUR za zagotavljanje, da bo imela Unija na voljo kritične zmogljivosti za hiter odziv na prihodnje krize, |
| --- | --- | --- |

2.10.3

—

nov zdravstveni program, EUzaZDRAVJE, v višini 9,4 milijarde EUR za zagotavljanje, da bo imela Unija na voljo kritične zmogljivosti za hiter odziv na prihodnje krize,

| — | povečanje sredstev mehanizma Unije na področju civilne zaščite (RescEU), za 2 milijardi EUR, |
| --- | --- |

—

povečanje sredstev mehanizma Unije na področju civilne zaščite (RescEU), za 2 milijardi EUR,

| — | povečanje sredstev programa Obzorje Evropa na 94,4 milijarde EUR, |
| --- | --- |

—

povečanje sredstev programa Obzorje Evropa na 94,4 milijarde EUR,

| — | povečanje sredstev instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje na 86 milijard EUR prek novega jamstva za zunanje delovanje ter dodatna sredstva v višini 1 milijarde EUR za Evropski sklad za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

povečanje sredstev instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje na 86 milijard EUR prek novega jamstva za zunanje delovanje ter dodatna sredstva v višini 1 milijarde EUR za Evropski sklad za trajnostni razvoj,

| — | dodatnih 5 milijard EUR za instrument za humanitarno pomoč. |
| --- | --- |

—

dodatnih 5 milijard EUR za instrument za humanitarno pomoč.

| 2.11 | Poleg okrepitev, ki se bodo financirale v okviru instrumenta „Next Generation EU“, Komisija predlaga, naj se okrepijo dodatni programi, da bodo lahko v celoti prispevali k bolj odporni Uniji in obvladovanju izzivov, ki izhajajo iz pandemije in njenih posledic:
  program za digitalno Evropo; instrument za povezovanje Evrope; program za enotni trg ter programa za podporo sodelovanju na področjih davkov in carin; Erasmus Plus; Ustvarjalna Evropa; skupna kmetijska politika ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo; Sklad za azil in migracije ter Sklad za integrirano upravljanje meja; Sklad za notranjo varnost in predpristopna pomoč Unije. |
| --- | --- |

2.11

program za digitalno Evropo; instrument za povezovanje Evrope; program za enotni trg ter programa za podporo sodelovanju na področjih davkov in carin; Erasmus Plus; Ustvarjalna Evropa; skupna kmetijska politika ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo; Sklad za azil in migracije ter Sklad za integrirano upravljanje meja; Sklad za notranjo varnost in predpristopna pomoč Unije.

| 2.12 | Sklad za okrevanje je del proračuna EU, zato bo za izplačilo sredstev potrebno finančno načrtovanje in je povezano z evropskim semestrom (torej z makroekonomsko pogojenostjo). Povezano je tudi s sistemi Evropske komisije za upravljanje proračuna in proračunski nadzor, uporablja pa se tudi proračunski nadzor, ki ga izvaja Evropski parlament. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | Da bi premostili prehodno obdobje do ratifikacije spremenjenega sklepa o virih lastnih sredstev in zagotovili, da bodo prepotrebna sredstva delavcem, podjetjem in državam članicam na voljo že leta 2020, Komisija predlaga tudi prilagoditev sedanjega dolgoročnega proračuna za obdobje 2014–2020, da bi omogočili višjo porabo že v letu 2020. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | Strategija EU za rast, evropski zeleni dogovor – vključno z mehanizmom za pravični prehod, ki je bil predlagan januarja – ter digitalna in industrijska strategija Unije so bistvenega pomena za trajnostno okrevanje EU ter ostajajo v središču predlogov Komisije, saj so ključni za to, da si bo naše gospodarstvo opomoglo in da bomo pripravili prihodnost za naslednjo generacijo. Naložbe in reforme za njihovo pospeševanje bodo zato morale biti vključene v vse nacionalne načrte za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | Čeprav je Komisija maja 2018 predlagala odpravo vseh popravkov na strani prihodkov (rabatov), pa zdaj glede na gospodarski učinek pandemije COVID-19 meni, da bi lahko opuščanje rabatov in načrt za okrevanje pomenila nesorazmerna povečanja prispevkov za nekatere države članice v naslednjem dolgoročnem proračunu. Da bi to preprečili, Komisija predlaga, naj bo obdobje opuščanja trenutnih rabatov precej daljše. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Ključna značilnost svežnja za okrevanje je še vedno predlog Komisije za uredbo o zaščiti proračuna EU pred splošnimi pomanjkljivostmi pri delovanju pravne države. |
| --- | --- |

2.16

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | V zvezi s predstavitvijo načrta za okrevanje, ki jo je imela predsednica Komisije Ursula von der Leyen 27. maja 2020 v Evropskem parlamentu, EESO zlasti ceni in se strinja z močnimi in pomembnimi spodbudami, ki so privedle do instrumenta „Next Generation EU“. Ta instrument je pravičen pakt med generacijami, ki bo ustvaril okrepljeno in v prihodnost usmerjeno Evropsko unijo. Opremljen bo z ustreznimi orodji, zaradi katerih bo močnejši in bolj koheziven, da bodo imele prihodnje generacije od njega veliko korist in da ne bodo le nosile bremena nastalega zelo dolgoročnega dolga. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO navaja zlasti naslednje razloge, zakaj je predlog izjemen, morda celo revolucionaren:






  — | proračunska sredstva EU bi prvič delovala z implicitnim dolgom, ki bi bil odplačan v naslednjih 30 letih, |
| --- | --- | --- |

3.2

—

proračunska sredstva EU bi prvič delovala z implicitnim dolgom, ki bi bil odplačan v naslednjih 30 letih,

| — | sredstva bi se prvič izposojala na finančnih trgih in rešitev bi bila tržno preizkušena; v tem obdobju bi celotno vsoto jamčila EU kot celota, |
| --- | --- |

—

sredstva bi se prvič izposojala na finančnih trgih in rešitev bi bila tržno preizkušena; v tem obdobju bi celotno vsoto jamčila EU kot celota,

| — | ta rešitev bi lahko privedla do prihodnjega povečanja lastnih sredstev EU in ustreznega zmanjšanja njene neposredne odvisnosti od prispevkov držav članic, |
| --- | --- |

—

ta rešitev bi lahko privedla do prihodnjega povečanja lastnih sredstev EU in ustreznega zmanjšanja njene neposredne odvisnosti od prispevkov držav članic,

| — | povečala bi tudi finančno osnovo Unije, in sicer z 1,1 % BDP EU, kot je trenutno, na, primerjalno gledano, približno 1,7 %, |
| --- | --- |

—

povečala bi tudi finančno osnovo Unije, in sicer z 1,1 % BDP EU, kot je trenutno, na, primerjalno gledano, približno 1,7 %,

| — | ta rešitev bo v veliko pomoč ne le tistim, ki jih je pandemija neposredno prizadela, temveč tudi tistim, ki potrebujejo pomoč pri svojih strukturnih reformah, |
| --- | --- |

—

ta rešitev bo v veliko pomoč ne le tistim, ki jih je pandemija neposredno prizadela, temveč tudi tistim, ki potrebujejo pomoč pri svojih strukturnih reformah,

| — | predlog v veliki meri temelji na uporabi finančnih instrumentov, kar bo zagotovilo učinkovitejšo prerazporeditev sredstev. |
| --- | --- |

—

predlog v veliki meri temelji na uporabi finančnih instrumentov, kar bo zagotovilo učinkovitejšo prerazporeditev sredstev.

| 3.3 | Na tej stopnji je treba preprečiti vzajemne negativne posledice in dokazati solidarnost z državami, ki jih je pandemija najbolj prizadela, in/ali s šibkejšimi gospodarstvi zaradi trenutnih neravnovesij in omejitev euroobmočja. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO je seznanjen z napovedanim programom „Next Generation EU“ ter predlogom iz spremenjenega predloga večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 glede povečanja fiskalne (proračunske) osnove EU in njene prilagoditve trenutnim nujnim potrebam. Predlagani fiskalni ukrepi dopolnjujejo tudi ukrepe, ki so bili že sprejeti v okviru denarne in strukturne politike ter v regulativnih okvirih. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO je v številnih prejšnjih mnenjih, zlasti v mnenju iz leta 2018 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 pozval k trdnemu proračunu EU, pa tudi k temu, naj ima EU na razpolago finančna sredstva za popolno uresničevanje ciljev svojih politik (1). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kar zadeva financiranje proračuna EU, EESO in Evropski parlament že dolgo pozivata k zadostnim neodvisnim, preglednim in pravičnim lastnim sredstvom ter k odmiku od prevladujočih prispevkov na podlagi BND. EESO podpira ugotovitve poročila skupine na visoki ravni za lastna sredstva (HLGOR), ki ji predseduje Mario Monti (2). Načini povečanja prihodkov bi morali dopolnjevati in krepiti cilje politike EU. EESO zato pozdravlja predlog Komisije za dodatna resnična lastna sredstva (3). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO poziva Evropsko komisijo, naj v zvezi z lastnimi finančnimi sredstvi pripravi referenčni dokument politike in test izvedljivosti. Zaveda se, da bo trajalo nekaj časa, preden bo sprejeta končna rešitev. Vendar bi bilo zelo koristno, če bi se lahko odpravila sedanja negotovost glede načina financiranja proračuna EU. Brez rešitve je ta celotni koncept zelo ranljiv. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO je seznanjen s predlogom Komisije v okviru načrta za okrevanje za postopno opuščanje trenutnih rabatov za nekatere države članice neto plačnice v daljšem časovnem obdobju, kot je bilo predlagano leta 2018. Vendar vztraja pri stališču, ki ga je izrazil v nedavnih mnenjih, v katerih je na koncu pozval k odpravi vseh rabatov (4). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Ker je instrument „Next Generation EU“ vključen v proračun EU, bo to vključevalo povezavo z evropskim semestrom – v smislu pogojenosti – ter sistemom Komisije za upravljanje in nadzor, ki je tudi pod nadzorom Evropskega parlamenta. EESO poudarja, da bi lahko morebitni spori med državami članicami in Komisijo ali med Komisijo in Evropskim parlamentom povzročili precejšnje zamude pri izplačilu sredstev. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESO meni, da morajo države članice znatno izboljšati svoje zmogljivosti načrtovanja, če hočemo, da bodo v prvih treh letih novega finančnega okvira izplačana dodatna sredstva v višini 165 milijard EUR sredstev in da bodo ta učinkovito uporabljena. Odbor poleg tega priporoča, naj Komisija razmisli o tem, da bi bila pravila prožnejša, da bi državam članicam pomagala pri potrebnem dodatnem načrtovanju. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO pozdravlja pismo predsednikov glavnih političnih skupin Evropskega parlamenta, v katerem Evropski svet in Svet spodbujajo, naj na podlagi predloga Komisije hitro dosežeta dogovor. EESO se strinja tudi z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 15. maja 2020, v kateri se Parlament zavzema za sveženj za okrevanje v višini 2 bilijonov EUR za odpravo negativnih posledic pandemije COVID-19 (5). |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO se zaveda, da se sveženj za vzpostavitev instrumenta za okrevanje in prilagajanje večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 potrebam v obdobju po krizi zaradi COVID-19 šteje za izreden ukrep v financiranju EU, vendar je obenem potreben in nujen. Proračunska politika EU bi bila v sedanjih okoliščinah preprosto premalo prožna in z njo ne bi bilo mogoče podpreti nobenega ukrepa, ki bi lahko očitno pripomogel k reševanju kriznih razmer. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESO se poleg tega zaveda, da je to najboljši predlog, ki ga je bilo mogoče oblikovati v sedanjih političnih okoliščinah. |
| --- | --- |

3.13

4.   Posebne ugotovitve

| 4.1 | Kar zadeva mehanizem za okrevanje in odpornost, EESO zelo pozitivno ocenjuje predlagano povezavo s procesom evropskega semestra, pa tudi z nacionalnimi načrti za okrevanje in odpornost, ki so lahko osnova in merilo za financiranje. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESO v zvezi s pobudo REACT-EU pozdravlja ne le dokaj močno povečanje osnove kohezijske politike, temveč tudi izjemna pravila o prožnosti, ki so bila oblikovana za zagotavljanje pomembne podpore območjem, ki potrebujejo pomoč, in nujnim prednostnim nalogam. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO poleg tega odločno podpira znatno zvišanje sredstev, dodeljenih Skladu za pravični prehod, in ukrepe, predlagane v okviru drugih stebrov mehanizma za pravični prehod. Z zasnovanim programom je zdaj mogoče lažje in odločneje podpirati strukturni premik k novim in bolj raznolikim gospodarskim dejavnostim, kar je ključni del evropskega zelenega dogovora. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Da bi ponovno vzpostavili gospodarske razmere, kakršne so bile pred krizo, je zelo pomembno, da se ustvarijo ugodni pogoji za zasebne naložbe. EESO pozdravlja predlog za oblikovanje instrumenta za podporo plačilni sposobnosti, s katerim naj bi se pomagalo zdravim podjetjem, ki jih je prizadela pandemija. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO pozdravlja vsebino drugega stebra programa „Next Generation EU“, osredotočenega na oživitev naložbene dejavnosti, ki bo podprta z inovativnimi finančnimi instrumenti. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO pozdravlja tudi vsebino tretjega stebra programa „Next Generation EU“, ki obravnava vprašanja, za katera so bile doslej v glavnem pristojne države članice. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO meni, da je struktura programa „Next Generation EU“ dobro uravnotežena in da obravnava potrebe, ki jih je treba izpolniti s skupnimi sredstvi EU, hkrati pa upošteva tudi načelo subsidiarnosti. |
| --- | --- |

4.7

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  UL C 440, 6.12.2018, str. 106, UL C 81, 2.3.2018, str. 131, UL C 75, 10.3.2017, str. 63 in UL C 34, 2.2.2017, str. 1.

1

(2)  FUTURE FINANCING OF THE EU: Final report and recommendations of the High-Level Group on Own Resources (PRIHODNJE FINANCIRANJE EU: Končno poročilo in priporočila skupine na visoki ravni za lastna sredstva), december 2016.https://ec.europa.eu/budget/mff/hlgor/library/reports-communication/hlgor-report_20170104.pdf

2

FUTURE FINANCING OF THE EU: Final report and recommendations of the High-Level Group on Own Resources

(3)  UL C 440, 6.12.2018, str. 106 in UL C 81, 2.3.2018, str. 131.

3

(4)  UL C 440, 6.12.2018, str. 106.

4

(5)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2020-0124_SL.html

5

---

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/132 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/132

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost

(COM(2020) 408 final – 2020/0104 (COD))

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za tehnično podporo

(COM(2020) 409 final – 2020/0103 (COD))

(2020/C 364/18)

| Poročevalec: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Poročevalec:

Dimitris DIMITRIADIS

| Zaprosilo | Svet Evropske unije, 10. 6. 2020
  Evropski parlament, 17. 6. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 175(3) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| | |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Plenarno zasedanje št. | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 208/4/4 |

Zaprosilo

Svet Evropske unije, 10. 6. 2020

Evropski parlament, 17. 6. 2020

Pravna podlaga

člena 175(3) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

208/4/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja predlagani mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem) (1). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Predlog Evropske komisije poleg ekonomske razsežnosti pravzaprav spodbuja tudi poglabljanje in poenotenje evropske družine, saj krepi solidarnost in sodelovanje med državami članicami. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Predlog Evropske komisije med drugim dokazuje, da se lahko Evropska unija ob ustrezni politični volji uspešno sooča z velikimi krizami, sprejema resne in verodostojne rešitve ter potrebne in uresničljive kompromise, s čimer nenazadnje prispeva k veliki promociji evropskega ideala. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO meni, da bi moral mehanizem podpirati prehod na podnebno nevtralnost in digitalno gospodarstvo z uporabo sredstev Instrumenta Evropske unije za okrevanje (Next Generation EU) (2), da se pomagajo omiliti družbeno-gospodarske posledice prehoda v najbolj prizadetih regijah. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Glede na krizo zaradi COVID-19 je potreba po trajnostnem, zelenem in digitalnem okrevanju postala še bolj nujna, kot tudi potreba po podpori najbolj ranljivim regijam. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESC je že pojasnil, da „se zavzema za tesno povezavo med programom za podporo reformam (3) in evropskim semestrom“ (4), zato bi morali načrti, ki so jih predložile države članice, obravnavati glavne izzive, opredeljene v evropskem semestru, ter bi morali biti usklajeni z načeli evropskega zelenega dogovora in digitalne agende. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Potrebno je hitro in učinkovito usklajevanje ukrepov med Evropsko komisijo, Evropskim parlamentom in Evropskim svetom, da se preprečijo zamude, ki bi ogrozile uresničevanje ciljev mehanizma. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Od držav članic se zahteva takojšen in celovit odziv glede na kratek čas, v katerem je treba pripraviti in dokončati različne načrte projektov. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Po mnenju EESO je pomembno, da države članice tesno sodelujejo z Evropsko komisijo za odobritev, spremljanje in zagotavljanje uspešnega zaključka projektnih načrtov, predloženih v okviru mehanizma. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Načrti bi morali zagotavljati neposredno finančno podporo malim in srednjim podjetjem. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Po mnenju EESO je zelo pomembno, da je vsak napovedani ukrep, zlasti ko gre za finančno podporo, dopolnjen z jasnimi in za podjetja prijaznimi informacijami o tem, kakšna podpora je na voljo, kako lahko MSP učinkovito dostopajo do različnih finančnih instrumentov EU, ki so na voljo, s kom na ravni EU je treba navezati stik v primeru vprašanj, kateri nacionalni organi sodelujejo pri usmerjanju sredstev, na katere nacionalne akterje se lahko obrnejo MSP, kakšna je vloga nacionalnih bank in katere so njihove obveznosti. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Predložitev, odobritev, spremljanje in dokončanje projektov bi bilo mogoče pospešiti z aktivnim vključevanjem svetovalnih podjetij iz zasebnega sektorja, ki imajo globalne izkušnje na ustreznih področjih. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESO ponovno poudarja, da sta potrebni izmenjava primerov dobre prakse v EU in pospešitev birokratskih postopkov za dodeljevanje in izplačilo razpoložljivih sredstev, pri čemer Evropska komisija zagotavlja potrebno tehnično podporo (5). |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Vlogo in stališča socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe bi bilo treba vključiti v načrte, ki jih predložijo države članice. Predvsem je EESO že pozval, da bi morala imeti organizirana civilna družba dejavnejšo vlogo „pri doseganju soglasja med Evropsko komisijo in državami članicami o vsebini programov reform“ (6). |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Instrument za tehnično podporo lahko učinkovito dopolni svežnje ukrepov, ki jih predlaga Komisija za reševanje gospodarske škode, povezane s pandemijo zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

1.15

2.   Uvod in splošne ugotovitve

| 2.1 | Cilj predlaganega mehanizma je spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije z izboljšanjem zmogljivosti držav članic za odpornost in prilagajanje, blažitvijo socialnih in gospodarskih posledic krize ter podpiranjem zelenega in digitalnega prehoda, katerega cilj je do leta 2050 doseči podnebno nevtralnost Evrope. S tem se prispeva k obnovitvi potenciala gospodarstev držav članic za rast v obdobju po krizi zaradi COVID-19 ter hkrati spodbujata ustvarjanje delovnih mest in trajnostna rast. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Mehanizem bo temeljil na zagotavljanju nepovratne finančne podpore in posojil, da bi se državam, zlasti tistim z nižjimi dohodki na prebivalca in visoko stopnjo brezposelnosti, pomagalo, da se ustrezno soočijo s hudimi gospodarskimi posledicami pandemije. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Posojila bodo dopolnjevala nepovratno podporo. Dodeljevala se bodo z dolgim rokom zapadlosti in po ugodnih obrestnih merah, ki veljajo za Unijo. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Pandemija zaradi COVID-19 je največja svetovna zdravstvena kriza našega časa, v kateri je do 12. junija 2020 izgubilo življenje več kot 420 000 ljudi (7). COVID-19 je veliko več kot le zdravstvena kriza: njene družbeno-gospodarske posledice po vsem svetu so ogromne in njihov obseg je še težko oceniti. Glede na najnovejše poročilo Svetovne banke o svetovnih gospodarskih obetih (junij 2020) bo šok zaradi koronavirusa povzročil največjo svetovno recesijo po drugi svetovni vojni. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Svetovno gospodarstvo naj bi se v letu 2020 skrčilo za 5,2 %, kar je za približno trikrat več kot med svetovno finančno krizo v obdobju 2008–2009. Med naprednimi gospodarstvi naj bi realna stopnja rasti BDP v letu 2020 znašala -6,1 % v ZDA in -9,1 % v euroobmočju. Svetovna banka v svojem poročilu iz junija 2020 (8) izrecno navaja, da bo več milijonov ljudi verjetno zdrsnilo v revščino, saj se pričakuje, da bo več kot 90 % trgov in gospodarstev v razvoju letos zabeležilo krčenje dohodka na prebivalca.
  Gospodarske posledice šoka zaradi COVID-19 so (9):






  1) | povečanje negotovosti, zaradi česar se povečuje previdnostno varčevanje; |
| --- | --- | --- |

2.5

Gospodarske posledice šoka zaradi COVID-19 so (9):

1)

povečanje negotovosti, zaradi česar se povečuje previdnostno varčevanje;

| 2) | zmanjšanje potrošnje; |
| --- | --- |

2)

zmanjšanje potrošnje;

| 3) | zmanjšanje zanimanja za produktivne naložbe; |
| --- | --- |

3)

zmanjšanje zanimanja za produktivne naložbe;

| 4) | povečanje števila brezposelnih, od katerih bo verjetno del ljudi trajno brezposelnih; |
| --- | --- |

4)

povečanje števila brezposelnih, od katerih bo verjetno del ljudi trajno brezposelnih;

| 5) | zmanjšanje obsega svetovne trgovine in velike motnje v svetovnih dobavnih verigah; |
| --- | --- |

5)

zmanjšanje obsega svetovne trgovine in velike motnje v svetovnih dobavnih verigah;

| 6) | padec cen osnovnih proizvodov (zlasti cen nafte), kar otežuje financiranje tekočih računov tradicionalnih izvoznikov osnovnih proizvodov; |
| --- | --- |

6)

padec cen osnovnih proizvodov (zlasti cen nafte), kar otežuje financiranje tekočih računov tradicionalnih izvoznikov osnovnih proizvodov;

| 7) | močno povečanje potrebnih premij tveganja za lastništvo tveganih sredstev. |
| --- | --- |

