# Europos Sąjungos C 411/2020

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 411 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 63 metai2020m. lapkričio 27d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 411

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

63 metai2020m. lapkričio 27d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2018–2019 m. SESIJA2019 m. sausio 14–17 d. posėdžiai
  Posėdžiu protokolai paskelbti OL C 337, 2020 10 9 .

  2019 m. sausio 16 d. priimtas tekstas dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2016 m. vykdymu, buvo paskelbtas OL L 160, 2019 6 18 .
  PRIIMTI TEKSTAI2019 m. sausio 30–31 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 356, 2020 10 23 .
  PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2018–2019 m. SESIJA2019 m. sausio 14–17 d. posėdžiai
  Posėdžiu protokolai paskelbti OL C 337, 2020 10 9 .

  2019 m. sausio 16 d. priimtas tekstas dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2016 m. vykdymu, buvo paskelbtas OL L 160, 2019 6 18 .
  PRIIMTI TEKSTAI2019 m. sausio 30–31 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 356, 2020 10 23 .
  PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžiu protokolai paskelbti OL C 337, 2020 10 9 .

2019 m. sausio 16 d. priimtas tekstas dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2016 m. vykdymu, buvo paskelbtas OL L 160, 2019 6 18 .

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 356, 2020 10 23 .

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2019 m. sausio 15 d., antradienis |
| 2020/C 411/01 | 2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl autonominio vairavimo Europos transporte (2018/2089(INI)) | 2 |
| 2020/C 411/02 | 2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių aspekto integravimo Europos Parlamente (2018/2162(INI)) | 13 |
| 2020/C 411/03 | 2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės (2018/2222(INI)) | 24 |
| 2020/C 411/04 | 2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES biudžeto panaudojimo viešojo sektoriaus reformai vertinimo (2018/2086(INI)) | 27 |
| 2020/C 411/05 | 2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES gairių ir ES specialiojo pasiuntinio religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo už ES ribų klausimais įgaliojimų (2018/2155(INI)) | 30 |
| 2020/C 411/06 | 2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybės ir mokesčių politikos ES (2018/2095(INI)) | 38 |
| | 2019 m. sausio 16 d., trečiadienis |
| 2020/C 411/07 | 2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros (2018/2153(INI)) | 48 |
| 2020/C 411/08 | 2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Asociacijos susitarimo su Centrine Amerika prekybai skirtos dalies įgyvendinimo (2018/2106(INI)) | 68 |
| 2020/C 411/09 | 2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Centrinio Banko 2017 m. metinės ataskaitos (2018/2101(INI)) | 74 |
| 2020/C 411/10 | 2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija Bankų sąjunga. 2018 m. metinė ataskaita (2018/2100(INI)) | 82 |
| 2020/C 411/11 | 2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo įgyvendinimo (2018/2010(INI)) | 88 |
| 2020/C 411/12 | 2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2017 m. (2018/2103(INI)) | 94 |
| | 2019 m. sausio 17 d., ketvirtadienis |
| 2020/C 411/13 | 2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Azerbaidžano, ypač Mehmano Huseynovo atvejo (2019/2511(RSP)) | 107 |
| 2020/C 411/14 | 2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sudano (2019/2512(RSP)) | 110 |
| 2020/C 411/15 | 2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2017 m. metinio pranešimo dėl EIB finansinės veiklos kontrolės (2018/2151(INI)) | 114 |
| 2020/C 411/16 | 2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tarpvalstybinių prašymų grąžinti meno kūrinius ir kultūros vertybes, pagrobtas per ginkluotus konfliktus ir karus (2017/2023(INI)) | 125 |
| 2020/C 411/17 | 2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2011/7/ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu, atliekamu pagal komercinius sandorius, įgyvendinimo (2018/2056(INI)) | 131 |
| 2020/C 411/18 | 2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos metinės ataskaitos (2018/2161(INI)) | 137 |
| 2020/C 411/19 | 2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl diferencijuotos integracijos (2018/2093(INI)) | 145 |
| 2020/C 411/20 | 2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ombudsmeno strateginio tyrimo OI/2/2017 dėl skaidrumo ES Tarybos parengiamuosiuose organuose svarstant teisėkūros procedūra priimamų aktų projektus (2018/2096(INI)) | 149 |
| | 2019 m. sausio 31 d., ketvirtadienis |
| 2020/C 411/21 | 2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės ataskaitos ES finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu (2018/2152(INI)) | 153 |
| 2020/C 411/22 | 2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo dėl leidimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 pateikti rinkai pašarus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų Ms8, Rf3 ir Ms8 × Rf3 arba kurie iš jų sudaryti, atnaujinimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2013/327/ES, projekto (D059688/02 – 2019/2521(RSP)) | 163 |
| 2020/C 411/23 | 2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (D059689/02 – 2019/2522(RSP)) | 168 |
| 2020/C 411/24 | 2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87403 (MON-874Ø3-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 projekto (D059691/02 – 2019/2523(RSP)) | 173 |
| 2020/C 411/25 | 2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (D059692/02 – 2019/2524(RSP)) | 178 |
| 2020/C 411/26 | 2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Venesueloje (2019/2543(RSP)) | 185 |
| 2020/C 411/27 | 2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės konkurencijos politikos ataskaitos (2018/2102(INI)) | 187 |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2019 m. sausio 15 d., antradienis |
| 2020/C 411/28 | 2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl derybų dėl ES ir Kirgizijos Respublikos visapusiško susitarimo (2018/2118(INI)) | 199 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2019 m. sausio 15 d., antradienis

2020/C 411/01

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl autonominio vairavimo Europos transporte (2018/2089(INI))

2

2020/C 411/02

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių aspekto integravimo Europos Parlamente (2018/2162(INI))

13

2020/C 411/03

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės (2018/2222(INI))

24

2020/C 411/04

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES biudžeto panaudojimo viešojo sektoriaus reformai vertinimo (2018/2086(INI))

27

2020/C 411/05

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES gairių ir ES specialiojo pasiuntinio religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo už ES ribų klausimais įgaliojimų (2018/2155(INI))

30

2020/C 411/06

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybės ir mokesčių politikos ES (2018/2095(INI))

38

2019 m. sausio 16 d., trečiadienis

2020/C 411/07

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros (2018/2153(INI))

48

2020/C 411/08

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Asociacijos susitarimo su Centrine Amerika prekybai skirtos dalies įgyvendinimo (2018/2106(INI))

68

2020/C 411/09

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Centrinio Banko 2017 m. metinės ataskaitos (2018/2101(INI))

74

2020/C 411/10

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija Bankų sąjunga. 2018 m. metinė ataskaita (2018/2100(INI))

82

2020/C 411/11

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo įgyvendinimo (2018/2010(INI))

88

2020/C 411/12

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2017 m. (2018/2103(INI))

94

2019 m. sausio 17 d., ketvirtadienis

2020/C 411/13

2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Azerbaidžano, ypač Mehmano Huseynovo atvejo (2019/2511(RSP))

107

2020/C 411/14

2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sudano (2019/2512(RSP))

110

2020/C 411/15

2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2017 m. metinio pranešimo dėl EIB finansinės veiklos kontrolės (2018/2151(INI))

114

2020/C 411/16

2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tarpvalstybinių prašymų grąžinti meno kūrinius ir kultūros vertybes, pagrobtas per ginkluotus konfliktus ir karus (2017/2023(INI))

125

2020/C 411/17

2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2011/7/ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu, atliekamu pagal komercinius sandorius, įgyvendinimo (2018/2056(INI))

131

2020/C 411/18

2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos metinės ataskaitos (2018/2161(INI))

137

2020/C 411/19

2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl diferencijuotos integracijos (2018/2093(INI))

145

2020/C 411/20

2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ombudsmeno strateginio tyrimo OI/2/2017 dėl skaidrumo ES Tarybos parengiamuosiuose organuose svarstant teisėkūros procedūra priimamų aktų projektus (2018/2096(INI))

149

2019 m. sausio 31 d., ketvirtadienis

2020/C 411/21

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės ataskaitos ES finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu (2018/2152(INI))

153

2020/C 411/22

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo dėl leidimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 pateikti rinkai pašarus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų Ms8, Rf3 ir Ms8 × Rf3 arba kurie iš jų sudaryti, atnaujinimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2013/327/ES, projekto (D059688/02 – 2019/2521(RSP))

163

2020/C 411/23

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (D059689/02 – 2019/2522(RSP))

168

2020/C 411/24

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87403 (MON-874Ø3-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 projekto (D059691/02 – 2019/2523(RSP))

173

2020/C 411/25

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (D059692/02 – 2019/2524(RSP))

178

2020/C 411/26

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Venesueloje (2019/2543(RSP))

185

2020/C 411/27

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės konkurencijos politikos ataskaitos (2018/2102(INI))

187

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2019 m. sausio 15 d., antradienis

2020/C 411/28

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl derybų dėl ES ir Kirgizijos Respublikos visapusiško susitarimo (2018/2118(INI))

199

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2019 m. sausio 31 d., ketvirtadienis |
| 2020/C 411/29 | 2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių pakeitimų, taikomų I antraštinės dalies 1 ir 4 skyriams, V antraštinės dalies 3 skyriui, VII antraštinės dalies 4 ir 5 skyriams, VIII antraštinės dalies 1 skyriui, XII antraštinei daliai, XIV antraštinei daliai ir II priedui (2018/2170(REG)) | 204 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2019 m. sausio 31 d., ketvirtadienis

2020/C 411/29

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių pakeitimų, taikomų I antraštinės dalies 1 ir 4 skyriams, V antraštinės dalies 3 skyriui, VII antraštinės dalies 4 ir 5 skyriams, VIII antraštinės dalies 1 skyriui, XII antraštinei daliai, XIV antraštinei daliai ir II priedui (2018/2170(REG))

204

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2019 m. sausio 15 d., antradienis |
| 2020/C 411/30 | 2019 m. sausio 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl muitinio tikrinimo įrangos finansinės priemonės, įtrauktos į Integruoto sienų valdymo fondą (COM(2018)0474 – C8-0273/2018 – 2018/0258(COD)) | 230 |
| 2020/C 411/31 | 2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Albanijos Respublikoje vykdomų veiksmų statuso sudarymo projekto (10302/2018 – C8-0433/2018 – 2018/0241(NLE)) | 256 |
| 2020/C 411/32 | 2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos partnerystę, protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo Sąjungos ir valstybių narių vardu projekto (12564/2017 – C8-0033/2018 – 2017/0185(NLE)) | 257 |
| 2020/C 411/33 | P8_TA(2019)0006Transporto priemonių, išnuomotų be vairuotojų, naudojimas kroviniams vežti keliais ***I2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/1/EB dėl transporto priemonių, išnuomotų be vairuotojų, naudojimo kroviniams vežti keliais (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))P8_TC1-COD(2017)0113Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/1/EB dėl transporto priemonių, išnuomotų be vairuotojų, naudojimo kroviniams vežti keliais(Tekstas svarbus EEE) | 258 |
| 2020/C 411/34 | P8_TA(2019)0007Laikinas tam tikruose ES ir tam tikrų trečiųjų šalių susitarimuose numatytų lengvatų panaikinimas ***I2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įgyvendinamos apsaugos sąlygos ir kitos priemonės, suteikiančios galimybę laikinai panaikinti tam tikruose Europos Sąjungos ir tam tikrų trečiųjų šalių susitarimuose numatytas lengvatas (COM(2018)0206 – C8-0158/2018 – 2018/0101(COD))P8_TC1-COD(2018)0101Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo įgyvendinamos dvišalės apsaugos sąlygos ir kiti mechanizmai, suteikiantys galimybę laikinai panaikinti tam tikruose Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių sudarytuose prekybos susitarimuose numatytas lengvatas | 263 |
| 2020/C 411/35 | 2019 m. sausio 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendradarbiavimo muitinių klausimais programos Muitinė (COM(2018)0442 – C8-0261/2018 – 2018/0232(COD)) | 265 |
| 2020/C 411/36 | 2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos investicijų banko statutas (13166/2018 – C8-0464/2018 – 2018/0811(CNS)) | 291 |
| | 2019 m. sausio 16 d., trečiadienis |
| 2020/C 411/37 | 2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, 1 ir 4 protokolų pakeitimo sudarymo projekto (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256M(NLE)) | 292 |
| 2020/C 411/38 | 2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, 1 ir 4 protokolų pakeitimo sudarymo projekto (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256(NLE)) | 298 |
| 2020/C 411/39 | 2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl bylos DS492 Europos Sąjunga – Priemonės, darančios poveikį tam tikriems paukštienos produktams taikomoms tarifų nuolaidoms sudarymo Sąjungos vardu projekto (10882/2018 – C8-0496/2018 – 2018/0281(NLE)) | 299 |
| 2020/C 411/40 | P8_TA(2019)0019Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) ***I2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) (COM(2018)0380 – C8-0231/2018 – 2018/0202(COD))P8_TC1-COD(2018)0202Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) | 300 |
| 2020/C 411/41 | 2019 m. sausio 16 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos socialinio fondo + (ESF+) (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD)) | 324 |
| 2020/C 411/42 | 2019 m. sausio 16 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkrečių nuostatų, taikomų siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (Interreg), kuriam skiriamos Europos regioninės plėtros fondo ir išorės finansavimo priemonių lėšos (COM(2018)0374 – C8-0229/2018 – 2018/0199(COD)) | 425 |
| 2020/C 411/43 | P8_TA(2019)0022Tarifinių kvotų, nustatytų Sąjungai skirtame PPO sąraše, paskirstymas po Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos ***I2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarifinių kvotų, nustatytų Sąjungai skirtame PPO sąraše, paskirstymo po Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 32/2000 (COM(2018)0312 – C8-0202/2018– 2018/0158(COD))P8_TC1-COD(2018)0158Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl tarifinių kvotų, nustatytų Sąjungai skirtame PPO sąraše, paskirstymo po Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 32/2000 | 492 |
| 2020/C 411/44 | 2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl specialiosios branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimo ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo finansavimo programos, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1368/2013 (COM(2018)0467 – C8-0314/2018 – 2018/0252(NLE)) | 494 |
| 2020/C 411/45 | 2019 m. sausio 16 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl programos InvestEU (COM(2018)0439 – C8-0257/2018 – 2018/0229(COD)) | 500 |
| 2020/C 411/46 | 2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatomas ES laikinasis kelionės dokumentas ir panaikinamas Sprendimas 96/409/BUSP (COM(2018)0358 – C8-0386/2018 – 2018/0186(CNS)) | 548 |
| 2020/C 411/47 | 2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl 2021–2025 m. laikotarpio Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos, kuria papildoma bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas (COM(2018)0437 – C8-0380/2018 – 2018/0226(NLE)) | 552 |
| | 2019 m. sausio 17 d., ketvirtadienis |
| 2020/C 411/48 | 2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl Lietuvos Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo paramos programos (Ignalinos programos), kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1369/2013 (COM(2018)0466 – C8-0394/2018 – 2018/0251(NLE)) | 565 |
| 2020/C 411/49 | 2019 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD)) | 574 |
| 2020/C 411/50 | 2019 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendradarbiavimo mokesčių klausimais programos Fiscalis (COM(2018)0443 – C8-0260/2018 – 2018/0233(COD)) | 603 |
| 2020/C 411/51 | 2019 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Teisių ir vertybių programos (COM(2018)0383 – C8-0234/2018 – 2018/0207(COD)) | 618 |
| 2020/C 411/52 | 2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Euratomo sutartimi pagrįstos Europos branduolinės saugos priemonės, kuria papildoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė (COM(2018)0462 – C8-0315/2018 – 2018/0245(NLE)) | 671 |
| | 2019 m. sausio 31 d., ketvirtadienis |
| 2020/C 411/53 | P8_TA(2019)0047Sąjungos muitinės kodeksas: Italijos Kampionės savivaldybės ir Italijai priklausančios Lugano ežero dalies įtraukimas į Sąjungos muitų teritoriją ***I2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (COM(2018)0259 – C8-0180/2018 – 2018/0123(COD))P8_TC1-COD(2018)0123Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 31 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas | 692 |
| 2020/C 411/54 | P8_TA(2019)0048Tam tikros tiesioginių išmokų ir paramos kaimo plėtrai taisyklės, taikomos 2019 ir 2020 m. ***I2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamentų (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 nuostatos, susijusios su tam tikromis tiesioginių išmokų ir paramos kaimo plėtrai taisyklėmis, taikomomis 2019 ir 2020 m. (COM(2018)0817 – C8-0506/2018 – 2018/0414(COD))P8_TC1-COD(2018)0414Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 31 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 nuostatos, susijusios su tam tikromis tiesioginių išmokų ir paramos kaimo plėtrai taisyklėmis, taikomomis 2019 ir 2020 m. | 693 |
| 2020/C 411/55 | 2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Austrija, Kipras, Kroatija, Liuksemburgas, Portugalija, Rumunija ir Jungtinė Karalystė įgaliojami dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Dominikos Respublikos prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2018)0526 – C8-0376/2018 – 2018/0276(NLE)) | 694 |
| 2020/C 411/56 | 2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Austrija įgaliojama dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Ekvadoro ir Ukrainos prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2018)0527 – C8-0375/2018 – 2018/0277(NLE)) | 695 |
| 2020/C 411/57 | 2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Austrija ir Rumunija įgaliojamos dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Hondūro prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2018)0528 – C8-0377/2018 – 2018/0278(NLE)) | 696 |
| 2020/C 411/58 | 2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Austrija, Liuksemburgas ir Rumunija įgaliojami dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Baltarusijos ir Uzbekistano prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2018)0530 – C8-0378/2018 – 2018/0279(NLE)) | 697 |
| 2020/C 411/59 | 2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos ir Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių (Užjūrio asociacijos sprendimas) (COM(2018)0461 – C8-0379/2018 – 2018/0244(CNS)) | 698 |
| 2020/C 411/60 | P8_TA(2019)0055Veiklos, susijusios su aukščiausio lygio domeno vardu .eu, įgyvendinimas ir šio domeno veikimas ***I2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veiklos, susijusios su aukščiausio lygio domeno vardu .eu, įgyvendinimo ir šio domeno veikimo, kuriuo panaikinami Reglamentas (EB) Nr. 733/2002 ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 874/2004 (COM(2018)0231 – C8-0170/2018 – 2018/0110(COD))P8_TC1-COD(2018)0110Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 31 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl veiklos, susijusios su aukščiausio lygio domeno vardu .eu, įgyvendinimo ir šio domeno veikimo, kuriuo iš dalies keičiamas ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 733/2002 bei panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 874/2004 | 737 |
| 2020/C 411/61 | P8_TA(2019)0056Bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis (BNP) derinimas ***I2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis derinimo (BNP reglamentas), kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/130/EEB, Euratomas, ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 (COM(2017)0329 – C8-0192/2017 – 2017/0134(COD))P8_TC1-COD(2017)0134Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 31 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis derinimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/130/EEB, Euratomas ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 (BNP reglamentas) | 738 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2019 m. sausio 15 d., antradienis

2020/C 411/30

2019 m. sausio 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl muitinio tikrinimo įrangos finansinės priemonės, įtrauktos į Integruoto sienų valdymo fondą (COM(2018)0474 – C8-0273/2018 – 2018/0258(COD))

230

2020/C 411/31

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Albanijos Respublikoje vykdomų veiksmų statuso sudarymo projekto (10302/2018 – C8-0433/2018 – 2018/0241(NLE))

256

2020/C 411/32

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos partnerystę, protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo Sąjungos ir valstybių narių vardu projekto (12564/2017 – C8-0033/2018 – 2017/0185(NLE))

257

2020/C 411/33

P8_TA(2019)0006Transporto priemonių, išnuomotų be vairuotojų, naudojimas kroviniams vežti keliais ***I2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/1/EB dėl transporto priemonių, išnuomotų be vairuotojų, naudojimo kroviniams vežti keliais (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))P8_TC1-COD(2017)0113Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/1/EB dėl transporto priemonių, išnuomotų be vairuotojų, naudojimo kroviniams vežti keliais(Tekstas svarbus EEE)

258

2020/C 411/34

P8_TA(2019)0007Laikinas tam tikruose ES ir tam tikrų trečiųjų šalių susitarimuose numatytų lengvatų panaikinimas ***I2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įgyvendinamos apsaugos sąlygos ir kitos priemonės, suteikiančios galimybę laikinai panaikinti tam tikruose Europos Sąjungos ir tam tikrų trečiųjų šalių susitarimuose numatytas lengvatas (COM(2018)0206 – C8-0158/2018 – 2018/0101(COD))P8_TC1-COD(2018)0101Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo įgyvendinamos dvišalės apsaugos sąlygos ir kiti mechanizmai, suteikiantys galimybę laikinai panaikinti tam tikruose Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių sudarytuose prekybos susitarimuose numatytas lengvatas

263

2020/C 411/35

2019 m. sausio 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendradarbiavimo muitinių klausimais programos Muitinė (COM(2018)0442 – C8-0261/2018 – 2018/0232(COD))

265

2020/C 411/36

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos investicijų banko statutas (13166/2018 – C8-0464/2018 – 2018/0811(CNS))

291

2019 m. sausio 16 d., trečiadienis

2020/C 411/37

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, 1 ir 4 protokolų pakeitimo sudarymo projekto (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256M(NLE))

292

2020/C 411/38

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, 1 ir 4 protokolų pakeitimo sudarymo projekto (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256(NLE))

298

2020/C 411/39

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl bylos DS492 Europos Sąjunga – Priemonės, darančios poveikį tam tikriems paukštienos produktams taikomoms tarifų nuolaidoms sudarymo Sąjungos vardu projekto (10882/2018 – C8-0496/2018 – 2018/0281(NLE))

299

2020/C 411/40

P8_TA(2019)0019Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) ***I2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) (COM(2018)0380 – C8-0231/2018 – 2018/0202(COD))P8_TC1-COD(2018)0202Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF)

300

2020/C 411/41

2019 m. sausio 16 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos socialinio fondo + (ESF+) (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD))

324

2020/C 411/42

2019 m. sausio 16 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkrečių nuostatų, taikomų siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (Interreg), kuriam skiriamos Europos regioninės plėtros fondo ir išorės finansavimo priemonių lėšos (COM(2018)0374 – C8-0229/2018 – 2018/0199(COD))

425

2020/C 411/43

P8_TA(2019)0022Tarifinių kvotų, nustatytų Sąjungai skirtame PPO sąraše, paskirstymas po Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos ***I2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarifinių kvotų, nustatytų Sąjungai skirtame PPO sąraše, paskirstymo po Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 32/2000 (COM(2018)0312 – C8-0202/2018– 2018/0158(COD))P8_TC1-COD(2018)0158Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl tarifinių kvotų, nustatytų Sąjungai skirtame PPO sąraše, paskirstymo po Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 32/2000

492

2020/C 411/44

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl specialiosios branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimo ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo finansavimo programos, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1368/2013 (COM(2018)0467 – C8-0314/2018 – 2018/0252(NLE))

494

2020/C 411/45

2019 m. sausio 16 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl programos InvestEU (COM(2018)0439 – C8-0257/2018 – 2018/0229(COD))

500

2020/C 411/46

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatomas ES laikinasis kelionės dokumentas ir panaikinamas Sprendimas 96/409/BUSP (COM(2018)0358 – C8-0386/2018 – 2018/0186(CNS))

548

2020/C 411/47

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl 2021–2025 m. laikotarpio Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos, kuria papildoma bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa Europos horizontas (COM(2018)0437 – C8-0380/2018 – 2018/0226(NLE))

552

2019 m. sausio 17 d., ketvirtadienis

2020/C 411/48

2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl Lietuvos Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo paramos programos (Ignalinos programos), kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1369/2013 (COM(2018)0466 – C8-0394/2018 – 2018/0251(NLE))

565

2020/C 411/49

2019 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD))

574

2020/C 411/50

2019 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendradarbiavimo mokesčių klausimais programos Fiscalis (COM(2018)0443 – C8-0260/2018 – 2018/0233(COD))

603

2020/C 411/51

2019 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Teisių ir vertybių programos (COM(2018)0383 – C8-0234/2018 – 2018/0207(COD))

618

2020/C 411/52

2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Euratomo sutartimi pagrįstos Europos branduolinės saugos priemonės, kuria papildoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė (COM(2018)0462 – C8-0315/2018 – 2018/0245(NLE))

671

2019 m. sausio 31 d., ketvirtadienis

2020/C 411/53

P8_TA(2019)0047Sąjungos muitinės kodeksas: Italijos Kampionės savivaldybės ir Italijai priklausančios Lugano ežero dalies įtraukimas į Sąjungos muitų teritoriją ***I2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (COM(2018)0259 – C8-0180/2018 – 2018/0123(COD))P8_TC1-COD(2018)0123Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 31 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas

692

2020/C 411/54

P8_TA(2019)0048Tam tikros tiesioginių išmokų ir paramos kaimo plėtrai taisyklės, taikomos 2019 ir 2020 m. ***I2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamentų (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 nuostatos, susijusios su tam tikromis tiesioginių išmokų ir paramos kaimo plėtrai taisyklėmis, taikomomis 2019 ir 2020 m. (COM(2018)0817 – C8-0506/2018 – 2018/0414(COD))P8_TC1-COD(2018)0414Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 31 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 nuostatos, susijusios su tam tikromis tiesioginių išmokų ir paramos kaimo plėtrai taisyklėmis, taikomomis 2019 ir 2020 m.