7)

močno povečanje potrebnih premij tveganja za lastništvo tveganih sredstev.

| 2.6 | Kot je zdaj splošno znano, lahko ukrepi, ki lahko prispevajo k reševanju zdravstvene krize, poslabšajo gospodarsko krizo in obratno. Izravnava krivulje okuženih v pandemiji neizogibno povzroči naraščanje krivulje makroekonomske recesije in ogroža vse dobavne verige, tudi tiste, ki so ključne za preživetje ljudi (hrana in zdravila). Če bodo posledice pandemije vse večje, lahko sledijo finančne krize, ki bodo povzročile propad posojanja, daljšo svetovno recesijo in počasnejše okrevanje. Kot je razvidno iz poročila Svetovne banke o svetovnih gospodarskih obetih iz junija 2020, je zaradi povečevanja ravni dolga svetovni finančni sistem bolj izpostavljen pretresom na finančnem trgu. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Potrebni so torej nujni in obsežni finančni posegi, da bi zmanjšali gospodarske posledice nedavne krize ter da bi postala gospodarstva držav članic bolj prožna in bolje pripravljena na prihodnost. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Gospodarske prednostne naloge bi morale biti naslednje:






  1) | ljudem je treba zagotoviti ohranitev zaposlitve, tudi če so v karanteni ali prisiljeni ostati doma; |
| --- | --- | --- |

2.8

1)

ljudem je treba zagotoviti ohranitev zaposlitve, tudi če so v karanteni ali prisiljeni ostati doma;

| 2) | vlade bi morale finančno podpreti javne in zasebne ustanove, ki podpirajo ranljive skupine državljanov; |
| --- | --- |

2)

vlade bi morale finančno podpreti javne in zasebne ustanove, ki podpirajo ranljive skupine državljanov;

| 3) | mala in srednja podjetja bi bilo treba zaščititi pred bankrotom (veliko manj očitna je potreba po davkoplačevalskem denarju za podporo velikim nefinančnim družbam); |
| --- | --- |

3)

mala in srednja podjetja bi bilo treba zaščititi pred bankrotom (veliko manj očitna je potreba po davkoplačevalskem denarju za podporo velikim nefinančnim družbam);

| 4) | s povečevanjem deleža nedonosnih kreditov bodo potrebne politike v podporo finančnemu sistemu; |
| --- | --- |

4)

s povečevanjem deleža nedonosnih kreditov bodo potrebne politike v podporo finančnemu sistemu;

| 5) | sprejeti bi bilo treba svežnje, ki so primerljivi z izgubo BDP zaradi krize. |
| --- | --- |

5)

sprejeti bi bilo treba svežnje, ki so primerljivi z izgubo BDP zaradi krize.

| 2.9 | Komisija zdaj predlaga okrepitev proračuna EU za takojšnjo pomoč pri odpravi gospodarske in socialne škode, ki jo je povzročila pandemija zaradi COVID-19, spodbuditev okrevanja in pripravo na boljšo prihodnost naslednje generacije. Da bi okrevanje postalo trajnostno, enakomerno, vključujoče in pravično za vse države članice, Evropska komisija predlaga oblikovanje novega evropskega instrumenta za okrevanje, ki bi bil vključen v močan, sodoben in prenovljen dolgoročni proračun EU. Vodilna pobuda evropskega instrumenta za okrevanje je mehanizem za okrevanje in odpornost (10). |
| --- | --- |

2.9

3.   Splošna načela mehanizma za okrevanje in odpornost ter instrument za tehnično podporo

| 3.1 | EESO zelo pozdravlja in podpira predlagani mehanizem za okrevanje in odpornost (v nadaljnjem besedilu: mehanizem) ter instrument za tehnično podporo (v nadaljnjem besedilu: instrument), katerih cilj je ponuditi obsežno finančno podporo za javne naložbe in reforme, zlasti na področju zelenega in digitalnega prehoda, s katerimi bodo gospodarstva držav članic postala odpornejša in bolje pripravljena na prihodnost. S to podporo bodo države tudi hitreje in učinkoviteje premagale posledice pandemije. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO je zelo zaskrbljen zaradi gospodarskih posledic pandemije v državah članicah, zlasti glede stopenj povečanja brezposelnosti, ki je v nekaterih južnih državah članicah EU med mladimi dosegla celo 33 %, in porasta revščine. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO se strinja, da je verjetno pandemija najhujši gospodarski šok od svetovne gospodarske krize v 30. letih 20. stoletja, saj ima uničujoče posledice za več milijonov evropskih državljanov in podjetij ter bi seveda lahko poglobila gospodarski in družbeni razkorak, kar pomeni tveganje za veliko razdrobljenost (11). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESO je že poudaril, da je nedavni gospodarski razvoj „v EU in euroobmočju neenakomeren in da napredek na področju konvergence še vedno ni zadovoljiv. Poleg tega je vse kompleksnejši izziv za EU tudi vprašanje trajnosti“ (12). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO meni, da je „[e]vropsko povezovanje [...] na razpotju. Nedavna dolgotrajna gospodarska kriza in njene resne socialne posledice v več državah članicah so med drugim pokazale, da pomanjkanje ekonomske in socialne konvergence med državami članicami in regijami ogroža politično trajnost evropskega projekta in vse njegove koristi za evropske državljane“ (13). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESO meni, da bi bilo treba „[p]obude [...] dopolniti s krepitvijo konkurenčnosti evropskega gospodarstva, tj. njegove sposobnosti, da trajnostno povečuje svojo produktivnost in življenjski standard Evropejcev, hkrati pa postaja podnebno nevtralno, zlasti s pomočjo raziskav, razvoja ter delavcev z več in boljšimi znanji in spretnostmi“ (14). |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | EESO meni tudi, da bi moralo biti „[d]oseganje odpornega gospodarstva in trga dela, ki sta gospodarsko, socialno, okoljsko in institucionalno trajnostna, [...] vodilno načelo politik, s katerimi se spodbujata navzgor usmerjena konvergenca in pravičnost pri prehodu na podnebno nevtralno gospodarstvo (tj. gospodarstvo z ravnovesjem med emisijami in absorpcijo toplogrednih plinov), hkrati pa obvladujejo izzivi digitalizacije in demografskih sprememb“ (15). EESO poleg tega podpira poziv, naj se Evropska unija zaveže doseganju ogljične nevtralnosti do leta 2050 in naj v skladu s tem prilagodi svoj cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za leto 2030. V poročilu Programa ZN za okolje o emisijski vrzeli za leto 2019 je navedeno, da je treba odslej svetovne emisije vsako leto zmanjšati za 7,6 %, da bi se globalno segrevanje omejilo na 1,5 oC. To pomeni, da bo do leta 2030 skupni cilj zmanjšanja vsaj 68 %. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Zato se EESO strinja, da bi moral biti glavni cilj mehanizma:






  1) | spodbujanje gospodarske, socialne in teritorialne kohezije Unije, |
| --- | --- | --- |

3.8

1)

spodbujanje gospodarske, socialne in teritorialne kohezije Unije,

| 2) | blažitev socialnih in gospodarskih posledic krize, ter |
| --- | --- |

2)

blažitev socialnih in gospodarskih posledic krize, ter

| 3) | podpiranje zelenega in digitalnega prehoda, katerega cilj je podnebno nevtralna Evropo do leta 2050, in s tem prispevek k obnovitvi potenciala gospodarstev držav članic za rast v obdobju po krizi zaradi COVID-19 ob spodbujanju ustvarjanja delovnih mest in trajnostne rasti. |
| --- | --- |

3)

podpiranje zelenega in digitalnega prehoda, katerega cilj je podnebno nevtralna Evropo do leta 2050, in s tem prispevek k obnovitvi potenciala gospodarstev držav članic za rast v obdobju po krizi zaradi COVID-19 ob spodbujanju ustvarjanja delovnih mest in trajnostne rasti.

| 3.9 | EESO poudarja tudi, da bodo te naložbe in reforme osredotočene na izzive in potrebe, povezane z zelenim in digitalnim prehodom, s čimer se bo zagotovilo trajnostno okrevanje. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Zdaj je splošno priznano, da imajo zelene spodbujevalne politike prednosti pred tradicionalnimi fiskalnimi spodbudami in da imajo podnebno pozitivne politike tudi vrhunske ekonomske značilnosti. Zeleni gradbeni projekti, na primer naknadna vgradnja izolacijske opreme ali infrastruktura za obnovljive vire energije, lahko prinesejo večje multiplikacijske učinke zaradi nižjih dolgoročnih stroškov energije in posrednih vplivov na širše gospodarstvo. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESO se strinja, da je poleg namenjanja sredstev za nadzor epidemije in ustrezne biomedicinske raziskave ter vlaganja v varnost na mejah, varna potovanja in varno trgovino zdaj čas, da finančne institucije in vlade sprejmejo EU taksonomijo za trajnostne naložbe (2019), postopno opustijo fosilna goriva z uvajanjem razpoložljivih tehnologij obnovljivih virov energije, preusmerijo subvencije iz fosilnih goriv na zelene in pametne infrastrukturne projekte za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, vlagajo v krožna in nizkoogljična gospodarstva, preidejo z industrijskega na regenerativno kmetijstvo in vlagajo v prehransko varnost, spodbudijo evropske dobavne verige, zmanjšajo potrebo po prevozu in izkoristijo meje digitalne revolucije, hkrati pa zagotovijo varnost mrež IKT (16). |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | EESO se strinja z Mednarodno agencijo za energijo, da lahko prehod na čisto energijo z ambiciozno agendo za ustvarjanje delovnih mest in cilji v zvezi s podnebnimi spremembami, ki se jih doseže s posodobitvijo energetskih sistemov, prispeva k zagonu evropskega gospodarstva. Glede na to, da vlade v tem kriznem obdobju neposredno ali posredno zagotavljajo več kot 70 % svetovnih naložb v energijo, so njihova dejanja pomembnejša kot kdaj koli prej. S politikami je mogoče aktivno usmerjati naložbe v energijo na bolj trajnostno pot, hkrati pa se energijska učinkovitost, obnovljivi vire energije in baterijsko shranjevanje energije postavljajo v središče gospodarskega okrevanja. Programe spodbud v energetskih panogah bi bilo treba prednostno razvrstiti, da bi podprli sedanjo delovno silo, ustvarili nova delovna mesta in zmanjšali emisije. Mednarodna agencija za energijo (17) svetuje, da je treba graditi na razpoložljivih virih in razmišljati ambiciozno. Najlažje je razširiti tiste politike, ki temeljijo na sedanjih pravnih in institucionalnih strukturah. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | EESO se popolnoma strinja, da bi moral mehanizem, vzpostavljen s to uredbo, prispevati k vključevanju podnebnih ukrepov in okoljske trajnosti ter k doseganju skupnega cilja, da bi bilo 25 % proračunskih odhodkov EU namenjenih podnebnim ciljem. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESO je trdno prepričan, da bi moral mehanizem temeljiti predvsem na zagotavljanju nepovratne finančne podpore, da se državam, zlasti tistim z nižjimi dohodki na prebivalca in visoko stopnjo brezposelnosti, pomaga, da se ustrezno spopadejo s hudimi gospodarskimi posledicami pandemije, medtem ko bi morala posojila zgolj dopolnjevati nepovratno podporo. Dodeljevati bi se morala z dolgimi roki zapadlosti in po ugodnih obrestnih merah, ki veljajo za Unijo. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESO podpira namen Komisije, da se izkoristi celotna moč proračuna EU za mobilizacijo naložb in predhodno zagotovitev finančne podpore v ključnih prvih letih okrevanja z istočasnim sprejetjem izrednega evropskega instrumenta za okrevanje v obsegu 808 984,090 milijona EUR (v tekočih cenah) in okrepljenega večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESO „poziva k izvajanju učinkovitih strukturnih reform, dopolnjenih z dobro usmerjenimi naložbenimi strategijami“ (18). |
| --- | --- |

3.16

| 3.17 | EESO se strinja z uvedbo samostojnega instrumenta za tehnično podporo, ki bo na voljo vsem državam članicam, kot naslednika programa za podporo strukturnim reformam (19). |
| --- | --- |

3.17

4.   Priprava nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ter njihova predložitev, ocena in roki

| 4.1 | EESO meni, da je treba sredstva mehanizma čim hitreje zagotoviti državam članicam, ki pa bi jih morale učinkovito uporabiti, da bi kar najbolje izkoristile koristi mehanizma. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Države članice bi morale pripraviti nacionalne načrte za okrevanje in odpornost, ki določajo program reform in naložb za naslednja štiri leta. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO meni, da bi morali ti načrti obravnavati glavne izzive, s katerimi se soočajo države članice in ki so opredeljeni v evropskem semestru, na področjih, kot so konkurenčnost, produktivnost, izobraževanje ter znanja in spretnosti, zdravje, zaposlovanje ter ekonomska, socialna in teritorialna kohezija. Poleg tega bi morali zagotoviti, da bodo te naložbe in reforme ustrezno osredotočene na izzive, povezane z zelenim in digitalnim prehodom, da bi prispevali k ustvarjanju delovnih mest in trajnostni rasti ter zagotavljanju večje odpornosti Unije. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESO meni, da je treba okrepiti sedanji okvir za zagotavljanje podpore malim in srednjim podjetjem ter jim zagotoviti neposredno finančno podporo z inovativnim orodjem, da se jih zaščiti pred bankrotom. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Vsak napovedani ukrep, zlasti ko gre za finančno podporo, mora biti dopolnjen z jasnimi in za podjetja prijaznimi informacijami o tem, kakšna podpora je na voljo, kako lahko MSP učinkovito dostopajo do različnih finančnih instrumentov EU, ki so na voljo, s kom na ravni EU je treba navezati stik v primeru vprašanj, kateri nacionalni organi sodelujejo pri usmerjanju sredstev, na katere nacionalne akterje se lahko obrnejo MSP, kakšna je vloga nacionalnih bank in katere so njihove obveznosti. itd. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO meni, da je treba med tem procesom resno upoštevati vlogo in stališča socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO je že predlagal „uvedbo pravila, v skladu s katerim država članica ne more prejeti finančnih sredstev, če pri odločanju o večletnih svežnjih reformnih zavez ne uporablja dosledno načela partnerstva ter ne vključuje dejansko socialnih partnerjev in organizacij civilne družbe (20). Uporaba načela partnerstva je ključnega pomena za izvajanje reform na podlagi dejstev in povezanih z realnim stanjem gospodarstva vsake države članice“ (21). |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESO se strinja, da mora Komisija načrte oceniti na podlagi transparentnih meril, med drugim zlasti naslednjih: ali se pričakuje, da bo načrt učinkovito obravnaval izzive, opredeljene v procesu evropskega semestra, ali prispeva h krepitvi potenciala rasti ter gospodarski in socialni odpornosti države članice in k večji ekonomski, socialni in teritorialni koheziji, ali načrt vsebuje ukrepe, povezane z zelenim in digitalnim prehodom, in ali je ocena skupnih stroškov, ki jo je predložila država članica, razumna in verjetna ter sorazmerna s pričakovanim učinkom na gospodarstvo. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESO meni, da bi bilo treba pri dodeljevanju sredstev upoštevati tudi konvergenčna merila (22). |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | EESO meni, da je smiselno naslednje:






  1) | Finančno podporo in ustrezne ukrepe, ki jih sprejmejo države članice v okviru mehanizma, bi bilo treba predhodno financirati do konca leta 2024, finančno podporo v obliki nepovratnih sredstev pa do konca leta 2022, in sicer vsaj v višini 60 % skupnega zneska. |
| --- | --- | --- |

4.10

1)

Finančno podporo in ustrezne ukrepe, ki jih sprejmejo države članice v okviru mehanizma, bi bilo treba predhodno financirati do konca leta 2024, finančno podporo v obliki nepovratnih sredstev pa do konca leta 2022, in sicer vsaj v višini 60 % skupnega zneska.

| 2) | Države članice bi morale najpozneje do 30. aprila predložiti načrte za okrevanje in odpornost v obliki posebne priloge k svojim nacionalnim programom reform. |
| --- | --- |

2)

Države članice bi morale najpozneje do 30. aprila predložiti načrte za okrevanje in odpornost v obliki posebne priloge k svojim nacionalnim programom reform.

| 3) | Države članice bi morale imeti možnost, da 15. oktobra tekočega predložijo osnutek načrta, skupaj z predlogom proračuna za prihodnje leto. |
| --- | --- |

3)

Države članice bi morale imeti možnost, da 15. oktobra tekočega predložijo osnutek načrta, skupaj z predlogom proračuna za prihodnje leto.

| 4) | Komisija in države članice bi morale v preostalih letih po letu 2024 pa do konca večletnega finančnega okvira (2027) spodbujati izvajanje ustreznih ukrepov na terenu in doseči pričakovano okrevanje v zadevnih gospodarskih in družbenih sektorjih ter spodbujati odpornost in konvergenco. |
| --- | --- |

4)

Komisija in države članice bi morale v preostalih letih po letu 2024 pa do konca večletnega finančnega okvira (2027) spodbujati izvajanje ustreznih ukrepov na terenu in doseči pričakovano okrevanje v zadevnih gospodarskih in družbenih sektorjih ter spodbujati odpornost in konvergenco.

| 4.11 | EESO poudarja, da mora biti na voljo dovolj časa, če želimo dejansko uresničiti in doseči cilje instrumenta. Poleg tega opozarja na nevarnost, da ciljev ne bo mogoče doseči, če bo prevladalo mnenje, da je za uresničitev načrta potrebno kratko obdobje. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESO poudarja, da je potrebno hitro in učinkovito usklajevanje ukrepov med Evropsko komisijo, Evropskim parlamentom in Evropskim svetom, da se preprečijo zamude, ki bi ogrozile uresničevanje ciljev mehanizma. Glede na kratek čas, v katerem je treba pripraviti in dokončati različne načrte projektov, se od držav članic zahteva takojšen in popoln odziv. Države članice bi morale tesno sodelovati z Evropsko komisijo za odobritev, spremljanje in zagotavljanje uspešnega zaključka projektnih načrtov, predloženih v okviru mehanizma. Predložitev, odobritev, spremljanje in dokončanje projektov bi bilo mogoče pospešiti z aktivnim vključevanjem svetovalnih podjetij iz zasebnega sektorja, ki imajo globalne izkušnje na ustreznih področjih. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | EESO ponovno poudarja, da sta potrebni izmenjava primerov dobre prakse v EU in pospešitev birokratskih postopkov za dodeljevanje in izplačilo razpoložljivih sredstev, pri čemer Evropska komisija zagotavlja potrebno tehnično podporo (23). |
| --- | --- |

4.13

5.   Instrument za tehnično podporo

| 5.1 | EESO podpira stalne strukturne reforme, usmerjene v socialni in gospodarski razvoj, vključno s krepitvijo institucionalnih zmogljivosti za izboljšanje uprave. Te reforme morajo biti prilagojene posamezni državi in imeti demokratično podporo; izogniti se je treba univerzalnemu pristopu za vse države članice (24). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EESO se strinja, da bi moral biti cilj instrumenta tehnične podpore spremljati nacionalne organe držav članic, ki so zaprosili za pomoč, na različnih stopnjah ali v različnih fazah procesa reform. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESO poudarja, da bi moral instrument za tehnično podporo podpreti organe držav članic v prizadevanjih za oblikovanje reform v skladu z njihovimi prednostnimi nalogami in krepiti njihove zmogljivosti za razvoj in izvajanje reformnih politik ter strategij. Poleg tega bi morali organi izkoristiti primere dobre prakse in primerljivih držav. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESO se poleg tega strinja, da lahko instrument za tehnično podporo učinkovito dopolni svežnje ukrepov, ki jih predlaga Komisija za odpravo gospodarske škode, povezane s pandemijo zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

5.4

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o mehanizmu za okrevanje in odpornost, COM(2020) 408 final, 28.5.2020.

1

(2)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu Svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij – Proračun EU kot gonilo načrta okrevanja za Evropo, COM(2020) 442 final.

2

(3)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Evropske stabilizacijske funkcije za naložbe, COM(2018) 387 final.

3

(4)  UL C 62, 15.2.2019, str. 121.

4

(5)  UL C 237, 6.7.2018, str. 53.

5

(6)  UL C 62, 15.2.2019, str. 121.

6

(7)  https://ourworldindata.org/grapher/total-deaths-covid-19

7

(8)  Svetovna banka, Svetovni gospodarski obeti, junij 2020.

8

(9)  P. Koundouri: Delovni dokument univerze za ekonomijo in podjetništvo v Atenah, 2020.

9

(10)  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za okrevanje in odpornost, COM(2020) 408 final, 28.5.2020.

10

(11)  Pripombe komisarja Gentilonija na tiskovni konferenci o mehanizmu za okrevanje in odpornost, sporočilo za medije Evropske komisije, 28. maj 2020.

11

(12)  UL C 47, 11.2.2020, str. 106.

12

(13)  UL C 353, 18.10.2019, str. 23.

13

(14)  Prav tam.

14

(15)  Prav tam.

15

(16)  P. Koundouri: Never Waste a Good Crisis: For a Sustainable Recovery from COVID-19
  (Naj nobena kriza ne bo zaman: za trajnostno okrevanje po pandemiji COVID-19), april 2020.

16

Never Waste a Good Crisis: For a Sustainable Recovery from COVID-19

(Naj nobena kriza ne bo zaman: za trajnostno okrevanje po pandemiji COVID-19)

(17)  Mednarodna agencija za energijo, https://www.iea.org/.

17

(18)  UL C 47, 11.2.2020, str. 106.

18

(19)  Uredba (EU) 2017/825 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o vzpostavitvi programa za podporo strukturnim reformam za obdobje 2017–2020 ter o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 1305/2013 (UL L 129, 19.5.2017, str. 1).

19

(20)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 240/2014 z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (UL L 74, 14.3.2014, str. 1).

20

(21)  UL C 237, 6.7.2018, str. 53.

21

(22)  Prav tam.

22

(23)  Prav tam.

23

(24)  Prav tam.

24

---

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/139 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/139

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa InvestEU

(COM(2020) 403 final – 2020/0108 (COD))

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2015/1017 glede vzpostavitve instrumenta za podporo plačilni sposobnosti

(COM(2020) 404 final – 2020/0106 (COD))

(2020/C 364/19)

| Glavni poročevalec: | Ronny LANNOO |
| --- | --- |

Glavni poročevalec:

Ronny LANNOO

| Zaprosilo | Svet, 11. 6. 2020
  Evropski parlament, 17. 6. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | členi 172, 173, 175(3), 182(1) in 304 PDEU |
| Pristojnost | strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo |
| Sklep predsedstva | 9. 6. 2020 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Plenarno zasedanje št. | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 208/0/8 |

Zaprosilo

Svet, 11. 6. 2020

Evropski parlament, 17. 6. 2020

Pravna podlaga

členi 172, 173, 175(3), 182(1) in 304 PDEU

Pristojnost

strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo

Sklep predsedstva

9. 6. 2020

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

208/0/8

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO je od začetka krize zaradi COVID-19 že večkrat izrazil prepričanje, da bi v tem času velike negotovosti samo celovit evropski načrt okrevanja gospodarstva omogočil spopadanje s posledicami pandemije ter izgradnjo bolj trajnostnega in odpornega evropskega gospodarstva. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Zato EESO pozdravlja ambiciozni sveženj za okrevanje, ki ga je predložila Evropska komisija, in poudarja, da je lahko okrevanje uspešno le pod močnim in soglasnim političnim vodstvom. EESO vztraja, da uvedba teh ukrepov odraža nujnost skrb vzbujajočih socialno-ekonomskih razmer. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Za zagotovitev hitrega in trajnostnega okrevanja evropskega gospodarstva je ključno, da so na voljo potrebna finančna sredstva, zato EESO odločno podpira krepitev proračuna EU in poziva evropske nosilce odločanja, naj hitro dosežejo dogovor o prihodnjem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 in novem instrumentu za okrevanje, imenovanem Next Generation EU. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO pozdravlja okrepitev programa InvestEU in dopolnilnega instrumenta za podporo plačilni sposobnosti ter poziva k hitremu dogovoru o teh predlogih, da se zagotovi, da bosta oba programa kmalu začela delovati in bo mogoče pripraviti zadostno število upravičenih projektov za njuno izkoriščanje. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Ker bo program InvestEU skoraj v celoti spadal pod instrument Next Generation EU in ne pod večletni finančni okvir 2021–2027, kar pomeni, da ga bo treba izvesti do konca leta 2026, EESO poziva zakonodajalca, naj z določbami zagotovita, da po letu 2026 in pred začetkom večletnega finančnega okvira za obdobje po letu 2027 ne bo vrzeli v financiranju. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO ponovno izraža podporo (1) cilju Komisije, da se v okviru prihodnjega dolgoročnega proračuna EU okrepi naložbena dejavnost v EU. To je glede na upad gospodarske rasti zaradi pandemije COVID-19 postalo še pomembnejše. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO stalno podpira osredotočenost na dolgoročne naložbene projekte v pomembnem javnem interesu, hkrati pa spoštuje tudi merila trajnostnega razvoja. Bistveno je, da kriza zaradi COVID-19 Evropske unije ne odvrne od njenih srednjeročnih in dolgoročnih ciljev, ki so zapisani v evropskem zelenem dogovoru, strategiji za trajnostno rast za leto 2020 in evropskem stebru socialnih pravic. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESO meni, da je program InvestEU posebno primeren za zagotavljanje dolgoročnega financiranja in podporo politikam Unije pri okrevanju po globoki gospodarski in socialni krizi. Odbor poudarja, da je pomembno jasno opredeliti, kateri projekti so upravičeni do podpore iz novega petega sklopa, saj je to bistveno za zagotavljanje dopolnjevanja drugih štirih sklopov politike. EESO zagovarja širšo opredelitev inovacij, ki presega informacijsko tehnologijo in digitalizacijo. Mala in srednja podjetja (MSP) ter zlasti mikropodjetja in mala podjetja je trenutna kriza močno prizadela, zato bi morala biti izrecno upravičena do podpore v okviru novega petega sklopa. Za to je bistveno strukturno sodelovanje med izvajalskimi partnerji ter organi na evropski, nacionalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO poziva k specifičnim in jasnim smernicam, namenjenim opredelitvi projektov, upravičenih do podpore programa InvestEU, in možnosti za sinergije med številnimi programi EU, s čimer bi zagotovili njihovo ustrezno in učinkovito izvajanje. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Koronavirusna kriza je prizadela vse države članice EU, vendar nekatere bolj kot druge. EESO poudarja, da okrevanje po koronavirusni krizi ne bi smelo povzročiti še večjih razlik med državami članicami. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | V skladu s tem EESO pozdravlja novi instrument za podporo plačilni sposobnosti in poudarja, da je treba zagotoviti, da bo dejansko lahko koristil državam članicam, katerih gospodarstvo so učinki pandemije COVID-19 najbolj prizadeli. Čeprav je bistveno zagotoviti hitro okrevanje, je enako pomembno, da se razpoložljiva sredstva dodelijo podjetjem z uspešnim poslovnim modelom. To bi prispevalo k oblikovanju trajnostnega in odpornega evropskega gospodarstva. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESO poudarja vlogo evropskih finančnih trgov pri zagotavljanju, da bo mogoče s temi instrumenti mobilizirati pričakovane zneske naložb, ter vodilno vlogo skupine Evropske investicijske banke (EIB in Evropski investicijski sklad (EIF)) in veliko potrebo po ustrezni strukturi za izvajalske partnerje, zlasti na nacionalni ravni. Pomembno je, da je tok sredstev prek skupine EIB ter spodbujevalnih bank in institucij pregleden, jasen in zlahka dostopen. |
| --- | --- |

1.12

2.   Ozadje mnenja

| 2.1 | Kriza zaradi COVID-19, ki v prvi vrsti pomeni izredne zdravstvene razmere, je povzročila hud gospodarski in socialni pretres s strmim upadom gospodarske proizvodnje, hitrim povečevanjem brezposelnosti, slabšanjem življenjskega standarda (zmanjšanje realnega dohodka, zaposlitvena negotovost, omejena mobilnost) ter občutnim zmanjšanjem prihodka iz zunanje trgovine tako znotraj EU kot tudi s tretjimi državami. Kriza je prinesla tudi naglo poslabšanje kazalnikov javnih financ in upad naložb. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Evropska komisija je 27. maja 2020 napovedala ambiciozen načrt za okrevanje, imenovan načrt Next Generation EU, in spremenjen predlog skupnega proračuna EU za obdobje 2021–2027 (2). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Cilj Komisije je, da v prihodnjem večletnem finančnem okviru 2021–2027 gospodarstvu EU zagotovi naložbeni program, ki bo ustrezal medsektorskim ciljem v smislu poenostavitve, prožnosti, sinergij in skladnosti med ustreznimi politikami EU. Potreba po takem naložbenem programu se je zaradi pandemije COVID-19 še povečala. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Zato je Komisija umaknila svoj prejšnji predlog programa InvestEU, predstavljen maja 2018, in podala novega (3), ki odraža delni dogovor, ki sta ga aprila 2019 že dosegla Evropski parlament in Svet. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Da bi program InvestEU bolje opremili za odzivanje na gospodarsko in socialno krizo zaradi pandemije COVID-19, Komisija predlaga povečanje finančnih sredstev, ki so bila predvidena v prvotnem programu InvestEU, da bi program odražal višje skupne potrebe po naložbah v okolju povečanega tveganja. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Poleg tega je v novem predlogu razširjeno področje uporabe programa InvestEU z oblikovanjem petega sklopa, instrumenta za strateške naložbe, s katerim bi zadovoljili prihodnje potrebe evropskega gospodarstva in zagotovili ali ohranili strateško neodvisnost ključnih sektorjev. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Okrepljeni program InvestEU bi lahko podpiral podjetja v fazi okrevanja, hkrati pa v skladu s svojimi prvotnimi cilji zagotavljal močno osredotočenost vlagateljev na srednje- in dolgoročne prednostne naloge Unije, kot sta zelena in digitalna preobrazba. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Evropska komisija je podala tudi predlog (4) za začasni instrument, ki temelji na lastniškem kapitalu, instrument za podporo plačilni sposobnosti. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Instrument za podporo plačilni sposobnosti bi podprl podjetja, ki imajo sicer uspešen poslovni model, vendar imajo zaradi krize zaradi COVID-19 težave s plačilno sposobnostjo. Namen je, da se jim pomaga prebroditi to težavno obdobje, da bodo lahko pozneje, ko bo čas za to, podprla okrevanje. Drugi cilj predloga je izravnati pričakovana izkrivljanja na enotnem trgu, saj nekatere države članice morda nimajo na voljo dovolj proračunskih sredstev za zagotavljanje ustrezne podpore podjetjem v stiski. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Instrument za podporo plačilni sposobnosti naj bi bil predvidoma vzpostavljen čim prej v letu 2020, in sicer najpozneje do začetka oktobra 2020, da bo lahko začel v letu 2021 hitro v celoti delovati. |
| --- | --- |

2.10

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO ponovno izraža (5) podporo programu InvestEU ter nadaljevanju in razširitvi finančnega instrumenta, ki temelji na načelu jamstva. Meni, da je to bistvenega pomena tudi zaradi dolgoročnega razvoja in upravljanja proračuna EU. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESO pozdravlja dodatno zmogljivost projekta InvestEU, s katero se bo obseg jamstva EU povečal na 75,2 milijarde EUR (v tekočih cenah in vključno z novim sklopom za strateške naložbe), s čimer naj bi spodbudili dodatne naložbe v višini 1 bilijona EUR. Odbor poziva k uravnoteženi razporeditvi sredstev med cilje politik. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO pozdravlja, da je dodan peti sklop za strateške evropske naložbe, v katerem bo zagotovljenih 31,2 milijarde EUR iz jamstva EU za podporo naložb v strateških sektorjih in ključnih vrednostnih verigah, tudi v tistih, ki so bistvene za zeleno in digitalno preobrazbo. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Odbor poudarja, da je pomembno jasno opredeliti, kateri projekti so upravičeni do podpore petega sklopa, ki je namenjen dopolnjevanju drugih štirih sklopov. EESO zagovarja tudi širšo opredelitev inovacij, ki presega informacijsko tehnologijo in digitalizacijo. Izrecno bi moralo biti navedeno, da so v okviru tega sklopa upravičena tudi MSP, zlasti mikropodjetja in mala podjetja. To je še pomembnejše zaradi znižanja jamstva EU, ki je dodeljeno sklopu MSP – z 11,25 milijarde EUR na 10,17 milijarde EUR (v tekočih cenah) – v primerjavi s prvotnim predlogom Komisije. Za to je bistveno strukturno sodelovanje med izvajalskimi partnerji in finančnimi posredniki ter organi na evropski, nacionalni in regionalni ravni. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESO poudarja, da so naložbe v znanje in spretnosti bistvene za prehod na bolj ekološko in pravično gospodarstvo, zato v okviru programa InvestEU ne bi smeli zanemariti socialnih naložb. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Številna MSP, zlasti mikropodjetja in mala podjetja, so kriza zaradi COVID-19 in omejitve gibanja, ki jih je uvedla večina držav EU, močno prizadeli. Zato je bistveno zagotoviti, da bo na voljo dovolj sredstev, ki jim bodo omogočila okrevanje po krizi. Ta podpora mora temeljiti na povpraševanju, kar pomeni, da morajo biti na voljo proizvodi dolžniškega in lastniškega kapitala. Ker se zmogljivost jamstva v sklopu MSP zmanjšuje, bi bilo treba to zmanjšanje nadomestiti s pripravo portfeljev za MSP, zlasti za mala in mikropodjetja, ki so upravičena do sklopa za strateške naložbe. To bodo spremljale sorazmerne zahteve glede poročanja, da se preprečijo čezmerna upravna bremena za najmanjša podjetja z omejenimi viri, saj bi jih ta odvrnila od prizadevanj za pomoč iz programa InvestEU. Vloga izvajalskih partnerjev in finančnih posrednikov je ključna za zagotavljanje, da bodo sredstva dosegla ta podjetja. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Med trenutno krizo so postale posebno pomembne vladne politike in podpora, vendar se zmogljivost vlad držav članic za podporo sektorjev in podjetij, ki jih je kriza najbolj prizadela, v EU močno razlikuje. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESO zato pozdravlja instrument za podporo plačilni sposobnosti in to, da se bo, čeprav bo odprt za vse države članice, osredotočal na tiste, v katerih je gospodarstvo zaradi učinkov pandemije COVID-19 najbolj prizadeto in/ali v katerih je razpoložljivost državne podpore plačilni sposobnosti bolj omejena. EESO se strinja, da bi bilo treba podporo zagotoviti izključno podjetjem z uspešnim poslovnim modelom, ki pred krizo zaradi COVID-19 niso bila v težavah. Nadalje pozdravlja umestitev instrumenta za podporo plačilni sposobnosti v Evropski sklad za strateške naložbe (EFSI). Da bi zagotovili učinkovito porabo sredstev, je priporočljivo omogočiti prožne prenose iz drugih sklopov politik znotraj EFSI in obratno. Predvideti bi bilo treba tudi uravnoteženo razporejanje razpoložljivih sredstev na tržni podlagi med proizvodi lastniškega kapitala in navideznega lastniškega kapitala, kot so podrejeni dolgovi. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | V okviru instrumenta za podporo plačilni sposobnosti se spodbuja dvojna preobrazba (zelena in digitalna). Ti pogoji morajo biti realni in dosegljivi tudi za mikropodjetja in mala podjetja v tradicionalnih sektorjih. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Koronavirusna kriza je prizadela vse države članice EU, vendar nekatere bolj kot druge. EESO poudarja, da okrevanje po koronavirusni krizi ne bi smelo povzročiti še večjih razlik med državami članicami. Čeprav za program InvestEU in novi instrument za podporo plačilni sposobnosti niso določene geografske kvote, EESO pozdravlja, da bo njegov usmerjevalni odbor opredelil posebne omejitve geografske koncentracije. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Vzpostavitev programa InvestEU kot krovnega finančnega instrumenta omogoča poenostavitev, povečano preglednost in večje možnosti za sinergije, kar je v zvezi z naložbenim načrtom za evropski zeleni dogovor in drugimi sestavnimi deli evropskega načrta za okrevanje postalo še pomembnejše. EESO poziva k specifičnim in jasnim smernicam, namenjenim opredelitvi upravičenih projektov in možnosti za sinergije med številnimi programi EU, s čimer bi zagotovili njihovo ustrezno in učinkovito izvajanje. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Kriza zaradi COVID-19 Evropske unije ne bi smela odvrniti od njenih srednje- in dolgoročnih ciljev, ki so zapisani v evropskem zelenem dogovoru, strategiji za trajnostno rast za leto 2020 in evropskem stebru socialnih pravic. EESO je v svoji nedavni resoluciji (6) navedel, da mora Evropa financirati dejavnosti, ki izpolnjujejo dve merili: vračanje strateške proizvodnje za zagotovitev neodvisnosti Evrope – zlasti kar zadeva varovanje zdravja in zdravstveno pomoč – ter zagotavljanje kakovostnih delovnih mest, pa tudi osredotočanje na trajnostne naložbe, ki so družbeno odgovorne in okolju prijazne. Mala in srednja podjetja bi lahko imela tako kot velika in socialna podjetja ključno vlogo pri prestrukturiranju evropskega proizvodnega sistema. |
| --- | --- |

3.12

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Mnenje EESO – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa InvestEU (UL C 62, 15.2.2019, str. 131).

1

(2)  Sporočilo o načrtu za okrevanje: Čas za Evropo: obnova in priprava za naslednjo generacijo.

2

(3)  Predlog uredbe o vzpostavitvi programa InvestEU.

3

Predlog uredbe o vzpostavitvi programa InvestEU

(4)  Predlog uredbe o vzpostavitvi instrumenta za podporo plačilni sposobnosti.

4

Predlog uredbe o vzpostavitvi instrumenta za podporo plačilni sposobnosti

(5)  Mnenje EESO – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa InvestEU (UL C 62, 15.2.2019, str. 131).

5

(6)  Predlogi EESO za obnovo in okrevanje po krizi zaradi COVID-19.

6

Predlogi EESO za obnovo in okrevanje po krizi zaradi COVID-19

---

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/143 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/143

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila)

(COM(2020) 80 final – 2020/0036 (COD))

(2020/C 364/20)

| Poročevalec: | Jan DIRX |
| --- | --- |
| Soporočevalka: | Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA |

Poročevalec:

Jan DIRX

Soporočevalka:

Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

| Zaprosilo | Evropski parlament, 10. 3. 2020
  Svet, 13. 3. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člena 192(1) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje |
| Datum sprejetja mnenja komisije | 29. 6. 2020 |
| Datum sprejetja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Plenarno zasedanje št. | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 210/2/9 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 10. 3. 2020

Svet, 13. 3. 2020

Pravna podlaga

člena 192(1) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje

Datum sprejetja mnenja komisije

29. 6. 2020

Datum sprejetja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

210/2/9

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) tako kot mnoge druge pomembne institucije EU in posamezniki poudarja, da se podnebni ukrepi ter oživitev in obnova gospodarstva po koronavirusni krizi lahko odvijajo vzporedno in da je to tudi potrebno. To se lahko doseže s ponovno vzpostavitvijo evropskega gospodarstva s spodbujanjem učinkovitega in popolnoma trajnostnega svežnja javnih in zasebnih naložb. EESO zato meni, da je predlog o evropskih podnebnih pravilih eden od instrumentov, ki bo prispeval k želeni in potrebni obnovi evropskega gospodarstva. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO podpira pristop prehoda na podnebno nevtralnost na ravni EU kot celoti namesto na ravni posameznih držav članic. Prednost takega pristopa je, da se lahko doseže optimalna razporeditev prizadevanj po vsej EU ob upoštevanju ustreznih razlik med državami članicami. EESO tudi meni, da bo podnebna politika dobila največjo podporo, če bo njen splošni cilj doseči čim večje zmanjšanje emisij toplogrednih plinov s čim nižjimi družbeno-gospodarskimi stroški. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO poziva Komisijo, naj pri oceni cilja zmanjšanja emisij do leta 2030 v celoti upošteva učinek koronavirusne krize ter naj pripravi ustrezne zakonodajne predloge za najmanj 55-odstotno zmanjšanje do leta 2030. EESO poudarja, da je glede na poročilo Programa ZN za okolje o emisijski vrzeli (Emissions Gap Report) za leto 2019 potreben še bolj ambiciozen svetovni cilj zmanjšanja emisij do leta 2030, da bi v skladu s Pariškim sporazumom dvig temperature omejili na 1,5 oC. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO priznava, da se bomo morali vsi bolj potruditi, da se doseže zastavljeni cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050. Glede na nedavni Eurobarometer (pred koronavirusno krizo) 92 % državljanov EU podpira cilj podnebne nevtralnosti EU. Za ohranitev podpore je treba pospešiti podnebne ukrepe ter hkrati oživiti in obnoviti gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poziva EU, naj prevzame vlogo pobudnice in naj bo za zgled na preloženem podnebnem vrhu v Glasgowu, ki bi moral potekati novembra 2020, in prihodnjih podnebnih vrhih, da bi vsaj vse glavne akterje na svetovni ravni spodbudila k zavzemanju za podnebno nevtralnost. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Na evropski ravni se lahko cilj podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050 doseže le, če vsaka država v celoti in pravočasno prispeva k blažitvi in prilagajanju. EESO zato podpira možnost, da Komisija na podlagi jasnih in preglednih ocenjevalnih meril izda priporočila državi članici, katere ukrepi niso v skladu s ciljem blažitve ali ne omogočajo napredka pri prilagajanju. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO predlaga, naj bo celoten dokument z oceno vsakega osnutka ukrepa ali zakonodajnega predloga v zvezi s ciljem podnebne nevtralnosti javno dostopen takoj, ko je ocena končana. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Predlog Komisije upravičeno zajema blažitev in prilagajanje „v skladu s členom 7 Pariškega sporazuma“. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO predlaga, naj se vzpostavi platforma deležnikov za evropski podnebni pakt, kot je opisano v mnenju o podnebnem paktu, za organizacijo in omogočanje lažje dejavne udeležbe „vseh delov družbe“. |
| --- | --- |

1.9

2.   Uvod

| 2.1 | Sedanja svetovna koronavirusna kriza (COVID-19) je ponovno pokazala, kako ranljivo je življenje na našem planetu. Čeprav se je treba v celoti spopasti s koronavirusno krizo ter njenimi gospodarskimi, socialnimi in ekološkimi posledicami, sta še naprej nujna tudi osredotočenost na preprečevanje drugih sprememb, ki ogrožajo kakovost življenja, kot so podnebne spremembe in izguba biotske raznovrstnosti, in po potrebi boj proti njim (1). Oziroma, kot je opozorila izvršna sekretarka okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) Patricia Espinosa, ko je napovedala preložitev podnebnega vrha (konferenca COP 26), ki naj bi potekal novembra 2020 v Glasgowu: „Človeštvo v tem trenutku najbolj ogroža COVID-19, toda ne smemo pozabiti, da so dolgoročno največja grožnja podnebne spremembe.“ |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Za EESO to pomeni, da je mogoče in potrebno, da se podnebni ukrepi ter obnova in oživitev gospodarstva po koronavirusni krizi odvijajo vzporedno. Ukrepi za obnovo in oživitev morajo biti skladni s podnebnim ciljem, izvajanje podnebnih ukrepov pa mora omogočiti čim nižje stroške in ustvarjanje gospodarske koristi. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | V tem duhu EESO omenja tudi naslednje izjave ključnih institucij in posameznikov EU:
  Evropski parlament je 16. aprila z veliko večino izglasoval, da bi moral biti evropski zeleni dogovor v jedru prihodnjega svežnja za oživitev in obnovo, da bi „ponovno zagnali gospodarstvo, povečali njegovo odpornost in ustvarili delovna mesta, obenem pa pripomogli k ekološkemu prehodu ter trajnostnemu gospodarskemu in socialnemu razvoju“.
  Istega dne je predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen povedala, da mora Evropa podvojiti naložbe v evropski zeleni dogovor. Podpredsednik Evropske komisije Frans Timmermans je isto sporočil v odprtem pismu, objavljenem v sedmih evropskih glasilih. Tudi predsednik Evropskega sveta Charles Michel želi izkoristiti to priložnost, da bi EU postala bolj zelena: „Evropska unija mora postati boljša; krizo moramo izkoristiti.“ |
| --- | --- |

2.3

Evropski parlament je 16. aprila z veliko večino izglasoval, da bi moral biti evropski zeleni dogovor v jedru prihodnjega svežnja za oživitev in obnovo, da bi „ponovno zagnali gospodarstvo, povečali njegovo odpornost in ustvarili delovna mesta, obenem pa pripomogli k ekološkemu prehodu ter trajnostnemu gospodarskemu in socialnemu razvoju“.