693

2020/C 411/55

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Austrija, Kipras, Kroatija, Liuksemburgas, Portugalija, Rumunija ir Jungtinė Karalystė įgaliojami dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Dominikos Respublikos prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2018)0526 – C8-0376/2018 – 2018/0276(NLE))

694

2020/C 411/56

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Austrija įgaliojama dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Ekvadoro ir Ukrainos prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2018)0527 – C8-0375/2018 – 2018/0277(NLE))

695

2020/C 411/57

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Austrija ir Rumunija įgaliojamos dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Hondūro prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2018)0528 – C8-0377/2018 – 2018/0278(NLE))

696

2020/C 411/58

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Austrija, Liuksemburgas ir Rumunija įgaliojami dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Baltarusijos ir Uzbekistano prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2018)0530 – C8-0378/2018 – 2018/0279(NLE))

697

2020/C 411/59

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos ir Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių (Užjūrio asociacijos sprendimas) (COM(2018)0461 – C8-0379/2018 – 2018/0244(CNS))

698

2020/C 411/60

P8_TA(2019)0055Veiklos, susijusios su aukščiausio lygio domeno vardu .eu, įgyvendinimas ir šio domeno veikimas ***I2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veiklos, susijusios su aukščiausio lygio domeno vardu .eu, įgyvendinimo ir šio domeno veikimo, kuriuo panaikinami Reglamentas (EB) Nr. 733/2002 ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 874/2004 (COM(2018)0231 – C8-0170/2018 – 2018/0110(COD))P8_TC1-COD(2018)0110Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 31 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl veiklos, susijusios su aukščiausio lygio domeno vardu .eu, įgyvendinimo ir šio domeno veikimo, kuriuo iš dalies keičiamas ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 733/2002 bei panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 874/2004

737

2020/C 411/61

P8_TA(2019)0056Bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis (BNP) derinimas ***I2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis derinimo (BNP reglamentas), kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/130/EEB, Euratomas, ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 (COM(2017)0329 – C8-0192/2017 – 2017/0134(COD))P8_TC1-COD(2017)0134Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 31 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis derinimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/130/EEB, Euratomas ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 (BNP reglamentas)

738

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

2020 11 27

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2018–2019 m. SESIJA

2019 m. sausio 14–17 d. posėdžiai

Posėdžiu protokolai paskelbti OL C 337, 2020 10 9.

2019 m. sausio 16 d. priimtas tekstas dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, susijusio su 2016 m. vykdymu, buvo paskelbtas OL L 160, 2019 6 18.

PRIIMTI TEKSTAI

2019 m. sausio 30–31 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 356, 2020 10 23.

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2019 m. sausio 15 d., antradienis

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/2

---

P8_TA(2019)0005

Autonominis vairavimas Europos transporte

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl autonominio vairavimo Europos transporte (2018/2089(INI))

(2020/C 411/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. Komisijos komunikatą „Perėjimas prie automatizuoto susisiekimo: ES ateities susisiekimo strategija“ (COM(2018)0283), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. Komisijos komunikatą „Perėjimas prie automatizuoto susisiekimo: ES ateities susisiekimo strategija“ (COM(2018)0283),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatą „Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategija – svarbus žingsnis į sąveikųjį, susietąjį ir automatizuotą judumą“ (COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatą „Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategija – svarbus žingsnis į sąveikųjį, susietąjį ir automatizuotą judumą“ (COM(2016)0766),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 1 d. rezoliuciją „Interneto ryšys siekiant augimo, konkurencingumo ir sanglaudos: Europos gigabitinė visuomenė ir 5G ryšys“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 1 d. rezoliuciją „Interneto ryšys siekiant augimo, konkurencingumo ir sanglaudos: Europos gigabitinė visuomenė ir 5G ryšys“ (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategijos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategijos (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Teisės reikalų komiteto ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomones (A8-0425/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Teisės reikalų komiteto ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomones (A8-0425/2018),

| A. | kadangi ES strategija dėl susietojo ir automatizuoto judumo yra glaudžiai susijusi su Komisijos politiniais prioritetais, ypač tais, kurie numatyti jos darbo vietų kūrimo, augimo ir investicijų, mokslinių tyrimų ir naujovių, aplinkos ir klimato kaitos, ekologiško ir saugaus judumo ir transporto, kelių eismo saugos ir spūsčių mažinimo bei bendrosios skaitmeninės rinkos ir energetikos sąjungos darbotvarkėse; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES strategija dėl susietojo ir automatizuoto judumo yra glaudžiai susijusi su Komisijos politiniais prioritetais, ypač tais, kurie numatyti jos darbo vietų kūrimo, augimo ir investicijų, mokslinių tyrimų ir naujovių, aplinkos ir klimato kaitos, ekologiško ir saugaus judumo ir transporto, kelių eismo saugos ir spūsčių mažinimo bei bendrosios skaitmeninės rinkos ir energetikos sąjungos darbotvarkėse;

| B. | kadangi sparti technologijų plėtra tiek transporto pramonėje, tiek robotikos ir dirbtinio intelekto sektoriuje labai paveikė ekonomiką ir visuomenę; kadangi autonominės transporto priemonės labai pakeis mūsų kasdienį gyvenimą, lems viso pasaulio kelių transporto ateitį, sumažins transporto išlaidas, pagerins kelių eismo saugumą, padidins judumą ir sumažins poveikį aplinkai; kadangi kelių transporto sektorius galėtų atverti duris naujoms paslaugoms ir naujų rūšių transportui ir taip patenkinti didėjantį individualaus judumo ir krovinio transporto poreikį ir net padėti iš esmės pertvarkyti miestų planavimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi sparti technologijų plėtra tiek transporto pramonėje, tiek robotikos ir dirbtinio intelekto sektoriuje labai paveikė ekonomiką ir visuomenę; kadangi autonominės transporto priemonės labai pakeis mūsų kasdienį gyvenimą, lems viso pasaulio kelių transporto ateitį, sumažins transporto išlaidas, pagerins kelių eismo saugumą, padidins judumą ir sumažins poveikį aplinkai; kadangi kelių transporto sektorius galėtų atverti duris naujoms paslaugoms ir naujų rūšių transportui ir taip patenkinti didėjantį individualaus judumo ir krovinio transporto poreikį ir net padėti iš esmės pertvarkyti miestų planavimą;

| C. | kadangi Komisija siekia iki 2020 m. perpus sumažinti kasmet žūstančiųjų ES keliuose skaičių (lyginant su 2010 m.), laikantis visiškai saugaus eismo vizijos tikslų; kadangi atsižvelgiant į tai, jog 2016 m. ES keliuose daugiau kaip 25 000 žmonių žuvo, o dar 135 000 buvo sunkiai sužaloti, atrodo, kad pažanga mažinant bendrą žūčių ir sužalojimų skaičių pastaruoju metu sulėtėjo; kadangi mūsų miestai susiduria su rimtomis judumo problemomis, kurias dar labiau apsunkina tarša ir klimato kaita; |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisija siekia iki 2020 m. perpus sumažinti kasmet žūstančiųjų ES keliuose skaičių (lyginant su 2010 m.), laikantis visiškai saugaus eismo vizijos tikslų; kadangi atsižvelgiant į tai, jog 2016 m. ES keliuose daugiau kaip 25 000 žmonių žuvo, o dar 135 000 buvo sunkiai sužaloti, atrodo, kad pažanga mažinant bendrą žūčių ir sužalojimų skaičių pastaruoju metu sulėtėjo; kadangi mūsų miestai susiduria su rimtomis judumo problemomis, kurias dar labiau apsunkina tarša ir klimato kaita;

| D. | kadangi jau įrodyta, kad pažangiosiomis pagalbinėmis vairavimo sistemomis, pavyzdžiui, įspėjimo apie nukrypimą nuo kelio juostos ir automatinio avarinio sustabdymo sistemomis, prisidedama prie kelių eismo saugumo ir sunkių eismo įvykių skaičiaus mažinimo; |
| --- | --- |

D.

kadangi jau įrodyta, kad pažangiosiomis pagalbinėmis vairavimo sistemomis, pavyzdžiui, įspėjimo apie nukrypimą nuo kelio juostos ir automatinio avarinio sustabdymo sistemomis, prisidedama prie kelių eismo saugumo ir sunkių eismo įvykių skaičiaus mažinimo;

| E. | kadangi didžioji dauguma kelių eismo įvykių įvyksta dėl žmogaus padarytos klaidos, todėl būtina sumažinti tokių įvykių tikimybę nustatant privalomą pažangiųjų saugą didinančių transporto priemonių sistemų naudojimą, sykiu išlaikant asmeninio judumo galimybes; |
| --- | --- |

E.

kadangi didžioji dauguma kelių eismo įvykių įvyksta dėl žmogaus padarytos klaidos, todėl būtina sumažinti tokių įvykių tikimybę nustatant privalomą pažangiųjų saugą didinančių transporto priemonių sistemų naudojimą, sykiu išlaikant asmeninio judumo galimybes;

| F. | kadangi sulėtėjo ES per pastarąjį dešimtmetį vyravusi teigiama kelių eismo saugumo tendencija; kadangi kelių transportas vis dar lemia didžiąją transporto sektoriaus išmetamųjų teršalų – tiek šiltnamio efektą sukeliančių dujų, tiek oro teršalų – dalį; |
| --- | --- |

F.

kadangi sulėtėjo ES per pastarąjį dešimtmetį vyravusi teigiama kelių eismo saugumo tendencija; kadangi kelių transportas vis dar lemia didžiąją transporto sektoriaus išmetamųjų teršalų – tiek šiltnamio efektą sukeliančių dujų, tiek oro teršalų – dalį;

| G. | kadangi visame pasaulyje auga tiek keleivinio, tiek krovininio transporto poreikis ir vis labiau suvokiama, kad mūsų planetos ištekliai yra riboti, todėl transporto veiksmingumas tampa vis svarbesniu klausimu; |
| --- | --- |

G.

kadangi visame pasaulyje auga tiek keleivinio, tiek krovininio transporto poreikis ir vis labiau suvokiama, kad mūsų planetos ištekliai yra riboti, todėl transporto veiksmingumas tampa vis svarbesniu klausimu;

| H. | kadangi ES turėtų skatinti ir toliau plėtoti automatizuotam judumui skirtas skaitmenines technologijas siekiant ištaisyti žmogaus klaidas ir sumažinti eismo įvykių ir žūčių keliuose skaičių; |
| --- | --- |

H.

kadangi ES turėtų skatinti ir toliau plėtoti automatizuotam judumui skirtas skaitmenines technologijas siekiant ištaisyti žmogaus klaidas ir sumažinti eismo įvykių ir žūčių keliuose skaičių;

| I. | kadangi automatizavimas ir naujos technologijos diegimas padidins transporto ir transporto sistemų saugumą ir panaikins kai kuriuos susijusius žmogiškuosius faktorius; kadangi vykstant automatizavimui būtina atsižvelgti ir į skirtingų valstybių narių transporto sistemų įvairovę ir sąlygas; kadangi reikia sukurti naujas transporto sistemas, o prieš automatizavimą galima naudoti tinkamų saugos priemonių turinčias naujas ir dabartines transporto sistemas; |
| --- | --- |

I.

kadangi automatizavimas ir naujos technologijos diegimas padidins transporto ir transporto sistemų saugumą ir panaikins kai kuriuos susijusius žmogiškuosius faktorius; kadangi vykstant automatizavimui būtina atsižvelgti ir į skirtingų valstybių narių transporto sistemų įvairovę ir sąlygas; kadangi reikia sukurti naujas transporto sistemas, o prieš automatizavimą galima naudoti tinkamų saugos priemonių turinčias naujas ir dabartines transporto sistemas;

| J. | kadangi esama automatizavimo lygių ir rinkoje jau randami 1 ir 2 lygiai, tačiau numatoma, kad sąlyginio, didelio ir visiško automatizavimo (transporto priemonėms tapus autonominėms) lygiai bus pasiekti tik 2020–2030 m., ir kadangi pagalbinės vairavimo sistemos yra itin svarbios, nes jos yra technologija, vedanti prie visiško automatizavimo; |
| --- | --- |

J.

kadangi esama automatizavimo lygių ir rinkoje jau randami 1 ir 2 lygiai, tačiau numatoma, kad sąlyginio, didelio ir visiško automatizavimo (transporto priemonėms tapus autonominėms) lygiai bus pasiekti tik 2020–2030 m., ir kadangi pagalbinės vairavimo sistemos yra itin svarbios, nes jos yra technologija, vedanti prie visiško automatizavimo;

| K. | kadangi reikalingos investicijos tiek mokslinių tyrimų etape, tiek tolesnio kūrimo etape, siekiant patobulinti turimas technologijas ir įgyvendinti saugią ir pažangią transporto infrastruktūrą; |
| --- | --- |

K.

kadangi reikalingos investicijos tiek mokslinių tyrimų etape, tiek tolesnio kūrimo etape, siekiant patobulinti turimas technologijas ir įgyvendinti saugią ir pažangią transporto infrastruktūrą;

| L. | kadangi kai kurios pasaulio šalys (pavyzdžiui, JAV, Australija, Japonija, Korėja ir Kinija) sparčiai juda prie savo tikslo – rinkoje užtikrinti susietojo ir automatizuoto judumo galimybę; kadangi Europai reikia aktyviau reaguoti į sparčius šio sektoriaus pokyčius, siekiant paskatinti imtis iniciatyvų ir taikyti griežtus saugos reikalavimus visiems eismo dalyviams, keliaujantiems jūra, vandens keliais, keliais, oru ar geležinkeliu arba keliaujantiems mišrių rūšių transportu; |
| --- | --- |

L.

kadangi kai kurios pasaulio šalys (pavyzdžiui, JAV, Australija, Japonija, Korėja ir Kinija) sparčiai juda prie savo tikslo – rinkoje užtikrinti susietojo ir automatizuoto judumo galimybę; kadangi Europai reikia aktyviau reaguoti į sparčius šio sektoriaus pokyčius, siekiant paskatinti imtis iniciatyvų ir taikyti griežtus saugos reikalavimus visiems eismo dalyviams, keliaujantiems jūra, vandens keliais, keliais, oru ar geležinkeliu arba keliaujantiems mišrių rūšių transportu;

| M. | kadangi Komisija tikisi, kad nauja automatizuotų ir susietųjų transporto priemonių rinka proporcingai augs ir ES automobilių pramonės pajamos, apytikriais skaičiavimais, iki 2025 m. viršys 620 mlrd. EUR, o jos elektronikos sektoriaus – 180 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

M.

kadangi Komisija tikisi, kad nauja automatizuotų ir susietųjų transporto priemonių rinka proporcingai augs ir ES automobilių pramonės pajamos, apytikriais skaičiavimais, iki 2025 m. viršys 620 mlrd. EUR, o jos elektronikos sektoriaus – 180 mlrd. EUR;

| N. | kadangi 2016 m. Amsterdamo deklaracijoje apibrėžiamas valstybių narių, Komisijos ir pramonės bendradarbiavimas susietųjų ir automatizuotų transporto priemonių vairavimo srityje; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2016 m. Amsterdamo deklaracijoje apibrėžiamas valstybių narių, Komisijos ir pramonės bendradarbiavimas susietųjų ir automatizuotų transporto priemonių vairavimo srityje;

| O. | kadangi autonominis transportas apima visų rūšių nuotoliniu būdu pilotuojamą, automatizuotą ir autonominį kelių, geležinkelių, oro, jūrų ir vidaus vandenų transportą; |
| --- | --- |

O.

kadangi autonominis transportas apima visų rūšių nuotoliniu būdu pilotuojamą, automatizuotą ir autonominį kelių, geležinkelių, oro, jūrų ir vidaus vandenų transportą;

| P. | kadangi Komisijos komunikatas dėl perėjimo prie automatizuoto susisiekimo yra svarbus ES susietojo ir automatizuoto judumo strategijos orientyras; |
| --- | --- |

P.

kadangi Komisijos komunikatas dėl perėjimo prie automatizuoto susisiekimo yra svarbus ES susietojo ir automatizuoto judumo strategijos orientyras;

| Q. | kadangi daugiausia dėmesio reikia skirti autonominiam judumui, nes visiškai autonominės transporto priemonės suteiks didelių saugumo kelyje privalumų ir galės veikti be susietųjų funkcijų; kadangi norint užtikrinti papildomus pajėgumus ir paslaugas vis dar gali reikėti skaitmeninio ryšio; |
| --- | --- |

Q.

kadangi daugiausia dėmesio reikia skirti autonominiam judumui, nes visiškai autonominės transporto priemonės suteiks didelių saugumo kelyje privalumų ir galės veikti be susietųjų funkcijų; kadangi norint užtikrinti papildomus pajėgumus ir paslaugas vis dar gali reikėti skaitmeninio ryšio;

| R. | kadangi autonominių transporto priemonių gaminimo pradžia (tikimasi, kad tai įvyks jau 2020 m.) atneš daug naudos, bet kartu iškils ir įvairi nauja rizika, t. y. susijusi su kelių eismo sauga, civiline atsakomybe ir draudimu, kibernetiniu saugumu, intelektinės nuosavybės teisėmis, duomenų apsauga ir prieigos prie duomenų klausimais, taip pat technine infrastruktūra, standartizavimu ir užimtumu; kadangi neįmanoma numatyti viso ilgalaikio autonominio judumo poveikio darbo vietoms ir aplinkai; kadangi labai svarbu užtikrinti, kad ES teisinė sistema būtų tinkama šiems uždaviniams deramai spręsti ir visuomenės informuotumui apie autonomines transporto priemones didinti ir jas priimti; |
| --- | --- |

R.

kadangi autonominių transporto priemonių gaminimo pradžia (tikimasi, kad tai įvyks jau 2020 m.) atneš daug naudos, bet kartu iškils ir įvairi nauja rizika, t. y. susijusi su kelių eismo sauga, civiline atsakomybe ir draudimu, kibernetiniu saugumu, intelektinės nuosavybės teisėmis, duomenų apsauga ir prieigos prie duomenų klausimais, taip pat technine infrastruktūra, standartizavimu ir užimtumu; kadangi neįmanoma numatyti viso ilgalaikio autonominio judumo poveikio darbo vietoms ir aplinkai; kadangi labai svarbu užtikrinti, kad ES teisinė sistema būtų tinkama šiems uždaviniams deramai spręsti ir visuomenės informuotumui apie autonomines transporto priemones didinti ir jas priimti;

| S. | kadangi atsižvelgiant į etikos klausimus, susijusius su naudojimusi šiomis technologijomis, būtina parengti dirbtinio intelekto diegimo gaires ir sistemas, kartu užtikrinant, kad šie etikos klausimai būtų sprendžiami nuosekliai; |
| --- | --- |

S.

kadangi atsižvelgiant į etikos klausimus, susijusius su naudojimusi šiomis technologijomis, būtina parengti dirbtinio intelekto diegimo gaires ir sistemas, kartu užtikrinant, kad šie etikos klausimai būtų sprendžiami nuosekliai;

Bendrieji principai

| 1. | džiaugiasi Komisijos komunikatu dėl perėjimo prie automatizuoto susisiekimo, komunikate išdėstytas požiūris, kurio laikantis ES taptų pasauline lydere diegiant saugias automatizuoto judumo sistemas, padėsiančias padidinti kelių eismo saugumą ir efektyvumą, sumažinti spūstis, transporto suvartojamą energijos ir išmetamųjų teršalų kiekį, taip pat palaipsniui mažinti iškastinio kuro naudojimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta pradinius veiksmus, kurių Komisija ir valstybės narės ėmėsi dėl ateities automatizuoto judumo, ir atkreipia dėmesį į teisėkūros iniciatyvas dėl ITS direktyvos (3), pasiūlytas kelių infrastruktūros saugumo valdymo direktyvos peržiūras (4) ir variklinių transporto priemonių bendrosios saugos reglamentą (5); |
| --- | --- |

2.

| 3. | patvirtina, kad sąveikiosios intelektinės transporto sistemos (C-ITS) atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant Automobilių inžinierių draugijos 2, 3 ir galbūt 4 lygių automatizuotų (autonominių) transporto priemonių sujungiamumo galimybę; skatina valstybes nares ir pramonę toliau diegti C-ITS ir ragina Komisiją remti valstybes nares ir pramonę joms diegiant C-ITS paslaugas, visų pirma pasitelkiant Europos infrastruktūros tinklų priemonę, Europos struktūrinius ir investicijų fondus ir programą „InvestEU“; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad visos autonominės kelių, geležinkelių, vandens ir oro transporto priemonės turi inovacijų potencialą; pabrėžia, kad ES subjektai turi suvienyti jėgas norint pasiekti ir išlaikyti pasaulinio lyderio vaidmenį autonominio transporto srityje; pažymi, kad autonominio judumo pažanga, visų pirma kelių transporto srityje, reikalauja daugelio ES ekonomikos sektorių, įskaitant transporto priemonių gamintojus ir skaitmeninio sektoriaus veikėjus, sinergija pagrįsto bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pripažįsta, kad automatizuotas judumas teikia didelį potencialą daugeliui sektorių, nes kuria naujas verslo galimybes plėtoti verslą startuoliams, mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), visai pramonei ir visoms įmonėms, visų pirma todėl, kad kuria naujų judumo paslaugų ir užimtumo galimybių; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad reikia plėtoti autonomines transporto priemones, kuriomis gali naudotis neįgalieji ir riboto judumo asmenys; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina Komisiją pristatyti strategiją, visų pirma susijusią su duomenimis, prieiga prie duomenų ir kibernetiniu saugumu, kaip nustatyta Parlamento 2018 m. kovo 13 d. rezoliucijoje dėl Europos sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų strategijos, užtikrinant technologijų atžvilgiu neutralų ir rinkai parengtą požiūrį; pripažįsta galimybes, kurias suteiks Komisijos būsima rekomendacija dėl prieigos prie transporto priemonėse saugomų duomenų ir išteklių; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pakartoja, kad būtina išsiaiškinti, kokių teisėkūros veiksmų reikia imtis siekiant užtikrinti sąžiningą, saugią, realaus laiko ir technologijų atžvilgiu neutralią tam tikrų trečiųjų subjektų prieigą prie transporto priemonėje saugomų duomenų; mano, kad tokia prieiga turėtų galutiniams naudotojams ir trečiosioms šalims suteikti galimybių pasinaudoti skaitmeninimo privalumais ir skatinti užtikrinti vienodas sąlygas ir saugumą transporto priemonėse saugomų duomenų laikymo klausimu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad panašūs klausimai, susiję su intelektinės nuosavybės teisėmis ir atitinkamomis naudojimosi teisėmis, atsiras dėl dirbtinio intelekto autonominio judumo tikslais ir kitose srityse, pavyzdžiui, nuosavybės ar naudojimosi teisių į kodeksą, duomenis ir išradimus, sukurtus paties dirbtinio intelekto; tačiau mano, kad reikėtų rasti iš esmės kuo bendresnius šioms problemoms spręsti skirtus būdus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, jog, rengiant naują teisėkūros sistemą dėl reglamento dėl autonominio judumo, reikia užtikrinti, kad visos kliūtys technologinės pažangos, mokslinių tyrimų ir inovacijų skatinimui būtų įveiktos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos komunikate dėl perėjimo prie automatizuoto susisiekimo nėra analizės ir pasiūlymų dėl visų transporto rūšių autonominių transporto priemonių; ragina Komisiją atlikti konkrečioms transporto rūšims skirtą analizę ir parengti atitinkamas strategijas, taip pat ir daugiarūšio transporto ir judumo srityse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją ir valstybes nares išplėsti savo politikos dėl autonominio vairavimo taikymo sritį ir į ją įtraukti ir visuomeninį transportą, taip pat toliau plėtoti savo viziją siekiant įtraukti visų rūšių transportą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina Vadovų Tarybos aukšto lygio susitikimuose dėl autonominio vairavimo atliktą darbą ir norėtų, kad šis darbas būtų tęsiamas ir apimtų ne tik kelių transportą, bet ir kitas transporto rūšis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad transporto priemonių ir infrastruktūros techniniai standartai (pavyzdžiui, kelio ženklai, ženklinimas, signalinės sistemos ir C-ITS) turėtų būti kuriami ir derinami tarptautiniu, ES ir nacionaliniu lygmenimis, vadovaujantis padarytu darbu ir dalyvaujant forumuose siekiant išvengti dubliavimo, remiantis atviro, skaidraus ir technologijų požiūriu neutralaus požiūrio, kurio laikantis didinamas kelių eismo saugumas ir užtikrinama vientisa tarpvalstybinė sąveika; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad patikimi transporto priemonėse saugomi duomenys ir maršrutų duomenys yra pagrindinės autonominio vairavimo bendroje Europos transporto erdvėje idėjos įgyvendinimo ir konkurencingų paslaugų galutiniams naudotojams užtikrinimo sudedamosios dalys; todėl primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų pašalintos tokiam duomenų naudojimui trukdančios kliūtys ir būtų sukurta tam skirta patikima reglamentavimo sistema iki 2020 m. sausio 1 d., užtikrinant vienodą duomenų kokybę ir prieinamumą visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad nedelsiant reikia užtikrinti teisinį tikrumą naudotojams ir suinteresuotiesiems subjektams autonominių transporto priemonių atitikties pagrindiniams esamiems teisės aktams srityje, ypač kalbant apie privatumo elektroninėje erdvėje teisės aktus ir Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą (6); ragina Komisiją patikslinti, kurių kategorijų informaciją, teikiamą autonominių transporto priemonių, reikia laikyti atviraisiais duomenimis ir teikti realiuoju laiku, ir kurią informaciją reikia laikyti konfidencialia; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, jog svarbu, kad naudotojai galėtų patys kontroliuoti savo asmeninius ir autonominėse transporto priemonėse generuojamus, renkamus ir perduodamus duomenis ir turėtų prieigą prie jų; pabrėžia, kad vartotojams turi būti užtikrintas didžiausias kibernetinės apsaugos lygis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, jog tikimasi, kad autonominių transporto priemonių sukuriamų, surenkamų ir perduodamų duomenų kiekis smarkiai išaugs, ir atkreipia dėmesį į tai, kad reikės naudoti šiuos duomenis, visų pirma, ne asmens ir anoniminius duomenis, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas autonominių transporto priemonių diegimui ir toliau plėtoti inovacijas naujų judumo sprendimų srityje; pabrėžia, kad didžiausią prioritetą reikia teikti autonominių transporto priemonių sukuriamų privatumo ir neskelbtinų duomenų apsaugai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad visiškai autonominės arba didžiąja dalimi automatizuotos transporto priemonės rinkoje atsiras ateinančiais metais ir kad būtina kuo greičiau sukurti atitinkamas reglamentavimo sistemas, kuriomis būtų užtikrinamas saugus jų veikimas ir nustatoma aiški atsakomybę reglamentuojanti tvarka, taip siekiant reaguoti į susijusius pokyčius, taip pat į autonominių transporto priemonių, infrastruktūros ir kitų naudotojų sąveiką; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad esamos atsakomybės taisyklės, pavyzdžiui, 1985 m. liepos 25 d. Tarybos direktyvoje 85/374/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių atsakomybę už gaminius su trūkumais, derinimo (7) (Direktyva dėl atsakomybės už gaminius) ir 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/103/EB dėl motorinių transporto priemonių valdytojų civilinės atsakomybės draudimo ir privalomojo tokios atsakomybės draudimo patikrinimo (8) (Transporto priemonių draudimo direktyva), nebuvo parengtos siekiant spręsti autonominių transporto priemonių eksploatavimo keliamų uždavinių, ir pabrėžia, kad vis daugėja įrodymų, jog dabartinė reglamentavimo sistema (ypač atsakomybės, draudimo, registracijos ir asmens duomenų apsaugos srityse) nebus pakankama arba tinkama reaguojant į naują riziką, kylančią dėl didesnio transporto priemonių automatizavimo, ryšių ir sudėtingumo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į šio sektoriaus dinamiškus technologinius pokyčius, reikia paaiškinti, kas turėtų atlyginti žalą, patirtą dėl visiškai autonominių transporto priemonių sukeltų nelaimingų atsitikimų, o kai autonomijos lygis yra toks, kad transporto priemonė gali ir veikti visiškai autonomiškai, ir būti valdoma vairuotojo, būtina aiškiai nustatyti, kas, esant abejonei, konkrečiais atvejais atsako už padarytą žalą; pabrėžia, kad šiuo atveju reikia išsiaiškinti ypač tai, ar, atsižvelgiant į nuomonę, kad iki šiol tik labai nedidelę visų eismo nelaimių dalį lemia techninės priežastys, atsakomybę būtų galima perkelti gamintojui, kurį, kaip rizikos veiksnį, kuriam įtakos nedaro aplaidumas, galima paprasčiausiai susieti su rizika, kurią kelią autonominės transporto priemonės teikimas į rinką; taip pat pabrėžia, jog irgi reikia išsiaiškinti tai, ar kiekvienu konkrečiu atveju vairuotojui taikytinos transporto priemonės savininko specialiosios kelių eismų saugos prievolės ir nurodymų prievolės gali tinkamai kompensuoti šį atsakomybės perkėlimą; todėl ragina Komisiją atlikti kruopštų vertinimą, pritaikyti dabartinę ES teisinę sistemą ir prireikus nustatyti naujas taisykles, kuriomis remiantis būtų paskirstyta atsakomybė ir prievolės; taip pat ragina Komisiją įvertinti ir stebėti galimybę nustatyti papildomas ES priemones, kad būtų žengiama koja kojon su naujovėmis dirbtinio intelekto srityje; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia pasauline palydovinės navigacijos sistema (GNSS) grindžiamų technologijų ir projekto „Galileo“ svarbą siekiant patobulinti transporto priemonėse įrengtų skaitmeninių ir tinklo sistemų sąveiką ir sąveikumą; ragina kuo skubiau baigti kurti ir paleisti likusius palydovus, kad Europos padėties nustatymo sistemą „Galileo“ būtų galima naudoti automatizuotose transporto priemonėse kaip pagrindinę padėties nustatymo sistemą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad visuotinė prieiga prie automatizuoto judumo technologijų nebus įmanoma be prieigos prie didelės spartos interneto ryšio ir 5G tinklų; apgailestauja, kad kai kuriuose regionuose, visų pirma kaimo vietovėse, dabartinės kartos 4G interneto tinklų diegimas vis dar atsilieka nuo lūkesčių; |
| --- | --- |

23.

Kelių transportas

| 24. | primena naujas, pagrindiniuose principuose dėl žmogaus ir mašinos sąsajos numatytas saugos taisykles, pasiūlytas darbo grupės „GEAR 2030“ galutinėje ataskaitoje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisija (UNECE), ES ir nacionalinės valstybės turi kuo skubiau priimti kelių eismo saugumą reglamentuojančius teisės aktus, kuriais būtų remiamos technologinės inovacijos ir autonominis vairavimas, siekiant sumažinti žmogiškųjų klaidų, kelių eismo įvykių ir keliuose žūstančiųjų skaičių; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad svarbu priimti plataus užmojo naują Bendrosios motorinių transporto priemonių saugos reglamentą, nes privalomas naujų transporto priemonių saugos technologijų įdiegimas teikia trumpalaikių galimybių gelbėti gyvybes, o tokias technologijas taip pat būtų galima naudoti ateityje, pradedant eksploatuoti susietąsias ir automatizuotas transporto priemones; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primena, kad susietųjų ir automatizuotų transporto priemonių naudojimo pradžią didžiąja dalimi skatina technologijų vystymo postūmis; pabrėžia, kad būtina išnagrinėti ir pripažinti žmogiškuosius ir visuomeninius susietųjų ir automatizuotų transporto priemonių kūrimo aspektus ir užtikrinti, kad jas kuriant būtų paisoma visų visuomeninių, žmogiškųjų ir su aplinka susijusių vertybių ir tikslų; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares, atsižvelgiant į judumo svarbą ES, susitarti dėl bendrosios pozicijos ir bendradarbiauti siekiant, kad ES imtųsi vadovaujančio vaidmens ir jį išlaikytų tarptautiniu mastu derinant techninius automatizuotų transporto priemonių standartus laikantis UNECE taisyklių ir Vienos konvencijos, ypač visose UNECE Pasaulinio forumo transporto priemonių reglamentavimui suderinti (29 straipsnio darbo grupė) ir darbo grupės dėl automatizuotų / autonominių ir susietųjų transporto priemonių (GRVA) diskusijose; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad rinkos priežiūros procedūros, susijusios su automatizuotomis transporto priemonėmis visą jų naudojimo laiką, turėtų būti kuo labiau standartizuotos, skaidrios ir patikrinamos, įskaitant tarpvalstybinius bandymus atviruose keliuose ir realiomis vairavimo sąlygomis, taip pat periodinę techninę apžiūrą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia aiškių teisės aktų, kurie būtų reguliariai peržiūrimi, atnaujinami (prireikus) ir derinami, įpareigojant įrengti duomenų apie įvykius įrašymo įrenginius laikantis Bendrosios saugos reglamento, siekiant pagerinti eismo įvykių tyrimus ir kuo greičiau patikslinti ir leisti spręsti su atsakomybe susijusius klausimus; pažymi, kad šie duomenų apie įvykius įrašymo įrenginiai yra reikalingi norint nustatyti su eismo įvykiu susijusių skirtingų subjektų atsakomybę; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad ir pereinamuoju laikotarpiu būtina įdiegti apsaugos sistemas, šiuo laikotarpiu automatizuotos transporto priemonės bus naudojamos kartu su visiškai nesusietomis ir visiškai neautomatizuotomis transporto priemonėmis; atkreipia dėmesį į pagalbinių vairavimo sistemų, kaip žingsnio siekiant įgyvendinti visiško automatizuoto vairavimo idėją, svarbą, siekiant netgi dabar užkirsti kelią eismo įvykiams, pasitelkiant aktyvias saugos sistemas, ar lengvinti eismo įvykių sunkumą, naudojant pasyviąsias saugos sistemas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina valstybes nares pasirūpinti saugia, kokybiška kelių infrastruktūra, kuri sudarytų galimybes naudoti automatizuotas ir autonomines transporto priemones; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visos sistemos, kurios apima skaitmeniniu būdu perduodamą informaciją apie kelių eismą, būtų sąveikios; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkreipia dėmesį į kylantį susirūpinimą dėl vartotojų atsipalaidavimo naudojantis transporto priemonėmis, kurioms būtina tam tikra vairuotojo intervencija; ragina geriau paaiškinti sąvoką „transporto priemonės su pažangiomis pagalbos vairuotojui sistemomis“ (SAE 1–3 lygmenys), lyginant su sąvoka „automatizuotos transporto priemonės“ (SAE 4–5 lygmenys), ir šios sistemos reikalavimų skirtumus kelių eismo saugumo teisės aktuose, ir atlikti papildomus tyrimus dėl 3 lygio automatizuotų transporto priemonių galimybių ir saugos, visų pirma dėl signalo vairuotojui davimo, kai yra reikalingas jo intervencinis veiksmas, ir dėl pavojų, kurie gali kilti uždelsus atlikti tokį intervencinį veiksmą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją parengti aiškias dirbtinio intelekto etikos gaires; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją nustatyti atsakomybės kriterijus ir apsaugos priemonių sistemas siekiant apsaugoti žmones, taip siekiant užtikrinti nuoseklų požiūrį į etikos klausimus, kylančius dėl automatizuotoms transporto priemonėms skirtų autonominių sistemų; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad autonomines transporto priemones bus galima leisti naudoti ir jos bus naudojamos keliuose, kai teisės aktų leidėjas apsvarstys ir išspręs etinius klausimus, susijusius su tokiomis transporto priemonėmis; taigi pabrėžia, kad automatizuotos transporto priemonės turi būti pirma įvertintos, kad būtų išspręsti minėti etiniai klausimai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, jog manoma, kad plačiai pradėjus eksploatuoti autonomines transporto priemones padidės su spūstimis susiję iššūkiai judumui miestuose; mano, kad autonominės transporto priemonės ir tokie sprendimai kaip dalijimasis vienu automobiliu bei pavėžėjimas turėtų prisidėti sprendžiant šias problemas; ragina valdžios institucijas parengti politiką, kuria būtų užtikrinama, kad autonominės transporto priemonės pagerintų kelionės galimybes, įskaitant viešąjį transportą ir kitus sprendimus, skirtus visiems piliečiams; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad važiavimas vilkstine yra itin perspektyvus metodas, nes sutaupoma degalų ir energijos ir didėja kelių eismo sauga, todėl ragina valstybes nares, Komisiją ir šio sektoriaus pramonę imtis Amsterdamo deklaracijoje išdėstytų priemonių; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl reglamentavimo sistemos, kuria būtų skatinama didžiąja dalimi ir visiškai automatizuotas (pavyzdžiui, važiuojančias vilkstine) transporto priemones sujungti su viskuo (V2X), ypač ilgų distancijų kelių transporto srityje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tvirtina, kad pasyviosios ir aktyviosios saugos priemonės autonominėse transporto priemonėse atlieka svarbų vaidmenį mažinant susidūrimų, per susidūrimus sužalojamų ir žūstančių asmenų skaičių, nes transporto priemonės vis dar gali susidurti, ypač pereinamuoju mišraus eismo etapo metu; ragina Komisiją ir valstybes nares padidinti kelių eismo saugumą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkreipia dėmesį į riziką, kurią kelia tendencija, pastebima didėjant mišraus eismo, kuriame dalyvauja tradicinės ir autonominės transporto priemonės, apimčiai, dėl to ragina atlikti daugiau bandymų vietoje, kad būtų galima ateityje teikti paramą įrodymais pagrįstiems viešųjų ir privačiųjų įmonių ir organizacijų atliekamiems moksliniams tyrimams ir plėtrai, tačiau taip pat suteikti konkrečių duomenų, padedančių priimti tinkamas civilinės atsakomybės taisykles; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad galimas sprendimas, kaip pašalinti esamas spragas ir trūkumus, galėtų būti atsakomybe be kaltės paremta draudimo už autonominėmis transporto priemonėmis padarytą žalą sistemos sukūrimas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, kad, kaip nurodyta Parlamento 2017 m. vasario 16 d. rezoliucijoje dėl robotikai taikomų civilinės teisės nuostatų (9), negali būti jokių atsakomybės apribojimų dėl kompensuotinos žalos pobūdžio ir apimties, taip siekiant užtikrinti deramą nukentėjusiųjų apsaugą; |
| --- | --- |

43.

Oro transportas

| 44. | atkreipia dėmesį į neseniai priimtą EASA reglamentą (10) dėl atnaujintų aviacijos saugos taisyklių, kurios apima, be kita ko, nuostatas dėl tvirto teisinio pagrindo pirmajam išsamių ES taisyklių dėl visų rūšių civilinių bepiločių orlaivių rinkiniui; primena, kaip svarbu buvo priimti EASA reglamentą, atsižvelgiant į tai, kad tokios naujos technologijos kaip nepilotuojamas orlaivis (UAV) jau pradeda skraidyti ES padangėse, todėl buvo būtina pritaikyti dabartinę ES reglamentavimo sistemą ir skirtingas nacionalines taisykles; |
| --- | --- |

44.

| 45. | be to, primygtinai ragina Komisiją nedelsiant pristatyti išsamias taisykles, skirtas automatizuotiems orlaiviams, kuriems reikalingos specialios ir konkrečiai jiems pritaikytos specifikacijos, atsižvelgiant į tai, kad vieno UAV ir veiklos metodo nepakanka, kad būtų galima užtikrinti saugią automatizuotų orlaivių integraciją oro erdvėje, kurią jie turi dalytis su pilotuojamais orlaiviais; primena, kad UAV bus reikalingos saugios ir, kai reikalinga, sertifikuotos žvalgybos sistemos, taip pat tam tikra oro erdvės valdymo aplinka; pabrėžia, kad tokiomis UAV taikomomis taisyklėmis reikėtų atsižvelgti ir į veiklos pobūdį ir pavojus, atitinkamo nepilotuojamo orlaivio veiklos charakteristikas ir tokias veiklos zonos charakteristikas, kaip gyventojų tankis, paviršiaus ypatybės, pastatai ir kita jautri infrastruktūra; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atkreipia dėmesį į tai, kad aviacijos sektoriuje naudojant automatizuotus orlaivius svarbu saugoti asmens duomenis; |
| --- | --- |

46.

| 47. | primena 2016 m. Varšuvos deklaraciją dėl bepiločių orlaivių – darbo vietų ir verslo galimybių paskatinimo priemonę; pakartoja, kad svarbu planuoti veiksmus, siekiant sukurti ES bepiločių orlaivių ekosistemą, kurią, remiantis pagrindiniais Rygos deklaracijos principais, tikimasi pabaigti kurti iki 2019 m.; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia, kad svarbu koordinuotai kurti technologijas ir operacines sąvokas, kurios padės orlaivius saugiai integruoti oro eismo valdymo paslaugų tikslais, atsižvelgiant į bendros įmonės SESAR (SESAR JU) vykdomos programos „U-Space“ tikslus; atkreipia dėmesį į iki šiol bendros įmonės SESAR JU atliktą veiklą, kurią ir toliau reikėtų remti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primena, kad būsimiems biudžeto laikotarpiams reikės padidinti dabartinių su UAV susijusių mokslinių tyrimų ir bandymų programų, pavyzdžiui, programos „U-Space“, finansavimą; pažymi, kad šie bandymai, kurie sudarė sąlygas išbandyti didelio UAV parko panaudojimą realiomis sąlygomis kartu užtikrinant didžiausią oro eismo valdymo saugumą ir tinkamas saugumo sąlygas, galėtų būti sektinu pavyzdžiu norint išbandyti autonomines antžemines transporto priemones; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pažymi, kad būtina sukurti tinkamas bandymo zonas autonominių orlaivių technologijoms, įskaitant bepiločius orlaivius, siekiant užtikrinti saugias sąlygas naujų technologinių sprendimų skatinimui prieš jas galutinai diegiant; |
| --- | --- |

50.

Jūrų ir vidaus vandenų transportas

| 51. | atkreipia dėmesį į autonominių laivų potencialą ir pridėtinę vertę, ypač vidaus vandenų keliuose ir trumpųjų nuotolių laivyboje, kurie gali padėti sumažinti jūrų ir vidaus vandenų laivininkystės nelaimingų atsitikimų skaičių, kurių dauguma įvyksta dėl žmogaus klaidos; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia autonominių sistemų potencialą išvengti dalies žmogaus klaidų ir sudaryti sąlygas tiltelio personalui daugiau laiko skirti vaizdiniam stebėjimui, ypač siaurose jūrinėse atkarpose ir uostuose; vis dėlto, pabrėžia, kad saugai svarbiausia yra keitimasis informacija ir komunikacija, ypač tuomet, kai esama labai arti kitų laivų, todėl ant tiltelių nuolat turi dirbti personalas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pritaria PIANIC darbo grupės pažangios laivininkystės klausimais ir Tarptautinio autonominių laivų tinklo veiklai; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Komisiją apibrėžti ir nustatyti automatizacijos lygius tiek vidaus, tiek jūrų laivybai ir nustatyti bendrus standartus, taip pat uostams, siekiant suderinti ir skatinti autonominių laivų naudojimą, jiems sąveikaujant su autonominiais ir ne autonominiais naudotojais ir infrastruktūra; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad svarbu kurti ir plėsti skaitmeninius centrus ir tarpusavyje susietus Transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) koridorius, pasitelkiant naujausius terminalų įrenginius ir veiksmingas elektronines eismo valdymo sistemas, pavyzdžiui, Upių informacijos paslaugas ir Reino uostų informacinę sistemą, siekiant sukurti visapusišką daugiarūšę autonominę transporto sistemą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina Komisiją parengti visapusišką strategiją, siekiant skatinti tolesnį vidaus vandenų laivybos, jos infrastruktūros, laivakelių ir eismo valdymo automatizavimą ir vystyti autonominius uostus, atsižvelgiant į vidaus uostų kaip įvairiarūšio transporto centrų poziciją rengiant dokumentą „Skaitmeninė vidaus vandenų kelių teritorija“; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina labiau remti tarpvalstybines bandymų sritis ir skatinti jas kurti, taip pat vykdyti daugiau tokių projektų kaip NOVIMAR ir „Jūrų laivininkystės bepilotė navigacija per žvalgybą tinkluose“ (MUNIN), kurią ES bendrai finansuoja pagal Septintąją bendrąją programą ir programą „Horizontas 2020“, siekdama toliau plėtoti autonominės laivybos ir automatizuotos infrastruktūros technologiją ES; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad laivams taikomi standartai turi būti rengiami kartu su Tarptautine jūrų organizacija ir derinami su šios organizacijos priimtais standartais, siekiant nustatyti tarptautinę teisinę saugaus laivų veikimo sistemą; |
| --- | --- |

58.

Geležinkelių transportas

| 59. | ragina Komisiją, tariantis ir derinant veiksmus su pramone ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, sukurti bendrus protokolus ir standartus, kurie leistų sukurti autonomines traukinių ir lengvojo bėginio transporto sistemas; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina pagerinti bendrąsias sąlygas autonominėms transporto priemonėms geležinkelių transporte ir paspartinti perėjimą prie skaitmeninio geležinkelių sektoriaus; mano, kad Europos traukinių kontrolės sistema (ETCS) yra geležinkelių sektoriaus automatizavimo pagrindas, o tai galima pasiekti susiejus ETCS su automatiniu traukinių eismo valdymu; ragina Komisiją paspartinti ETCS diegimą dabartinėse ir būsimose ES finansavimo schemose ir suteikti tam prioritetą; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia skaitmeninės centralizacijos svarbą, nes tai yra svarbus naujas žingsnis stiprinant geležinkelių infrastruktūros skaitmeninimą, ir ragina Komisiją bei valstybes nares remti šio aspekto įgyvendinimą. |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina Komisiją tęsti programą „Shift2Rail“, siekiant paskatinti tolimesnę skaitmeninio geležinkelių tinklo ir visiškai automatizuoto traukinio veikimo plėtotę, taip pat įtraukiant ir automatinio geležinkelių valdymo standarto per ETCS sukūrimą bei kibernetinį saugumą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atkreipia dėmesį į vis didėjančius, su spūstimis susijusius judumo mieste iššūkius ir į automatizuoto viešojo transporto naudojant geležinkelio bėgius suteiktas galimybes įveikti šiuos iššūkius; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti ir remti projektus, kuriais minėti iššūkiai spendžiami pasitelkiant automatizuotas viešojo transporto naudojant geležinkelio bėgius naujoves; |
| --- | --- |

63.

Vartotojų teisės ir konkurencinės sąlygos

| 64. | ragina Komisiją sukurti visapusiškas taisykles, kuriose būtų išdėstyta gamintojų, vairuotojų ir valdytojų atsakomybė kiekvienu automatizacijos etapu visoms transporto rūšims; pabrėžia, kad vairuotojai ar valdytojai turi būti aiškiai, savaime suprantamu būdu, pasitelkiant komercinį ženklinimą ar kitokias komunikacijos formas, informuoti apie šią atsakomybę; mano, jog itin svarbu užtikrinti transporto priemonių saugą ir jų reguliarų techninį aptarnavimą visu transporto priemonių naudojimo laikotarpiu, ir atkreipia dėmesį į sąžiningas atitinkamų suinteresuotųjų subjektų rinkos galimybes prieiti prie transporto priemonėje saugomų duomenų ir išteklių; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina Komisiją užtikrinti, kad visos sistemos autonominėse transporto priemonėse būtų sukonstruotos tokiu būdu, kad transporto priemonių savininkai ar naudotojai galėtų laisvai pasirinkti konkuruojančius paslaugų teikėjus ir nebūtų priversti naudotis vien automobilio gamintojo siūlomomis paslaugomis; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pabrėžia, kad autonominių transporto priemonių techninės priežiūros ir remonto srityje būtina užtikrinti sąžiningą nepriklausomų motorinių transporto priemonių paslaugų teikėjų prieigą prie rinkos; primena, kad tokios įmonės, ypač atsarginių dalių gamintojai, nedidelės dirbtuvės ar techninio aptarnavimo centrai, yra svarbus motorinių transporto priemonių rinkos konkurencijos elementas, darantis teigiamą poveikį tokio pobūdžio paslaugų prieinamumui ir kainoms; |
| --- | --- |

66.

| 67. | mano, kad skaitmeninėje motorinių transporto priemonių aptarnavimo paslaugų rinkoje tiesioginė ir laiku suteikiama prieiga prie transporto priemonės duomenų ir funkcijų nulems tai, ar automatizuoto ir mišraus judumo paslaugų rinka veiks sąžiningos konkurencijos sąlygomis; primena, kad nepriklausomi veiklos vykdytojai atlieka labai svarbų vaidmenį visoje automobilių gamybos pramonės tiekimo grandinėje; |
| --- | --- |

67.

| 68. | mano, kad autonominių transporto priemonių aptarnavimo srityje konkurencijai bendrojoje rinkoje galėtų kilti pavojus, jei gamintojai apsunkins nepriklausomų remonto paslaugų teikėjų prieigą prie tokio tipo transporto priemonėse instaliuotų sistemų; pabrėžia, kad šis rinkos sektorius turėtų būti reglamentuojamas Komisijos reglamentu (ES) Nr. 461/2010 (11); |
| --- | --- |

68.

| 69. | pabrėžia, kad vartotojai turėtų būti iš anksto informuojami apie transporto priemones, kurias jie perka, ir apie remonto paslaugas, kuriomis jie gali naudotis; |
| --- | --- |

69.

| 70. | mano, kad perėjus prie automatizuotų transporto priemonių, be jų teigiamo poveikio kelių eismo saugumui, degalų sąnaudoms, aplinkai ir naujų darbo vietų kūrimui telekomunikacijų ir automobilių sektoriuose, gali būti ir prarasta darbo vietų transporto sektoriuje ir sulaukta padarinių draudimo sektoriuje, o norint sklandaus perėjimo šie klausimai turi būti išspręsti kuo greičiau; |
| --- | --- |

70.