Istega dne je predsednica Evropske komisije Ursula von der Leyen povedala, da mora Evropa podvojiti naložbe v evropski zeleni dogovor. Podpredsednik Evropske komisije Frans Timmermans je isto sporočil v odprtem pismu, objavljenem v sedmih evropskih glasilih. Tudi predsednik Evropskega sveta Charles Michel želi izkoristiti to priložnost, da bi EU postala bolj zelena: „Evropska unija mora postati boljša; krizo moramo izkoristiti.“

| 2.4 | Vse to se lahko doseže s ponovno vzpostavitvijo evropskega gospodarstva s spodbujanjem popolnoma trajnostnega svežnja učinkovitih javnih in zasebnih naložb, ki bi na primer zajemale zmanjševanje porabe energije, trajnostno energijo, naložbe v omrežja, čiste proizvodne postopke in recikliranje ter okrepljeno trajnostno porabo. Poleg tega je treba za dosego podnebne nevtralnosti povečati ponore ogljika in shranjevanje ogljika, na primer s trajnostnim gospodarjenjem z gozdovi in trajnostnim upravljanjem tal. Evropska podnebna pravila so eden od instrumentov, ki bo prispeval k želeni in potrebni obnovi evropskega gospodarstva. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESO zato pozdravlja predlog o evropskih podnebnih pravilih (2), ki ga je Evropska komisija predstavila 4. marca 2020 in s katerim se vzpostavlja pravni okvir za doseganje cilja podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050. Podpira cilj podnebne nevtralnosti najpozneje do leta 2050 kot zaželen in nujen prispevek k doseganju cilja Pariškega sporazuma, da se globalno segrevanje omeji na precej manj kot 2 oC in nadaljujejo prizadevanja, da ne bi preseglo 1,5 oC. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESO meni, da je jasno, da se morajo tudi vsaj vsi glavni akterji na svetovni ravni odločno zavzemati za podnebno nevtralnost, da bi lahko dosegli cilje Pariškega sporazuma. Po eni strani mora EU v ta namen voditi dejavno podnebno diplomacijo, po drugi strani pa so potrebni ukrepi, kot je oblikovanje cen ogljika, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji za izdelke in storitve EU z vidika količine proizvedenih toplogrednih plinov v primerjavi s konkurenco zunaj EU. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Predlog o evropskih podnebnih pravilih je temelj evropskega zelenega dogovora (3), ki ga je Komisija objavila 11. decembra 2019. Evropski zeleni dogovor določa, kako bi Evropa do leta 2050 postala prva podnebno nevtralna celina s spodbujanjem gospodarstva, izboljšanjem zdravja ljudi in kakovosti življenja, skrbjo za naravo in zagotavljanjem, da ne bo nihče prezrt. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | EESO je z zadovoljstvom ugotovil, da sta cilj neto podnebne nevtralnosti do leta 2050 na politični ravni že podprla Evropski parlament v resoluciji z dne 14. marca 2019 in Evropski svet v sklepih z dne 12. decembra 2019. Svet za okolje EU pa je 5. marca 2020 v imenu Evropske unije in njenih držav članic predložil UNFCCC dolgoročno strategijo Evropske unije in njenih držav članic za razvoj z nizkimi emisijami toplogrednih plinov (s ciljem podnebne nevtralnosti EU do leta 2050) (4). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | EESO priznava, da bo za doseganje cilja podnebne nevtralnosti leta 2050 potreben velik napor vlad, občin, podjetij, sindikatov, organizacij civilne družbe in državljanov. To pomeni, da se bodo morali vsi bolj potruditi, da se doseže zastavljeni cilj do leta 2050, oziroma kot pravi Komisija: „Sprejeti je treba dodatne ukrepe in k temu bodo morali prispevati vsi sektorji, saj se bodo po pričakovanjih sedanje politike do leta 2050 emisije toplogrednih plinov zmanjšale le za 60 %. Zato bo treba v smeri podnebne nevtralnosti storiti veliko več.“ (5) |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | EESO poudarja, da je treba upoštevati „mednarodni razvoj in prizadevanja“ ter „konkurenčnost gospodarstva Unije“, ki so navedeni v členu 3(3) predloga. Posebej izpostavlja tudi pomen potrebe „po zagotovitvi poštenega in socialno pravičnega prehoda“ (člen 3(3)(h)). EESO želi poudariti, da je zlasti treba preprečiti energijsko revščino, in predlaga, da se to vprašanje vključi v oceno nacionalnih ukrepov, predvideno v členu 6 predloga. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Komisija načrtuje, da bo do septembra 2020 pregledala cilj Unije za leto 2030 na področju podnebja ob upoštevanju cilja podnebne nevtralnosti, preučila možnosti za nov cilj za leto 2030, tj. zmanjšanje emisij za 50 % do 55 % glede na ravni iz leta 1990, ter pripravila ustrezne zakonodajne predloge do sredine leta 2021. EESO pričakuje, da bo nov cilj zmanjšanja emisij do leta 2030 temeljil na obsežnem pregledu in ustrezni oceni učinka. Meni, da obstajajo trdni argumenti za cilj najmanj 55-odstotnega zmanjšanja do leta 2030, če želi EU prispevati svoj delež k potrebnemu občutnemu zmanjšanju emisij na svetovni ravni. Poročilo o emisijski vrzeli za leto 2019, pripravljeno v okviru Programa Združenih narodov za okolje (UNEP), (6) na primer navaja, da je za dosego cilja 1,5 oC iz Pariškega sporazuma (7) na svetovni ravni potreben celo ambicioznejši cilj za zmanjšanje emisij do leta 2030. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Pri oceni učinka je treba upoštevati, da ima koronavirusna kriza gospodarske, socialne in okoljske posledice brez primere, ki prav tako vplivajo na učinek ukrepov za blažitev podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | EESO meni, da se zaradi morebitnih posledic koronavirusne krize ne smejo in ne bi smeli znižati cilji zmanjšanja do leta 2030. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | EESO poziva, naj se v okviru tega procesa poskrbi, da bo EU lahko prevzela vlogo pobudnice in bo za zgled na preloženem podnebnem vrhu v Glasgowu, ki bi moral potekati novembra 2020, in prihodnjih podnebnih vrhih, da bi vsaj vse glavne akterje na svetovni ravni spodbudila k odločnemu zavzemanju za podnebno nevtralnost. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | EESO poleg tega priporoča, naj Komisija začne pripravo vmesnega podnebnega cilja za leto 2040 v zvezi z zmanjšanjem emisij, da se najpozneje do leta 2050 doseže podnebna nevtralnost, in v ta namen predloži zakonodajni predlog Evropskemu parlamentu in Svetu, vključno s predlogom za določitev novih obveznosti za zmanjšanje emisij v obdobju 2031–2040, ki naj bi bil sprejet pred letom 2028. Pravočasna določitev cilja je potrebna, da se zagotovi čim višja stopnja predvidljivosti in preglednosti za družbo in vse gospodarske sektorje. |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | Glede na nedavni Eurobarometer (pred koronavirusno krizo) 93 % državljanov EU podnebne spremembe doživlja kot resen problem, 92 % pa jih podpira cilj podnebne nevtralnosti EU (8). Za ohranitev podpore je treba pospešiti podnebne ukrepe ter hkrati oživiti in obnoviti gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.16

3.   Prenos pooblastila

| 3.1 | V skladu s predlaganimi podnebnimi pravili (člen 3) se na Komisijo prenese pooblastilo za dopolnitev teh pravil, da se določi krivulja „na ravni Unije za doseganje cilja podnebne nevtralnosti iz člena 2(1) do leta 2050“. Poleg tega Komisija v šestih mesecih po vsakem pregledu globalnega stanja iz člena 14 Pariškega sporazuma pregleda krivuljo.
  EESO meni, da bi morala Komisija namesto sprejetja delegiranih aktov pripraviti zakonodajni predlog za določitev in prilagoditev krivulje, če bo na podlagi pregleda menila, da je to primerno. |
| --- | --- |

3.1

EESO meni, da bi morala Komisija namesto sprejetja delegiranih aktov pripraviti zakonodajni predlog za določitev in prilagoditev krivulje, če bo na podlagi pregleda menila, da je to primerno.

| 3.2 | Ne glede na okoliščine je treba še naprej varovati demokratična pravila našega institucionalnega sistema, kar vključuje pravico akterjev civilne družbe in njihovih organizacij, kot je EESO, da prispevajo k postopku demokratičnega odločanja. Na tem mestu je primerno ponoviti besede Komisije iz člena 8 predloga podnebnih pravil, in sicer, da „Komisija sodeluje z vsemi deli družbe [...]“. |
| --- | --- |

3.2

4.   Ocena napredka in ukrepov

| 4.1 | V skladu s členom 5 Komisija oceni napredek in ukrepe Unije. Pred sprejetjem oceni „vsak osnutek ukrepa ali zakonodajni predlog glede na cilj podnebne nevtralnosti [...], in to analizo vključi v oceno učinka, ki spremlja navedene ukrepe ali predloge“.
  To v praksi pomeni, da Komisija v oceno učinka, ki jo priloži predlogom, vključi upoštevanje učinka na podnebno nevtralnost. EESO svetuje Komisiji, naj preuči, ali to lahko doseže znotraj obstoječega okvira za boljše pravno urejanje brez sprememb zakonodaje. |
| --- | --- |

4.1

To v praksi pomeni, da Komisija v oceno učinka, ki jo priloži predlogom, vključi upoštevanje učinka na podnebno nevtralnost. EESO svetuje Komisiji, naj preuči, ali to lahko doseže znotraj obstoječega okvira za boljše pravno urejanje brez sprememb zakonodaje.

| 4.2 | Člen 5 določa, da se rezultati navedene ocene objavijo ob sprejetju, toda Sodišče je jasno navedlo (v sodbi z dne 4. septembra 2018 v zadevi C 57/16 P, ClientEarth proti Evropski komisiji), da morajo biti tudi osnutki poročil o oceni učinka „neposredno dostopni“ v skladu s členom 12(2) Uredbe (ES) št. 1049/2001 (9). Zato EESO predlaga, naj se spremeni ubeseditev tako, da bo celoten dokument z oceno javno dostopen takoj, ko bo ocena končana. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESO meni, da se lahko cilj podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050 na evropski ravni doseže le, če vsaka država v celoti in pravočasno prispeva k blažitvi in prilagajanju.
  Zato podpira namen Komisije, da izda priporočila državi članici, katere ukrepi niso v skladu s ciljem blažitve ali ne omogočajo napredka pri prilagajanju, ob upoštevanju nacionalnih načrtov. EESO jo pri tem podpira in ji priporoča, naj se v svojih priporočilih odloči za učinkovito kombinacijo ukrepov, ki bo ustrezala okoliščinam, vendar poziva, naj bo jasno, kateri cilji in merila so podlaga za ocenjevanje napredka v posameznih državah članicah. |
| --- | --- |

4.3

Zato podpira namen Komisije, da izda priporočila državi članici, katere ukrepi niso v skladu s ciljem blažitve ali ne omogočajo napredka pri prilagajanju, ob upoštevanju nacionalnih načrtov. EESO jo pri tem podpira in ji priporoča, naj se v svojih priporočilih odloči za učinkovito kombinacijo ukrepov, ki bo ustrezala okoliščinam, vendar poziva, naj bo jasno, kateri cilji in merila so podlaga za ocenjevanje napredka v posameznih državah članicah.

| 4.4 | Namen predloga Komisije je doseči podnebno nevtralnost Evropske unije do leta 2050. To pomeni, da ni treba, da bi podnebno nevtralnost dosegla vsaka posamezna država članica. EESO podpira tak pristop, ki je dejansko nadaljevanje sedanjega pristopa podnebne zakonodaje EU, ker je njegova prednost, da se lahko doseže optimalna razporeditev prizadevanj po vsej EU ob upoštevanju ustreznih razlik med državami članicami. Vendar pa EESO meni, da mora vsaka država članica v svojem nacionalnem energetskem in podnebnem akcijskem načrtu, ki ga mora predložiti do 1. januarja 2029 (v skladu s členom 3 Uredbe (EU) 2018/1999 (10) o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov), navesti, ali želi doseči podnebno nevtralnost, in če da, kdaj, ter katere ukrepe namerava sprejeti za dosego optimalnih rezultatov na ravni EU. Sem sodijo tudi ukrepi, ki dopolnjujejo prizadevanja drugih držav članic ali bodo izvedeni v eni ali več drugih državah članicah. S tem bi poskrbeli za pravočasno pripravo na podlagi izvršljivih sporazumov. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EESO meni, da bo podnebna politika dobila največjo podporo, če bo splošni cilj, da se doseže čim večje zmanjšanje emisij toplogrednih plinov s čim nižjimi družbeno-gospodarskimi stroški. V skladu s tem bi morale biti možne izravnave/nadomestitve med državami članicami, če jih ureja trden regulativni okvir, ki ga dopolnjuje izvrševanje. Upoštevati je treba tudi, da se v sedanjem sistemu sektorji sistema trgovanja z emisijami regulirajo prek sheme za celotno EU, medtem ko za druge sektorje velja porazdelitev prizadevanj pri nacionalnih omejitvah emisij. Sčasoma se bo v okvir trgovanja z emisijami seveda vključilo vse več sektorjev. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Emisije različnih sektorjev se poleg prek sistema za trgovanje z emisijami nadzorujejo tudi s številnimi pravnimi predpisi EU, kot so tehnične zahteve, ki so tudi del izvajanja splošnega cilja. Regulativni ukrepi na ravni EU so zlasti pomembni na področjih, ki so povezana z dobrim delovanjem enotnega trga. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO predlaga tudi ustrezno spremljanje morebitnih posledic ukrepov EU v svetovnem okviru. Sem sodijo na primer posledice za tuje naložbe in trgovino ter njihovi neposredni in posredni učinki na gibanje emisij. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | V predlogu Komisije je navedeno: „[...] ukrepanje na ravni EU bi moralo biti usmerjeno v stroškovno učinkovito uresničevanje dolgoročnih podnebnih ciljev ob hkratnem zagotavljanju pravičnosti in okoljske celovitosti“. EESO priznava, da je še vedno odprtih veliko vprašanj, kako to doseči, tako postopkovnih (kateri pristop k odločanju je najboljši?) kot vsebinskih (katera merila za porazdelitev so pravična in gospodarsko upravičena ter omogočajo visoko raven varstva okolja?). Zato je element postopka (trajna horizontalna razprava med institucijami EU, vključno z EESO in OR, ter vertikalna razprava z državami članicami) pomemben. Še bolj bistveno pa je vprašanje, kaj storiti, če želijo države članice doseči podnebno nevtralnost v svoji državi prej kot leta 2050 in to na ravni EU ne bo najbolj učinkovito z vidika stroškov in/ali podnebja. EESO poziva Evropsko komisijo in Svet, naj čim prej zagotovita pojasnila in smernice glede te zadeve. |
| --- | --- |

4.8

5.   Prilagajanje

| 5.1 | Predlog Komisije upravičeno zajema blažitev in prilagajanje „v skladu s členom 7 Pariškega sporazuma“. Komisija zlasti v zvezi s prilagajanjem predlaga, naj se ukrepi EU razširijo na nacionalne ukrepe za prilagoditev.
  Na splošno se zdi, da je prilagajanje bolj povezano z lokalnimi vladnimi ukrepi kot blažitev. EESO zato meni, da bi morala Komisija v skladu z načelom subsidiarnosti pojasniti obseg, v katerem bi se morala pooblastila prenesti na ravni EU in obveznosti naložiti državam članicam. |
| --- | --- |

5.1

Na splošno se zdi, da je prilagajanje bolj povezano z lokalnimi vladnimi ukrepi kot blažitev. EESO zato meni, da bi morala Komisija v skladu z načelom subsidiarnosti pojasniti obseg, v katerem bi se morala pooblastila prenesti na ravni EU in obveznosti naložiti državam članicam.

| 5.2 | Poleg tega je treba še preučiti, kaj ta obveznost pomeni za „ustrezne institucije EU“. Predlog določa, da morajo države članice sprejeti nacionalne strategije in načrte za prilagajanje. Od institucij EU se ne zahtevajo nobeni posebni ukrepi, kot je načrt. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Komisija predlaga, da se pridobi pooblastilo za ocenjevanje ne le ukrepov za blažitev, temveč tudi ukrepov držav članic za prilagajanje (člen 6, odstavek 1(b)). Če Komisija ugotovi, da ukrepi države članice „ne ustrezajo z vidika zagotovitve napredka pri prilagajanju iz člena 4, lahko tej državi članici izda priporočila“. Ta določba je zelo odprta. EESO meni, da je zaželeno, da Komisija določi merila za tako oceno. |
| --- | --- |

5.3

6.   Sodelovanje javnosti

| 6.1 | EESO meni, da je člen 8 (Sodelovanje javnosti) podnebnih pravil samoumeven in ga zato pozdravlja. Dejavno sodelovanje vseh delov družbe je nujen pogoj za uspešno podnebno politiko znotraj EU, saj podnebne cilje v praksi uresničujejo akterji civilne družbe (podjetja, delavci, potrošniki in državljani ter njihove organizacije).
  Zato EESO poziva Komisijo in države članice, naj vse te akterje civilne družbe aktivno povabijo k sodelovanju in predstavitvi njihovih predlogov za konkretno podnebno politiko in podnebne ukrepe. |
| --- | --- |

6.1

Zato EESO poziva Komisijo in države članice, naj vse te akterje civilne družbe aktivno povabijo k sodelovanju in predstavitvi njihovih predlogov za konkretno podnebno politiko in podnebne ukrepe.

| 6.2 | Zato pozdravlja dejstvo, da je Komisija nedavno začela javno posvetovanje, da bi zbrala mnenja o načinih sodelovanja z javnostjo pri podnebnih ukrepih (11). To ji bo služilo kot podlaga za začetek izvajanja podnebnega pakta v tretjem četrtletju leta 2020. Evropska komisija namerava z evropskim podnebnim paktom povezati deležnike, vključno z regijami, lokalnimi oblastmi, lokalnimi skupnostmi, civilno družbo, šolami, podjetji in posamezniki. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | EESO glede na pozitivne izkušnje z evropsko platformo deležnikov za krožno gospodarstvo, ki sta jo vzpostavila Evropska komisija in Evropski ekonomsko-socialni odbor, ter v skladu s predlogi iz mnenja o podnebnem paktu (NAT/785) (12) predlaga, naj se vzpostavi platforma deležnikov za evropski podnebni pakt na podlagi načel vključenosti, preglednosti ter resničnega sodelovanja in lastne odgovornosti lokalnih podnebnih akterjev. |
| --- | --- |

6.3

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Nekateri strokovnjaki menijo, da je biotska raznovrstnost naravna ovira za prenos virusov in bolezni z divjih živali na ljudi (zoonoza). Izguba biotske raznovrstnosti lahko torej v prihodnosti vodi v nove pandemije. To je aktualna dodatna utemeljitev.

1

(2)  Evropska podnebna pravila.

2

(3)  Evropski zeleni dogovor.

3

(4)  Prispevek za UNFCCC.

4

(5)  Evropska podnebna pravila, glej na primer stran 2.

5

(6)  Emissions Gap Report 2019 (Poročilo o emisijski vrzeli za leto 2019).

6

(7)  V poročilu Programa ZN za okolje o emisijski vrzeli za leto 2019 je navedeno, da je treba odslej svetovne emisije vsako leto zmanjšati za 7,6 %, da bi se globalno segrevanje omejilo na 1,5 oC. Preračunano to pomeni cilj zmanjšanja emisij za vsaj 68 % do leta 2030.

7

o

(8)  Javna podpora podnebnim ukrepom.

8

(9)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

9

(10)  UL L 328, 21.12.2018, str. 1.

10

(11)  Posvetovanje o evropskem podnebnem paktu.

11

(12)  Mnenje EESO – Evropski podnebni pakt (glej stran 67 tega Uradnega lista).

12

---

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/149 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/149

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu železnic (2021)

(COM(2020) 78 final)

(2020/C 364/21)

| Poročevalec: | Alberto MAZZOLA |
| --- | --- |

Poročevalec:

Alberto MAZZOLA

| Zaprosilo | Evropski parlament, 10. 3. 2020
  Svet, 13. 3. 2020
  Svet Evropske unije, 13. 3. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Sklep predsedstva | 24. 4. 2020 |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 23. 6. 2020 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Plenarno zasedanje št. | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 209/1/4 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 10. 3. 2020

Svet, 13. 3. 2020

Svet Evropske unije, 13. 3. 2020

Pravna podlaga

člen 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Sklep predsedstva

24. 4. 2020

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

23. 6. 2020

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

209/1/4

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja predlog Komisije in podpira njegove cilje, zlasti cilj, da se Evropsko unijo, države članice, lokalne in regionalne oblasti, socialne partnerje in tržne sile spodbuja k povečanju deleža železnice v mobilnosti potnikov in blaga. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO meni, da bo treba v evropskem letu železnic širšo javnost, tj. državljane, delavce na železnici, socialne partnerje, podjetja, akademske skupnosti in zlasti evropske mlade, tesneje vključiti v javno razpravo institucij EU o politikah EU na področju trajnosti in mobilnosti ter o prihodnosti evropske mobilnosti, s čimer bi železnico spodbujali kot trajnosten, inovativen in varen način prevoza. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Po mnenju EESO bi moralo biti leto železnic priložnost za komuniciranje o prednostih železnice na področju trajnosti, tudi – če so na voljo – kot primernem nadomestilu za lete na kratke razdalje, o strategiji za pametno in trajnostno mobilnost ter o naložbeni politiki EU za železnice. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO priporoča, da se med evropskim letom železnic oceni kakovost železniških storitev in da se jih po potrebi prilagodi potrebam uporabnikov, da bodo izpolnjevale merila, določena v Protokolu št. 26 o storitvah splošnega pomena, ki je priložen PDEU. Poleg tega priporoča, da se razvijejo projekti, namenjeni spodbujanju celostnega pristopa k dostopnosti, okrepi povezava med digitalizacijo in trajnostjo ter uvedejo izmenjave s skupnostjo vlagateljev o možnih pobudah z vidika akcijskega načrta Komisije za financiranje trajnostne rasti. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESO poziva k pobudam v okviru evropskega leta železnic, s katerimi bi znova pridobili zaupanje uporabnikov v javni prevoz, zlasti železniški, ter predvsem mlade Evropejce bolje seznanjali s privlačnimi poklicnimi potmi na železnici. V ta namen je treba podpreti skupne pobude s socialnimi partnerji, univerzami, akademsko skupnostjo na splošno in evropskimi mladinskimi organizacijami. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESO je trdno prepričan, da bi moralo biti leto železnic priložnost za ozaveščanje javnosti o trajnostnem turizmu in za nov zagon pobude DiscoverEU. Izrecno podpira pobudo Evropskega parlamenta, da se vsakemu evropskemu državljanu ob dopolnjenem 18. letu starosti dodeli pravica do vozovnice DiscoverEU kot simbola identitete EU. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESO poudarja, da bi bilo treba leto železnic izkoristiti za boljše seznanjanje s koledarjem pobud, ki se načrtujejo v okviru festivala Europalia, pa tudi za seznanjanje širše javnosti z vsebinami, ki nastanejo med že uveljavljenimi kulturnimi dogodki, kot so filmski festivali (Cannes, Benetke, Berlin) in umetniške razstave. Železniške postaje in muzeji bi bili lahko v letu 2021 prizorišča večjih pobud, ki bi povezovale prihodnost in preteklost železnic s pomembnimi industrijskimi panogami, kot so arhitektura, gradbeništvo, oblikovanje, elektromehanika, prehrana in turizem. V tem okviru bi lahko EESO v svoj kulturni program za leto 2021 vključil razstavo o železnicah. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | V letu železnic si je treba nujno prizadevati za sodelovanje vseh železniških muzejev v Evropi, povabiti državljane k odkrivanju njihovih zbirk, tudi v digitalni obliki, ter spodbujati izmenjave med muzeji in evropsko turnejo po železniških muzejih. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESO je trdno prepričan, da bi moralo biti evropsko leto železnic priložnost za spodbujanje zelo ambicioznih ciljev z evropsko socialno-ekonomsko, pa tudi simbolično dodano vrednostjo. S tem bi se tudi odzvali na dramatično krizo zaradi COVID-19. Med temi cilji bi lahko bil ponoven začetek prizadevanj za vzpostavitev evropskega omrežja železniških prog visoke hitrosti, ki je predvideno v beli knjigi o prometu (2011), s katerim bi povezali vsa glavna in druga mesta EU z več kot 500 000 prebivalci. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESO poudarja, da je treba evropsko leto železnic izkoristiti tudi kot edinstveno priložnost za seznanjanje z visoko varnostjo železnic, ki je brez primere glede na druge oblike prevoza. V zvezi s tem želi spomniti, da 11. junija vsako leto praznujemo mednarodni dan ozaveščanja o prečkanju železniških prehodov (ILCAD). Letos smo ga obeležili že dvanajstič. V okviru evropskega leta železnic bi bilo treba temu dnevu nameniti posebno pozornost. |
| --- | --- |

1.10

2.   Predlog Komisije

| 2.1 | Cilj predloga, da se leto 2021 razglasi za evropsko leto železnic, je spodbujati železniški promet v skladu s cilji iz sporočila Komisije o evropskem zelenem dogovoru, vključno s trajnostno in pametno mobilnostjo. S projekti, razpravami, dogodki, razstavami in pobudami po vsej Evropi bo evropsko leto železnic promoviralo železnice kot privlačen in trajnosten način za potovanja po Evropi za državljane, podjetja in javne organe, s poudarkom na njihovi inovativni razsežnosti na ravni Unije. Z vključevanjem državljanov zunaj sektorja železniškega prometa, z namenskimi dogodki in komunikacijskimi kampanjami se bo več ljudi in podjetij spodbudilo k uporabi železnic. (1) |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Cilj evropskega leta železnic je spodbujati in podpirati prizadevanja Unije, držav članic, regionalnih in lokalnih organov ter drugih organizacij pri povečevanju deleža potnikov in tovora v železniškem prometu. Evropsko leto bi moralo železniški promet kot trajnosten, inovativen in varen način prevoza zlasti promovirati z vključevanjem širše javnosti, predvsem mladih. Prav tako bi moralo poudariti evropsko čezmejno razsežnost železnic, ki združuje državljane, jim omogoča, da raziskujejo Unijo v vsej njeni raznolikosti, spodbuja kohezijo in prispeva k povezovanju notranjega trga Unije. Okrepiti bi moralo tudi prispevek železnic h gospodarstvu, industriji in družbi Unije na splošno ter spodbujati železniški promet kot pomemben element odnosov med Unijo in tretjimi državami. (2) |
| --- | --- |

2.2

3.   Železnica in pandemija COVID-19

| 3.1 | Železniški sektor je utrpel – in še vedno trpi – škodo zaradi omejitvenih ukrepov, ki so jih države članice sprejele za preprečevanje širjenja pandemije COVID-19, in zaradi hudega upada mobilnosti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Po prvih grobih ocenah, ki so jih pripravila sektorska združenja, kot je Skupnost evropskih železniških in infrastrukturnih podjetij (CER), prevozniki v potniškem prometu od začetka krize, ki je posledica pandemije, skupno izgubijo 900 milijonov EUR prihodkov na teden. Prihodki v železniškem tovornem prometu v Evropski uniji (EU-27) so zaradi COVID-19 v marcu in aprilu 2020 v povprečju upadli za približno 25 %, vsak teden pa ta sektor izgubi približno 78 milijonov EUR prihodkov. Čeprav se je železniški tovorni promet izkazal za zelo odpornega, bi lahko deloval še bolje, če bi se ukrepi, povezani z „zelenimi voznimi pasovi“, v celoti uporabljali za železnice, če bi bile pristojbine za dostop do tirov znižane na nič in če bi Švica odpravila prepoved, ki jo je uvedla 1. januarja 2020. Upravitelji železniške infrastrukture vse bolj občutijo posledice izbruha bolezni COVID-19. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kljub izredno hudemu upadu povpraševanja so železniški prevozniki in delavci na železnici še naprej zagotavljali storitve, kjer je bilo to možno, in tako zdravstvenim ter drugim ključnim delavcem omogočili vsakodnevni prevoz na delo. Poleg tega so ponudili vlake v zdravstvene namene in omogočili prevoz okuženih oseb iz najbolj prizadetih regij v manj obremenjene bolnišnice. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Zagon Evrope po pandemiji COVID-19 bo hkrati priložnost za ponoven zagon in izboljšanje železniškega potniškega in tovornega prometa. Načrt EU za okrevanje, usmerjen v zeleni dogovor in digitalno agendo, bo zagotovil kratkoročno podporo za železniške storitve. Osredotočen bo na kratko- do dolgoročno financiranje, ki bo po možnosti vključevalo državno pomoč, da bi lahko železnica po velikih izgubah zaradi krize, ki jo je povzročil virus, začela znova normalno delovati. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Če se pričakuje, da bo po krizi zaradi COVID-19 železnica nadomestila nekatere letalske proge, bi morala prejeti državno pomoč, predvideno za te proge, da se zlasti prepreči izguba delovnih mest in omogoči preusposabljanje prizadetih posameznikov. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Delavci v prometu so bili in so še vedno v neposrednem stiku s potniki, ki so med pandemijo v prvih bojnih vrstah, zato so izpostavljeni tveganju, da se med opravljanjem vsakodnevnih nalog okužijo z virusom. Poleg tega trpijo zaradi pogubnih ekonomskih posledic virusa – tako z operativnega vidika, kot zaposleni na železnici, pa tudi kot državljani. Delavci na železnici skrbijo za to, da Evropa v težkih časih ostaja v gibanju, saj zagotavljajo, da se zdravstvena oskrba in osnovno blago dostavita tja, kjer sta potrebna. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Preporod Evrope po pandemiji COVID-19 bo hkrati preporod železniškega potniškega prometa in utrditev tovornega. Sredstva, ki bodo na voljo v revidiranem večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 in ki se bodo upravljala na ravni EU ter nacionalni ravni, bodo morala biti namenjena tudi železnicam, če ne želimo opustiti ciljev evropskega zelenega dogovora in digitalne agende. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Najrazličnejši železniški projekti lahko črpajo dodatne vire večletnega finančnega okvira ali pobude Next Generation EU: projekti železniške infrastrukture (za potnike in tovor, nacionalni in čezmejni promet, običajne in visokohitrostne povezave), projekti za železniški vozni park ter vsi projekti za avtomatizacijo in digitalizacijo železniškega sistema, ki vključujejo digitalne samodejne spenjalne tehnologije, nadaljnjo elektrifikacijo evropskega omrežja, uvajanje evropskega sistema za upravljanje železniškega prometa (ERTMS), nadgradnjo vagonov s tehnologijo zavornjakov za vse podnebne razmere ter sheme razgradnje zaradi obnove voznega parka. Še eno področje, na katerem so potrebna sredstva, je nadgradnja železniških postaj (zlasti peronov, ki omogočajo dostop za osebe z zmanjšano mobilnostjo), s katero bi kratkoročno zagotovili pozitivne gospodarske učinke. Spodbujanje naložb v vseevropsko prometno omrežje ter vzdrževanje in obnova obstoječih prog bi lahko močno in hitro prispevali k okrevanju gospodarstva EU. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Splošni cilj, da se izboljšata zmogljivost in učinkovitost železniškega tovornega in potniškega prometa, ki je del pametnega večmodalnega prometnega sistema, kot je določeno v sporočilu o zelenem dogovoru, lahko sčasoma bistveno prispeva k okrevanju gospodarstva in zmanjša tržni delež tovornega prometa, ki poteka po cestah, ter okoljski odtis prometa. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Pri pobudah v okviru evropskega leta železnic bi bilo treba posebno pozornost nameniti ponovni pridobitvi zaupanja uporabnikov v javni prevoz, zlasti železniški. Uvajati bi bilo treba pobude za ozaveščanje javnosti o dodatnih higienskih ukrepih, ki so jih uvedla železniška podjetja, ter o zahtevah glede nošenja mask in omejevanja socialnih stikov. V zvezi s pravicami potnikov bi bilo treba zagotoviti jasnost glede obveznih vračil in prostovoljnih dobropisov. Tovrstni ukrepi bi morali biti povezani z obsežnim upoštevanjem pravic potnikov pri vseh železniških storitvah, ki bi morale biti zajamčene med celotnim potovanjem. Te pravice bi bilo treba dobro pojasniti javnosti in jih učinkovito izvrševati v okviru shem za alternativno reševanje sporov in preko nacionalnih izvršilnih organov. |
| --- | --- |

3.10

4.   Splošne ugotovitve

Zgodovinsko ozadje

| 4.1 | Leta 2021 bomo praznovali mnoge obletnice dogodkov v dolgi zgodovini železnice in železniške tehnologije. Kot je navedeno v katalogu umetniškega festivala Europalia za leto 2021, belgijska in francoska železnica naslednje leto praznujeta 175. obletnico železniške povezave med Parizom in Brusljem. Ti glavni mesti sta leta 1846 postali prvi na svetu z železniško povezavo. Istega leta sta železniško povezavo dobila tudi Bruselj in London, preko mest Ostende in Dover. Naslednje leto praznujemo tudi 25. obletnico vlaka Thalys in 170. obletnico prvega vlaka na saško-češki železniški povezavi, med Prago in Dresdnom. Hkrati bomo zabeležili 50. obletnico železniškega muzeja v mestu Mulhouse in 75. obletnico železniškega omrežja v Luksemburgu. Edinstveno je, da bomo leta 2021 praznovali še 45. obletnico vlaka pendolino v Italiji, 40. obletnico vlaka TGV v Franciji in 30. obletnico vlaka ICE v Nemčiji. Poleg tega bo naslednje leto minilo 20 let, odkar je Evropska unija objavila prvo belo knjigo o železnici v Evropi. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Leto železnic bo priložnost, da počastimo zgodovino železnice in njenega tehnološkega napredka, pa tudi zgodovino vse bolj povezane evropske celine po zaslugi železniških povezav. Hkrati bo priložnost za oceno dosedanjega razvoja. |
| --- | --- |

4.2

Evropski zeleni dogovor

| 4.3 | Evropska komisija je leta 2019 predstavila sporočilo o evropskem zelenem dogovoru. V sporočilu poziva EU k postopnemu razogljičenju gospodarstva, da bi do leta 2050 dosegla podnebno nevtralnost. V njem je začrtana tudi politična strategija za dosego tega cilja. Evropski zeleni dogovor je prispevek k strategiji Komisije za izvajanje agende Združenih narodov za trajnostni razvoj do leta 2030 ter ciljev trajnostnega razvoja. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Podobno kot druge pobude evropski zeleni dogovor poziva k pospešitvi prehoda k trajnostni in pametni mobilnosti, saj promet ustvari četrtino emisij toplogrednih plinov Evropske unije, ta delež pa se še povečuje. Vsi načini prevoza bodo morali prispevati k njegovemu zmanjšanju. Poleg drugih ukrepov naj bi se v skladu z evropskim zelenim dogovorom velik delež celinskega tovornega prometa, ki danes poteka po cestah in znaša 75 %, preusmeril na železnico ter celinske plovne poti. Za uresničitev tega ambicioznega načrta in povečanje modalnega deleža železnice je treba naglo ukrepati ter zagotoviti močnejše spodbude za podporo železniškega tovornega prometa. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Za dosego splošnih ciljev zelenega dogovora bo Komisija v zadnjem četrtletju 2020 predstavila strategijo za pametno in trajnostno mobilnost. Ta bo med drugim osredotočena na pobude za povečanje zmogljivosti in izboljšanje upravljanja tovorne zmogljivosti na železnici ter po celinskih plovnih poteh. Poleg tega bo usmerjena na pobude za vzpostavitev pametnega, celostnega in za uporabnike privlačnega večmodalnega prometnega sistema, da se zmanjša tržni delež cestnega tovornega prometa in poveča privlačnost večmodalnosti, vključno z železnicami. Tovrstne pobude se dejansko že načrtujejo za leto 2021. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Leto železnic bo priložnost za opozarjanje na prednosti železnic na področju trajnosti in seznanjanje z njimi, pa tudi s strategijo za pametno in trajnostno mobilnost ter naložbeno politiko EU za železnice. Naložbe v železniško infrastrukturo lahko dajo nov zagon gospodarstvu, ustvarijo kakovostna delovna mesta, ki so trajnostna s socialnega in okoljskega vidika, ter povečajo privlačnost železniških storitev za uporabnike. Ozaveščanje javnosti o tej temi bo pomagalo vplivati na vedenje potrošnikov in izbiro načina javnega prevoza za mobilnost z nizkimi emisijami. |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Evropsko leto železnic bo tudi priložnost, da se oceni kakovost železniških storitev in se jih po potrebi prilagodi potrebam uporabnikov, da bodo izpolnjevale merila, določena v Protokolu št. 26 o storitvah splošnega pomena, ki je priložen PDEU. |
| --- | --- |

4.7

Evropska digitalna agenda

| 4.8 | V okviru digitalne agende EU bi si bilo treba močno prizadevati za vključevanje železniškega sektorja v digitalno revolucijo in vse podporne ukrepe, pripravljene v ta namen. Agenda bi morala spodbuditi izvajanje sistema ERTMS, razvoj rešitev „mobilnosti kot storitve“ in novih rešitev za nakup vozovnic ter uvajanje omrežja 5G v jedrnem in širšem omrežju TEN-T. To bo železnici omogočilo, da bo zadovoljila povpraševanje sedanjih in prihodnjih strank. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Zaposlene je treba ustrezno podpreti v procesih digitalizacije, ki se izvajajo, in zaščititi njihova delovna mesta. Posebno pozornost je treba nameniti zahtevam, povezanim z vidikom spola, da se zagotovi enakost spolov. V tem procesu preoblikovanja je treba primerno zaščititi interese zaposlenih. V ta namen je treba v proces vključiti njihove predstavnike in sindikate. Zaposleni morajo imeti dostop do usposabljanja in nadaljnjega izobraževanja, da bodo lahko ostali na visokokakovostnih delovnih mestih in v trajnostnih zaposlitvah. |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Z omrežjem 5G bosta mobilna in internetna tehnologija postali tehnologija za splošno rabo, zato EESO poziva institucije EU in države članice k dokončanju enotnega digitalnega trga, kamor sodijo tudi možnosti za vključevanje in uporabo storitev 5G. S tem bi zaščitili in povečali konkurenčnost evropskih industrijskih panog, kot so promet in predvsem železnice. EESO poleg tega poziva Komisijo, naj naroči oceno biološkega vpliva sevanja, ki ga povzroča tehnologija 5G, in oceno tveganja motenj drugih frekvenčnih območij. (3) |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Demografske, gospodarske in politične težnje bodo oblikovale nove načine gibanja na mestnih območjih in zunaj njih. Železnice se zavedajo, da se bodo nujno morale prilagoditi, če se bodo želele vključiti v večmodalno in vse bolj digitalizirano prometno verigo. Če bodo še bolj upoštevale nove potrebe glede udobja in dostopnosti, bo morda predvsem več starejših in mladih pogosteje potovalo z vlaki na mestnih območjih in na dolgih razdaljah. Hkrati se bo tehnično dobro podkovana generacija potnikov veliko manj zanašala na zasebni prevoz in bo dajala prednost deljeni mobilnosti ter javnemu prevozu, če bo zagotovljena primerna kakovost storitev. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Za železnice bo posebej nujno, da izboljšajo svoje tehnologije nakupa vozovnic in ga olajšajo z združitvijo različnih delov potovanja v eni vozovnici, ter da v prihodnje predvidijo možnost nakupa večmodalnih vozovnic. EESO poziva Evropsko komisijo, naj podpre pobude za uresničitev tega cilja, na primer s strokovnimi nasveti, izmenjavo primerov dobre prakse, dodeljevanjem nepovratnih sredstev ipd. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Ker je večmodalnost bistvenega pomena zlasti za železniški tovorni promet, je treba evropsko leto železnic izkoristiti za spodbujanje dialoga med uporabniki prevoza ter železniškim in drugimi prometnimi sektorji na nacionalni ravni in ravni EU, da se opredelijo konkretni problemi, ki ovirajo razvoj železniškega tovornega prometa, in poiščejo rešitve, s katerimi bodo tovrstne storitve za uporabnike privlačne. EESO poudarja, da je treba v takšen dialog vključiti vse prometne sektorje. Pomemben vidik dialoga je iskanje vzorcev sodelovanja med podjetji, ki ne kršijo konkurenčnega prava. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Digitalizacija bo železnicam tudi omogočila nadaljnje prilagajanje storitev, da bodo lahko vse učinkoviteje izpolnjevale potrebe špediterjev, npr. z maksimalnim izkoristkom razpoložljivih vlakovnih zmogljivosti in kombiniranjem različnih vrst storitev v tovornem prometu. Glede na sedanjo težnjo, ko se tržni delež železniškega tovornega prometa zmanjšuje, bi bilo treba opozarjati na možnosti za večjo učinkovitost in prilagodljivost ponujenih storitev. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | Upravljavci železniške infrastrukture bodo morali postati vse bolj digitalizirani, če bodo želeli izboljšati operativne rezultate z vidika večje točnosti in večjih zmogljivosti. Velika spodbuda v tej smeri bo uvedba samodejnega sistema nadzora vlakov v okviru ERTMS; njegovo uvajanje bi bilo treba po mnenju EESO močno pospešiti. Naložbe, potrebne v ta namen (več kot 100 milijard EUR, vključno z digitalnimi povezavami), bi bilo treba vključiti v načrt za okrevanje, EESO pa spodbuja železnice, naj skupaj z drugimi načini prevoza razvijajo celovit in interoperabilen okvir za „mobilnost kot storitev“. |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | Za digitalno preobrazbo železnic je ključnega pomena prost pretok podatkov. EESO zato poziva k učinkovitim rešitvam, s katerimi bi odpravili težave z dostopnostjo, interoperabilnostjo in prenosom podatkov, a hkrati poskrbeli za ustrezno varstvo podatkov, zasebnost, pravično konkurenco in široko izbiro potrošnikov ter statične in dinamične informacije za potnike. Za javna in zasebna podjetja morajo veljati enaki pogoji glede vzajemne izmenjave podatkov in povračila stroškov. (4) |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Iz zgoraj navedenih razlogov bi morala biti digitalizacija železnic ena glavnih tem leta železnic. Predvsem bi bilo treba z ustreznimi pobudami komuniciranja opozarjati na povezavo med digitalizacijo in trajnostjo. |
| --- | --- |

4.17

Delavci na železnici

| 4.18 | Evropske železnice neposredno zaposlujejo približno 1,3 milijona evropskih državljanov, posredno pa še približno 1 milijon. S tem so eden največjih delodajalcev v Evropski uniji. Železniška podjetja so ključen dejavnik pri usposabljanju mladih in tako prispevajo k boju proti brezposelnosti med mladimi v Evropi, predvsem v gospodarsko težkih časih. |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | Evropsko leto železnic je hkrati leto delavcev na železnici. Delavcem v prometu je treba zagotoviti visokokakovostna delovna mesta, uporabnikom pa varne in zanesljive storitve. V duhu socialne Evrope morajo biti delovni pogoji zaposlenih v središču pozornosti. Plačni in socialni damping v sektorju železnic nista sprejemljiva in ju je treba odpraviti. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | Delavci na železnici si zaslužijo priznanje javnosti, zato je pomembno, da so njihovi dosežki vidni in da se upoštevajo njihovi izzivi. Z vseevropskimi ukrepi bi morali pomagati izraziti priznanje dosežkom delavcev in opozoriti na zahteve po kakovostnih delovnih mestih. Vse delavce na železnici je treba zaščititi pred plačnim in socialnim dampingom, da se ohrani varnost železniških storitev v Evropi. To je mogoče zagotoviti le z aktivnim socialnim partnerstvom v sektorju. |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | Digitalizacija je za železnice seveda priložnost, toda hkrati tudi poslovna nujnost. Samo z digitalizacijo notranjih procesov in načina izvajanja storitev se bodo lahko odzvale na sedanje izzive. Hkrati je pri uvajanju digitalizacije potrebna izredna previdnost, da se preprečijo razdiralen prehod in socialni nemiri. Izredno pomembno je, da se evropski socialni partnerji srečujejo v okviru sektorskega socialnega dialoga EU o železniškem prometu in odločajo o skupnih projektih, da bi bolje opredelili in predvideli učinke avtomatizacije in digitalizacije ter ohranili visoko raven zaposlenosti in socialnih jamstev v okviru socialno pravičnega prehoda. (5) |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | Za obravnavo tega izziva je ključen poudarek na poklicnih prehodih, hkrati z vseživljenjskim učenjem in naložbami v zaposljivost zaposlenih, da se preprečijo odpuščanja ljudi. Pomembna izziva za železnice sta neuravnotežena starostna piramida zaposlenih in težave pri zaposlovanju novih delavcev, predvsem mladih in žensk. (6) |
| --- | --- |