Mokslinių tyrimų ir švietimo poreikiai

| 71. | pabrėžia, kad ES būtina plėtoti pagrindines autonomines technologijas (pavyzdžiui, žmogaus smegenų ir kognityvinės veiklos vairavimo metu įforminimą ir modeliavimą, aplinkos suvokimo sistemas ir dirbtinį intelektą) siekiant neatsilikti nuo tarptautinių konkurentų ir kurti naujas darbo vietas; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pabrėžia, kad, rinkoje vos tik pradėjus pardavinėti autonomines transporto priemones, didelį poveikį patirs prekių paskirstymas su vartojimas; todėl mano, kad reikia skubiai įvertinti šį poveikį ir užtikrinti priemones, kuriomis būtų remiami poveikį patiriantys sektoriai ir asmenys; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina imtis iniciatyvos nustatyti ir spręsti klausimus dėl užimtumo pasiūlos ir paklausos pokyčių, pertvarkant švietimą taip, kad būtų atsižvelgiama į naujų ir specializuotų įgūdžių poreikį transporto priemonių gamyboje ir profesionaliame naudojime (pavyzdžiui, rengiant mokymo kursus ir sesijas), taip siekiant sudaryti palankesnes sąlygas perėjimui prie naujų formų judumo; |
| --- | --- |

73.

| 74. | primygtinai ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis siūlyti iniciatyvas, skatinančias įgūdžius, išsilavinimą ir mokymus, kurie yra reikalingi siekiant išlaikyti ES autonominių transporto priemonių sektoriaus lyderio pozicijoje; pabrėžia, jog valstybėms narėms savo švietimo programose yra svarbu atsižvelgti į šias naujas tendencijas, kad jos galėtų reaguoti į aukštos kvalifikacijos ir įgūdžių turinčių darbuotojų poreikį skirtinguose transporto sektoriuose; |
| --- | --- |

74.

| 75. | primena, kad iš programos „Horizontas 2020“ 2014–2020 m. laikotarpiui automatizuotų transporto priemonių moksliniams tyrimams ir naujovių programoms buvo skirta 300 mln. EUR, ir rekomenduoja kitu daugiametės finansinės programos 2021–2027 m. laikotarpiu („Europos horizontas“) šias programas tęsti ir išplėsti visų rūšių transportui; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pabrėžia, kad bendradarbiaujant vykdomi moksliniai tyrimai yra svarbūs užtikrinant sparčią transporto automatizavimo pažangą, įtraukiant visą inovacijų ekosistemą; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ragina Komisiją įsteigti bendrą įmonę, panašią į geležinkelių sektoriuje įsteigtą įmonę „Shift2Rail“ ir aeronautikos sektoriuje veikiančią įmonę „CleanSky“, taip siekiant sukurti autonominiam transportui skirtą ir į pramonę orientuotą strateginę iniciatyvą, kuri būtų patraukli ES piliečiams, turėtų didelės komercinės reikšmės ir būtų paremta plataus masto pramonės, visuomenės ir akademinio pasaulio bendradarbiavimu ir suderintu ir sąveikiu technologijų diegimu, siekiant sukurti pasaulinio masto įvairiarūšę autonominio transporto sistemą; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pabrėžia, kad būtina visoje ES įrengti įprastinių sąlygų bandymų aikšteles, kuriose būtų kuriamos ir kruopščiai išbandomos naujos technologijos; primygtinai ragina kiekvieną valstybę narę iki 2020 m. apibrėžti miesto ir užmiesčio teritorijas, kuriose autonominės tyrimų transporto priemonės galėtų būti bandomos įprastinėse eismo sąlygose kartu užtikrinant kelių eismo saugumą tose teritorijose, taip pat užtikrinant tarpvalstybinių ES ir sąveikiųjų testavimo sistemų sukūrimą; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pabrėžia, kad kai kurie ES piliečiai pareiškė nepasitikintys automatizuotu judumu; todėl pabrėžia, kad teisės aktų leidėjai privalo apsvarstyti etinį aspektą, kad visuomenė palankiau vertintų šį klausimą; ragina investuoti į išsamius dirbtinio intelekto ir kitų automatizuoto judumo aspektų mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina atlikti išsamius mokslinius tyrimus dėl autonominio transporto ilgalaikio poveikio tokioms sritims kaip vartotojų prisitaikymas, priimtinumas visuomenei, sukeliamos fiziologinės reakcijos ir socialinis judumas, eismo įvykių sumažinimas ir viso transporto iš esmės pagerinimas; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina visas suinteresuotąsias šalis, įskaitant transporto priemonių gamintojus, dalių tiekėjus ir programinės įrangos ir dizaino paslaugų teikėjus, taip pat valstybes nares ir susijusias valdžios institucijas bendradarbiauti skatinant inovacijas, užtikrinant investicijas į automatizuotam judumui pritaikytą infrastruktūrą (tiek užmiesčio, tiek miestų keliuose) ir sudarant palankesnes sąlygas tarpvalstybiniams bandymams; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia padidinti investicijas į esamos infrastruktūros pritaikymą, naujos infrastruktūros kūrimą ir Europos kelių sujungiamumo gerinimą; pažymi, kad pastebimas ES piliečių nepasitikėjimas automatizuotu vairavimu ir kad reikėtų surengti informuotumo didinimo kampanijas siekiant padidinti piliečių pasitikėjimą; ragina investuoti į išsamius dirbtinio intelekto ir autonominio ir susietojo transporto etinių aspektų mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  OL C 307, 2018 8 30, p. 144.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0063.

(3)  OL L 207, 2010 8 6, p. 1.

(4)  COM(2018)0274.

(5)  COM(2018)0286.

(6)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(7)  OL L 210, 1985 8 7, p. 29.

(8)  OL L 263, 2009 10 7, p. 11.

(9)  OL C 252, 2018 7 18, p. 239.

(10)  OL L 212, 2018 8 22, p. 1.

(11)  OL L 129, 2010 5 28, p. 52.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/13

---

P8_TA(2019)0010

Lyčių aspekto integravimas Europos Parlamente

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių aspekto integravimo Europos Parlamente (2018/2162(INI))

(2020/C 411/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 3 straipsnius, kuriuose nustatytas lyčių lygybės, kaip vienos pamatinių Sąjungos vertybių, principas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 ir 3 straipsnius, kuriuose nustatytas lyčių lygybės, kaip vienos pamatinių Sąjungos vertybių, principas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 8 ir 19 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 8 ir 19 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnį, kuriame išdėstytos konkrečios nuostatos dėl horizontaliojo lyčių lygybės principo, ir į ES sutarties 6 straipsnį, kuriame pripažįstama, kad Chartija turi tokią pat teisinę galią, kaip ir Sutartys, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 straipsnį, kuriame išdėstytos konkrečios nuostatos dėl horizontaliojo lyčių lygybės principo, ir į ES sutarties 6 straipsnį, kuriame pripažįstama, kad Chartija turi tokią pat teisinę galią, kaip ir Sutartys,

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK),

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 11 d. Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 11 d. Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl ES prisijungimo prie Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl ES prisijungimo prie Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) (1),

| — | atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, 1995 m. rugsėjo 15 d. patvirtintas Ketvirtojoje pasaulinėje moterų konferencijoje, į tolesnius išvadų dokumentus, priimtus specialiose Jungtinių Tautų sesijose „Pekinas + 5“ (2000 m.), „Pekinas + 10“ (2005 m.) ir „Pekinas + 15“ (2010 m.), bei į peržiūros konferencijos „Pekinas + 20“ išvadų dokumentą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, 1995 m. rugsėjo 15 d. patvirtintas Ketvirtojoje pasaulinėje moterų konferencijoje, į tolesnius išvadų dokumentus, priimtus specialiose Jungtinių Tautų sesijose „Pekinas + 5“ (2000 m.), „Pekinas + 10“ (2005 m.) ir „Pekinas + 15“ (2010 m.), bei į peržiūros konferencijos „Pekinas + 20“ išvadų dokumentą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2009 m.) (2), 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2010 m.) (3), 2012 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2011 m.) (4), 2015 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl 2013 m. pažangos lyčių lygybės Europos Sąjungoje srityje (5) ir 2017 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje 2014–2015 m. (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2009 m.) (2), 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2010 m.) (3), 2012 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2011 m.) (4), 2015 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl 2013 m. pažangos lyčių lygybės Europos Sąjungoje srityje (5) ir 2017 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje 2014–2015 m. (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2003 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl lyčių aspekto integravimo Europos Parlamente (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2003 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl lyčių aspekto integravimo Europos Parlamente (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. sausio 18 d. rezoliuciją dėl integruoto požiūrio į lyčių lygybę komitetų darbe (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. sausio 18 d. rezoliuciją dėl integruoto požiūrio į lyčių lygybę komitetų darbe (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl integruoto požiūrio į lyčių lygybę komitetų ir delegacijų darbe (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl integruoto požiūrio į lyčių lygybę komitetų ir delegacijų darbe (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės aspekto integravimo į ES išorinius santykius ir taikos (tautos) kūrimo procesą (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės aspekto integravimo į ES išorinius santykius ir taikos (tautos) kūrimo procesą (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl moterų dalyvavimo priimant politinius sprendimus (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl moterų dalyvavimo priimant politinius sprendimus (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 3 d. rezoliuciją dėl naujosios moterų teisių ir lyčių lygybės strategijos Europoje po 2015 m. (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 3 d. rezoliuciją dėl naujosios moterų teisių ir lyčių lygybės strategijos Europoje po 2015 m. (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl lyčių aspekto integravimo į Europos Parlamento veiklą (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl lyčių aspekto integravimo į Europos Parlamento veiklą (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl kovos su seksualiniu priekabiavimu ir prievarta ES (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl kovos su seksualiniu priekabiavimu ir prievarta ES (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl bauginimo ir seksualinio priekabiavimo darbe, viešosiose erdvėse ir politiniame gyvenime ES prevencijos ir kovos su jais priemonių (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl bauginimo ir seksualinio priekabiavimo darbe, viešosiose erdvėse ir politiniame gyvenime ES prevencijos ir kovos su jais priemonių (16),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, nustatytas Tarybos reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (17), ypač į jų 1 straipsnio c ir d punktus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, nustatytas Tarybos reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (17), ypač į jų 1 straipsnio c ir d punktus,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. Europos Parlamento brošiūrą „Moterys Europos Parlamente“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. Europos Parlamento brošiūrą „Moterys Europos Parlamente“,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio mėn. paskelbtą 2017 m. Europos Parlamento žmogiškųjų išteklių metinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugpjūčio mėn. paskelbtą 2017 m. Europos Parlamento žmogiškųjų išteklių metinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į lyčių požiūriu neutralios kalbos vartojimo Europos Parlamente gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į lyčių požiūriu neutralios kalbos vartojimo Europos Parlamente gaires,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento biurui skirtą Europos Parlamento pirmininko pavaduotojo ir Lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupės pirmininko Dimitrioso Papadimouliso pranešimą „Lyčių lygybė Europos Parlamento generaliniame sekretoriate. Dabartinė padėtis ir perspektyvos 2017–2019 m.“, kurį Biuras patvirtino 2017 m. sausio 16 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento biurui skirtą Europos Parlamento pirmininko pavaduotojo ir Lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupės pirmininko Dimitrioso Papadimouliso pranešimą „Lyčių lygybė Europos Parlamento generaliniame sekretoriate. Dabartinė padėtis ir perspektyvos 2017–2019 m.“, kurį Biuras patvirtino 2017 m. sausio 16 d.,

| — | atsižvelgdamas į pranešimo „Lyčių lygybė Europos Parlamento generaliniame sekretoriate. Dabartinė padėtis ir perspektyvos 2017–2019 m.“ įgyvendinimo 2017–2019 m. veiksmų gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pranešimo „Lyčių lygybė Europos Parlamento generaliniame sekretoriate. Dabartinė padėtis ir perspektyvos 2017–2019 m.“ įgyvendinimo 2017–2019 m. veiksmų gaires,

| — | atsižvelgdamas į 2014–2019 m. lyčių lygybės ir įvairovės skatinimo Europos Parlamente veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014–2019 m. lyčių lygybės ir įvairovės skatinimo Europos Parlamente veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į Lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupės įgaliojimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupės įgaliojimus,

| — | atsižvelgdamas į savo gaires lygybės klausimais, skirtas atrankos komisijų nariams ir darbuotojų paiešką vykdantiems pareigūnams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo gaires lygybės klausimais, skirtas atrankos komisijų nariams ir darbuotojų paiešką vykdantiems pareigūnams,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 19 d. Komisijos komunikatą „Geresnė darbo vieta visiems: nuo lygių galimybių prie įvairovės ir įtraukties“ (C(2017)5300) (18) bei jos Įvairovės ir įtraukties chartiją (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 19 d. Komisijos komunikatą „Geresnė darbo vieta visiems: nuo lygių galimybių prie įvairovės ir įtraukties“ (C(2017)5300) (18) bei jos Įvairovės ir įtraukties chartiją (19),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278) (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278) (20),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos 2018–2023 m. lyčių lygybės strategiją (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos 2018–2023 m. lyčių lygybės strategiją (21),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 19 d. bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą dėl lyčių aspekto integravimo, pridėtą prie Europos Parlamento teisėkūros rezoliucijos dėl Tarybos reglamento projekto, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 19 d. bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą dėl lyčių aspekto integravimo, pridėtą prie Europos Parlamento teisėkūros rezoliucijos dėl Tarybos reglamento projekto, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (22),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. paskelbtą Tarpparlamentinės sąjungos ataskaitą Gender-sensitive Parliaments: A Global Review for Good Practice („Lyčių lygybės aspektas parlamentuose. Visuotinės gerosios patirties apžvalga“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. paskelbtą Tarpparlamentinės sąjungos ataskaitą Gender-sensitive Parliaments: A Global Review for Good Practice („Lyčių lygybės aspektas parlamentuose. Visuotinės gerosios patirties apžvalga“),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A8-0429/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A8-0429/2018),

| A. | kadangi lyčių lygybės principas – viena pagrindinių ES vertybių – yra įtrauktas į ES sutartis ir Pagrindinių teisių chartiją; kadangi SESV 8 straipsnyje nustatyta, kad visuose savo veiksmuose Europos Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir skatinti jų lygybę bei kovoti su diskriminavimu, juntamu apibrėžiant ir įgyvendinant jos politiką ir veiksmus; |
| --- | --- |

A.

kadangi lyčių lygybės principas – viena pagrindinių ES vertybių – yra įtrauktas į ES sutartis ir Pagrindinių teisių chartiją; kadangi SESV 8 straipsnyje nustatyta, kad visuose savo veiksmuose Europos Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir skatinti jų lygybę bei kovoti su diskriminavimu, juntamu apibrėžiant ir įgyvendinant jos politiką ir veiksmus;

| B. | kadangi apskritai lyčių lygybė itin svarbi žmogaus teisių apsaugos, demokratijos veikimo, pagarbos teisinės valstybės principui, ekonomikos augimo, socialinės įtraukties ir tvarumo požiūriais, o lyčių aspekto integravimas aktualus visoms ES kompetencijai priklausančioms politikos sritims; |
| --- | --- |

B.

kadangi apskritai lyčių lygybė itin svarbi žmogaus teisių apsaugos, demokratijos veikimo, pagarbos teisinės valstybės principui, ekonomikos augimo, socialinės įtraukties ir tvarumo požiūriais, o lyčių aspekto integravimas aktualus visoms ES kompetencijai priklausančioms politikos sritims;

| C. | kadangi teisė į lygybę ir nediskriminavimo užtikrinimas yra pagrindiniai principai, kuriais grindžiamas lyčių aspekto integravimas; kadangi lyčių aspekto integravimas reiškia klausimų dėl moterų, mergaičių, LGBTIQ asmenų ir bet kurios lytinės tapatybės asmenų teisių, perspektyvų bei gerovės kėlimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi teisė į lygybę ir nediskriminavimo užtikrinimas yra pagrindiniai principai, kuriais grindžiamas lyčių aspekto integravimas; kadangi lyčių aspekto integravimas reiškia klausimų dėl moterų, mergaičių, LGBTIQ asmenų ir bet kurios lytinės tapatybės asmenų teisių, perspektyvų bei gerovės kėlimą;

| D. | kadangi maža to, kad pažanga siekiant lyčių lygybės ES nedaroma visoje Sąjungoje – kai kuriose valstybėse narėse stebimas ir didelis regresas šioje srityje; |
| --- | --- |

D.

kadangi maža to, kad pažanga siekiant lyčių lygybės ES nedaroma visoje Sąjungoje – kai kuriose valstybėse narėse stebimas ir didelis regresas šioje srityje;

| E. | kadangi Stambulo konvencijoje pabrėžiama, jog, norint sustabdyti įsigalėjusį visų formų smurtą dėl lyties, svarbūs mąstysenos ir nusistatymo pokyčiai; kadangi šiuo požiūriu apie moterų ir vyrų lygybę, nestereotipinius lyčių vaidmenis ir pagarbą asmens neliečiamybei būtina šviesti visais lygmenimis ir visų amžiaus grupių asmenis; |
| --- | --- |

E.

kadangi Stambulo konvencijoje pabrėžiama, jog, norint sustabdyti įsigalėjusį visų formų smurtą dėl lyties, svarbūs mąstysenos ir nusistatymo pokyčiai; kadangi šiuo požiūriu apie moterų ir vyrų lygybę, nestereotipinius lyčių vaidmenis ir pagarbą asmens neliečiamybei būtina šviesti visais lygmenimis ir visų amžiaus grupių asmenis;

| F. | kadangi tam, kad būtų užtikrinta reali pažanga lyčių aspekto integravimo į ES politiką, programas, iniciatyvas ir veiksmus srityje, nebuvo skirta pakankamai lėšų ir žmogiškųjų išteklių; |
| --- | --- |

F.

kadangi tam, kad būtų užtikrinta reali pažanga lyčių aspekto integravimo į ES politiką, programas, iniciatyvas ir veiksmus srityje, nebuvo skirta pakankamai lėšų ir žmogiškųjų išteklių;

| G. | kadangi pusę Europos Sąjungos gyventojų sudaro moterys ir pusę vyrai, tačiau Europos Parlamento sudėtis rodo, kad moterims atstovaujama labai menkai, nes jos sudaro tik 36,1 proc. Parlamento narių; kadangi šį atotrūkį dar labiau akcentuoja Parlamento biuro sudėtis: jį sudaro 7 moterys ir 13 vyrų; kadangi lyčių požiūriu subalansuotas atstovavimas ir įvairovė Parlamento organuose padeda laužyti stereotipus, mažinti diskriminaciją ir stiprinti demokratinį ES piliečių atstovavimą bei Parlamento sprendimų teisėtumą; |
| --- | --- |

G.

kadangi pusę Europos Sąjungos gyventojų sudaro moterys ir pusę vyrai, tačiau Europos Parlamento sudėtis rodo, kad moterims atstovaujama labai menkai, nes jos sudaro tik 36,1 proc. Parlamento narių; kadangi šį atotrūkį dar labiau akcentuoja Parlamento biuro sudėtis: jį sudaro 7 moterys ir 13 vyrų; kadangi lyčių požiūriu subalansuotas atstovavimas ir įvairovė Parlamento organuose padeda laužyti stereotipus, mažinti diskriminaciją ir stiprinti demokratinį ES piliečių atstovavimą bei Parlamento sprendimų teisėtumą;

| H. | kadangi moterys sudarė tik 11 proc. asmenų, 2016 m. paskirtų į Parlamento vyresniosios grandies vadovų (generalinių direktorių ir direktorių) pareigas, o 2017 m. šis rodiklis siekė 33 proc.; |
| --- | --- |

H.

kadangi moterys sudarė tik 11 proc. asmenų, 2016 m. paskirtų į Parlamento vyresniosios grandies vadovų (generalinių direktorių ir direktorių) pareigas, o 2017 m. šis rodiklis siekė 33 proc.;

| I. | kadangi vadovaujantis 5-uoju darnaus vystymosi tikslu (DVT) siekiama lyčių lygybės užtikrinimo ir visų moterų bei mergaičių įgalėjimo iki 2030 m. ir tai yra horizontalus tikslas, susijęs su visais 17 DVT; kadangi lyčių aspekto integravimas yra priemonė veiksmingam, ilgalaikiam ir darniam teisingam vystymuisi, kuris darytų teigiamą įtaką siekiant skurdo mažinimo tikslų, užtikrinti; tačiau kadangi daugelyje pasaulio šalių (23) – taip pat ir Europoje – pažanga lyčių lygybės srityje tik labai lėta, o pokyčiai – minimalūs; kadangi 5-ojo DVT įgyvendinimo rezultatai ES valstybėse narėse skiriasi ir kadangi moterų dalis nacionaliniuose parlamentuose ir moterų, einančių su sprendimų priėmimu susijusias pareigas, skaičius iki šiol toli gražu neprilygsta vyrams (24); |
| --- | --- |

I.

kadangi vadovaujantis 5-uoju darnaus vystymosi tikslu (DVT) siekiama lyčių lygybės užtikrinimo ir visų moterų bei mergaičių įgalėjimo iki 2030 m. ir tai yra horizontalus tikslas, susijęs su visais 17 DVT; kadangi lyčių aspekto integravimas yra priemonė veiksmingam, ilgalaikiam ir darniam teisingam vystymuisi, kuris darytų teigiamą įtaką siekiant skurdo mažinimo tikslų, užtikrinti; tačiau kadangi daugelyje pasaulio šalių (23) – taip pat ir Europoje – pažanga lyčių lygybės srityje tik labai lėta, o pokyčiai – minimalūs; kadangi 5-ojo DVT įgyvendinimo rezultatai ES valstybėse narėse skiriasi ir kadangi moterų dalis nacionaliniuose parlamentuose ir moterų, einančių su sprendimų priėmimu susijusias pareigas, skaičius iki šiol toli gražu neprilygsta vyrams (24);

| J. | kadangi būtina atlikti poveikio lytims vertinimus norint įvertinti ir nustatyti, ar koks nors sprendimas negalėtų turėti neigiamų pasekmių lyčių lygybės padėčiai; kadangi dėl šios priežasties būtina biudžetus analizuoti atsižvelgiant į lyčių aspektą, kad būtų teikiama informacija apie įvairų poveikį, kurį bet koks biudžeto lėšų skyrimas ir jų paskirstymas gali turėti lyčių lygybei, ir padidinti skaidrumą bei atskaitomybę; |
| --- | --- |

J.

kadangi būtina atlikti poveikio lytims vertinimus norint įvertinti ir nustatyti, ar koks nors sprendimas negalėtų turėti neigiamų pasekmių lyčių lygybės padėčiai; kadangi dėl šios priežasties būtina biudžetus analizuoti atsižvelgiant į lyčių aspektą, kad būtų teikiama informacija apie įvairų poveikį, kurį bet koks biudžeto lėšų skyrimas ir jų paskirstymas gali turėti lyčių lygybei, ir padidinti skaidrumą bei atskaitomybę;

| K. | kadangi lyčių aspekto integravimas laikomas veiksminga ir visuotinai pripažįstama strategija, pagal kurią siekiama užtikrinti lyčių lygybę ir kovoti su diskriminacija reorganizuojant, tobulinant, plėtojant ir vertinant politikos procesus, kad politiką formuojantys subjektai įtrauktų lyčių lygybe grindžiamą požiūrį į visų sričių politiką, reglamentavimo priemones ir išlaidų programas bei tai darytų visais lygmenimis ir etapais; kadangi lyčių aspekto integravimas užtikrina svarbiausias priemones, kad įgyvendinant politiką ir veiksmus būtų sistemingai atsižvelgiama į visų subjektų sąlygų, padėties ir poreikių skirtumus, taip pat kad lyčių lygybė žengtų į priekį, būtų skatinamos vienodos teisės ir lyčių požiūriu subalansuotas atstovavimas skirtingais administraciniais, politiniais, socialiniais ir ekonominiais lygmenimis bei priimant sprendimus; |
| --- | --- |

K.

kadangi lyčių aspekto integravimas laikomas veiksminga ir visuotinai pripažįstama strategija, pagal kurią siekiama užtikrinti lyčių lygybę ir kovoti su diskriminacija reorganizuojant, tobulinant, plėtojant ir vertinant politikos procesus, kad politiką formuojantys subjektai įtrauktų lyčių lygybe grindžiamą požiūrį į visų sričių politiką, reglamentavimo priemones ir išlaidų programas bei tai darytų visais lygmenimis ir etapais; kadangi lyčių aspekto integravimas užtikrina svarbiausias priemones, kad įgyvendinant politiką ir veiksmus būtų sistemingai atsižvelgiama į visų subjektų sąlygų, padėties ir poreikių skirtumus, taip pat kad lyčių lygybė žengtų į priekį, būtų skatinamos vienodos teisės ir lyčių požiūriu subalansuotas atstovavimas skirtingais administraciniais, politiniais, socialiniais ir ekonominiais lygmenimis bei priimant sprendimus;

| L. | kadangi būtinas didesnis tarpinstitucinis Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendradarbiavimas lyčių aspekto integravimo klausimu, siekiant užtikrinti, kad lyčių lygybe grindžiamas požiūris būtų įtraukiamas į visus Sąjungos biudžeto sudarymo, politikos, programų ir iniciatyvų etapus – taip Parlamentui būtų lengviau atlikti savo paties darbą lyčių aspekto integravimo srityje; |
| --- | --- |

L.

kadangi būtinas didesnis tarpinstitucinis Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendradarbiavimas lyčių aspekto integravimo klausimu, siekiant užtikrinti, kad lyčių lygybe grindžiamas požiūris būtų įtraukiamas į visus Sąjungos biudžeto sudarymo, politikos, programų ir iniciatyvų etapus – taip Parlamentui būtų lengviau atlikti savo paties darbą lyčių aspekto integravimo srityje;

| M. | kadangi Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto priimami pakeitimai, susiję su lyčių aspekto integravimu, kuriuos jis teikia priimti kitiems komitetams, yra veiksminga priemonė norint užtikrinti, kad į lyčių lygybės klausimą būtų deramai atsižvelgiama Parlamento pranešimuose ir rezoliucijose; |
| --- | --- |

M.

kadangi Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto priimami pakeitimai, susiję su lyčių aspekto integravimu, kuriuos jis teikia priimti kitiems komitetams, yra veiksminga priemonė norint užtikrinti, kad į lyčių lygybės klausimą būtų deramai atsižvelgiama Parlamento pranešimuose ir rezoliucijose;

| N. | kadangi biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą, t. y. planavimas ir programavimas, prisideda prie pažangos lyčių lygybės srityje ir moterų teisių užtikrinimo bei yra viena esminių priemonių, kurias politikai naudoja lyčių lygybei skatinti, tačiau, nežiūrint į tai, nėra sistemingai taikoma nė vienoje iš ES institucijų; |
| --- | --- |

N.

kadangi biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą, t. y. planavimas ir programavimas, prisideda prie pažangos lyčių lygybės srityje ir moterų teisių užtikrinimo bei yra viena esminių priemonių, kurias politikai naudoja lyčių lygybei skatinti, tačiau, nežiūrint į tai, nėra sistemingai taikoma nė vienoje iš ES institucijų;

| O. | kadangi, remiantis naujausiais turimais duomenimis (25), moterys sudaro 59 proc. Parlamento darbuotojų, tačiau visų grandžių vadovybės pareigas užimančių moterų skaičius vis tiek per mažas; kadangi nuo 2017 m. birželio mėn. moterų skaičius vyresniosios grandies vadovų pareigose netgi sumažėjo, o jų skaičius viduriniosios grandies vadovų pareigose padidėjo tik nežymiai; |
| --- | --- |

O.

kadangi, remiantis naujausiais turimais duomenimis (25), moterys sudaro 59 proc. Parlamento darbuotojų, tačiau visų grandžių vadovybės pareigas užimančių moterų skaičius vis tiek per mažas; kadangi nuo 2017 m. birželio mėn. moterų skaičius vyresniosios grandies vadovų pareigose netgi sumažėjo, o jų skaičius viduriniosios grandies vadovų pareigose padidėjo tik nežymiai;

| P. | kadangi Dimitrioso Papadimouliso 2017 m. pranešime dėl lyčių lygybės įvardyti trys tikslai, susiję su moterų skaičiumi viduriniosios ir vyresniosios grandies vadovų pareigose, kurie turi būti pasiekti iki 2019 m.: moterys turi sudaryti 30 proc. generalinių direktorių, 35 proc. direktorių ir 40 proc. skyrių vadovų; kadangi vėliau parengtose veiksmų gairėse apibrėžta, kaip šiuos tikslus pasiekti; |
| --- | --- |

P.

kadangi Dimitrioso Papadimouliso 2017 m. pranešime dėl lyčių lygybės įvardyti trys tikslai, susiję su moterų skaičiumi viduriniosios ir vyresniosios grandies vadovų pareigose, kurie turi būti pasiekti iki 2019 m.: moterys turi sudaryti 30 proc. generalinių direktorių, 35 proc. direktorių ir 40 proc. skyrių vadovų; kadangi vėliau parengtose veiksmų gairėse apibrėžta, kaip šiuos tikslus pasiekti;

| Q. | kadangi, siekiant skatinti lyčių aspekto integravimą Parlamento komitetų ir delegacijų darbe, kiekviename komitete ir Delegacijų pirmininkų sueigoje paskiriamas už lyčių aspekto integravimą atsakingas Parlamento narys, kuris patirtimi ir geriausia praktika dalinasi naudodamasis Lyčių aspekto integravimo tinklu; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, siekiant skatinti lyčių aspekto integravimą Parlamento komitetų ir delegacijų darbe, kiekviename komitete ir Delegacijų pirmininkų sueigoje paskiriamas už lyčių aspekto integravimą atsakingas Parlamento narys, kuris patirtimi ir geriausia praktika dalinasi naudodamasis Lyčių aspekto integravimo tinklu;

| R. | kadangi Parlamento ir kitų ES institucijų patikimumui labai svarbu tai, kad būtų užtikrintas jų įgyvendinamos vidaus žmogiškųjų išteklių politikos ir išorės veiksmų, kuriuos jie vykdo lyčių lygybės ir LGBTIQ asmenų teisių skatinimo srityje, suderinamumas; |
| --- | --- |

R.

kadangi Parlamento ir kitų ES institucijų patikimumui labai svarbu tai, kad būtų užtikrintas jų įgyvendinamos vidaus žmogiškųjų išteklių politikos ir išorės veiksmų, kuriuos jie vykdo lyčių lygybės ir LGBTIQ asmenų teisių skatinimo srityje, suderinamumas;

| S. | kadangi nuo 2014 m. į Parlamento darbo tvarkos taisykles įtraukta nuostata, kad Parlamento įvairovę turi atspindėti kiekvieno parlamentinio komiteto biuro sudėtis ir kad išimtinai vyrų arba išimtinai moterų sudaromi biurai yra neleistini; |
| --- | --- |

S.

kadangi nuo 2014 m. į Parlamento darbo tvarkos taisykles įtraukta nuostata, kad Parlamento įvairovę turi atspindėti kiekvieno parlamentinio komiteto biuro sudėtis ir kad išimtinai vyrų arba išimtinai moterų sudaromi biurai yra neleistini;

| T. | kadangi į vyresniosios grandies vadovų pareigas asmenis Parlamente skiria tik Europos Parlamento biuras; |
| --- | --- |

T.

kadangi į vyresniosios grandies vadovų pareigas asmenis Parlamente skiria tik Europos Parlamento biuras;

| U. | kadangi įgyvendinant Europos Parlamento lyčių aspekto integravimo veiklą būtina skirti deramą dėmesį LGBTIQ asmenų ir bet kurios lytinės tapatybės asmenų teisėms, perspektyvoms ir gerovei; kadangi, nors Parlamentas teikia vis didesnę svarbą LGBTIQ asmenų klausimams, LGBTIQ aktyvistai gauna santykinai nedaug dėmesio ir į jų nuomonę menkai įsiklausoma; |
| --- | --- |

U.

kadangi įgyvendinant Europos Parlamento lyčių aspekto integravimo veiklą būtina skirti deramą dėmesį LGBTIQ asmenų ir bet kurios lytinės tapatybės asmenų teisėms, perspektyvoms ir gerovei; kadangi, nors Parlamentas teikia vis didesnę svarbą LGBTIQ asmenų klausimams, LGBTIQ aktyvistai gauna santykinai nedaug dėmesio ir į jų nuomonę menkai įsiklausoma;

| V. | kadangi būtina pripažinti moterų organizacijų ir moterų erdvių, jų istorijos ir jų darbo bei svarbaus jų vaidmens užkertant kelią smurtui dėl lyties ir skatinant lyčių lygybę, moterų apsisprendimo laisvę ir kultūrų dialogą socialinė ir politinė vertė; kadangi sąmoningas lyčių integravimas neįmanomas, jei nesama vietų, kur moterys galėtų apsispręsti ir užsitikrinti autoritetą bei kur būtų kovojama su smurtu prieš moteris; |
| --- | --- |

V.

kadangi būtina pripažinti moterų organizacijų ir moterų erdvių, jų istorijos ir jų darbo bei svarbaus jų vaidmens užkertant kelią smurtui dėl lyties ir skatinant lyčių lygybę, moterų apsisprendimo laisvę ir kultūrų dialogą socialinė ir politinė vertė; kadangi sąmoningas lyčių integravimas neįmanomas, jei nesama vietų, kur moterys galėtų apsispręsti ir užsitikrinti autoritetą bei kur būtų kovojama su smurtu prieš moteris;

| W. | kadangi kai kada vis dar mėginama abejoti, ar moteriai priklauso teisėta vieta politikos srityje, ir kadangi moterys, kentėdamos dėl stereotipų, atsisako dalyvauti politikoje, o šis reiškinys ypač aiškiai matomas visais atvejais, kai moterims politikoje atstovaujama menkiau; |
| --- | --- |

W.

kadangi kai kada vis dar mėginama abejoti, ar moteriai priklauso teisėta vieta politikos srityje, ir kadangi moterys, kentėdamos dėl stereotipų, atsisako dalyvauti politikoje, o šis reiškinys ypač aiškiai matomas visais atvejais, kai moterims politikoje atstovaujama menkiau;

| X. | kadangi moterys ES turi tokias pat politines ir pilietines teises, kaip ir vyrai, tačiau, nežiūrint į tai, dažnai susiduria su socialine, visuomenine ar ekonomine nelygybe; |
| --- | --- |

X.

kadangi moterys ES turi tokias pat politines ir pilietines teises, kaip ir vyrai, tačiau, nežiūrint į tai, dažnai susiduria su socialine, visuomenine ar ekonomine nelygybe;

| Y. | kadangi lyčių lygybė prisideda prie išsamesnių diskusijų ir geresnio sprendimų priėmimo, nes gali padėti atskleisti visas nuomones be išimties; |
| --- | --- |

Y.

kadangi lyčių lygybė prisideda prie išsamesnių diskusijų ir geresnio sprendimų priėmimo, nes gali padėti atskleisti visas nuomones be išimties;

| Z. | kadangi institucijos turi prisiimti atsakomybę už tai, kad būtų vengiama vertikaliosios ir horizontaliosios lyčių segregacijos; |
| --- | --- |

Z.

kadangi institucijos turi prisiimti atsakomybę už tai, kad būtų vengiama vertikaliosios ir horizontaliosios lyčių segregacijos;

| AA. | kadangi Parlamentas jau daugybę metų įsipareigojęs skatinti lyčių lygybę ir kadangi Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas yra atsakingas už lyčių aspekto integravimo į visų sričių politiką įgyvendinimą ir tolesnį plėtojimą; |
| --- | --- |

AA.

kadangi Parlamentas jau daugybę metų įsipareigojęs skatinti lyčių lygybę ir kadangi Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas yra atsakingas už lyčių aspekto integravimo į visų sričių politiką įgyvendinimą ir tolesnį plėtojimą;

| AB. | kadangi Parlamentas turi tęsti kovą su seksualiniu priekabiavimu ir įgyvendinti priemones, dėl kurių susitarta; |
| --- | --- |

AB.

kadangi Parlamentas turi tęsti kovą su seksualiniu priekabiavimu ir įgyvendinti priemones, dėl kurių susitarta;

| AC. | kadangi Parlamente veikia įvairūs organai, atsakingi už lyčių aspekto integravimo plėtojimą ir įgyvendinimą bei lyčių lygybės ir įvairovės skatinimą tiek politiniu, tiek administraciniu lygmenimis, pvz., Lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupė, Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas, Lyčių aspekto integravimo tinklas, Lygybės ir įvairovės skyrius, Lygių galimybių ir įvairovės komitetas (COPEC), ES institucijose dirbančio LGBTI+ personalo asociacija égalité, Patariamasis prevencijos ir apsaugos darbe komitetas bei lygybės ir įvairovės klausimų koordinatorių grupė; tačiau kadangi pasigendama aiškaus šių organų veiklos koordinavimo ar nuoseklumo; |
| --- | --- |

AC.

kadangi Parlamente veikia įvairūs organai, atsakingi už lyčių aspekto integravimo plėtojimą ir įgyvendinimą bei lyčių lygybės ir įvairovės skatinimą tiek politiniu, tiek administraciniu lygmenimis, pvz., Lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupė, Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas, Lyčių aspekto integravimo tinklas, Lygybės ir įvairovės skyrius, Lygių galimybių ir įvairovės komitetas (COPEC), ES institucijose dirbančio LGBTI+ personalo asociacija égalité, Patariamasis prevencijos ir apsaugos darbe komitetas bei lygybės ir įvairovės klausimų koordinatorių grupė; tačiau kadangi pasigendama aiškaus šių organų veiklos koordinavimo ar nuoseklumo;

| AD. | kadangi lyčių aspekto integravimas yra procesas, reikalaujantis konkrečių įgūdžių ir žinių bei atsidavimo, ir kaip toks yra veiksmingas tik jei tuo pat metu įgyvendinama institucijų ir darbuotojų informuotumo didinimo bei gebėjimų ugdymo veikla; |
| --- | --- |

AD.

kadangi lyčių aspekto integravimas yra procesas, reikalaujantis konkrečių įgūdžių ir žinių bei atsidavimo, ir kaip toks yra veiksmingas tik jei tuo pat metu įgyvendinama institucijų ir darbuotojų informuotumo didinimo bei gebėjimų ugdymo veikla;

| AE. | kadangi 2003 m. Parlamentas jau įsipareigojo patvirtinti ir įgyvendinti lyčių aspekto integravimo politikos planą, prioritetą teikiant lyčių aspektu grindžiamo požiūrio integravimui į komitetų ir delegacijų veiklą bei taikant konkrečias priemones lyčių aspekto integravimo principui kasdieniame jų darbe skatinti, išsamiau apie jį informuoti ir jam įgyvendinti; |
| --- | --- |

AE.

kadangi 2003 m. Parlamentas jau įsipareigojo patvirtinti ir įgyvendinti lyčių aspekto integravimo politikos planą, prioritetą teikiant lyčių aspektu grindžiamo požiūrio integravimui į komitetų ir delegacijų veiklą bei taikant konkrečias priemones lyčių aspekto integravimo principui kasdieniame jų darbe skatinti, išsamiau apie jį informuoti ir jam įgyvendinti;

Bendrosios pastabos

| 1. | pakartoja esąs tvirtai įsipareigojęs užtikrinti lyčių lygybę tiek ES politikos, iniciatyvų ir programų turinio požiūriu, tiek visais Sąjungos politiniais, biudžeto, administraciniais ir vykdymo lygmenimis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina prie naujosios daugiametės finansinės programos (DFP), kaip ir prie paskutiniosios DFP, pridėti bendrą Parlamento, Komisijos ir Tarybos pareiškimą, kuriuo šios institucijos būtų įpareigotos užtikrinti, kad į metines biudžeto procedūras, taikomas DFP, būtų įtraukti su lyčių aspektais susiję elementai, atsižvelgiant į tai, kaip pagal visą Sąjungos finansinę programą prisidedama prie tikslo pasiekti lyčių lygybę ir užtikrinamas lyčių aspekto integravimas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pakartoja savo raginimą Komisijai komunikate išdėstyti tikrą Europos lygybės strategiją ir į ją įtraukti aiškius tikslus, kuriuos būtų galima kuo labiau įvertinti kiekybiškai, bei išversti ją į visas oficialiąsias ES kalbas, siekiant užtikrinti didesnę jos sklaidą ir suprantamumą piliečiams bei socialiniams ir ekonominiams subjektams; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad Parlamentas turėtų kurti ir puoselėti įvairovės ir įtraukties kultūrą bei saugią darbo aplinką visiems, taip pat kad kompleksinės priemonės, skirtos visų darbuotojų ir Parlamento narių gerovei užtikrinti, turėtų būti neatskiriamos nuo tikslinių priemonių, skirtų lyčių požiūriu subalansuotam atstovavimui administraciniu ir politiniu lygmenimis užtikrinti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai laikosi nuomonės, jog lyčių aspekto integravimas gali reikšti ir konkrečių į moteris ar vyrus nukreiptų veiksmų vykdymą, siekiant kovoti su įsigalėjusia nelygybe arba keisti vyraujančią politiką bei atsižvelgti į skirtingą asmenų ar grupių padėtį; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina atvejus, kai vyrai ir moterys tampa pavyzdžiais lyčių lygybės srityje, ir iniciatyvas Parlamento administracijoje bei politiniu lygmeniu, kuriomis aktyviai prisidedama prie lyčių lygybės ir lygių galimybių; toliau ragina viešinti įvairius pavyzdinius atvejus, siekiant, kad būtų laužomi įvairūs lyčių stereotipai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad lyčių lygybės užtikrinimas yra ne moterų klausimas, o klausimas, kurį sprendžiant turėtų būti dalyvauti visa visuomenė; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgailestauja, kad kartais Parlamento vizualinėje komunikacijoje naudojami lyčių ir su seksualine orientacija bei lytine tapatybe susiję stereotipai; atsižvelgdamas į tai primena atstovavimo ir lyčių lygybės skatinimo visų politikos sektorių komunikacijos medžiagoje svarbą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad lyčių aspekto integravimas apima su politika susijusius sprendimus, sprendimų priėmimo procesą, procedūras ir praktiką bei įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą; todėl pabrėžia, kad, norint išsamiai įvertinti esamą lyčių aspekto integravimo padėtį Parlamente, turėtų būti atsižvelgiama ne tik į politinį turinį, bet ir į lyčių atstovavimą administracijoje bei priimant sprendimus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad moterų, užimančių svarbiausias su sprendimų priėmimu politiniu ir administraciniu lygmenimis susijusias pareigas Parlamente, skaičius tebėra mažas, ir pažymi, kad Parlamentas turi užtikrinti tolygų su sprendimų priėmimu susijusių pareigų paskirstymą skirtingų lyčių atstovams; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja, kad stokojama įvairių organų, Parlamente sprendžiančių lyčių lygybės ir įvairovės klausimus, veiklos nuoseklumo ir koordinavimo; dar kartą ragina gerinti vidaus koordinavimą, siekiant stiprinti lyčių aspekto integravimą – taip pat ir personalo įdarbinimo, darbo organizavimo, darbo sprendimų ir procedūrų srityse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina Parlamento sprendimą pagerbti Simone Veil – pirmąją moterį, tapusią ES institucijos pirmininke, ir nepalaužiamą kovotoją už moterų teises, ypač už teisę į teisėtą nėštumo nutraukimą ir reprodukcines teises – jos vardu pervadinant Lygybės ir įvairovės apdovanojimą, kaip būdą atkreipti dėmesį į gerą Europos Parlamento sekretoriato praktiką lygių galimybių srityje ir pavyzdines šios srities asmenybes; rekomenduoja užtikrinti didesnį šio svarbaus apdovanojimo matomumą ir išsamiau apie jį informuoti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad rengiant priemones ir renkant duomenis svarbus dialogas su tokiomis išorės suinteresuotosiomis šalimis, kaip moterims atstovaujančios pilietinės visuomenės organizacijos, visuomeninės moterų teisių ir lyčių lygybės grupės, moterų judėjimai, tarptautinės institucijos, akademinė bendruomenė ir nacionaliniai parlamentai; primena, kad jų telkimasis svarbus tobulinant ES lyčių aspekto integravimo procesus ir puoselėjant abipusius mainus geriausios praktikos skatinimo tikslu; |
| --- | --- |

13.

Lyčių aspekto integravimo priemonės

| 14. | ragina imtis veiksmingų priemonių, siekiant užtikrinti tikrą vyrų ir moterų lygybę Europos Parlamente; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad pirmiausia nepaprastai svarbios kovos su seksualiniu priekabiavimu priemonės; ypač akcentuoja informuotumo didinimo ir mokymo priemonių būtinybę; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina 2018 m. liepos mėn. paskelbtas persvarstytas lyčių požiūriu neutralios kalbos Europos Parlamente gaires: dabar jose labiau atsižvelgiama į kalbos ir kultūros naujoves bei pateikiama praktinių patarimų dėl lyčių požiūriu neutralios ir įtraukios kalbos vartojimo visomis oficialiosiomis ES kalbomis; primena, kad Parlamentas buvo viena pirmųjų tarptautinių organizacijų, 2008 m. priėmusių daugiakalbes lyčių požiūriu neutralios kalbos gaires; primena, jog svarbu, kad pamažu būtų ugdomas platus viešas pritarimas gairėms, ir ragina visus Europos Parlamento narius bei pareigūnus šias gaires propaguoti ir nuosekliai taikyti savo darbe; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pripažįsta Lyčių aspekto integravimo tinklo darbą, teigiamai vertina Delegacijų pirmininkų sueigos atstovų įtraukimą į šio tinklo veiklą ir ragina ją toliau plėtoti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teigiamai vertina tai, kad dauguma Parlamento komitetų yra patvirtinę veiksmų planus lyčių aspektui į savo darbą integruoti ir kad nemažai jų juos jau pateikė Lyčių aspekto integravimo tinklui; todėl ragina šiuo pavyzdžiu pasekti keletą likusių komitetų; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad šie planai skiriasi ir kad jie nepakankamai įgyvendinami; ragina patvirtinti Europos Parlamentui skirtą bendrą lyčių politikos veiksmų planą, į kurį turėtų būti įtrauktos bent nuostatos, susijusios su vienodu lyčių atstovavimu visų sričių Parlamento darbe ir visuose Parlamento organuose, su lyčių aspektu grindžiamo požiūrio įtraukimu į visų sričių jo politinę veiklą ir jo darbo struktūrą bei su lyčių požiūriu neutralios kalbos vartojimu visuose dokumentuose; ragina atitinkamai iš dalies pakeisti Darbo tvarkos taisykles; |
| --- | --- |

17.

| 18. | apgailestauja, kad pastarąjį kartą atnaujinant Darbo tvarkos taisykles nebuvo įtrauktos lyčių aspekto integravimo procedūros; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teigiamai vertina pažangą, kuri priimant lyčių politikos veiksmų planus pastaraisiais metais buvo padaryta daugelyje Parlamento komitetų; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Parlamento komitetus glaudžiau bendradarbiauti siekiant, kad į jų pranešimus būtų realiai įtraukiamas lyčių aspektas, ir pabrėžia, jog svarbu, kad visi Parlamento komitetai rodytų pagarbą Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto kompetencijoms – tiek priimdami šio komiteto teikiamus pakeitimus dėl lyčių aspekto integravimo, tiek dirbant išvien, kad būtų vengiama konfliktų dėl kompetencijos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pakartoja, jog svarbu, kad biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą principas būtų taikomas visais biudžeto procedūros lygmenimis; apgailestauja, kad ES institucijose stokojama biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą mechanizmų, nepaisant tvirto įsipareigojimo juos taikyti; ragina atsakingus Parlamento organus įtraukti lyčių aspektu grindžiamą požiūrį ir taikyti lyčių aspektu grindžiamus rodiklius rengiant ir tvirtinant Parlamento sąmatas bei visų biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros metu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina 2017 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl kovos su seksualiniu priekabiavimu ir prievarta ES; pabrėžia, kad seksualinis priekabiavimas yra sunkus nusikaltimas, apie kurį dauguma atveju nepranešama, kad tai kraštutinės formos diskriminacija dėl lyties ir viena didžiausių kliūčių lyčių lygybei užtikrinti; teigiamai vertina Biuro 2018 m. liepos 2 d. sprendimą peržiūrėti patariamojo komiteto, nagrinėjančio skundus dėl Europos Parlamento narių priekabiavimo, veiklą ir jo taikomas skundų nagrinėjimo procedūras, tvirtai pritaria 6 straipsniui, kuriame pažymima, kad du konsultuojančius ekspertus – Medicinos tarnybos gydytoją ir Teisės tarnybos darbuotoją – skiria generalinis sekretorius, bei 34a straipsnio dėl finansinių pasekmių įrodžius priekabiavimo prie akredituoto Parlamento nario padėjėjo atvejį įtraukimui į Europos Parlamento narių statuto įgyvendinimo taisykles; |
| --- | --- |

22.

| 23. | teigiamai vertina Parlamento priimtas naująsias kovos su priekabiavimu priemones, kurių imtis buvo raginama 2017 m. spalio 26 d. rezoliucijoje ir kurios įsigaliojo 2018 m. rugsėjo 1 d., t. y.:






  a) | sukurti atskirą nuolatinį patariamojo komiteto sekretoriatą, kuris veiktų prie Biuro ir kvestorių sekretoriato, įskaitant daugiau reikiamos srities specialistų, kuriems būtų rengiami reguliarūs mokymai ir kurie nagrinėtų išimtinai su priekabiavimu susijusius klausimus; |
| --- | --- | --- |

23.

a)

sukurti atskirą nuolatinį patariamojo komiteto sekretoriatą, kuris veiktų prie Biuro ir kvestorių sekretoriato, įskaitant daugiau reikiamos srities specialistų, kuriems būtų rengiami reguliarūs mokymai ir kurie nagrinėtų išimtinai su priekabiavimu susijusius klausimus;

| b) | leisti komiteto posėdžiuose tikrojo nario teisėmis dalyvauti antram akredituoto Parlamento nario padėjėjo atstovui, kad būtų išspręstas riboto kvorumo ir akredituotų Parlamento nario padėjėjų atstovų darbo krūvio klausimas; |
| --- | --- |

b)

leisti komiteto posėdžiuose tikrojo nario teisėmis dalyvauti antram akredituoto Parlamento nario padėjėjo atstovui, kad būtų išspręstas riboto kvorumo ir akredituotų Parlamento nario padėjėjų atstovų darbo krūvio klausimas;

| c) | užtikrinti, kad į Parlamento darbo tvarkos taisykles (11 ir 166 straipsnius) būtų įtrauktos naujos bausmės už priekabiavimą ir Tinkamo Europos Parlamento narių elgesio vykdant savo pareigas kodeksas, kad prieš kiekvienam Parlamento nariui pradedant eiti pareigas būtų parengta, pasirašyta ir Parlamento primininkui pateikta deklaracija, kurioje jis ar ji patvirtintų, kad skaitė kodeksą ir kad laikysis jo principų, taip pat kad visos (pasirašytos ir nepasirašytos) deklaracijos būtų skelbiamos Parlamento interneto svetainėje; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad į Parlamento darbo tvarkos taisykles (11 ir 166 straipsnius) būtų įtrauktos naujos bausmės už priekabiavimą ir Tinkamo Europos Parlamento narių elgesio vykdant savo pareigas kodeksas, kad prieš kiekvienam Parlamento nariui pradedant eiti pareigas būtų parengta, pasirašyta ir Parlamento primininkui pateikta deklaracija, kurioje jis ar ji patvirtintų, kad skaitė kodeksą ir kad laikysis jo principų, taip pat kad visos (pasirašytos ir nepasirašytos) deklaracijos būtų skelbiamos Parlamento interneto svetainėje;

| d) | išsamiau informuoti akredituotus Parlamento narių padėjėjus apie tai, kad Parlamentas gali padengti visas jų teisines išlaidas ir remti juos per visą procesą; |
| --- | --- |

d)

išsamiau informuoti akredituotus Parlamento narių padėjėjus apie tai, kad Parlamentas gali padengti visas jų teisines išlaidas ir remti juos per visą procesą;

| 24. | nežiūrint į tai, labai apgailestauja dėl lėtos ir nepakankamos pažangos įgyvendinant kitas nepaprastai svarbias Parlamento rezoliucijos rekomendacijas; reikalauja, kad Parlamento pirmininkas ir administracija visą dėmesį koncentruotai skirtų visapusiškam visų prašomų priemonių įgyvendinimui, pirmiausia vadovaudamiesi 2017–2019 m. veiksmų gairėmis, apimančiomis prevencines ir išankstinės paramos priemones, skirtas Parlamento narių ir akredituotų Parlamento narių padėjėjų, stažuotojų bei kitų darbuotojų tarpusavio konfliktams ir persekiojimo atvejams nagrinėti, kurios turėtų būti kuo greičiau persvarstytos, siekiant į jas deramai įtraukti bent šiuos rezoliucijoje išdėstytus reikalavimus, įskaitant aiškų jų įgyvendinimo tvarkaraštį:






  a) | rengti privalomus mokymus Parlamento nariams ir darbuotojams; |
| --- | --- | --- |

24.

a)

rengti privalomus mokymus Parlamento nariams ir darbuotojams;

| b) | sudaryti specialią nepriklausomų išorės ekspertų darbo grupę, kuri posėdžiautų vadovaudamasi įgaliojimu tirti seksualinio priekabiavimo Europos Parlamente atvejus ir dviejų jo kovos su priekabiavimu komitetų veiklą; |
| --- | --- |

b)

sudaryti specialią nepriklausomų išorės ekspertų darbo grupę, kuri posėdžiautų vadovaudamasi įgaliojimu tirti seksualinio priekabiavimo Europos Parlamente atvejus ir dviejų jo kovos su priekabiavimu komitetų veiklą;

| c) | stiprinti kovos su priekabiavimu komitetus sujungiant juos į vieną bendrą kintamos sudėties (priklausomai nuo nagrinėjamo atvejo) komitetą, kurio nuolatiniais nariais būtų skiriami ekspertai, pvz., teisininkai ir gydytojai; |
| --- | --- |

c)

stiprinti kovos su priekabiavimu komitetus sujungiant juos į vieną bendrą kintamos sudėties (priklausomai nuo nagrinėjamo atvejo) komitetą, kurio nuolatiniais nariais būtų skiriami ekspertai, pvz., teisininkai ir gydytojai;

| 25. | atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją toliau stebėti, ar tinkamai taikoma ir įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (26), kurioje diskriminacijos dėl lyties atvejais numatytas prievolės įrodyti perkėlimas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | dar karta ragina Europos Parlamento tyrimų tarnybą reguliariai atlikti išsamius kokybinius ir kiekybinius lyčių aspekto integravimo Parlamente ir šiuo tikslu sukurtos organizacinės struktūros veikimo pažangos tyrimus bei rengti poveikio lytims vertinimus ir lyčių aspektais pagrįstą analizę; ragina užtikrinti aktyvesnį, sistemingą ir periodišką pagal lytį suskirstytų duomenų ir statistikos rinkimą atliekant politikos ir programų poveikio vertinimus bei formuojant politiką, siekiant analizuoti pažangą lyčių lygybės srityje, kad būtų tiksliai fiksuojami lyčių nelygybės atvejai, vertinami laimėjimai ar regresas, o sprendimai būtų priimami remiantis įrodymais pagrįsta informacija; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pakartoja savo raginimą surengti privalomus mokymus pagarbos ir orumo klausimais visiems Parlamento nariams ir darbuotojams – ir bet kuriuo atveju naujosios kadencijos pradžioje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primena, jog svarbu ugdyti lyčių aspekto integravimo gebėjimus visose ES institucijose, užtikrinant, kad per rengiamus mokymus būtų atsižvelgiama į lyčių problematiką, ir kuriant specialias mokymų programas, skirtas lyčių lygybei visuose politikos sektoriuose; reiškia visapusišką pritarimą tam, kad būtų rengiami tiksliniai ir reguliarūs mokymai lyčių aspekto integravimo srityje bei specialios mokymų programos moterims, turinčioms potencialo vadovauti; ragina Personalo generalinį direktoratą rengti mokymus lyčių aspekto integravimo srityje Parlamento nariams, padėjėjams ir darbuotojams, taip pat Parlamento frakcijoms, kad dalyvauti mokymuose lyčių aspekto integravimo srityje galėtų jų darbuotojai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palankiai vertina Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) sukurtą parlamentams skirtą priemonę lyčių klausimams spręsti, kad Europos Parlamentas, nacionaliniai ir regioniniai parlamentai galėtų įvertinti ir tobulinti savo suvokimą apie lyčių problematiką; ragina Parlamento administraciją ir frakcijas užtikrinti tinkamą grįžtamąjį ryšį gavus vertinimo ir patikrinimo išvadas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina EIGE reguliariai teikti informaciją Parlamento komitetams ir Komisijai, siekiant akcentuoti lyčių aspektu grindžiamą požiūrį visose politikos kūrimo srityse bei pateikti turimus duomenis ir savo parengtas priemones – taip pat ir susijusias su biudžeto sudarymu atsižvelgiant į lyčių aspektą – įkeltas į lyčių aspekto integravimo platformą, įgyvendinant platesnio masto gebėjimų ugdymo veiklą, kuri būtų skirta ir personalui bei Parlamento narių padėjėjams; |
| --- | --- |

30.