4.22

| 4.23 | Leto železnic bi moralo biti priložnost za boljše seznanjanje, zlasti mladih Evropejcev, s privlačnimi kariernimi potmi na železnici. V ta namen se lahko podprejo skupne pobude s socialnimi partnerji, univerzami, akademsko skupnostjo na splošno in evropskimi mladinskimi organizacijami. |
| --- | --- |

4.23

Infrastruktura

| 4.24 | Vseevropska prometna omrežja so pomembno prispevala k opredelitvi obsežnih virov financiranja, ki so potrebni za novo železniško infrastrukturo in znašajo približno 500 milijard EUR samo za jedrno omrežje do leta 2030, čeprav razpoložljivi viri še vedno ne zadostujejo za pokritje vseh potreb. Dokončanje jedrnega omrežja naj bi privedlo do evropskega omrežja visoke hitrosti, ki bo povezovalo skoraj vsa glavna in večja evropska mesta (z več kot 500 000 prebivalci). Nekatere države so močno podcenile vzdrževanje infrastrukture TEN-T,- kar zdaj tam postaja hud problem, druge so to nalogo ustrezno opravile. |
| --- | --- |

4.24

| 4.25 | Čeprav EESO po eni strani podpira spodbujanje visokohitrostnih vlakovnih povezav med velikimi mesti po vseevropskem prometnem omrežju, pa po drugi opozarja, da je pomembno ohraniti ustrezna sredstva in primerno raven financiranja za nacionalne in regionalne povezave. |
| --- | --- |

4.25

| 4.26 | EESO poziva, naj se z načrtom EU za okrevanje spodbudijo naložbe v dokončanje omrežja, vključno s podeželskimi in regionalnimi območji, ter pokrijejo stroški rednega in izrednega vzdrževanja celotnega omrežja TEN-T. Za razvoj železnic in naložbe v infrastrukturo ter gostejše omrežje za potniški in tovorni promet so potrebna dodatna sredstva. Vsak euro, vložen v železnice, ustvarja in ohranja delovna mesta, tudi v železniški dobavni industriji in regijah. |
| --- | --- |

4.26

Trajnostno financiranje

| 4.27 | Akcijski načrt Evropske komisije za financiranje trajnostne rasti (COM(2018) 97 final) je namenjen preusmeritvi kapitalskih tokov v trajnostne naložbe, da bi dosegli trajnostno in vključujočo rast, obvladovanju finančnih tveganj, ki izhajajo iz podnebnih sprememb, izčrpavanja virov, degradacije okolja in socialnih vprašanj ter spodbujanju preglednosti in dolgoročne naravnanosti finančnih in gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

4.27

| 4.28 | Še posebej pomemben je enoten klasifikacijski sistem EU (taksonomija), ki bo zagotovil jasnost glede vprašanja, katere dejavnosti se štejejo za trajnostne. |
| --- | --- |

4.28

| 4.29 | Komisija je na podlagi razvoja taksonomije EU za trajnostne dejavnosti in rezultatov, ki so bili doslej doseženi z akcijskim načrtom, napovedala revizijo akcijskega načrta v okviru evropskega zelenega dogovora. |
| --- | --- |

4.29

| 4.30 | EESO je pozdravil predloge o taksonomiji kot prvi korak k izvajanju akcijskega načrta za financiranje trajnostne rasti. (7) Podprl je tudi predlog o razvoju novih referenčnih vrednosti za nizke emisije ogljika in za ugodno ogljično bilanco. Hkrati mora biti ta temelj skladen z velikimi ambicijami, določenimi v akcijskem načrtu, kjer je zapisano, da je „Evropa v dobrem položaju, da prevzame vlogo svetovne voditeljice“. Zdaj je čas za ukrepe v skladu s temi ambicijami in za ustrezen razvoj taksonomije. |
| --- | --- |

4.30

| 4.31 | Glede na svoje prednosti na področju trajnosti bi morale biti železnice zmožne, da v vseh pobudah trajnostnega financiranja najdejo priložnost. Čeprav je financiranje vzdrževanja in nadaljnjega širjenja železniške infrastrukture brez dvoma javna naloga, za katero morajo biti na voljo javna sredstva, pa je treba upoštevati finančne potrebe železniškega sistema prihodnosti, zlasti voznih parkov in železniških postaj. Ravno tako je treba preučiti možnost, da zasebni vlagatelji sodelujejo pri železniških projektih. |
| --- | --- |

4.31

| 4.32 | Da se zagotovi izvedljivost političnega okvira, ki ga je pripravila Komisija s pobudami za trajnostno financiranje, je pomembno, da države članice EU čim prej zaključijo postopek ratifikacije luksemburškega protokola iz leta 2007 h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na železniška vozna sredstva, sprejeti leta 2001 v Cape Townu (t. i. luksemburški železniški protokol). |
| --- | --- |

4.32

| 4.33 | Železnice in skupnost zasebnih vlagateljev se morajo srečati in izmenjati mnenja o možnih sinergijah, tudi z vidika pobud Komisije za trajnostno financiranje. V evropskem letu železnic je treba načrtovati dejavnosti, ki bodo omogočile takšne izmenjave in v katere bodo vključene tako železnice kot skupnosti zasebnih vlagateljev, zlasti dolgoročnih, kot so zavarovalnice ter investicijski in pokojninski skladi. |
| --- | --- |

4.33

Dostopnost

| 4.34 | Spodbujanje splošnega dostopa v skladu s Protokolom št. 26 o storitvah splošnega pomena in omenjanje storitev splošnega gospodarskega pomena v tem protokolu pomenita, da je treba vsem uporabnikom na vsem ozemlju zagotoviti primeren dostop (teritorialna dostopnost). Pri tem se razume, da se pogoji dostopa (čakalne dobe, gostota točk dostopa, infrastruktura ipd.) lahko razlikujejo glede na potrebe uporabnikov. Enaka obravnava in spodbujanje splošnega dostopa pomenita tudi boj proti vsem oblikam diskriminacije. |
| --- | --- |

4.34

| 4.35 | Da bi železnica postala privlačnejša za enodnevne izlete, pa tudi za potovanja na dolgih razdaljah in preko meja, bo pomembno okrepiti pravice potnikov, poskrbeti za to, da jih bodo poznali, ter ohraniti in po možnosti izboljšati cenovno dostopnost in kakovost železniških storitev. |
| --- | --- |

4.35

| 4.36 | Evropski prevozniki v železniškem prometu ter upravljavci železniških postaj in infrastrukture nenehno izboljšujejo potovalne izkušnje oseb z zmanjšano mobilnostjo ali invalidov. Železniške storitve so zdaj veliko dostopnejše kot v preteklosti in mnogi invalidi lahko potujejo z vlakom, ne da bi pri tem potrebovali pomoč. Železniški prevozniki močno prispevajo k večji socialni vključenosti invalidov in si prizadevajo, da bi skupaj z javnimi organi in združenji potnikov izpolnili svoje zaveze na tem področju. |
| --- | --- |

4.36

| 4.37 | Izvajajo se naložbe za nadaljnjo odpravo ovir na postajah in vlakih v naslednjem desetletju, da bi se potnikom z zmanjšano mobilnostjo ali invalidom olajšalo potovanje. |
| --- | --- |

4.37

| 4.38 | Zato bo potrebno stalno financiranje, ki ga zagotavlja tretja stran, bodisi vlade držav ali neposredno EU, če naj bi se dostopnost železniškega omrežja nenehno izboljševala v skladu z načeli, zapisanimi v veljavni zakonodaji EU o dostopnosti železnic. |
| --- | --- |

4.38

| 4.39 | Evropsko leto železnic bi moralo biti priložnost za razvoj projektov, ki spodbujajo celostni pristop k dostopnosti in niso namenjeni le pobudam, s katerimi si železnice prizadevajo povečati ponudbo pomoči in dostopnost na železniških postajah ter vlakih, temveč podpirajo vse, kar je potrebno, da bi lahko vsi potniki sploh prišli do prometnih vozlišč. |
| --- | --- |

4.39

Trajnostni turizem

| 4.40 | Evropska unija je ena najbolj razvitih in najbolj obiskanih turističnih regij na svetu, saj predstavlja 40 % mednarodnih prihodov turistov v svetovnem merilu in ustvari 31 % mednarodnih prihodkov iz turizma. V EU je nekaj največjih trgov, od koder turisti odhajajo na tuje, in hkrati nekaj najbolj obiskanih destinacij na svetu. Leta 2016 se je skoraj 270 milijonov prebivalcev EU (dve tretjini takratnega prebivalstva) odpravilo na vsaj eno prostočasno potovanje; polovica teh potovanj je bilo mednarodnih. Prevoz običajno predstavlja 27 % stroškov prostočasnega potovanja. |
| --- | --- |

4.40

| 4.41 | Obravnavanje okoljskih posledic prevoza, povezanega s turizmom, je eden glavnih izzivov, opredeljenih v programu Evropske komisije za trajnostni in konkurenčni evropski turizem (COM(2007) 621). |
| --- | --- |

4.41

| 4.42 | Gibanje Petki za prihodnost in vse večje število skrajnih vremenskih in podnebnih pojavov so državljane prisilili, da znova razmislijo o svojih običajnih potovalnih načrtih in železnico sprejmejo kot način prevoza do destinacije. Potniki, ki potujejo v prostem času in na počitnice, so največja skupina posameznikov, ki potujejo z vlaki. |
| --- | --- |

4.42

| 4.43 | Evropski turizem je danes v fazi prehoda, v kateri uveljavljeni turistični kraji pripravljajo nove vizije razvoja turizma z večjim upoštevanjem načel ekonomske, socialne in okoljske trajnosti. Za soočenje z okoljskimi posledicami turizma in prekomernim turizmom so potrebni novi vzorci za razvoj te panoge. |
| --- | --- |

4.43

| 4.44 | Za mnoge države članice ter evropske regije in mesta je turizem panoga, ki ključno prispeva h gospodarskemu in socialnemu tkivu, hkrati pa zagotavlja delovna mesta in prihodek. Toda pandemija bolezni COVID-19 je ta ekosistem močno prizadela. |
| --- | --- |

4.44

| 4.45 | Zato je treba ukrepati ter v interesu mnogih panog gospodarstva EU podpreti okrevanje mednarodnega in celinskega turizma ter turizma znotraj posameznih držav. Železnice lahko pomagajo pri razvoju turističnih destinacij, ki jih ni mogoče ustrezno doseči z letali, odpiranju novih poti in spodbujanju novih vrednostnih verig. Za evropske železnice je to priložnost, da na trgu zadovoljijo rastoče povpraševanje turistov, ki si prizadevajo za varstvo podnebja. |
| --- | --- |

4.45

| 4.46 | Leto železnic bi moralo biti priložnost, da se javnost ozavesti o trajnostnem turizmu in novih turističnih poteh, ki jih bodo evropski državljani lahko odkrivali zaradi novih železniških povezav. Zasnovo prehoda na druge oblike prevoza v turizmu bi bilo treba razvijati in razširjati z ustreznimi pobudami za komuniciranje, pri čemer je potrebna skupna podpora skupnosti železnic, evropske kulturne industrije ter nacionalnih in evropskih predstavnikov turizma. |
| --- | --- |

4.46

| 4.47 | V tem okviru bi moralo biti evropsko leto železnic tudi priložnost, da se poveča prepoznavnost zgodovinskih in slikovitih železniških prog po vsej Evropi ter javnost opozori nanje, kot so Orient ekspres od Pariza do Benetk, železniška proga Le Creusot, ki prečka vzhodno in južno Francijo, proga v Nemčiji, ki povezuje München in grad Neuschwanstein, železniška proga v dolini Orcia v Italiji, železniške proge v Malopoljski regiji na Poljskem in mnoge druge po vsej celini. |
| --- | --- |

4.47

Pobuda DiscoverEU

| 4.48 | Številni mladi Evropejci iz več različnih razlogov nikoli niso potovali po Evropi ali le redko. Sicer obstajajo programi za izobraževalne izmenjave, vendar je EU šele pred kratkim vzpostavila orodje, s katerim želi vsakemu Evropejcu omogočiti potovanje in tako mlade bolje povezati z evropsko identiteto, povečati zavest o temeljnih vrednotah Evropske unije ter državljanom približati trajnostne in čiste načine prevoza. DiscoverEU je pobuda Evropske unije, ki ljudem daje priložnost, da z učenjem odkrivajo Evropo. Mladi Evropejci lahko med potovanji predvsem z vlaki (z izjemami, da bi lahko sodelovali tudi prebivalci otokov ali oddaljenih območij) odkrivajo Evropo, njena mesta in vasi. |
| --- | --- |

4.48

| 4.49 | Vloga, ki jo imajo potovanja pri ustvarjanju evropske identitete, je bila priznana med pripravljalnim delom za vključitev turizma v Lizbonsko pogodbo. Profesor Richard Jobs pa je pred kratkim dokazal, da ima vozovnica Interrail zelo konkretno vlogo pri oblikovanju skupnih evropskih vrednot. (8) |
| --- | --- |

4.49

| 4.50 | Evropsko leto železnic bi moralo biti priložnost za nov zagon pobude DiscoverEU, podporo njenih ciljev in dosego mladih Evropejcev, ki še niso sodelovali pri tem projektu. EESO podpira pobudo Evropskega parlamenta, da bi vsak evropski državljan ob dopolnjenem 18. letu imel pravico do vozovnice DiscoverEU kot simbola identitete EU. |
| --- | --- |

4.50

Europalia in evropski železniški muzeji

| 4.51 | Festival Europalia vsaki dve leti javnosti v Belgiji in sosednjih državah ponudi program dogodkov in razstav o temah, ki imajo močno evropsko razsežnost in perspektivo. Tradicionalno pritegne veliko število obiskovalcev, od katerih mnogi pridejo iz tujine. |
| --- | --- |

4.51

| 4.52 | Tema naslednjega festivala (ki se začne oktobra 2021) bodo železnice in njihov pretekli in prihodnji vpliv na način našega potovanja, dela, komuniciranja in življenja v Evropi. Poudarek bo na železnicah kot „znanilkah“ prizadevanj EU za povezovanje narodov in državljanov ter na vlakih kot pobudnikih zelene mobilnosti. To bo nadaljevanje zamisli iz evropskega zelenega dogovora in vpliva železnic na umetnost. Poleg tega bo izpostavljena vloga železnice kot močnega gonila socialnih, gospodarskih in industrijskih sprememb. |
| --- | --- |

4.52

| 4.53 | V zvezi s tem bi bilo smiselno, če bi se leto železnic izkoristilo za seznanjanje z več informacijami o koledarju pobud Europalia, pa tudi za seznanjanje širše javnosti z vsebinami, ki nastanejo med že uveljavljenimi kulturnimi dogodki, kot so filmski festivali (Cannes, Benetke, Belin) in umetniške razstave. Železniške postaje in muzeji bi bili lahko v letu 2021 prizorišča večjih pobud, ki bi povezovale prihodnost in preteklost železnic s pomembnimi gospodarskimi panogami, kot so arhitektura, gradbeništvo, oblikovanje, turizem, elektromehanika, prehrana in turizem. |
| --- | --- |

4.53

| 4.54 | V letu železnic si je treba prizadevati za sodelovanje vseh železniških muzejev v Evropi, povabiti državljane k odkrivanju njihovih zbirk, tudi v digitalni obliki, ter spodbujati izmenjave med muzeji in evropsko turnejo po železniških muzejih. |
| --- | --- |

4.54

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2020) 78 final.

1

(2)  COM(2020) 78 final.

2

(3)  UL C 353, 18.10.2019, str. 79.

3

(4)  UL C 353, 18.10.2019, str. 79.

4

(5)  UL C 47, 11.2.2020, str. 23.

5

(6)  UL C 47, 11.2.2020, str. 23.

6

(7)  UL C 62, 15.2.2019, str. 103.

7

(8)  Glej Jobs, R.I. (2017). Backpack Ambassador – How Youth Travel Integrated Europe, University of Chicago Press, str. 249.

8

Backpack Ambassador – How Youth Travel Integrated Europe

---

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/158 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/158

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o določitvi ukrepov za trajnostni trg storitev v železniškem prometu zaradi pandemije COVID-19

(COM(2020) 260 final – 2020/0127 (COD))

(2020/C 364/22)

| Glavni poročevalec: | Alberto MAZZOLA |
| --- | --- |

Glavni poročevalec:

Alberto MAZZOLA

| Zaprosilo | Evropski parlament, 8. 7. 2020
  Svet, 30. 6. 2020 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | člen 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo |
| Odobritev predsednika EESO | 25. 6. 2020 (nujni postopek, člen 62 poslovnika) |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Plenarno zasedanje št. | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 211/2/2 |

Zaprosilo

Evropski parlament, 8. 7. 2020

Svet, 30. 6. 2020

Pravna podlaga

člen 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo

Odobritev predsednika EESO

25. 6. 2020 (nujni postopek, člen 62 poslovnika)

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

211/2/2

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja predlog Evropske komisije in meni, da je v skladu s točko 3.2 njegovega mnenja TEN/710 (1) o evropskem letu železnic (2021), v katerem je med pripombami v zvezi z odpornostjo, ki jo je pokazal železniški sektor tudi na višku pandemije COVID-19, navedel, da „čeprav se je železniški tovorni promet izkazal za zelo odpornega, bi lahko deloval še bolje, če bi [...] bile pristojbine za dostop do tirov znižane na nič“. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESO poudarja, da morajo države članice in upravljavci infrastrukture čim prej začeti uporabljati odstopanja, ki jih je predlagala Evropska komisija za celotno obdobje, ki je določeno v predlogu. Meni, da bodo predlagani ukrepi koristni kratkoročno in v celotnem obdobju njihove uporabe. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESO kljub temu predlaga, naj Evropska komisija in zakonodajalca še pred iztekom veljavnosti predlaganih odstopanj razmislijo o podaljšanju veljavnosti teh ukrepov, zlasti če bo gospodarsko okrevanje sektorja počasnejše, kot je bilo pričakovano. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESO poudarja pomen določb, katerih namen je zagotoviti, da države članice upravljavcem železniške infrastrukture nadomestijo vse gospodarske izgube zaradi uporabe odstopanj od Direktive 2012/34/EU (2), ki jih predlaga Komisija. |
| --- | --- |

1.4

2.   Predlog Komisije

| 2.1 | Namen predloga Komisije, tako kot njenih drugih nedavnih predlogov, je ponuditi ukrepe gospodarske pomoči evropskemu železniškemu sektorju. V tem primeru se ukrepi nanašajo na oprostitev, znižanje ali odlok uporabnin za dostop po tirih za uporabo železniške infrastrukture in oprostitev dajatev za rezervacijo. Zajemajo referenčno obdobje od 1. marca 2020 do 31. decembra 2020, za katero se lahko uporabnine in dajatve spremenijo z odstopanjem od člena 27 Direktive 2012/34/EU. Program omrežja, iz katerega so razvidne vse zadevne uporabnine in dajatve, pa je treba objaviti najpozneje štiri mesece pred potekom roka za vložitev prošenj za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Konkretno se predlaga odstopanje od načela iz člena 31(3) Direktive, ki zahteva, da so uporabnine za minimalni paket storitev dostopa po tirih enake stroškom, ki nastanejo neposredno pri izvajanju storitve železniškega prometa. Z odstopanjem od nekaterih določb Direktive 2012/34/EU se državam članicam pri naložitvi pribitkov v okviru sedanjega operativnega voznega reda dovoljujejo prilagoditve navzdol. Z odstopanjem od člena 36 Direktive 2012/34/EU se upravljavcem infrastrukture dovoljuje, da ne naložijo dajatev za rezervacijo za vlakovne poti, ki so odpovedane zaradi motenj, ki jih je povzročila pandemija. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Komisija predlaga tudi, da se državam članicam dovoli, da upravljavcem infrastrukture nadomestijo gospodarske izgube, ki jih je povzročila vsaka od zgoraj navedenih odstopanj od Direktive 2012/34/EU (uporabnine na podlagi neposrednih stroškov, pribitki in dajatve za rezervacijo). Z odstopanjem od Direktive 2012/34/EU se upravljavcem infrastrukture povračilo lahko izplača v obdobju, ki je krajše od obdobja, določenega v členu 8(4) navedene direktive, tj. do 31. decembra v letu, ki sledi letu, v katerem je izguba nastala. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V programu omrežja so podrobno obrazloženi splošna pravila, roki, postopki in merila za ureditve zaračunavanja uporabnin in dodeljevanja infrastrukturnih zmogljivosti, vključno z informacijami za prošnje za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti. Predlagana je določba, da je treba programe omrežja nemudoma posodobiti in spremeniti. |
| --- | --- |

2.4

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Zaradi pandemije COVID-19 so v železniškem prometu nastale znatne in nepričakovane motnje v poslovanju, pri čemer se je mobilnost močno zmanjšala. Med vrhuncem krize se je število potnikov v več državah zmanjšalo za več kot 90 % in tudi po koncu omejitve gibanja železniški potniški promet še ni dosegel 50-odstotne ravni pred krizo. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Po prvih grobih ocenah, ki so jih pripravila sektorska združenja, kot je Skupnost evropskih železniških in infrastrukturnih podjetij (CER), prevozniki v potniškem prometu od začetka krize, ki je posledica pandemije, skupno izgubijo 900 milijonov EUR prihodkov na teden. Prihodki v železniškem tovornem prometu v Evropski uniji (EU-27) so zaradi COVID-19 v marcu in aprilu 2020 v povprečju upadli za približno 25 %, vsak teden pa ta sektor izgubi približno 78 milijonov EUR prihodkov. Pandemija COVID-19 vse bolj negativno vpliva na upravljavce železniške infrastrukture, saj se je zaradi nje zmanjšal promet, prihodki pa upadajo. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Znižanje uporabnin za dostop do tirov pod raven iz Direktive 2012/34/EU in večja prožnost za upravljavce infrastrukture pri dodeljevanju vlakovnih poti bosta deloma omilila posledice krize za prevoznike v železniškem prometu. |
| --- | --- |

3.3

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Glej stran 149 tega Uradnega lista.

1

(2)  UL L 343, 14.12.2012, str. 32.