Politinis lygmuo

| 31. | puikiai vertina tai, kad 2016 m. buvo paskirtas nuolatinis pranešėjas lyčių aspekto integravimo Europos Parlamente klausimu ir kad jis aktyvai dalyvauja Lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupės veikloje; todėl rekomenduoja Parlamentui šios pozicijos laikytis ir 2019–2024 m. parlamentinės kadencijos laikotarpiu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mano, kad tvirtesni tarpinstituciniai ryšiai lyčių aspekto integravimo srityje gali padėti plėtoti ES politiką, kurią įgyvendinant būtų atsižvelgiama į lyčių problematiką; apgailestauja, kad iki šiol nepradėtas joks struktūrinis bendradarbiavimas lyčių aspekto integravimo srityje su kitais instituciniais partneriais, pvz., su Komisija, Taryba ir EIGE; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pažymi, kad svarbu siekti didesnio nepakankamai atstovaujamos lyties asmenų – dažnai moterų – skaičiaus rinkimų sąrašuose; tvirtai ragina Europos politines partijas ir jų narius užtikrinti lyties požiūriu subalansuotą 2019 m. Europos Parlamento rinkimuose dalyvausiančių kandidatų atstovavimą, į sąrašus įtraukiant po lygiai vyrų ir moterų arba taikant kitus metodus, pvz., paritetinius sąrašus; įsipareigoja užtikrinti vyrų ir moterų skaičiaus pusiausvyrą visais lygmenimis; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Parlamento frakcijas, besirengiančias 2019–2024 m. parlamentinei kadencijai, užtikrinti lyčių požiūriu subalansuotą Europos Parlamento valdymo organų sudėtį ir, kad būtų pasiektas šis tikslas, rekomenduoja kandidatais į Parlamento pirmininko, jo pavaduotojų ir Biuro narių bei komitetų ir delegacijų pirmininkų pareigas siūlyti ir Parlamento narius vyrus, ir moteris; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rekomenduoja, kad 2019–2024 m. parlamentinės kadencijos laikotarpiu kiekviena Parlamento frakcija į savo pirmininkų pareigas rinktų po du narius – vieną vyrą ir vieną moterį; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Parlamento frakcijas 2019–2024 m. parlamentinės kadencijos laikotarpiu atsižvelgti į tikslą užtikrinti lygiavertį lyčių atstovavimą keliant kandidatus visų komitetų ir delegacijų narius, o ypač skirti po vienodą Parlamento narių vyrų ir moterų skaičių Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nariais bei pavaduojančiais nariais, siekiant paskatinti vyrus įsitraukti į lyčių lygybės politiką; |
| --- | --- |

36.

| 37. | siūlo domėtis būdais sukurti moterų tinklą Europos Parlamente, kuris telktų nacionalinius tinklus, nes oficialių ir neoficialių tinklų veikla ne tik pagerina darbo procesus, bet ir yra vienas esminių elementų teikiant informaciją, tarpusavio paramą ir konsultacijas bei rodant sektinus pavyzdžius; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Parlamento frakcijas priimti strategiją lyčių aspektui integruoti, siekiant užtikrinti, kad jų pasiūlymuose būtų atsižvelgiama į poveikį, kurį jie daro lyčių lygybei; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina generalinį sekretorių ir Biurą skiriant asmenis į vyresniosios grandies vadovų pareigas taikyti tą patį principą, kaip ir skiriant asmenis į skyrių vadovų pareigas, t. y. į trumpąjį sąrašą privaloma tvarka įtraukti tris tinkamus kandidatus, tarp kurių būtų bent po vieną kiekvienos lyties atstovą, ir kartu pažymi, kad, jei vertinimas pagal visus kitus kriterijus (pvz., kvalifikacijas, patirtį) yra lygiavertis, turėtų būti pasirenkamas mažiau atstovaujamos lyties kandidatas; pažymi, kad, šių reikalavimų neįvykdžius, konkursas atitinkamoms pareigoms užimti turėtų būti skelbiamas iš naujo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kuo griežčiausiai smerkia neapykantą moterims kurstančią kalbą, kuri ne kartą skambėjo plenarinių posėdžių salėje; teigiamai vertina sankcijas Europos Parlamento nariui, kurias už moterų orumą pamynusias pastabas, pareikštas 2017 m. kovo 1 d. plenariniame posėdyje, pritaikė Europos Parlamento Pirmininko ir patvirtino Biuras; reiškia susirūpinimą dėl 2018 m. gegužės 31 d. Europos Sąjungos Bendrojo Teismo sprendimo panaikinti Parlamento Pirmininko ir Biuro sprendimą: minėtojo teismo sprendimas grindžiamas tiek atitinkamų Darbo tvarkos taisyklių nuostatų aiškinimu, tiek Europos Žmogaus Teisių Teismo praktika, susijusia su Europos žmogaus teisių konvencijos 10 straipsniu (žodžio laisvė); ragina Parlamento komitetą, kompetentingą spręsti su Darbo tvarkos taisyklėmis susijusius klausimus, peržiūrėti taikomas taisykles, siekiant, kad plenarinių posėdžių salėje visuomet būtų užtikrinama pagarba ir orumas, ir pirmiausia įtraukti sąlygą, pagal kurią vykstant parlamentinėms diskusijoms Parlamento nariai turėtų susilaikyti nuo kalbos, kuria kurstoma neapykanta arba diskriminuojama dėl lyties, rasės, odos spalvos, tautybės, etninės ar socialinės kilmės, genetinių požymių, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitokių pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos, bei nustatyti tipiškas sankcijas, kurios būtų taikomos už šios sąlygos nesilaikymą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | teigiamai vertina tai, kad prieinami profesionalūs mokymo kursai nesąmoningo šališkumo ir priekabiavimo klausimais, pabrėžia, kad šiuose mokymo kursuose ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas lyčių lygybės ir LGBTIQ asmenų klausimams ir kad jis turėtų būti privalomas vadovams ir atrankos komisijų nariams bei primygtinai rekomenduojamas visiems kitiems darbuotojams; |
| --- | --- |

41.

| 42. | puikiai vertina 2017 m. paskelbtą Komisijos įvairovės ir įtraukties strategiją; ragina Parlamentą pasinaudoti šiuo geru pavydžiu, visapusiškai priimti įvairovę vadovybėje bei pripažinti, vertinti ir įtraukti įvairios seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės darbuotojus; |
| --- | --- |

42.

Administracinis lygmuo

| 43. | palankiai vertina Dimitrioso Papadimouliso pranešimą „Lyčių lygybė Europos Parlamento generaliniame sekretoriate. Dabartinė padėtis ir perspektyvos 2017–2019 m.“ ir veiksmų gaires šiam pranešimui įgyvendinti; puikiai vertina pažangą, padarytą įgyvendinant konkrečius šiose gairėse numatytus veiksmus, ir aiškų tvarkaraštį konkrečioms priemonėms, susijusioms su valdymu, profesionaliais mokymais, informuotumo apie lyčių lygybę didinimu, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra bei reguliaria lyčių pusiausvyros stebėsena naudojantis statistika, įgyvendinti; ragina užtikrinti greitesnę pažangą, kad būtų pasiekti 2019 m. nustatyti lyčių lygybės tikslai; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupę dukart per metus papunkčiui atlikti struktūrinį veiksmų gairių lyčių lygybės srityje įgyvendinimo vertinimą remiantis Personalo GD pristatymu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | yra susirūpinęs, kad, nepaisant ryžtingų institucinių ir politinių pareiškimų, lyčių lygybės tikslai nėra aiškiai išdėstyti Parlamento biudžeto dokumentuose ir į juos nėra atsižvelgiama visais biudžeto proceso etapais; |
| --- | --- |

45.

| 46. | siūlo Personalo GD parengti klausimyną, kurį savanoriškai pildytų moterys – ypač viduriniosios grandies vadovės – ir kuriame būtų teiraujamasi, kas jas motyvuoja, taip pat apie keblumus ir galimybes darbe, kad būtų galima geriau suprasti kliūtis kandidatuoti į vyresniosios grandies vadovų pareigas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palankiai vertina Parlamento rengiamą metinę žmogiškųjų išteklių ataskaitą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | primena, kad, kalbant apie priemonių profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai gerinti taikymą, pirmiausia turėtų būti skatinamas vadovų pritarimas ir, jei taikytina, vienodas abiejų partnerių naudojimasis jomis; pažymi, kad turėtų būti dar labiau skatinamas informacijos apie profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą Parlamente viešinimas rengiant praktinius seminarus, mokymo kursus ir skelbiant leidinius; atkreipia dėmesį į tai, jog Parlamento nariai ir darbuotojai turėtų būti gerai informuoti apie tai, kad tokios profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros gerinimo priemonės, kaip motinystės / tėvystės atostogos, vaiko priežiūros atostogos, slaugos atostogos ir lanksčios darbo sąlygos, padėtų užtikrinti lyčių lygybę Parlamente, skatinti geresnį moterų ir vyrų pasidalijimą priežiūros pareigomis, didinti moterų užimtumo kokybę ir jų gerovę bei darytų ilgalaikį poveikį socialiniam ir ekonominiam vystymuisi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rekomenduoja Parlamento Komunikacijos GD aktyviau vadovautis tvirtesniu lyčių aspektu grindžiamu požiūriu rengiant savo ataskaitas Parlamento politikos formavimo klausimais ir ypač rengiantis 2019 m. Europos Parlamento rinkimų kampanijai; |
| --- | --- |

49.

| 50. | gerai vertina pažangą, Parlamento sekretoriate padarytą siekiant gerinti lyčių lygybę skiriant asmenis į vyresniosios ir viduriniosios grandies vadovybės pareigas, tačiau pažymi, kad, nors daugumą Parlamento pareigūnų sudaro moterys, viduriniosios ir vyresniosios grandies vadovų pareigas užimančių moterų tebėra labai mažai: 2017 m. pabaigoje generalinio direktoriaus pareigas Parlamento sekretoriate ėjo 15,4 proc., direktoriaus pareigas – 30,4 proc., o skyriaus vadovo – 36,2 proc. moterų; todėl ragina, kad renkantis iš kandidatų, kurių profilis (patirtis, kvalifikacija ir t. t.) vienodas, pirmenybė būtų teikiama menkiau atstovaujamos lyties kandidatui; |
| --- | --- |

50.

| 51. | prašo užtikrinti, kad kvietimuose dalyvauti konkursuose darbo vietoms užimti ir per darbuotojų atranką žinios ir patirtis lyčių aspekto integravimo srityje būtų laikomos privalumu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Parlamento komitetų sekretoriatus padėti savo nariams užtikrinti lyčių požiūriu subalansuotą pranešėjų sudėtį per komiteto posėdžius, pasiūlant lyčių požiūriu subalansuotą ekspertų sąrašą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, jog, norint apčiuopiamos pažangos gerinant lyčių lygybę Parlamento sekretoriate ir frakcijose, būtina keisti kultūrą, kad pasikeistų konceptualusis ir su elgsena susijęs požiūris, įskaitant tolesnį lygybės kultūros ugdymą sekretoriate; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  OL C 224, 2018 6 27, p. 96.

(2)  OL C 341 E, 2010 12 16, p. 35.

(3)  OL C 199 E, 2012 7 7, p. 65;

(4)  OL C 251 E, 2013 8 31, p. 1.

(5)  OL C 316, 2016 8 30, p. 2.

(6)  OL C 263, 2018 7 25, p. 49.

(7)  OL C 61 E, 2004 3 10, p. 384.

(8)  OL C 244 E, 2007 10 18, p. 225.

(9)  OL C 184 E, 2010 7 8, p. 18.

(10)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 32.

(11)  OL C 251 E, 2013 8 31, p. 11.

(12)  OL C 407, 2016 11 4, p. 2.

(13)  OL C 35, 2018 1 31, p. 35.

(14)  OL C 50, 2018 2 9, p. 15.

(15)  OL C 346, 2018 9 27, p. 192.

(16)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0331.

(17)  OL L 56, 1968 3 4, p. 1.

(18)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-equal-opportunities-diversity-inclusion-2017.pdf

(19)  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/diversity-inclusion-charter-2017-07-19-en.pdf

(20)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/sites/antitrafficking/files/151203_strategic_engagement_en.pdf

(21)  https://rm.coe.int/prems-093618-gbr-gender-equality-strategy-2023-web-a5/16808b47e1

(22)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0455.

(23)  Pasaulio ekonomikos forumo ataskaita The Global Gender Gap Report 2016 („2016 m. lyčių nelygybės pasaulyje ataskaita“) (2016 m.) https://www.weforum.org/reports/the-global-gender-gap-report-2016

(24)  Eurostato ataskaita Sustainable development in the European Union – monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context („Darnus vystymasis Europos Sąjungoje. Pažangos siekiant DVT ES kontekste stebėjimo ataskaita“) (2018 m.) https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/9237449/KS-01-18-656-EN-N.pdf/2b2a096b-3bd6-4939-8ef3-11cfc14b9329

(25)  Europos Parlamento 2018 m. kovo 8 d. ataskaita „Moterys Europos Parlamente“ http://www.europarl.europa.eu/RegData/publications/2018/0001/P8_PUB(2018)0001_LT.pdf

(26)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/24

---

P8_TA(2019)0011

Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės (2018/2222(INI))

(2020/C 411/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/198/Euratomas, įsteigiantis Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę ir suteikiantis jai lengvatas (COM(2018)0445), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/198/Euratomas, įsteigiantis Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę ir suteikiantis jai lengvatas (COM(2018)0445),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimą 2007/198/Euratomas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/198/Euratomas, įsteigiantis Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę ir suteikiantis jai lengvatas (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimą 2007/198/Euratomas, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/198/Euratomas, įsteigiantis Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę ir suteikiantis jai lengvatas (1),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 13 d. Audito Rūmų pranešimą dėl Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės 2016 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų, su bendrosios įmonės atsakymu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 13 d. Audito Rūmų pranešimą dėl Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės 2016 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų, su bendrosios įmonės atsakymu,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 14 d. Komisijos komunikatą dėl ES indėlio į reformuotą ITER projektą (COM(2017)0319), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 14 d. Komisijos komunikatą dėl ES indėlio į reformuotą ITER projektą (COM(2017)0319),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A8-0393/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A8-0393/2018),

| A. | kadangi tikėtina, jog branduolių sintezė ateityje galėtų atlikti pagrindinį vaidmenį Europos ir pasaulio energetikoje kaip potencialiai neišsenkantis, saugus, klimatui palankus, aplinkai nekenksmingas ir ekonomiškai konkurencingas energijos šaltinis; |
| --- | --- |

A.

kadangi tikėtina, jog branduolių sintezė ateityje galėtų atlikti pagrindinį vaidmenį Europos ir pasaulio energetikoje kaip potencialiai neišsenkantis, saugus, klimatui palankus, aplinkai nekenksmingas ir ekonomiškai konkurencingas energijos šaltinis;

| B. | kadangi branduolių sintezė jau duoda konkrečių galimybių pramonei ir daro teigiamą poveikį darbo vietų kūrimui, ekonomikos augimui ir inovacijoms, taip pat daro teigiamą poveikį ir ne branduolių sintezės bei energetikos sritims, |
| --- | --- |

B.

kadangi branduolių sintezė jau duoda konkrečių galimybių pramonei ir daro teigiamą poveikį darbo vietų kūrimui, ekonomikos augimui ir inovacijoms, taip pat daro teigiamą poveikį ir ne branduolių sintezės bei energetikos sritims,

| C. | kadangi Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė koordinuoja mokslinius ir technologinius tyrimus ir plėtros veiklą branduolių sintezės srityje; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė koordinuoja mokslinius ir technologinius tyrimus ir plėtros veiklą branduolių sintezės srityje;

| D. | kadangi Europa nuo pat pradžios atliko vadovaujamą vaidmenį ITER projekte, parengtame glaudžiai bendradarbiaujant su ITER susitarimą pasirašiusiomis ne Europos šalimis (JAV, Rusija, Japonija, Kinija, Pietų Korėja ir Indija), ir kadangi Europos įnašas, paskirstytas per bendrąją įmonę, sudaro 45 proc. projekto statybos išlaidų; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europa nuo pat pradžios atliko vadovaujamą vaidmenį ITER projekte, parengtame glaudžiai bendradarbiaujant su ITER susitarimą pasirašiusiomis ne Europos šalimis (JAV, Rusija, Japonija, Kinija, Pietų Korėja ir Indija), ir kadangi Europos įnašas, paskirstytas per bendrąją įmonę, sudaro 45 proc. projekto statybos išlaidų;

| E. | kadangi Komisijos pasiūlymu iš dalies pakeisti Tarybos sprendimą 2007/198/Euratomas siekiama užtikrinti finansavimą tolesniam Europos dalyvavimui ITER projekte visu kitos daugiametės finansinės programos laikotarpiu, kad būtų užtikrintas projekto tęstinumas, kuriuo siekiama esminio mokslinio proveržio plėtojant branduolių sintezę civilinėms reikmėms, nes tai galiausiai sudarytų galimybę gaminti saugią ir patikimą energiją, kad būtų galima pasiekti Paryžiaus susitarime nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisijos pasiūlymu iš dalies pakeisti Tarybos sprendimą 2007/198/Euratomas siekiama užtikrinti finansavimą tolesniam Europos dalyvavimui ITER projekte visu kitos daugiametės finansinės programos laikotarpiu, kad būtų užtikrintas projekto tęstinumas, kuriuo siekiama esminio mokslinio proveržio plėtojant branduolių sintezę civilinėms reikmėms, nes tai galiausiai sudarytų galimybę gaminti saugią ir patikimą energiją, kad būtų galima pasiekti Paryžiaus susitarime nustatytus tikslus;

| 1. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/198/Euratomas, įsteigiantis Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendrąją įmonę ir suteikiantis jai lengvatas, kuriuo bus grindžiamas bendrosios įmonės veiklos finansavimas pagal Euratomo sutartį 2021–2027 m. laikotarpiu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apgailestauja, kad Taryba dėl to pasiūlymo nesikonsultavo su Europos Parlamentu, ir palankiai vertina pranešime dėl Sąjungos padėties 2018 m. Komisijos pareikštą ketinimą „apsvarstyti galimybes plačiau taikyti kvalifikuotos balsų daugumos sistemą ir keisti Euratomo sutartį“; tikisi, kad tokia reforma neišvengiamai užtikrintų Parlamento bendrus teisėkūros įgaliojimus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad vėluojama pastatyti eksperimentinį reaktorių: iš pradžių buvo numatyta ITER pastatyti iki 2020 m., bet 2016 m. ITER taryba patvirtino naują tvarkaraštį, pagal kurį pirmosios plazmos etapą numatyta pasiekti iki 2025 m. gruodžio mėn., o tai yra artimiausia data, iki kurios techniškai įmanoma pastatyti ITER; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad Euratomo įnašas bendrajai įmonei 2021–2027 m. laikotarpiu neturėtų būti viršijamas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, jog siekiant išvengti prašymų vėliau nuolat didinti numatytas projekto išlaidas, kad nebūtų vėluojama pasiekti numatytus tarpinius rezultatus ir kad būtų užtikrintas kiek įmanoma tikslesnis tvarkaraščio laikymasis, ITER organizacija į kiekvieną pakoreguotą tvarkaraštį turėtų įtraukti atsargumo priemones; šiuo atžvilgiu remia tai, kad numatyta 24 mėnesių laikotarpio ir 10–20 proc. Komisijos pasiūlyto biudžeto išteklių atsarga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina naują su rizikos valdymu susijusią ITER organizacijos metodiką ir ragina ITER tarybą dar labiau sumažinti pakomitečių skaičių, supaprastinti jų funkcijas ir pašalinti dubliavimąsi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Tarybą patvirtinti Komisijos pasiūlymą ir patvirtinti tokius pakeitimus:






  — | nurodyti Euratomo įnašą bendrajai įmonei tiek palyginamosiomis, tiek galiojančiomis kainomis, |
| --- | --- | --- |

7.

—

nurodyti Euratomo įnašą bendrajai įmonei tiek palyginamosiomis, tiek galiojančiomis kainomis,

| — | siekiant aiškumo, vietoje žodžio „Bendrija“ visame tekste vartoti žodį „Euratomas“, |
| --- | --- |

—

siekiant aiškumo, vietoje žodžio „Bendrija“ visame tekste vartoti žodį „Euratomas“,

| — | įtraukti aiškias nuostatas dėl komitetų, padedančių bendrosios įmonės valdybai, visų pirma Administravimo ir valdymo komiteto, Viešųjų pirkimų ir sutarčių komiteto bei Techninės patariamosios grupės dėl jų sudėties, kai tai susiję su jų sudėtimi, nuolatiniu ar laikinu statusu, susitikimų skaičiumi ir jų narių atlyginimo būdais, |
| --- | --- |

—

įtraukti aiškias nuostatas dėl komitetų, padedančių bendrosios įmonės valdybai, visų pirma Administravimo ir valdymo komiteto, Viešųjų pirkimų ir sutarčių komiteto bei Techninės patariamosios grupės dėl jų sudėties, kai tai susiję su jų sudėtimi, nuolatiniu ar laikinu statusu, susitikimų skaičiumi ir jų narių atlyginimo būdais,

| — | įvertinti, kuriose srityse dubliuojasi Administravimo ir valdymo komiteto bei Techninės patariamosios grupės atsakomybė projektų planų ir darbo programų rengimo klausimais ir tą dubliavimąsi panaikinti, |
| --- | --- |

—

įvertinti, kuriose srityse dubliuojasi Administravimo ir valdymo komiteto bei Techninės patariamosios grupės atsakomybė projektų planų ir darbo programų rengimo klausimais ir tą dubliavimąsi panaikinti,

| — | nustatyti nuostatas dėl priimančiosios šalies ITER įnašų, |
| --- | --- |

—

nustatyti nuostatas dėl priimančiosios šalies ITER įnašų,

| — | įtraukti į III priedą („Finansinis reglamentas. Bendrieji principai“) reikalavimą bendrosios įmonės finansiniame reglamente nustatyti nepiniginių įnašų vertinimo taisykles ir procedūras, |
| --- | --- |

—

įtraukti į III priedą („Finansinis reglamentas. Bendrieji principai“) reikalavimą bendrosios įmonės finansiniame reglamente nustatyti nepiniginių įnašų vertinimo taisykles ir procedūras,

| — | į 5 straipsnį ir III priedą įtraukti nuostatas, kuriomis remiantis bendrajai įmonei finansavimas gali būti teikiamas Programoje „InvestEU“ nustatytomis finansinėmis priemonėmis, naudojant derinimo operacijas; |
| --- | --- |

—

į 5 straipsnį ir III priedą įtraukti nuostatas, kuriomis remiantis bendrajai įmonei finansavimas gali būti teikiamas Programoje „InvestEU“ nustatytomis finansinėmis priemonėmis, naudojant derinimo operacijas;

| — | patikslinti Jungtinės Karalystės vaidmenį ir įnašą į Euratomą, atsižvelgiant į jos kaip Euratomo dalyvės statusą, ypač atsižvelgiant į galimą dalyvavimą ITER; |
| --- | --- |

—

patikslinti Jungtinės Karalystės vaidmenį ir įnašą į Euratomą, atsižvelgiant į jos kaip Euratomo dalyvės statusą, ypač atsižvelgiant į galimą dalyvavimą ITER;

| — | įtraukti nuostatas dėl ITER ir Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programos sąveikos ir bendradarbiavimo 2021–2025 m. laikotarpiu, |
| --- | --- |

—

įtraukti nuostatas dėl ITER ir Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programos sąveikos ir bendradarbiavimo 2021–2025 m. laikotarpiu,

| — | vykdant mokslinių tyrimų veiklos programą, taip pat mokslinių ir technologinių branduolių sintezės tyrimų srityje paskirtų organizacijų tinkle reikėtų apsvarstyti bendradarbiavimą su mažais ir vidutiniais privačiaisiais subjektais, pavyzdžiui, startuoliais, išbandančiais naujus radikalius būdus ir technologijas; |
| --- | --- |

—

vykdant mokslinių tyrimų veiklos programą, taip pat mokslinių ir technologinių branduolių sintezės tyrimų srityje paskirtų organizacijų tinkle reikėtų apsvarstyti bendradarbiavimą su mažais ir vidutiniais privačiaisiais subjektais, pavyzdžiui, startuoliais, išbandančiais naujus radikalius būdus ir technologijas;

| — | patikslinti nuostatas, susijusias su bendrosios įmonės parengtomis metinėmis ataskaitomis ir vertinimais; |
| --- | --- |

—

patikslinti nuostatas, susijusias su bendrosios įmonės parengtomis metinėmis ataskaitomis ir vertinimais;

| — | į pasiūlymą įtraukti rekomendaciją išnagrinėti galimybes, kaip būtų galima toliau naudoti šiuo metu turimą ITER projekto medžiagą; |
| --- | --- |

—

į pasiūlymą įtraukti rekomendaciją išnagrinėti galimybes, kaip būtų galima toliau naudoti šiuo metu turimą ITER projekto medžiagą;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OL L 90, 2007 3 30, p. 58.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/27

---

P8_TA(2019)0012

ES biudžeto panaudojimo viešojo sektoriaus reformai vertinimas

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES biudžeto panaudojimo viešojo sektoriaus reformai vertinimo (2018/2086(INI))

(2020/C 411/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Viešojo sektoriaus reforma. Kaip panaudojamas ES biudžetas jai skatinti“, kurį 2016 m. paskelbė Vidaus politikos generalinis direktoratas (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Viešojo sektoriaus reforma. Kaip panaudojamas ES biudžetas jai skatinti“, kurį 2016 m. paskelbė Vidaus politikos generalinis direktoratas (1),

| — | atsižvelgdamas į strategiją „Europa 2020“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į strategiją „Europa 2020“,

| — | atsižvelgdamas į dabartinį ES finansavimo laikotarpį (2014–2020 m.) ir į Komisijos pasiūlymą dėl naujosios daugiametės finansinės programos (2021–2028 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į dabartinį ES finansavimo laikotarpį (2014–2020 m.) ir į Komisijos pasiūlymą dėl naujosios daugiametės finansinės programos (2021–2028 m.),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos mėn. teisės aktų leidėjų pasiektą susitarimą padidinti struktūrinių reformų rėmimo programos biudžetą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos mėn. teisės aktų leidėjų pasiektą susitarimą padidinti struktūrinių reformų rėmimo programos biudžetą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 197 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 197 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A8-0378/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A8-0378/2018),

| A. | kadangi viešasis administravimas valstybėse narėse – tai labai svarbus elementas įgyvendinant ES biudžetą, o tinkamai veikdamas jis gali padėti sukurti modernias sistemas, kurios padėtų padidinti klestėjimą ir gerovę ES; |
| --- | --- |

A.

kadangi viešasis administravimas valstybėse narėse – tai labai svarbus elementas įgyvendinant ES biudžetą, o tinkamai veikdamas jis gali padėti sukurti modernias sistemas, kurios padėtų padidinti klestėjimą ir gerovę ES;

| B. | kadangi į naująjį pasiūlymą dėl daugiametės finansinės programos (DFP) neįtrauktas dabartinis viešajam administravimui skirtas tikslas; |
| --- | --- |

B.

kadangi į naująjį pasiūlymą dėl daugiametės finansinės programos (DFP) neįtrauktas dabartinis viešajam administravimui skirtas tikslas;

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad su viešuoju administravimu susijusios kompetencijos yra paskirstytos įvairioms Komisijos tarnyboms ir kad tai apsunkina veiksmingą kompetentingų tarnybų, ES finansuojamų programų ir iniciatyvų koordinavimą; ragina geriau koordinuoti visas techninės pagalbos programas, kad būtų išvengta dubliavimosi ir menko priemonių veiksmingumo, dėl kurių visos Komisijos pastangos skatinti lėšų derinimą, kad būtų galima pasinaudoti sinergija, yra bergždžios; ragina Komisiją tobulinti keitimosi gerąja praktika sistemas siekiant padėti valstybėms narėms įgyvendinti geriausią praktiką, tačiau nenustatant politikos priemonių, kuriomis siekiama darbo užmokesčio nuvertėjimo, ir socialiniu požiūriu netvarių reformų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina kitą Komisijos pirmininką atsakomybę, susijusią su geresnio viešojo administravimo ir valdymo klausimais, skirti vienam Komisijos nariui; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad veiksminga viešojo sektoriaus reforma yra labai svarbi siekiant padėti valstybėms narėms prisitaikyti prie kintančių aplinkybių, didinti atsparumą būsimoms krizėms, plėsti e. valdžią ir gerinti paslaugų visoje ES, ypač susijusių su naujomis technologijomis ir IT sistemomis, teikimą, ir kad tai labai padėtų mažinti lėšų švaistymą ir švaistymo poveikį bei nuostolius ar apgaulingą Sąjungos lėšų naudojimą; todėl ragina, kad, laikantis ES e. valdžios veiksmų plane nustatytų principų ir prioritetų, būsimu programavimo laikotarpiu taip pat numatyti e. valdžios sklaidai skirtų priemonių finansavimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pastebi, kad dažnai, ypač mažiau išsivysčiusiuose regionuose, pasitaiko sunkumų norint gauti finansavimą arba jį panaudoti, pirmiausia dėl biurokratizmo, administracinių pajėgumų problemų ar dėl pažeidimų; todėl tikisi, kad valstybės narės vykdys vidaus reformas, dėl kurių gero administravimo principo taikymas duos konkretesnių rezultatų ir kurios paspartins teismo procesus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad ES biudžete numatyta maždaug 9 mlrd. EUR parama ES valstybių narių viešojo administravimo reformai; ragina Komisiją suderinti šią finansinę paramą su tiksliniu valstybių narių dalijimusi žiniomis, patirtimi ir gerąją praktika; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją stiprinti bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis, kad būtų remiami atsiliekantys regionai, stiprinami gebėjimai ir administracinis valdymas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina imtis priemonių, skatinančių įgyvendinti programas, propaguojančias žmogiškųjų išteklių strategijų rengimą ir įgyvendinimą, pavyzdžiui, keičiantis geriausia patirtimi tarp valstybių narių, taip pat įtraukiant lyderius bei kitus aukšto rango vadovus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad dažnai nustatoma daug konkrečių veiklos programų ir kitų ES finansavimo išteklių dubliavimosi atvejų, ir ragina teikti pasiūlymus; todėl tikisi, kad bus pagerinta parama, skirta koordinavimui, papildomumui ir supaprastinimui skatinti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad veiklos programos būtų įgyvendinamos kuo veiksmingiau ir vartotojui priimtiniausiu būdu; mano, jog labai svarbu, kad valstybės narės nekurtų papildomų taisyklių, dėl kurių pagalbos gavėjui būtų sunkiau naudotis lėšomis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad Komisija neturi nei standartizuotos ir bendros viešojo administravimo vertinimo sistemos, nei sistemingo duomenų rinkimo metodo; su susirūpinimu pažymi, kad dėl šių priemonių trūkumo Komisija rengia neišsamias problemų valstybėse narėse analizes; siūlo į metinę augimo apžvalgą vėl įtraukti viešajam administravimui ir valdymui skirtą skyrių; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kviečia Komisiją iš anksto įvertinti už vystymosi politikos įgyvendinimą atsakingų struktūrų administracinius pajėgumus skatinant, ypač strategiškai svarbių projektų atveju, raginti pasitelkti nacionalines įstaigas ir agentūras, galinčias apibrėžti programas bei atskiras priemones ir paspartinti jų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad DFP turėtų būti naudojama skatinti toms programoms, kurias įgyvendinant užtikrinamas geresnis viešasis administravimas ir valdymas, visų pirma siekiant padėti valstybėms narėms ekonomikos nuosmukio laikotarpiu, pripažįstant, kad tokiomis aplinkybėmis viešojo administravimo sistemų srities reformos gali padėti susijusioms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina tai, kad į kitą DFP įtraukti pasiūlymai siekiant išvengti programų dubliavimosi ir skatinti tolesnį supaprastinimą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis parengti specialią vertinimo sistemą, apimančią kiekybinius ir kokybinius aukštos kokybės viešojo administravimo aspektus, ir ugdyti savo analitinius gebėjimus; pabrėžia poreikį nustatyti kiekvienos valstybės narės problemas ir, naudojantis turimais ištekliais, skatinti naudoti priemones, kuriomis būtų galima įveikti šias problemas, stiprinant ex ante sąlygų kriterijų ir nustatant tikslus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | siūlo Komisijai stiprinti politinį dialogą su valstybėmis narėmis užtikrinant, kad būtų įsteigtas specialus forumas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | siūlo savo parlamentinėje darbotvarkėje skirti laiko struktūriniam dialogui su nacionaliniais parlamentais dėl klausimų, susijusių su viešojo administravimo gerinimu visoje ES; kviečia ES pagerinti Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų stebėseną ir vertinimą pagal vienuoliktąjį teminį tikslą, įtraukiant konkrečius rodiklius tam, kad būtų galima įvertinti pažangą siekiant su viešojo administravimo reformomis susijusių ES tikslų ir prioritetų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina lyginamojo indekso sukūrimą siekiant įvertinti ES šalių kandidačių viešojo administravimo pajėgumus, kad jos galėtų prisiimti narystės ES įsipareigojimus; tikisi, kad valstybės narės vykdys vidaus reformas, dėl kurių gero administravimo principo taikymas duos dar konkretesnių rezultatų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos viešojo sektoriaus apdovanojimas (angl. EPSA) yra bendrai finansuojamas Komisijos ir kai kurių valstybių narių ir sutelkia geriausius, novatoriškiausius ir efektyviausius Europos viešojo sektoriaus subjektus; mano, kad Komisija turėtų užtikrinti aktyvesnį mokymąsi ir keitimąsi informacija ir siekti platesnės aprėpties visoje Europoje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad viešosios valdžios institucijose reikia skatinti novatoriškus procesus, kurie padėtų užtikrinti geresnius ryšius, skaitmeninimą ir kokybiškas skaitmenines paslaugas piliečiams, įmonėms ir viešosios valdžios institucijoms, tuo pačiu nuolat palaikant spartų naujų technologijų plėtojimo aptariamose srityse ritmą; palankiai vertina tai, kad pagal naują pasiūlymą dėl Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) būsimiems naudos gavėjams numatyta suteikti informaciją, reikalingą, kad jie kuo greičiau galėtų pradėti naudoti sistemas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripažįsta, kad vietos administracijos dalyvavimas yra būtina sąlyga siekiant ES lygmens tikslų šioje srityje; atkreipia dėmesį į Talino deklaracijoje pateiktą pasiūlymą su vietos ir regionų valdžios institucijomis stiprinti bendras valdymo struktūras nacionaliniu lygmeniu (2); |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina esamus tinklus (3), kuriuose dalyvauja valstybių narių atstovai, ypač tie, kurie gauna ES finansavimą, siekiant pagerinti viešąjį administravimą dalijantis geriausia patirtimi ir mokantis vieniems iš kitų; |
| --- | --- |

21.

| 22. | laikosi nuomonės, kad esami tinklai galėtų gerokai pagerinti savo veiklos rezultatus nustatydami platesnio užmojo tikslus bei plėtodami iniciatyvesnius metodus, pavyzdžiui, lyginamąjį mokymąsi, kurio metu valstybių narių atliekamas savęs vertinimas derinamas su patobulinta tarpusavio vertinimo sistema; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mano, kad aukštos kokybės viešasis administravimas yra būtina išankstinė sąlyga siekiant ES politikos tikslų pagal daugiametę finansinę programą ir kitose srityse; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti gerą komunikaciją ir politinį sąmoningumą kuriant pasitikėjimą ir skatinant pozityvius reformų veiksmus bei programas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad reikalingas nuolatinis vertinimas norint įsitikinti, ar įgyvendinant iš įprastų išteklių finansuojamas priemones laikomasi sanglaudos politikos papildomos naudos ir tarpusavio papildomumo principų, be kita ko, siekiant išvengti, kad sanglaudos politikos priemonės netaptų įprastų nacionalinių išteklių pakaitalu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pažymi, kad nepaisant to, kad paskutiniu programavimo laikotarpiu ESI fondų ištekliai, skirti regioniniam įgyvendinimo planui, kiekybiniu požiūriu padidėjo, stebėsena galėtų būti patobulinta siekiant įvertinti, kokį poveikį šis finansavimas daro minėtam planui; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina tęsti Komisijos darbo grupių, atsakingų už pagalbą valstybių narių nacionalinėms valdžios institucijoms, darbą siekiant geriau panaudoti sanglaudos politikos lėšas tose valstybėse narėse, kurios atsilieka įsisavinti ESI fondų lėšas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad reformų rėmimo programa yra svarbi, ir tikisi, kad minėtoji programa ateinančiu programavimo laikotarpiu bus sustiprinta aiškiai apibrėžiant, kad ji atlieka tarpininkavimo, o ne techninės pagalbos šaltinio vaidmenį, ir kad taip pat bus pagerintas jos veiksmingumas ir rezultatyvumas, tuo pat metu nesumažinant sanglaudos biudžeto lėšų sumomis, kurias šiuo metu pasiūlė Komisija pagal 2021–2027 m. laikotarpio DFP; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES, net ir neturėdama tiesioginės teisinės kompetencijos administraciniame sektoriuje, daro teigiamą poveikį valstybių narių viešajam administravimui ir ypač atlieka svarbų netiesioginį vaidmenį nustatydama Bendrijos teisyno administravimo standartus, sudarydama sąlygas keistis geriausia patirtimi visoje Sąjungoje, taip pat nustatydama biudžeto priemones, skirtas viešojo administravimo reformai remti ir skatinti, stiprinant administracinius gebėjimus ir administravimo veiksmingumą bei skatinant viešojo sektoriaus inovacijas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Tyrimas „Viešojo sektoriaus reforma. Kaip panaudojamas ES biudžetas jai skatinti“ (angl. Public Sector Reform: How the EU budget is used to encourage it), Europos Parlamentas, Vidaus politikos generalinis direktoratas, D teminis skyrius – biudžeto reikalai, 2016 m.

(2)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/ministerial-declaration-egovernment-tallinn-declaration

(3)  Europos viešojo administravimo tinklas (EVAT), Viešojo administravimo ir valdymo teminis tinklas ir kitos platformos ir tinklai, kurie ypatingą dėmesį skiria teisingumui, kovai su korupcija, skaitmeninimui, viešiesiems pirkimams ir kt.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/30

---

P8_TA(2019)0013

ES gairės ir ES specialiojo pasiuntinio religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo už ES ribų klausimais įgaliojimai

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES gairių ir ES specialiojo pasiuntinio religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo už ES ribų klausimais įgaliojimų (2018/2155(INI))

(2020/C 411/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į tarptautinę teisinę minties, sąžinės, religijos ar tikėjimo laisvės apsaugą, kuri garantuojama pagal 1948 m. Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 18 straipsnį, 1966 m. Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 18 straipsnį, 1981 m. Deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos religijos ir įsitikinimų pagrindu panaikinimo, Europos žmogaus teisių konvencijos 9 straipsnį ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 10, 21 ir 22 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tarptautinę teisinę minties, sąžinės, religijos ar tikėjimo laisvės apsaugą, kuri garantuojama pagal 1948 m. Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 18 straipsnį, 1966 m. Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 18 straipsnį, 1981 m. Deklaraciją dėl visų formų netolerancijos ir diskriminacijos religijos ir įsitikinimų pagrindu panaikinimo, Europos žmogaus teisių konvencijos 9 straipsnį ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 10, 21 ir 22 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. liepos 30 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos pastabą Nr. 22 dėl 1948 m. Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 18 straipsnio ir į jos 2011 m. balandžio 12 d. rezoliuciją Nr. 16/18 dėl kovos su netolerancija, neigiamais stereotipais ir stigmatizacija, taip pat diskriminacija, smurto skatinimu ir smurtavimu prieš asmenis dėl jų religijos arba tikėjimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. liepos 30 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos pastabą Nr. 22 dėl 1948 m. Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 18 straipsnio ir į jos 2011 m. balandžio 12 d. rezoliuciją Nr. 16/18 dėl kovos su netolerancija, neigiamais stereotipais ir stigmatizacija, taip pat diskriminacija, smurto skatinimu ir smurtavimu prieš asmenis dėl jų religijos arba tikėjimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), ypač į jos 2 ir 21 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), ypač į jos 2 ir 21 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 17 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 17 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 21 d. Tarybos išvadas dėl netolerancijos, diskriminacijos ir smurto dėl religijos ar tikėjimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 21 d. Tarybos išvadas dėl netolerancijos, diskriminacijos ir smurto dėl religijos ar tikėjimo,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 25 d. Tarybos priimtą ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir į 2015–2019 m. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 25 d. Tarybos priimtą ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir į 2015–2019 m. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. ES gaires dėl religijos ar tikėjimo laisvės skatinimo ir apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 24 d. ES gaires dėl religijos ar tikėjimo laisvės skatinimo ir apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rekomendaciją dėl ES religijos ar tikėjimo laisvės skatinimo ir apsaugos gairių projekto (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 13 d. Europos Parlamento rekomendaciją dėl ES religijos ar tikėjimo laisvės skatinimo ir apsaugos gairių projekto (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2011 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl krikščionių padėties atsižvelgiant į religijos laisvę (2), 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl vadinamosios grupuotės ISIS („Da’esh“) vykdomų religinių mažumų sisteminių masinių žudynių (3) ir 2017 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl rohinjų padėties (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2011 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl krikščionių padėties atsižvelgiant į religijos laisvę (2), 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl vadinamosios grupuotės ISIS („Da’esh“) vykdomų religinių mažumų sisteminių masinių žudynių (3) ir 2017 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl rohinjų padėties (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją „Naujasis ES požiūris į žmogaus teises ir demokratiją. Nuo pat Europos demokratijos fondo (EDF) įsteigimo dienos vykdytos veiklos įvertinimas“ (5), visų pirma į jos 27 ir 28 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją „Naujasis ES požiūris į žmogaus teises ir demokratiją. Nuo pat Europos demokratijos fondo (EDF) įsteigimo dienos vykdytos veiklos įvertinimas“ (5), visų pirma į jos 27 ir 28 dalis,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. (6) ir 2017 m. lapkričio 23 d. (7) Europos Parlamento rezoliucijas, atitinkamai dėl 2015 ir 2016 m. metinių ataskaitų dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje, visų pirma į 2016 m. rezoliucijos 14 dalį, aptariant 2015 m., ir į 2017 m. rezoliucijos 8 dalį, aptariant 2016 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. (6) ir 2017 m. lapkričio 23 d. (7) Europos Parlamento rezoliucijas, atitinkamai dėl 2015 ir 2016 m. metinių ataskaitų dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje, visų pirma į 2016 m. rezoliucijos 14 dalį, aptariant 2015 m., ir į 2017 m. rezoliucijos 8 dalį, aptariant 2016 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 5 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro paskelbtą „Rabato veiksmų planą“ dėl tautinės, rasinės ar religinės neapykantos kurstymo, kai skatinama diskriminacija, nesantaika ar smurtas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 5 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro paskelbtą „Rabato veiksmų planą“ dėl tautinės, rasinės ar religinės neapykantos kurstymo, kai skatinama diskriminacija, nesantaika ar smurtas,

| — | atsižvelgdamas į ES specialiojo pasiuntinio minties, sąžinės ir religijos laisvės propagavimo už ES ribų klausimais įgaliojimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES specialiojo pasiuntinio minties, sąžinės ir religijos laisvės propagavimo už ES ribų klausimais įgaliojimus,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 235/2014, įsteigiantį demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 235/2014, įsteigiantį demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (8),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 19 d. Tarybos išvadas dėl teisėmis grindžiamo požiūrio į vystomąjį bendradarbiavimą, apimančio visas žmogaus teises, ir į 2014 m. balandžio 30 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Priemonių rinkinys: teisėmis grindžiamas požiūris, apimantis visas žmogaus teises ES vystomojo bendradarbiavimo srityje“ (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 19 d. Tarybos išvadas dėl teisėmis grindžiamo požiūrio į vystomąjį bendradarbiavimą, apimančio visas žmogaus teises, ir į 2014 m. balandžio 30 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Priemonių rinkinys: teisėmis grindžiamas požiūris, apimantis visas žmogaus teises ES vystomojo bendradarbiavimo srityje“ (SWD(2014)0152),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2015 m. Europos Parlamento Sacharovo premija už minties laisvę buvo skirta Saudo Arabijos tinklaraštininkui ir aktyvistui Raifui Badawi už jo nepaprastai svarbias pastangas savo šalyje skatinant atviras diskusijas religijos ir politikos klausimais; atsižvelgdamas į tai, kad jis ir toliau kalinamas skyrus jam 10 metų laisvės atėmimo bausmę, tūkstantį rimbo kirčių ir didelę baudą už tariamą Islamo įžeidimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2015 m. Europos Parlamento Sacharovo premija už minties laisvę buvo skirta Saudo Arabijos tinklaraštininkui ir aktyvistui Raifui Badawi už jo nepaprastai svarbias pastangas savo šalyje skatinant atviras diskusijas religijos ir politikos klausimais; atsižvelgdamas į tai, kad jis ir toliau kalinamas skyrus jam 10 metų laisvės atėmimo bausmę, tūkstantį rimbo kirčių ir didelę baudą už tariamą Islamo įžeidimą,

| — | atsižvelgdamas į Pakistano krikščionės Asios Bibi, kuri buvo įkalinta ir nuteista mirties bausme už šventvagystę, atvejį ir į neseniai paskelbtą jos išteisinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pakistano krikščionės Asios Bibi, kuri buvo įkalinta ir nuteista mirties bausme už šventvagystę, atvejį ir į neseniai paskelbtą jos išteisinimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0449/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0449/2018),

| A. | kadangi minties, sąžinės, religijos ir tikėjimo laisvė, paprastai ES teisinėje sistemoje ir šioje rezoliucijoje vadinama teise į religijos ar tikėjimo laisvę, yra neatskiriama visų žmonių teisė ir pagrindinė teisė, lygiavertė visoms kitoms teisėms, dėl kurios asmuo niekaip neturi būti diskriminuojamas, kaip įtvirtinta tarptautiniuose ir Europos Sąjungos steigimo dokumentuose, įskaitant Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją; kadangi kiekvienas asmuo turi teisę į tai, kad būtų gerbiamos visos jo žmogaus teises, įtvirtintos Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir ES pagrindinių teisių chartijoje, be diskriminacijos dėl rasės, tautybės, sugebėjimų, lyties, seksualinės orientacijos, religinių įsitikinimų ar religinių įsitikinimų nebuvimo; kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnį Sąjungos veiksmai tarptautinėje arenoje grindžiami principais, kuriais remiantis ji buvo sukurta; kadangi pagal Sutarties 2 straipsnį Sąjunga įsteigta remiantis visuomenėmis, kuriose vyrauja pliuralizmas ir tolerancija; |
| --- | --- |

A.