2

---

| 28.10.2020 | SL | Uradni list Evropske unije | C 364/160 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2020

SL

Uradni list Evropske unije

C 364/160

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora – Izvajanje sporazumov o prosti trgovini – 1. januar 2018–31. december 2018

(COM(2019) 455 final)

(2020/C 364/23)

Poročevalka:

Soporočevalec:

| Zaprosilo | Komisija, 19. 12. 2019 |
| --- | --- |
| Pravna podlaga | prvi odstavek člena 32 Pogodbe o delovanju Evropske unije |
| Pristojnost | strokovna skupina za zunanje odnose |
| Datum sprejetja mnenja strokovne skupine | 16. 6. 2020 |
| Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju | 16. 7. 2020 |
| Plenarno zasedanje št. | 553 |
| Rezultat glasovanja
  (za/proti/vzdržani) | 203/0/7 |

Zaprosilo

Komisija, 19. 12. 2019

Pravna podlaga

prvi odstavek člena 32 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Pristojnost

strokovna skupina za zunanje odnose

Datum sprejetja mnenja strokovne skupine

16. 6. 2020

Datum sprejetja mnenja na plenarnem zasedanju

16. 7. 2020

Plenarno zasedanje št.

553

Rezultat glasovanja

(za/proti/vzdržani)

203/0/7

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Pandemija COVID-19 ima zelo velik, brezprimeren vpliv na naš globaliziran svet in njegovo prebivalstvo, pa tudi na trgovino in naložbe. Po ocenah Svetovne trgovinske organizacije (STO) se bo obseg svetovne trgovine leta 2020 zmanjšal za 13 do 32 % (1). Trgovina, ki je pomembno gonilo rasti, ustvarjanja delovnih mest in trajnostnega razvoja, bo ključno prispevala k spodbujanju trajnostnega okrevanja gospodarstva po krizi, imela pa bo tudi ključno vlogo pri omogočanju podjetjem, da ponovno vzpostavijo prekinjene vrednostne verige in jih reorganizirajo. Evropa nujno potrebuje trden, socialen, trajnosten in vključujoč načrt EU za okrevanje, ki bo podpiral podjetja in ljudi, če želi premagati to krizo in varovati dostojna delovna mesta, med drugim s spodbujanjem mednarodne trgovine. Ta načrt bi bilo treba financirati z euroobveznicami ali drugimi skupnimi evropskimi dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Ta kriza je pokazala, kako pomembna sta globalno sodelovanje in reforma STO za zagotavljanje trdne in učinkovite organizacije, ki lahko ukrepa proti protekcionizmu in unilateralizmu. Prišel je čas, da STO dejavno prispeva k spodbujanju temeljnih standardov dela in Pariškega sporazuma (2). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Napovedani zgodnji pregled trgovinske strategije EU mora temeljiti na pomembnih spoznanjih, pridobljenih v času krize. EU ni samozadostna in je odvisna od dostopa do mednarodnih trgov. Svetovne dobavne verige morajo postati odpornejše, bolj raznolike in odgovornejše. Na podlagi močnejših instrumentov je treba zagotoviti trajnostnost trgovinske in naložbene strategije v vseh njenih razsežnostih. Strategija mora biti skladna z zelenim dogovorom ter biti enako ambiciozna, kar zadeva učinkovito izvajanje in izvrševanje delovnopravnih določb. Ta pregled bi moral temeljiti na priporočilih, ki jih je oblikoval Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) v več nedavnih ključnih mnenjih o trgovini EU, pa tudi na priporočilih na to temo iz mnenj, ki jih pripravlja zdaj (3). Z novo trgovinsko strategijo EU bi bilo treba preseči stare trgovinske modele in vzpostaviti novega, ki bo gospodarsko odpornejši, bolj zelen, socialno trajnosten in odgovoren. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Civilna družba ima pomembno vlogo pri ozaveščanju o izvajanju trgovinske politike EU. Pripomore lahko k sporočanju njenih koristi, ključno vlogo pa ima tudi pri izražanju pomislekov in opozarjanju na pomanjkljivosti. EESO zato zlasti obžaluje, da poročilo o izvajanju praktično ne zajema dela notranjih svetovalnih skupin in njihovih stališč. V prihodnjih poročilih bi bilo treba večjo pozornost nameniti delovnim programom notranjih svetovalnih skupin in skupnim izjavam z notranjimi svetovalnimi skupinami v partnerskih državah. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | V prihodnjih sporazumih bo v spremljanje, ki ga izvajajo notranje svetovalne skupine, zajet celoten sporazum, pri čemer bi bilo treba posebno pozornost nameniti njegovemu učinku na trgovino in trajnostni razvoj. Znatno je treba okrepiti učinek priporočil notranjih svetovalnih skupin, med drugim zlasti v zvezi s preiskovanjem kršitev zavez o trgovini in trajnostnem razvoju. Strokovna skupina držav članic za trgovino in trajnostni razvoj, novi glavni uradnik za trgovinsko skladnost in ustrezne institucije EU bi morali vzpostaviti strukturirano naknadno izmenjavo informacij z notranjimi svetovalnimi skupinami, skupne seje notranjih svetovalnih skupin pa bi morale biti del pogajanj o sporazumu. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Sporazumi o prosti trgovini so okvir, v katerem lahko podjetja razvijajo dolgoročne odnose z novimi strankami in dobavitelji, izkoriščajo priložnosti v novih državah in vzpostavljajo lokalne zmogljivosti za izpolnjevanje njihovih potreb. Temeljiti morajo na ambiciozni dvostranski in mnogostranski trgovinski agendi, v kateri so upoštevana zgoraj navedena spoznanja, ter na polnem izvajanju obstoječih sporazumov EU o prosti trgovini. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Letno poročilo o izvajanju sporazumov o prosti trgovini ponuja celovit in jasen pregled trgovinske mreže EU. V njem sta ocenjena napredek in uspešnost posameznih sporazumov o prosti trgovini, navedene so tudi pomanjkljivosti pri njihovem izvajanju. Vendar je treba okrepiti informativnost poročila ter ga bolje povezati s prejšnjimi poročili in splošnim življenjskim ciklom politike ocenjevanja trgovine. Kot vir informacij bi bilo treba uporabljati zlasti ocene učinka na trajnostni razvoj. Evropska komisija bi se morala pri pripravi prihodnjih poročil prednostno posvetovati s civilno družbo. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Zdi se, da je največji izziv pridobivanje podatkov in njihova razčlenitev. V poročilu bi bilo treba nacionalne podatke uporabljati dosledneje, da bi prikazovali različne stvarnosti po državah članicah ali regijah EU, in po potrebi zagotoviti dejavno zbiranje podatkov. Z opredelitvijo meril bodo primerjave postale oprijemljivejše. Za pridobitev celovitega pregleda bi bilo treba uporabljati tudi druge vire, kot so podatki Mednarodne organizacije dela (MOD) o kršitvah delovnega prava. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | V prihodnjih poročilih bi bilo treba bolj sistematično obravnavati trgovino s storitvami in njen razvoj. Potrebni so podrobnejši podatki, razčlenjeni po sektorjih in načinih opravljanja, da bi lahko ocenili, v kolikšnem obsegu podjetja vseh velikosti izkoriščajo priložnosti, ki jih ponujajo sporazumi EU o prosti trgovini. Da bi pomagali izvoznikom storitev, bi morala pregledana podatkovna zbirka o dostopu na trge dosledno pokrivati storitve, poleg tega pa bi jo bilo treba dopolniti s priročnikom EU za evropske izvoznike storitev in vlagatelje. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Da bi se z letnim poročilom zagotovila dodana vrednost za vse deležnike, bi bilo treba v njem večjo pozornost namenjati posebnim področjem in skupinam. Potrošnikom bi bilo treba pokazati, da lahko imajo konkretne koristi od povečanja trgovinskih tokov. Iz podatkov mora biti razvidna boljša simetrija med ambicioznimi cilji pogajanj za potrošnike in njihovim poznejšim izvajanjem. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Pomemben kazalnik za izvajanje sporazumov o prosti trgovini je stopnja uporabe preferencialov. Poročilo kaže, da je stopnja uporabe preferencialov na splošno nižja za izvoz iz EU v partnerske države kot za uvoz v EU. Evropska komisija in države članice morajo sprejeti skupne ukrepe za izboljšanje uporabe trgovinskih preferencialov ter povečati ozaveščenost o trgovinskih ugodnostih zlasti med malimi in srednjimi podjetji (MSP). V sodelovanju s poslovno skupnostjo EU bi morale promovirati sporazume o prosti trgovini v nacionalnem jeziku in za vsakega od njih oblikovati nacionalne akcijske načrte za izvajanje. Pri dejavnostih ozaveščanja je poleg tega treba upoštevati uvoznike v partnerskih državah. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Preglednost je bistvena, če želimo izboljšati dostop evropskih podjetij do trga javnih naročil v partnerskih državah, s katerimi so sklenjeni sporazumi o prosti trgovini. Objava javnih naročil tretjih držav v posebnem razdelku podatkovne zbirke EU o dnevnih elektronskih javnih naročilih (Tenders Electronic Daily) bi bistveno izboljšala sposobnost evropskih podjetij vseh velikosti, da izkoriščajo prednosti poglavja o javnih naročilih. EU bi poleg tega morala spodbujati primere dobre prakse, kako v javna naročila vključiti okoljska in socialna merila. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Sporazumi o prosti trgovini ponujajo veliko možnosti za izvoz kmetijskih proizvodov iz EU, geografske označbe pa povečujejo konkurenčnost proizvajalcev kmetijskih in živilskih proizvodov EU, in sicer v EU in zunaj nje. Vendar se zdi, da se z izvajanjem določb o kmetijskih in živilskih proizvodih ne dosegajo zastavljeni ambiciozni cilji. Kakovostno hrano ter varno in zanesljivo preskrbo z njo je mogoče zagotoviti le s sledljivostjo proizvodov in uveljavljanjem previdnostnega načela. Za učinkovito spremljanje sanitarnih in fitosanitarnih standardov EU so potrebni inšpekcijski pregledi, za katere so na voljo ustrezni viri. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Leta po sklenitvi sporazumov o prosti trgovini je napredek v zvezi s skladnostjo z zavezami glede trgovine in trajnostnega razvoja v nekaterih partnerskih državah še vedno pomanjkljiv. EESO, ki v celoti podpira pravne ukrepe zaradi spora z Južno Korejo o pravicah delavcev, ki jih je nazadnje le sprejela Evropska komisija, je vseeno zaskrbljen, da poročilo skupine strokovnjakov ne bo imelo dejanskega učinka, saj poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju trenutno ne vključujejo zavezujočih orodij za izvrševanje. V zvezi s tem EESO poziva k jasnemu napredku pri pregledu dejanske izvršljivosti določb Celovitega gospodarskega in trgovinskega sporazuma (CETA) o delu in okolju (4). V postopek pregleda bi bilo treba tesno vključiti notranje svetovalne skupine obeh pogodbenic in se z njimi posvetovati. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | EESO močno pozdravlja nedavne pobude Evropske komisije in držav članic za okrepitev prizadevanj v zvezi s trgovino in trajnostjo. Z zagotavljanjem trajno enakih konkurenčnih pogojev in uporabo poglavja o splošnem mehanizmu za reševanje sporov z dostopom do pravnih sredstev EU ubira novo pot v pogajanjih z Združenim kraljestvom, kar je v skladu z edinstvenimi odnosi med obema stranema. Sporočilo o zelenem dogovoru vključuje poziv, naj spoštovanje Pariškega sporazuma postane bistveni element vseh prihodnjih celovitih trgovinskih sporazumov. To je pozitiven korak, ki bi ga bilo treba razširiti, da bi zajemal tudi temeljne in posodobljene konvencije MOD, ki so jih ratificirale vse države članice EU. MOD, ki je mednarodno priznana organizacija, bi morala biti vključena v spremljanje izvajanja konvencij MOD v okviru sporazumov o prosti trgovini. EESO z zanimanjem pričakuje nove razprave med državami članicami o tem, kako okrepiti poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju, da se bodo v celoti izvajala v skladu z njihovimi pravno zavezujočimi zavezami (5). V okviru te razprave je treba enako veliko pozornost namenjati izvajanju in izvrševanju okoljskih in delovnih standardov. |
| --- | --- |

1.15

2.   Ozadje

| 2.1 | Evropska komisija se je v sporočilu Trgovina za vse iz leta 2015 zavezala, da bo vsako leto poročala o izvajanju najpomembnejših trgovinskih sporazumov EU. To je tretje tovrstno poročilo, EESO pa je priporočila pripravil prvič. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Delež trgovine EU, ki poteka prek sporazumov o prosti trgovini, narašča. Leta 2018 je 31 % trgovine EU z blagom s preostalimi deli sveta potekalo v okviru preferencialnih trgovinskih sporazumov, ta delež pa naj bi ob upoštevanju od takrat sklenjenih trgovinskih sporazumov presegel 40 %. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU ima zdaj s 44 preferencialnimi trgovinskimi sporazumi, ki zajemajo 76 držav, največjo trgovinsko mrežo na svetu. Letno poročilo o izvajanju zajema različne vrste trgovinskih sporazumov EU:






  — | sporazume prve generacije, sklenjene pred letom 2006, ki so osredotočeni na odpravo tarif, |
| --- | --- | --- |

2.3

—

sporazume prve generacije, sklenjene pred letom 2006, ki so osredotočeni na odpravo tarif,

| — | sporazume nove generacije, ki zajemajo nova področja, vključno s storitvami, naložbami, javnimi naročili, konkurenco, subvencijami, regulativnimi vprašanji in trajnostnim razvojem, |
| --- | --- |

—

sporazume nove generacije, ki zajemajo nova področja, vključno s storitvami, naložbami, javnimi naročili, konkurenco, subvencijami, regulativnimi vprašanji in trajnostnim razvojem,

| — | poglobljena in celovita prostotrgovinska območja, s katerimi se ustvarjajo močnejše gospodarske povezave med EU in njenimi sosednjimi državami, |
| --- | --- |

—

poglobljena in celovita prostotrgovinska območja, s katerimi se ustvarjajo močnejše gospodarske povezave med EU in njenimi sosednjimi državami,

| — | sporazume o gospodarskem partnerstvu, ki so osredotočeni na razvojne potrebe afriških, karibskih in pacifiških regij. |
| --- | --- |

—

sporazume o gospodarskem partnerstvu, ki so osredotočeni na razvojne potrebe afriških, karibskih in pacifiških regij.

| 2.4 | EU je po letu 2015 izvedla naknadne ocene trgovinskih sporazumov, ki jih je sklenila z Mehiko, Čilom in Južno Korejo. Izvajajo se naknadne ocene sporazumov z državami Cariforuma in šestimi sredozemskimi državami, pa tudi sporazuma med EU in Moldavijo, sporazuma med EU in Gruzijo, sporazuma med EU in Kolumbijo, Ekvadorjem in Perujem ter sporazuma med EU in Srednjo Ameriko. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | To poročilo iz leta 2019 vsebuje najnovejše informacije o izvajanju 35 pomembnih trgovinskih sporazumov z 62 partnericami, vključno s poročilom o prvem polnem letu izvajanja sporazuma CETA. Poleg tega je v njem opisano delo, opravljeno pred začetkom veljavnosti Sporazuma o gospodarskem partnerstvu med EU in Japonsko, vključuje pa tudi posebna poglavja o MSP, storitvah ter trgovini s kmetijskimi in živilskimi proizvodi. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Cilj poročila je preučiti vpliv določb iz posebnih poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju, ki so del vseh trgovinskih sporazumov EU nove generacije, v njem pa so navedeni tudi ukrepi pravnega izvrševanja, sprejeti na podlagi trgovinskih sporazumov EU. V izčrpnem delovnem dokumentu služb Komisije, ki je priložen poročilu, so na voljo podrobne informacije za vsak posamezni sporazum. |
| --- | --- |

2.6

3.   Pandemija COVID-19 ter svetovna trgovina in trgovina EU

| 3.1 | Pandemija COVID-19 bo imela zelo velik, brezprimeren vpliv na naš globaliziran trgovinski svet. Po dosedanjih ocenah Evropske komisije se bo obseg svetovne trgovine v letu 2020 zmanjšal za rekordnih 9,7 %, ob tem bi se lahko izvoz storitev in blaga v države zunaj EU-27 zmanjšal za 9,2 %, uvoz iz držav zunaj EU-27 pa za 8,8 % (6). Priča smo obsežnim motnjam v dobavnih verigah, ad hoc izvoznim omejitvam za blago, pomembno v času krize, kot je medicinska oprema, poostrenim carinskim in mejnim kontrolam ter omejitvam prostega gibanja delavcev in ponudnikov storitev. Ta kriza je razkrila skrb vzbujajočo nestabilnost ter tveganja, povezana z močno razdrobljenimi in nediverzificiranimi dobavnimi verigami. Poleg tega kaže, kako pomembno je, da so gospodarstva podprta z dobro delujočimi in finančno močnimi javnimi službami, zlasti javnimi zdravstvenimi službami, da trgovina ostane „zdrava“ in se nadaljuje. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ta kriza kaže, kako pomembno je globalno sodelovanje, pa tudi, da nacionalne in enostranske rešitve niso odgovor niti na evropski niti svetovni ravni. Zato se mora nadaljevati reforma STO, da bi zagotovili trdno in učinkovito organizacijo, ki lahko ukrepa proti protekcionizmu in unilateralizmu. Napočil je čas, da STO dejavno prispeva k spodbujanju temeljnih standardov dela in Pariškega sporazuma (7). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESO priznava, da je lahko trgovina gonilo rasti, ustvarjanja delovnih mest in trajnostnega razvoja, če je vzpostavljen pravi okvir politike. Leta 2017 je bilo od izvoza odvisno vsako sedmo delovno mesto v EU. To je 36 milijonov delovnih mest oziroma 15,3 % vseh delovnih mest v EU. Poleg tega pomen enotnega trga za trgovino EU in njegovih pozitivnih „učinkov prelivanja“ ponazarja dejstvo, da je petina vseh delovnih mest v EU, povezanih z izvozom, v državi članici, ki ni država članica izvoznika (8). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Trgovina bo ključno prispevala k spodbujanju trajnostnega okrevanja gospodarstva, imela pa bo tudi ključno vlogo pri omogočanju podjetjem, da ponovno vzpostavijo prekinjene vrednostne verige in jih reorganizirajo. Načrt EU za okrevanje, ki mora biti trden, socialen, trajnosten in vključujoč, bo podjetjem ponujal možnosti, da okrepijo svoj položaj v mednarodni trgovini in varujejo dostojna delovna mesta. Ta načrt bi bilo treba financirati z euroobveznicami ali drugimi skupnimi evropskimi dolgoročnimi dolžniškimi instrumenti. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Prihodnji poročili za leti 2020 in 2021 bi morali vključevati celovito oceno politike v zvezi s trgovinskim okoljem po pandemiji COVID-19, v njiju pa bi bilo treba obravnavati tudi, kako zagotoviti, da bodo koristi od tega okolja imeli vsi. Evropska komisija bi se morala pri pripravi prihodnjih poročil o izvajanju sporazumov o prosti trgovini prednostno posvetovati s civilno družbo. EESO je pripravljen k temu prispevati svoje praktične izkušnje. V novi trgovinski strategiji za okrevanje po pandemiji COVID-19 in krepitev svetovne trgovine bi bilo treba poleg dejavnikov, ki izhajajo iz krize, upoštevati tudi dejavnike, ki izhajajo iz zavez EU glede prehoda na ogljično nevtralno gospodarstvo. Z evropsko industrijsko politiko je treba okrepiti industrijsko suverenost v ključnih sektorjih, kot sta farmacevtski sektor in sektor medicinske opreme. To je treba zagotoviti na ravni EU. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Zgodnji pregled trgovinske strategije bi moral temeljiti na priporočilih, ki jih je EESO oblikoval v več nedavnih ključnih mnenjih o trgovini EU (9), pa tudi na priporočilih na to temo iz mnenj, ki so v pripravi. V okviru tekočih dvostranskih pogajanj in pogajanj, ki potekajo pod okriljem STO, bi bilo nujno treba oceniti učinke pandemije COVID-19, da bi obravnavali povezane izzive, še zlasti izvozne omejitve in trajnost dobavnih verig, in na splošno pregledali trgovinske mandate. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Čeprav se z obsežno mrežo preferencialnih trgovinskih pravil EU zagotavljata pomembna predvidljivost in gotovost za podjetja EU, ta kriza kaže na nujno potrebo po močnejših instrumentih, ki bi zajemala trajnostno trgovino v vseh njenih razsežnostih, in sicer gospodarski, socialni in okoljski. V tem okviru želi EESO opozoriti na tekoče delo v zvezi z mnenjem o trajnostnih dobavnih verigah (10), ki naj bi bilo sprejeto septembra 2020. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Svetovne dobavne verige bodo morale postati odpornejše ter odgovornejše. Razvejani trgovinski odnosi so pomemben element gospodarske trajnosti, saj zagotavljajo zaščito pred motnjami v posameznih državah in regijah. Pri tem ima bistveno vlogo trgovinska politika EU. Sporazumi o prosti trgovini so okvir, v katerem lahko podjetja razvijajo dolgoročne odnose z novimi dobavitelji, začnejo poslovati v novih državah in vzpostavljajo lokalne zmogljivosti za izpolnjevanje njihovih zahtev. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Oživljanje trgovinskih tokov mora temeljiti na trdni zavezanosti socialnim in delovnim standardom ter njihovemu učinkovitemu izvrševanju. Motnje v dobavnih in proizvodnih procesih so pokazale, kako pomembno je, da so vzpostavljeni ukrepi za zdravje in varnost pri delu ter da se ti učinkovito izvajajo, pa tudi da se zagotavljata varnost in zdravje delavcev, da je svet mogoče oskrbovati z blagom in storitvami. Ratifikacija, izvajanje in izvrševanje temeljnih konvencij MOD o sindikalni svobodi in kolektivnih pogajanjih so skupaj z vsemi temeljnimi in posodobljenimi konvencijami MOD ključnega pomena za zagotavljanje varnih in dostojnih delovnih pogojev. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Glede na zelo obsežne finančne ukrepe za okrevanje, ki jih je treba sprejeti v EU in na svetovni ravni, se zeleni dogovor ne sme potisniti na rob, temveč bi ga bilo treba v obstoječih in prihodnjih trgovinskih odnosih EU pospešeno prednostno obravnavati, da bi zagotovili socialno in okoljsko pravični prehod. Ukrepe na podlagi zelenega dogovora je treba vključiti v vse vidike sporazumov o prosti trgovini in med drugim spodbujati primere dobre prakse o vključevanju okoljskih in socialnih meril v javno naročanje. |
| --- | --- |

3.10

4.   Splošne ugotovitve o letnem poročilu

| 4.1 | EESO na splošno pozdravlja letno poročilo o izvajanju sporazumov o prosti trgovini, ki ga je Evropska komisija prvič pripravila leta 2017, saj ponuja celovit in jasen pregled trgovinske mreže EU. Ta poročila omogočajo oceno napredka pri izvajanju posameznih sporazumov o prosti trgovini in njihove uspešnosti. Opozarjati bi morala na pomanjkljivosti pri izvajanju, med drugim na tiste, ki jih tako kot poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju ni mogoče izmeriti z ekonomskimi statističnimi podatki. Prihodnja poročila bi se zato morala jasneje navezovati na ugotovitve prejšnjih poročil, v njih pa bi bilo treba uporabljati sledljive nadaljnje ukrepe. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Pomemben dejavnik pri izvajanju sporazumov o prosti trgovini in ocenjevanju njihove uspešnosti je čas. Pri tem so letna poročila le trenutna slika dolgotrajnejšega razvoja, ki bi se sčasoma lahko uresničil ali bi ga bilo treba podrobneje preučiti in ki bi ga bilo treba obravnavati v okviru povezane politike ocenjevanja. Na različnih točkah življenjskega cikla vsakega trgovinskega sporazuma se opravi obsežna ocena. EESO zato predlaga, naj se k pripravi prihodnjih poročil pristopi bolj celostno in naj se ponovno obravnavajo ugotovitve iz prejšnjih ocen učinka, izvedenih pred pogajanji ali med njimi. Kot vir informacij bi bilo treba uporabljati zlasti ocene učinka na trajnostni razvoj, ki bi jih bilo treba navzkrižno primerjati s prizadevanji za izvajanje. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Informacije so ključnega pomena za izpopolnitev trgovinske in naložbene politike EU ter povečanje njenih koristi. Zdi se, da je največji izziv pridobivanje podatkov in njihova razčlenitev. EU bi zato morala dosledneje uporabljati nacionalne podatke, da bi prikazala različne stvarnosti po državah članicah ali regijah EU, in po potrebi zagotoviti dejavno zbiranje podatkov. Z opredelitvijo meril bodo lahko ugotovitve postale bolj oprijemljive in jih bo mogoče primerjati. Kar zadeva trgovino in trajnostni razvoj ter zlasti stanje v zvezi z delovnimi standardi v državah, je treba prikaz stanja dopolniti s podatki iz drugih virov, kot je MOD. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Pomemben kazalnik izvajanja je stopnja uporabe preferencialov, vendar se z njim analizira le trgovina z blagom, ne pa tudi preostale koristi, kot je dostop na trg javnih naročil, ki niso izražene s tarifnimi preferenciali. Leta 2018 je bila povprečna stopnja uporabe preferencialov za uvoz v EU iz preferencialnih trgovinskih partnerskih držav EU 87-odstotna, ta stopnja pa je bila na splošno nižja za izvoz EU v partnerske države. Vendar točen izračun povprečne stopnje uporabe preferencialov ni na voljo, saj EU uporablja podatke, ki jih zbere zadevna država uvoznica, ti statistični podatki pa niso usklajeni. Za zagotovitev celovitejše slike bi bilo treba oblikovati druge kazalnike, da bi lahko ocenili, v kolikšnem obsegu podjetja vseh velikosti izkoriščajo priložnosti, ki jih ponujajo sporazumi EU o prosti trgovini. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Leta 2018 je izvoz storitev pomenil 32 % skupne vrednosti izvoza EU, njegov delež pa je bil skoraj 59-odstoten, če je obravnavan na podlagi kazalnika trgovine z dodano vrednostjo (TiVA) (11). Del poročila, v katerem je obravnavana trgovina s storitvami, na žalost ne odraža ustrezno visoke vrednosti trgovine s storitvami za EU (25,2 % njenega BDP), poleg tega ni dovolj podroben. V prihodnjih poročilih bi bilo treba bolj sistematično obravnavati trgovino s storitvami in njen razvoj, in sicer ne le agregirano, temveč tudi na sektorski ravni in po načinu njihovega opravljanja. Trgovinski sporazumi na primer zajemajo vse večji del poklicnih storitev. V okviru svobodnih poklicev, kot so poklici odvetnika, inženirja in arhitekta, se zagotavljajo visoko specializirane storitve, ki so pogosto povezane z drugimi sorodnimi storitvami in javnimi naročili, vendar tovrstne storitve v poročilu niso obravnavane. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | EESO poziva, naj se v prihodnjih poročilih večja pozornost nameni posebnim področjem in skupinam, ki v tem poročilu skoraj niso obravnavani. Koristi, ki jih imajo trgovinski sporazumi EU za MSP ter trgovino s kmetijskimi in živilskimi proizvodi, so že jasno poudarjene. V zvezi s kmetijstvom je pomembno, da se obravnava kumulativni učinek sporazumov o prosti trgovini na posamezne sektorje, ki bi ga bilo treba upoštevati, preden se začnejo nova pogajanja. Povečanje trgovinskih tokov mora prinesti konkretne koristi zlasti za potrošnike. EESO je zato pozval k „posebn[emu] poglavj[u] o trgovini in potrošnikih, ki bi vključevalo ustrezne mednarodne potrošniške standarde in okrepilo sodelovanje na področju uveljavljanja pravic potrošnikov“ (12). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESO močno podpira, da se v poročilo vključi posebno poglavje o izvajanju poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju. Poročilo ne bi smelo biti omejeno na opravljene dejavnosti, temveč bi bilo v njem treba pojasniti njihove rezultate, izražena stališča in mnenja ter nadaljnje ukrepe. EESO zlasti obžaluje, da delo in stališča notranjih svetovalnih skupin v zvezi s spremljanjem učinka sporazumov na zaveze o trgovini in trajnostnem razvoju v poročilu skoraj niso upoštevana, čeprav te skupine institucionalno prispevajo k spremljanju pri vseh sporazumih nove generacije. V prihodnjih poročilih bi bilo treba večjo pozornost nameniti delovnim programom notranjih svetovalnih skupin in skupnim izjavam z notranjimi svetovalnimi skupinami v partnerskih državah. |
| --- | --- |

4.7

5.   Posebne ugotovitve o izvajanju sporazumov o prosti trgovini

| 5.1 | Civilna družba ima pomembno vlogo pri ozaveščanju o izvajanju trgovinske politike EU, lahko pripomore k sporočanju njenih koristi, ključno vlogo pa ima tudi pri izražanju pomislekov in opozarjanju na pomanjkljivosti. Pri vsem tem ima dejavno vlogo EESO, in sicer prek svojih mnenj in kot član notranjih svetovalnih skupin. S širitvijo področij, ki jih bodo spremljale prihodnje notranje svetovalne skupine, na spremljanje vseh vidikov sporazuma, pri čemer bi se posebna pozornost namenjala trgovini in trajnostnemu razvoju, bi lahko dopolnili prizadevanja Evropske komisije za spodbujanje boljšega izvajanja prihodnjih sporazumov EU o prosti trgovini. EESO zato tako razširitev podpira (13). |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Notranje svetovalne skupine so ključni dosežek sporazumov o prosti trgovini nove generacije, vendar jih je treba okrepiti, da bodo lahko uspešno izpolnjevale naloge spremljanja, in sicer zlasti skladnosti z zavezami glede trgovine in trajnostnega razvoja, v prihodnjih sporazumih EU o prosti trgovini pa tudi z drugimi zavezami. Strokovna skupina držav članic za trgovino in trajnostni razvoj ter novi glavni uradnik za trgovinsko skladnost bi morala biti tesno povezana z delom notranjih svetovalnih skupin, pri čemer bi morale biti vzpostavljene tudi strukture za poročanje in izmenjavo. To bi bilo treba dopolniti z izmenjavo informacij z MOD o izvajanju poglavij o trgovini in trajnostnem razvoju, povezanih z delom. Za večjo prepoznavnost in medinstitucionalno spremljanje je treba vzpostaviti strukturni dialog med notranjimi svetovalnimi skupinami EU, Evropsko komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), Evropskim parlamentom (EP) in državami članicami. Da bi čim bolj izkoristili dialog s civilno družbo v partnerskih državah, so nujne skupne seje notranjih svetovalnih skupin, ki bi jih bilo treba vključiti tudi v pogajanja o besedilu sporazuma. Notranje svetovalne skupine bi dejansko lahko koristno prispevale prek skupnih projektov in skupnih priporočil. Zaradi vse večjega števila sporazumov o prosti trgovini in posledično notranjih svetovalnih skupin so nujno potrebne sistemske rešitve, pri čemer morajo biti na voljo ustrezni viri, človeški in finančni. Univerzalne rešitve ni. Z vsakim morebitnim novim pristopom, kot je regionalizacija notranjih svetovalnih skupin, bo treba zagotavljati njihovo učinkovito delovanje za obravnavo izzivov pri izvajanju posameznega sporazuma in v oblikovanje pristopa vključiti same notranje svetovalne skupine. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EESO močno pozdravlja več nedavnih prizadevanj za okrepitev izvajanja in izvrševanja sporazumov o prosti trgovini. Imenovanje glavnega uradnika za trgovinsko skladnost, ki kaže na jasno politično zavezanost in strategijo, bi moralo privesti do učinkovitejšega izvajanja in izvrševanja vseh elementov sporazumov o prosti trgovini, z njim pa naj bi se okrepila tudi vloga civilne družbe pri izvajanju sporazumov, med drugim prek vlaganja pritožb. Nedavni neformalni dokument francoskega in nizozemskega ministra za trgovino (14) je dobrodošla pobuda za začetek nove razprave o tem, kako zagotoviti, da se bodo poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju v celoti izvajala v skladu z njihovimi pravno zavezujočimi zavezami. V okviru te razprave je treba enako veliko pozornost namenjati izvajanju in izvrševanju okoljskih in delovnih standardov. Osnutek besedila glede prihodnjega trgovinskega sporazuma EU z Združenim kraljestvom, v katerem je izražen njun edinstven odnos, utira novo pot, saj na prvo mesto postavlja enake konkurenčne pogoje in trajnost, zlasti pa določa, da se v zvezi z vsemi kršitvami uporablja splošni mehanizem za reševanje sporov z dostopom do pravnih sredstev (15). Predlog, da spoštovanje Pariškega sporazuma postane bistveni element vseh prihodnjih celovitih trgovinskih sporazumov, kot je napovedano v sporočilu o zelenem dogovoru (16), je pozitiven korak, ki ga je treba razširiti, da bo vključeval tudi spoštovanje in izvajanje temeljnih in posodobljenih konvencij MOD, ki so jih ratificirale vse države članice EU. V skladu s to novo pobudo bi morala biti MOD kot mednarodno priznana organizacija vključena v spremljanje izvajanja konvencij MOD v okviru sporazumov o prosti trgovini, in sicer bi njene naloge vključevale spremljanje, zagotavljanje pomoči, preiskovanje kršitev in predlaganje rešitev. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Leta po sklenitvi sporazumov o prosti trgovini je napredek v zvezi s skladnostjo z zavezami glede trgovine in trajnostnega razvoja v nekaterih partnerskih državah še vedno pomanjkljiv. EU je decembra 2018 pozvala k ustanovitvi skupine strokovnjakov, ki bi izvedla preiskavo v zvezi s sporom med EU in Južno Korejo o pravicah delavcev, in sicer predvsem zaradi neratifikacije temeljnih in posodobljenih konvencij MOD. EESO pozdravlja to prvo uporabo postopkov reševanja sporov v zvezi s trgovino in trajnostnim razvojem (17); obžaluje le, da postopek traja tako dolgo, saj je bil sporazum ratificiran pred osmimi leti. EESO je torej priporočil, naj se mehanizmi civilne družbe za spremljanje nadalje okrepijo tako, da se jim omogoči „neodvisno sprožanje preiskav v zvezi s kršitvami jasnih zavez o trgovini in trajnostnem razvoju“ (18). Skupina strokovnjakov v okvir pregleda žal ni vključila številnih dodatnih zakonodajnih določb in kršitev pravice do sindikalne svobode, k odpravi katerih je MOD pozvala Korejo (19). Poleg pisnih stališč amicus curiae bi morale biti del zaslišanj, ki jih organizira skupina strokovnjakov, tudi ustne predstavitve akterjev civilne družbe. Čas bo pokazal, ali bo rezultat poročila skupine strokovnjakov upoštevan in kakšen bo njegov zavezujoči učinek, saj sedanja poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju ne vključujejo daljnosežnih orodij za izvrševanje. V zvezi s tem EESO poziva k jasnemu napredku pri pregledu dejanske izvršljivosti določb sporazuma CETA o delu in okolju (20). V postopek pregleda bi bilo treba tesno vključiti notranje svetovalne skupine obeh pogodbenic in se z njimi posvetovati (21). |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Sporazumi o prosti trgovini ponujajo veliko možnosti za izvoz kmetijskih proizvodov iz EU, geografske označbe pa povečujejo konkurenčnost proizvajalcev kmetijskih in živilskih proizvodov EU v EU in zunaj nje. EU je glede na skupni uvoz in izvoz, ki je leta 2018 znašal 254 milijard EUR, najpomembnejši svetovni trgovec s kmetijskimi in živilskimi proizvodi (22). Čeprav je trgovina s kmetijskimi in živilskimi proizvodi med pogajanji pogosto pod temeljitim drobnogledom, se zdi, da izvajanje z njo povezanih določb ne izpolnjuje njenih ambicioznih ciljev. Kakovostno hrano ter varno in zanesljivo preskrbo z njo je mogoče zagotoviti le s sledljivostjo proizvodov in uveljavljanjem previdnostnega načela. Za učinkovito spremljanje sanitarnih in fitosanitarnih standardov EU so potrebni inšpekcijski pregledi z ustreznimi viri. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Kljub pomembnim priložnostim, ki jih imajo sporazumi o prosti trgovini za podjetja, je ozaveščenost o njihovih koristih še vedno nezadostna, zlasti v prvih nekaj letih njihovega izvajanja. Evropska komisija in države članice bi morale v sodelovanju s poslovno skupnostjo EU in v svojem nacionalnem jeziku promovirati sporazume med potencialnimi izvozniki, da bi zlasti med MSP zapolnile vrzeli v znanju. Eden od ukrepov bi lahko bil oblikovanje nacionalnih akcijskih načrtov za izvajanje za vsak sporazum o prosti trgovini, preden ta začne veljati. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Uvozniki v trgovinskih partnerskih državah, ki imajo neposredne koristi od prihrankov pri dajatvah, so ključni akterji pri uporabi tarifnih preferencialov na podlagi sporazuma o prosti trgovini. Upoštevati bi jih bilo treba pri vseh prizadevanjih EU, da poviša stopnjo uporabe preferencialov za svoj izvoz. Dejavnosti ozaveščanja bi lahko vključevale seminarje o priložnostih, ki jih ponujajo posamezni sporazumi o prosti trgovini, in o tem, kako zaprositi za tarifne preferenciale. EU bi morala dejavnosti ozaveščanja v partnerskih državah, s katerimi so sklenjeni sporazumi o prosti trgovini, izvajati v tesnem sodelovanju z delegacijami EU, nacionalnimi predstavništvi in predstavniki podjetij, vključno z gospodarskimi zbornicami. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Številne določbe v sodobnih sporazumih o prosti trgovini se nanašajo na storitve, pri čemer je njihove koristi težje razumeti kot tarifna znižanja. Tukaj je za spodbujanje trgovine ključnega pomena preglednost regulativnih zahtev na tretjih trgih. Predvidena združitev podatkovne zbirke EU o dostopu na trge in službe za pomoč uporabnikom v zvezi s trgovino je priložnost, da ne bo dosledno zajeto le blago, temveč tudi storitve. Novi portal bi moral zagotavljati informacije o tržnem dostopu in omejitvah po načinu opravljanja za vsako oznako CPC (23), pa tudi informacije o dokumentaciji, certifikatih, licencah, preskušanju in drugih zahtevah po posameznih sektorjih. Poleg tega bi lahko bil v pomoč tudi priročnik za evropske izvoznike storitev in vlagatelje, in sicer za najpomembnejše preferencialne trgovinske partnerje EU na področju storitev, kot sta Japonska ali Kanada. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EU je najbolj odprt trg na svetu za javna naročila, sporazumi o prosti trgovini pa določajo izčrpna pravila in zagotavljajo pomembne priložnosti glede dostopa do trga javnih naročil za evropska podjetja v partnerskih državah. Kljub temu se srečujemo s pomanjkanjem preglednosti in skladnih ukrepov za vključitev določb o delu v javna naročila, politike in prakse (24), ki bi jih bilo treba upoštevati v sporazumih o prosti trgovini. Objava javnih naročil tretjih držav v posebnem razdelku podatkovne zbirke EU o dnevnih elektronskih javnih naročilih (Tenders Electronic Daily) bi bistveno izboljšala sposobnost evropskih podjetij vseh velikosti, da izkoriščajo prednosti poglavja o javnih naročilih. Poleg tega bi lahko k premostitvi jezikovnih ovir pripomoglo posebno samodejno orodje za prevajanje v vse jezike EU, ki bi bilo na voljo za vse objavljene razpise. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Da bi se lahko izkoriščale preferencialne dajatve na podlagi sporazuma o prosti trgovini, morajo proizvodi izpolnjevati pravila o poreklu. Zmanjšanje upravnih stroškov uporabe preferencialnih tarif je treba šteti za ključni dejavnik povišanja stopnje uporabe preferencialov, zlasti za posle nizke vrednosti. V zvezi s tem bi bila ključnega pomena poenostavitev pravil o poreklu in njihova uskladitev v različnih sporazumih o prosti trgovini. Poleg tega bi lahko bil na podlagi novega pristopa k preverjanju porekla, ki je bil dogovorjen v sporazumih o prosti trgovini s Kanado in Japonsko ter v okviru katerega uvozni organ opredeli, ali proizvodi izpolnjujejo zahteve glede porekla, izvoznik dejansko obvezan posredovati komercialno občutljive podatke. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | S poglavji o naložbah v sporazumih o prosti trgovini se zagotavlja pravna varnost pri vhodnih in izhodnih neposrednih tujih naložbah ter odstranjujejo ovire za naložbe. Evropska podjetja so vodilna v svetu pri zagotavljanju trajnostnih dolgoročnih naložb, vendar je še vedno izziv, kako te naložbe privabiti. V zvezi s tem je obetaven korak načrt EU za zunanje naložbe, osredotočen na trajnostni razvoj ter delovna mesta in rast, vendar je preveč omejen geografsko in tematsko ter v smislu razpoložljivih sredstev. EU bi lahko to strategijo podpirala tako, da bi v sodelovanju s svojimi državami članicami in gospodarstvom EU med uradnimi obiski, srečanji na visoki ravni in misijami v teh državah visoko na politični dnevni red postavila pomembna vprašanja, povezana s trajnostnimi naložbami. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | Evropska podjetja, ki poslujejo v tretjih državah, so ključni spodbujevalci in izvajalci odgovornega poslovnega ravnanja. EESO ugotavlja, da trgovinski in naložbeni sporazumi vsebujejo vse več določb o poslovnih odgovornostih in da so te različno usmerjene (25). Ker so evropska podjetja na tem področju vodilna v svetu, je EU v edinstvenem položaju, da prevzame vodilno vlogo na področju potrebne skrbnosti, zato EESO pozdravlja, da je Evropska komisija upoštevala njegovo priporočilo, naj predlaga evropsko zakonodajo za to področje (26). |
| --- | --- |

5.12

V Bruslju, 16. julija 2020

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Napoved STO o rasti trgovine, april 2020.

1

(2)  UL C 159, 10.5.2019, str. 15.

2

(3)  Nedavna mnenja, objavljena v UL C 47, 11.2.2020. REX/529 „Oblikovanje novega modela večstranskih odnosov, nujnost po pandemiji COVID-19“ (glej stran ... tega Uradnega lista), tekoče delo v zvezi z NAT/791 „Skladnost trgovinske politike EU z evropskim zelenim dogovorom“ in REX/532 „Trajnostne dobavne verige in dostojno delo v mednarodni trgovini“.

3

(4)  Skupni interpretativni instrument o sporazumu CETA, oktober 2016.

4

(5)  Neformalni dokument Nizozemske in Francije o trgovini, socialno-ekonomskih učinkih in trajnostnem razvoju, maj 2020.

5

(6)  Vpliv pandemije COVID-19 na svetovno trgovino in trgovino EU, skupina glavnega ekonomista, GD za trgovino, april 2020.

6

(7)  UL C 159, 10.5.2019, str. 15.

7

(8)  UL C 47, 11.2.2020, str. 38.

8

(9)  Glej opombo 3.

9

(10)  Mnenje REX/532 „Trajnostne dobavne verige in dostojno delo v mednarodni trgovini“ (ki naj bi bilo sprejeto septembra 2020).

10

(11)  Ker storitve poleg tega pomenijo kar 34-odstoten delež izvoza proizvedenega blaga. Vsi podatki so iz podatkovne zbirke o trgovini z dodano vrednostjo (TiVA), 2016.

11

(12)  UL C 227, 28.6.2018, str. 27.

12

(13)  UL C 159, 10.5.2019, str. 28.

13

(14)  Glej opombo 5.

14

(15)  Osnutek besedila sporazuma o novem partnerstvu z Združenim kraljestvom, 18. marec 2020.

15

(16)  COM(2019) 640 final.

16

(17)  Ob upoštevanju dveh postopkov za reševanje sporov z Ukrajino in Južnoafriško carinsko unijo, ki sta se začela leta 2019 na podlagi splošnega mehanizma za reševanje sporov iz sporazumov o prosti trgovini.

17

(18)  UL C 227, 28.6.2018, str. 27.

18

(19)  Amicus curiae za skupino strokovnjakov, ki ocenjuje, kako Republika Koreja spoštuje določbe poglavja o trajnosti, januar 2020.

19

Amicus curiae

(20)  Glej opombo 4.

20

(21)  Skupna izjava notranjih svetovalnih skupin EU in Kanade, november 2019.

21

(22)  Trgovina s kmetijskimi in živilskimi proizvodi v letu 2018, GD za kmetijstvo in razvoj podeželja, 2019.

22

(23)  Oznaka Osrednje klasifikacije proizvodov v skladu s seznamom sektorske klasifikacije storitev, ki ga je oblikovala STO.

23

(24)  Splošna raziskava MOD, 2008. Določbe o delu v javnih naročilih. Vključevanje socialne razsežnosti v politike in prakse v zvezi z javnimi naročili.

24

(25)  Poslovna odgovornost in sporazumi o naložbah, posvetovalni dokument sekretariata OECD, januar 2020.

25

(26)  UL C 47, 11.2.2020, str. 38.

26

---