kadangi minties, sąžinės, religijos ir tikėjimo laisvė, paprastai ES teisinėje sistemoje ir šioje rezoliucijoje vadinama teise į religijos ar tikėjimo laisvę, yra neatskiriama visų žmonių teisė ir pagrindinė teisė, lygiavertė visoms kitoms teisėms, dėl kurios asmuo niekaip neturi būti diskriminuojamas, kaip įtvirtinta tarptautiniuose ir Europos Sąjungos steigimo dokumentuose, įskaitant Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją; kadangi kiekvienas asmuo turi teisę į tai, kad būtų gerbiamos visos jo žmogaus teises, įtvirtintos Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir ES pagrindinių teisių chartijoje, be diskriminacijos dėl rasės, tautybės, sugebėjimų, lyties, seksualinės orientacijos, religinių įsitikinimų ar religinių įsitikinimų nebuvimo; kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnį Sąjungos veiksmai tarptautinėje arenoje grindžiami principais, kuriais remiantis ji buvo sukurta; kadangi pagal Sutarties 2 straipsnį Sąjunga įsteigta remiantis visuomenėmis, kuriose vyrauja pliuralizmas ir tolerancija;

| B. | kadangi bažnyčios ir valstybės atskyrimo principas yra pagrindinis konstitucinis principas visame pasaulyje ir Europoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi bažnyčios ir valstybės atskyrimo principas yra pagrindinis konstitucinis principas visame pasaulyje ir Europoje;

| C. | kadangi Europos Parlamentas apibrėžė pasaulietiškumą kaip griežtą religinės ir politinės valdžios atskyrimą, o tai reiškia bet kokio religinio kišimosi į valstybės institucijų veiklą ir bet kokio valstybės kišimosi į religinius reikalus atmetimą, nebent tai būtų daroma siekiant užtikrinti saugumo reikalavimus bei viešąją tvarką (įskaitant pagarbą kitų laisvei) ir visiems – tikintiesiems, agnostikams ar ateistams – garantuoti vienodą sąžinės laisvę; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Parlamentas apibrėžė pasaulietiškumą kaip griežtą religinės ir politinės valdžios atskyrimą, o tai reiškia bet kokio religinio kišimosi į valstybės institucijų veiklą ir bet kokio valstybės kišimosi į religinius reikalus atmetimą, nebent tai būtų daroma siekiant užtikrinti saugumo reikalavimus bei viešąją tvarką (įskaitant pagarbą kitų laisvei) ir visiems – tikintiesiems, agnostikams ar ateistams – garantuoti vienodą sąžinės laisvę;

| D. | kadangi religijos ar tikėjimo laisvė reiškia asmens teisę pasirinkti, kuo tikėti, arba netikėti, teisę nevaržomai keisti savo religiją ar įsitikinimus ar jų atsisakyti, taip pat teisę išpažinti ir skelbti savo pasirinktas mintis, sąžinės nuostatas, religiją ar tikėjimą tiek vienam, tiek kartu su kitais, viešai ar privačiai; kadangi mintys, sąžinės nuostatos, religija ar tikėjimas gali būti išpažįstami atliekant garbinimo aktus, apeigas, praktikuojant tikėjimą ir jo mokant; kadangi religijos ar tikėjimo laisvė apima tikinčiųjų ar netikinčiųjų bendruomenių teisę saugoti savo filosofiją ar jos atsisakyti, ir veikti ja vadovaujantis, taip pat teisę, kad būtų pripažintas religinių, pasaulietinių ir nereliginių organizacijų juridinio asmens statusas; kadangi religingų ar netikinčių asmenų apsauga ir veiksmingas religijos ar tikėjimo laisvės pažeidimų, pvz., diskriminacijos ar teisinių apribojimų dėl religijos ar tikėjimo, šalinimas yra pirminės sąlygos, būtinos užtikrinti, kad asmenys galėtų vienodomis teisėmis naudotis religijos ar tikėjimo laisve; |
| --- | --- |

D.

kadangi religijos ar tikėjimo laisvė reiškia asmens teisę pasirinkti, kuo tikėti, arba netikėti, teisę nevaržomai keisti savo religiją ar įsitikinimus ar jų atsisakyti, taip pat teisę išpažinti ir skelbti savo pasirinktas mintis, sąžinės nuostatas, religiją ar tikėjimą tiek vienam, tiek kartu su kitais, viešai ar privačiai; kadangi mintys, sąžinės nuostatos, religija ar tikėjimas gali būti išpažįstami atliekant garbinimo aktus, apeigas, praktikuojant tikėjimą ir jo mokant; kadangi religijos ar tikėjimo laisvė apima tikinčiųjų ar netikinčiųjų bendruomenių teisę saugoti savo filosofiją ar jos atsisakyti, ir veikti ja vadovaujantis, taip pat teisę, kad būtų pripažintas religinių, pasaulietinių ir nereliginių organizacijų juridinio asmens statusas; kadangi religingų ar netikinčių asmenų apsauga ir veiksmingas religijos ar tikėjimo laisvės pažeidimų, pvz., diskriminacijos ar teisinių apribojimų dėl religijos ar tikėjimo, šalinimas yra pirminės sąlygos, būtinos užtikrinti, kad asmenys galėtų vienodomis teisėmis naudotis religijos ar tikėjimo laisve;

| E. | kadangi teistiniai, neteistiniai ir ateistiniai įsitikinimai, taip pat teisė neišpažinti jokios religijos ar tikėjimo yra apsaugomi pagal Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 18 straipsnį; kadangi būti religingu arba nereligingu, tikėti arba netikėti yra absoliuti teisė, kurios negalima riboti jokiomis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

E.

kadangi teistiniai, neteistiniai ir ateistiniai įsitikinimai, taip pat teisė neišpažinti jokios religijos ar tikėjimo yra apsaugomi pagal Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 18 straipsnį; kadangi būti religingu arba nereligingu, tikėti arba netikėti yra absoliuti teisė, kurios negalima riboti jokiomis aplinkybėmis;

| F. | kadangi žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės yra nedalomos, viena nuo kitos priklausomos ir tarpusavyje susijusios; kadangi religijos ar tikėjimo laisvė apima daug kitų žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių elementų, pvz., saviraiškos laisvės ir susirinkimų ir asociacijų laisvės, ir yra nuo jų priklausoma, ir kartu atlieka svarbų vaidmenį kovojant su visų formų netolerancija ir diskriminacija religijos ar tikėjimo pagrindu; |
| --- | --- |

F.

kadangi žmogaus teisės ir pagrindinės laisvės yra nedalomos, viena nuo kitos priklausomos ir tarpusavyje susijusios; kadangi religijos ar tikėjimo laisvė apima daug kitų žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių elementų, pvz., saviraiškos laisvės ir susirinkimų ir asociacijų laisvės, ir yra nuo jų priklausoma, ir kartu atlieka svarbų vaidmenį kovojant su visų formų netolerancija ir diskriminacija religijos ar tikėjimo pagrindu;

| G. | kadangi religijos laisvė baigiasi tuomet, kai ja pažeidžiamos kitų asmenų teisės ir laisvės, ir kadangi religijos ar įsitikinimų išpažinimu niekada, nepaisant preteksto, negali būti pagrįstas smurtinis ekstremizmas ar žalojimas, taip pat niekam negali būti suteikta veiksmų laisvė elgtis taip, kad būtų pakenkta įgimtam asmens orumui; |
| --- | --- |

G.

kadangi religijos laisvė baigiasi tuomet, kai ja pažeidžiamos kitų asmenų teisės ir laisvės, ir kadangi religijos ar įsitikinimų išpažinimu niekada, nepaisant preteksto, negali būti pagrįstas smurtinis ekstremizmas ar žalojimas, taip pat niekam negali būti suteikta veiksmų laisvė elgtis taip, kad būtų pakenkta įgimtam asmens orumui;

| H. | kadangi paisant religijos ar tikėjimo laisvės tiesiogiai prisidedama prie demokratijos, vystymosi, teisinės valstybės, taikos ir stabilumo; kadangi religijos ar tikėjimo laisvės pažeidimai yra plačiai paplitę, jų patiria žmonės visame pasaulyje, jais pažeidžiamas žmogaus gyvenimo orumas ir pažadinama ar didinama netolerancija, be to, dažnai tai yra pirmieji galimo smurto ir konfliktų požymiai; kadangi valstybės privalo būti budrios, kad užkirstų kelią smurto veiksmams prieš asmenis jų religijos ar tikėjimo pagrindu ar išvengtų tokių veiksmų grėsmės, juos tirtų ir už juos baustų, taip pat užtikrintų atsakomybę tokių pažeidimų atvejais; |
| --- | --- |

H.

kadangi paisant religijos ar tikėjimo laisvės tiesiogiai prisidedama prie demokratijos, vystymosi, teisinės valstybės, taikos ir stabilumo; kadangi religijos ar tikėjimo laisvės pažeidimai yra plačiai paplitę, jų patiria žmonės visame pasaulyje, jais pažeidžiamas žmogaus gyvenimo orumas ir pažadinama ar didinama netolerancija, be to, dažnai tai yra pirmieji galimo smurto ir konfliktų požymiai; kadangi valstybės privalo būti budrios, kad užkirstų kelią smurto veiksmams prieš asmenis jų religijos ar tikėjimo pagrindu ar išvengtų tokių veiksmų grėsmės, juos tirtų ir už juos baustų, taip pat užtikrintų atsakomybę tokių pažeidimų atvejais;

| I. | kadangi, vadovaujantis ES sutarties 21 straipsniu, ES remia ir gina žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumą ir nedalomumą, pagarbą žmogaus orumui, kaip vienus iš pagrindinių principų, kuriais ji vadovaujasi savo užsienio politikoje; |
| --- | --- |

I.

kadangi, vadovaujantis ES sutarties 21 straipsniu, ES remia ir gina žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumą ir nedalomumą, pagarbą žmogaus orumui, kaip vienus iš pagrindinių principų, kuriais ji vadovaujasi savo užsienio politikoje;

| J. | kadangi daugelyje šalių vis dar esama religinių apribojimų ir priešiškumo, kuriuos pagimdo vyriausybės ar visuomenės; kadangi tam tikros religinės mažumos susiduria su didesne valstybinių ir nevalstybinių subjektų keliama grėsme ir jų vykdomu persekiojimu; kadangi žmogaus teisių gynėjams visame pasaulyje kovojant už religijos ar tikėjimo laisvę kyla vis didesnė grėsmė ir jie vis dažniau tampa išpuolių aukomis; |
| --- | --- |

J.

kadangi daugelyje šalių vis dar esama religinių apribojimų ir priešiškumo, kuriuos pagimdo vyriausybės ar visuomenės; kadangi tam tikros religinės mažumos susiduria su didesne valstybinių ir nevalstybinių subjektų keliama grėsme ir jų vykdomu persekiojimu; kadangi žmogaus teisių gynėjams visame pasaulyje kovojant už religijos ar tikėjimo laisvę kyla vis didesnė grėsmė ir jie vis dažniau tampa išpuolių aukomis;

| K. | kadangi, vykdydama ES užsienio politiką ir siekdama stiprinti minties, sąžinės ir religijos laisvę, 2013 m. birželio mėn. Taryba priėmė ES minties, sąžinės ir religijos laisvės skatinimo ir apsaugos gaires, o 2016 m. gegužės mėn. Komisija vienų metų kadencijai, kuri jau buvo dukart kasmet atnaujinta, paskyrė pirmąjį ES specialųjį pasiuntinį minties, sąžinės ir religijos laisvės propagavimo už ES ribų klausimais; |
| --- | --- |

K.

kadangi, vykdydama ES užsienio politiką ir siekdama stiprinti minties, sąžinės ir religijos laisvę, 2013 m. birželio mėn. Taryba priėmė ES minties, sąžinės ir religijos laisvės skatinimo ir apsaugos gaires, o 2016 m. gegužės mėn. Komisija vienų metų kadencijai, kuri jau buvo dukart kasmet atnaujinta, paskyrė pirmąjį ES specialųjį pasiuntinį minties, sąžinės ir religijos laisvės propagavimo už ES ribų klausimais;

| L. | kadangi ES rėmė religijos ar tikėjimo laisvę tarptautiniu lygmeniu ir daugiašaliuose forumuose, visų pirma imdamasi vadovaujamo vaidmens JT Generalinėje Asamblėjoje ir JT žmogaus teisių taryboje dėl teminių rezoliucijų dėl religijos ar tikėjimo laisvės, remdama JT specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais įgaliojimus ir dirbdama su juo, taip pat bendradarbiaudama su panašių pažiūrų trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES rėmė religijos ar tikėjimo laisvę tarptautiniu lygmeniu ir daugiašaliuose forumuose, visų pirma imdamasi vadovaujamo vaidmens JT Generalinėje Asamblėjoje ir JT žmogaus teisių taryboje dėl teminių rezoliucijų dėl religijos ar tikėjimo laisvės, remdama JT specialiojo pranešėjo religijos ar tikėjimo laisvės klausimais įgaliojimus ir dirbdama su juo, taip pat bendradarbiaudama su panašių pažiūrų trečiosiomis šalimis;

| M. | kadangi pagal 2014–2020 m. Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP) finansavimo prioritetas teikiamas minties, sąžinės ir religijos laisvės skatinimui, be kita ko, teikiant paramą pilietinei visuomenei ir siekiant, kad būtų saugomos tikinčiųjų ir netikinčiųjų, ypač religinėms ir tikėjimo mažumoms priklausančių asmenų teisės, žmogaus teisių gynėjų ir kovos su diskriminacija dėl religijos ar tikėjimo rėmimui, taip pat kultūrų ir religijų dialogo skatinimui; kadangi Europos plėtros fondu (EPF) ir ES finansinėmis priemonėmis, pvz., vystomojo bendradarbiavimo priemone, Europos kaimynystės priemone, priemone, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, ir pasirengimo narystei pagalbos priemone, taip pat prisidedama prie projektų, kuriais padedama gerinti minties, sąžinės ir religijos laisvės aplinką; |
| --- | --- |

M.

kadangi pagal 2014–2020 m. Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP) finansavimo prioritetas teikiamas minties, sąžinės ir religijos laisvės skatinimui, be kita ko, teikiant paramą pilietinei visuomenei ir siekiant, kad būtų saugomos tikinčiųjų ir netikinčiųjų, ypač religinėms ir tikėjimo mažumoms priklausančių asmenų teisės, žmogaus teisių gynėjų ir kovos su diskriminacija dėl religijos ar tikėjimo rėmimui, taip pat kultūrų ir religijų dialogo skatinimui; kadangi Europos plėtros fondu (EPF) ir ES finansinėmis priemonėmis, pvz., vystomojo bendradarbiavimo priemone, Europos kaimynystės priemone, priemone, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, ir pasirengimo narystei pagalbos priemone, taip pat prisidedama prie projektų, kuriais padedama gerinti minties, sąžinės ir religijos laisvės aplinką;

| 1. | pabrėžia, kad minties, sąžinės, religijos ir tikėjimo laisvė, paprastai ES teisinėje sistemoje ir šioje rezoliucijoje vadinama religijos ar tikėjimo laisve, yra visuotinė žmogaus teisė, ES vertybė ir svarbus bei neabejotinas orumo ramstis, turinti didelį poveikį visiems asmenims, jų asmens tapatybei ir vystymuisi bei visuomenėms; pabrėžia, kad asmenims turi būti leidžiama laisvai organizuoti savo asmeninį gyvenimą pagal savo įsitikinimus; pabrėžia, kad teisė į religijos ir tikėjimo laisvę apima teisę netikėti, laikytis teistinių, neteistinių, agnostinių ar ateistinių įsitikinimų ir teisę į apostazę; tvirtina, kad religijos ir tikėjimo laisvė turi būti tinkamai saugoma, skatinama ir užtikrinama visų subjektų, taip pat stiprinama plėtojant religijų ir kultūrų dialogą pagal Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 18 straipsnį ir Europos Sąjungos vertybes, kaip nustatyta ES sutartyje ir ES pagrindinių teisių chartijoje; pabrėžia valstybių pareigą garantuoti religijos ir tikėjimo laisvę ir su visais asmenimis elgtis vienodai, visiškai nediskriminuojant dėl religijos ar tikėjimo, kad būtų išsaugota taiki, demokratinė ir pliuralistinė visuomenė, kurioje gerbiama įvairovė ir įsitikinimai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia gilų susirūpinimą, kad pastaraisiais metais visame pasaulyje labai padaugėjo religijos ar tikėjimo laisvės pažeidimų ir tikinčiųjų bei netikinčiųjų persekiojimo; smerkia manipuliavimą religiniais klausimais politiniais tikslais ir smurtą, priekabiavimą ar socialinį spaudimą, daromą bet kuriam asmeniui ar asmenų grupei dėl minties, sąžinės, religijos ar tikėjimo; smerkia etninių ir religinių grupių, netikinčių, ateistų ir kitų mažumų persekiojimą ir išpuolius prieš juos, moterų ir mergaičių persekiojimą ir visų asmenų persekiojimą dėl jų seksualinės orientacijos; smerkia priverstinį atvertimą į kitą religiją ir žalingą praktiką, kaip antai, moterų lyties organų žalojimą, taip pat priverstines santuokas ir tam tikrą kitą praktiką, susijusią su religija ar tikėjimu arba suvokiamą kaip religijos ar tikėjimo išraišką, ir ragina tokių pažeidimų kaltininkus nedelsiant patraukti atsakomybėn; pabrėžia, kad nuo religijos ir tikėjimo laisvės pažeidimų dažnai prasideda arba įsismarkauja karai ar kitų formų ginkluoti konfliktai, kuriems vykstant pažeidžiama humanitarinė teisė, ne kita ko, vykdomos masinės žudynės ar genocidas; pabrėžia, kad religijos ir tikėjimo laisvės pažeidimai silpnina demokratiją, trukdo vystymuisi ir turi neigiamos įtakos kitoms pagrindinėms laisvėms ir teisėms; pabrėžia, kad tai įpareigoja tarptautinę bendruomenę, ES ir jos valstybes nares iš naujo patvirtinti savo pasiryžimą ir stiprinti veiksmus skatinant religijos ar tikėjimo laisvę visiems; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad, vadovaujantis ES sutarties 21 straipsniu, ES ir jos valstybės narės yra įsipareigojusios stiprinti pagarbą žmogaus teisėms, kaip principą, kuriuo vadovaujamasi ES užsienio politikoje; labai palankiai vertina tai, kad 2013 m. ES gairėse religijos ar tikėjimo laisvės propagavimas ir apsauga integruota į ES užsienio politiką ir išorės veiksmus, ir šiuo atžvilgiu ragina toliau stiprinti veiksmus, kuriais siekiama didinti informuotumą ir įgyvendinti šias gaires; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad, vadovaujantis SESV 17 straipsniu, ES įsipareigoja palaikyti atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su bažnyčiomis ir religinėmis bendruomenėmis, filosofinėmis ir nereliginėmis organizacijomis; atkreipia dėmesį į tokio dialogo poveikį kitų žmogaus teisių laikymuisi; pabrėžia, kad dažnai kai kurie tarptautiniai ES partneriai tokį religijų ir kultūrų dialogą priima atviriau ir tai paskatina pažangą kitose srityse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad svarbu suteikti informaciją netikintiems asmenims šalyse, kuriose jie negali burtis į organizacijas ir pasinaudoti susirinkimų laisve; |
| --- | --- |

5.

ES strategija dėl religijos ar tikėjimo laisvės skatinimo ir apsaugos plėtojant tarptautinius santykius ir bendradarbiavimą

| 6. | palankiai vertina pastaraisiais metais suaktyvėjusį religijos ar tikėjimo laisvės skatinimą ES užsienio politikoje ir išorės veiksmuose, visų pirma vykdant ES bendrą užsienio ir saugumo politikos strategiją ir 2015–2019 m. veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje; palankiai vertina tai, kad į šį aktyvumą daugelis šalių partnerių reagavo padidindamos įsipareigojimus laikytis atitinkamų Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos ir Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 18 straipsnių; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad reaguodamas į 2016 m. vasario 4 d. Parlamento rezoliuciją 2016 metais Komisijos pirmininkas įsteigė ES specialiojo pasiuntinio religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo už ES ribų klausimais pareigybę; mano, kad specialiojo pasiuntinio paskyrimas yra svarbus žingsnis ir aiškus pripažinimas, kad religijos ar tikėjimo laisvė yra viena iš sudėtinių dalių vykdant ES užsienio politikos ir dvišalių bei daugiašalių išorės veiksmų žmogaus teisių srities darbotvarkę ir vystomąjį bendradarbiavimą; ragina specialųjį pasiuntinį toliau aktyviai veikti, bendradarbiauti su ES specialiuoju įgaliotiniu žmogaus teisių klausimais ir papildyti jo veiklą šioje srityje, įskaitant ES gairių propagavimą; teigiamai vertina už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingo Komisijos nario ir Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD aktyvią paramą specialiajam pasiuntiniui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad svarbu susieti religijos ir tikėjimo laisvės propagavimo pastangas ir įvairių religijų bei religijų vidinius, įvairių pasaulėžiūrų, kultūrų ir filosofijų dialogus su smurtinio ekstremizmo prevencija, kad jie vienas kitą papildytų ir stiprintų, siekiant išsaugoti religijos ir tikėjimo laisvę pasaulyje, visų pirma kaimyninėse ir kitose šalyse, su kuriomis ES palaiko specialius ryšius; pabrėžia, kad nereliginės, humanistinės ir sekuliarios organizacijos yra labai svarbios užkertant kelią smurtiniam ekstremizmui; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina glaudžiau bendradarbiauti siekiant užkirsti kelią mažumų persekiojimui dėl minties, sąžinės, religijos ar tikėjimo, sudaryti sąlygas taikiam sambūviui įvairovės paženklintose visuomenėse ir užtikrinti nuolatinį religinių lyderių ir veikėjų, mokslininkų, bažnyčių ir kitų religinių organizacijų, netikinčių asmenų grupių, nacionalinių žmogaus teisių institucijų, žmogaus teisių gynėjų, moterų teisių ir jaunimo organizacijų, pilietinės visuomenės atstovų ir žiniasklaidos dialogą; ragina EIVT ir ES delegacijas su įvairiais partneriais nustatyti bendrus tikslus, kaip užtikrinti didesnę religijos ir tikėjimo laisvės srities pažangą vykdant dialogą žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad dėl religinio neraštingumo, taip pat žinių trūkumo ir fakto, kad religija svarbi didelei žmonijos daliai, nepripažinimo skatinama šališka nuomonė ir atsiranda stereotipai ir taip prisidedama prie įtampos didinimo, nesupratimo ir nepagarbos, taip pat netinkamo elgesio didelės gyventojų dalies įsitikinimų ir elgesio atžvilgiu; pabrėžia švietimo svarbą siekiant išsaugoti ir puoselėti religijos ar tikėjimo laisvę visame pasaulyje ir kovoti su netolerancija; ragina atsakinguosius už žiniasklaidos priemones ir socialinius tinklus konstruktyviai ir pagarbiai prisidėti prie viešų diskusijų, išvengiant nepalankių šališkumų ir stereotipų, susijusių su religijomis ir tikinčiaisiais, ir atsakingai naudotis saviraiškos laisve, kaip reikalaujama Europos žmogaus teisių konvencijos 10 straipsnyje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja, kad tam tikrose šalyse galioja, priverstinai vykdomi arba siekiama įvesti baudžiamuosius teisės aktus, pagal kuriuos numatoma bausti (įskaitant mirties bausme) už šventvagystę, atsivertimą į kitą religiją ar apostazę; apgailestauja, kad šiais teisės aktais iš esmės siekiama apriboti religijos ir tikėjimo laisvę ir žodžio laisvę ir kad jie dažnai naudojami kaip mažumų ir politinės priespaudos priemonė; taip pat atkreipia dėmesį į padėtį kai kuriose kitose šalyse, kuriose vyksta konfliktai dėl religinių klausimų arba per kuriuos tokiais klausimais manipuliuojama, arba kyla tokių konfliktų rizika; ragina ES tvirčiau politiškai įsipareigoti savo užsienio politikoje pirmenybę skirti pastangoms siekti, kad visose atitinkamose šalyse būtų panaikinti tokie diskriminaciniai teisės aktai, nutrauktos represijos prieš žmogaus teisių gynėjus ir sustabdytas pilietinės erdvės mažinimas dėl religinių priežasčių; primygtinai ragina ES į visas derybas, kurios pradedamos siekiant sudaryti susitarimus su ES nepriklausančiomis šalimis, įtraukti dialogą žmogaus teisių klausimais ir per jį svarstyti religijos ir tikėjimo laisvės užtikrinimo klausimą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smerkia neteisėtą Sacharovo premijos laureato Raifo Badawi įkalinimą po neteisėto teismo proceso ir primygtinai ragina Saudo Arabijos valdžios institucijas nedelsiant ir besąlygiškai jį paleisti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Pakistano valdžios institucijas užtikrinti Asios Bibi ir jos šeimos saugumą; |
| --- | --- |

13.

Specialusis pasiuntinys religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo už ES ribų klausimais

| 14. | palankiai vertina tai, kad specialusis pasiuntinys Komisijoje sukūrė veiksmingus darbo tinklus, apimančius Tarybą, Europos Parlamentą ir kitus suinteresuotuosius subjektus; ragina specialųjį pasiuntinį kasmet pateikti aplankytų šalių ir savo teminių prioritetų ataskaitą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Tarybą ir Komisiją skaidriai ir išsamiai įvertinti specialiojo pasiuntinio pareigybės veiksmingumą ir pridėtinę vertę, svarstant, ar įgaliojimus pratęsti; ragina Tarybą ir Komisiją, remiantis šiuo vertinimu, tinkamai remti specialiojo pasiuntinio institucinius įgaliojimus, pajėgumus ir pareigas, išnagrinėjant kelerių metų kadencijos galimybę, per kurią būtų atliekama metinė peržiūra, ir kuriant darbo tinklus su visomis atitinkamomis ES institucijomis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad specialiojo pasiuntinio pareigomis turėtų būti siekiama propaguoti minties, sąžinės, religijos ir tikėjimo laisvę, teisę netikėti, atsimesti nuo tikėjimo ir laikytis ateistinių pažiūrų, taip pat kreipti dėmesį į netikinčių asmenų, kuriems gresia pavojus, padėtį; rekomenduoja, kad specialiojo pasiuntinio pareigos apimtų tokias kompetencijas: stiprinti ES religijos ar tikėjimo laisvės politikos už ES ribų matomumą, veiksmingumą, suderinamumą ir atskaitomybę; Europos Parlamentui, Tarybai, Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijai teikti metinę specialiojo pasiuntinio įgaliojimų vykdymo pažangos ataskaitą ir išsamią įgaliojimų vykdymo ataskaitą specialiojo pasiuntinio kadencijos pabaigoje; glaudžiai bendradarbiauti su Tarybos Žmogaus teisių darbo grupe; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais atliktą darbą, be kita ko, religijos ir tikėjimo laisvės srityje; pabrėžia, kad numatant institucinius įgaliojimus svarbu vengti specialiojo pasiuntinio ir ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais pareigų ir kompetencijų dubliavimo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse neseniai sukurtos naujos pareigybės, susijusios su atsakomybe už religijos ir tikėjimo laisvę ir panašios į specialiojo pasiuntinio pareigybę; pabrėžia, kad reikia nuoseklaus požiūrio, kuris apimtų visų religinių bendruomenių, taip pat netikinčiųjų, teisių klausimus; ragina specialųjį pasiuntinį ir nacionalinius pareigūnus, atsakingus už religijos ir tikėjimo laisvę už jų šalies ribų, ir specialųjį pasiuntinį, taip pat Žmogaus teisių darbo grupę (COHOM) ir Parlamentą bendradarbiauti; ragina ES delegacijas ir valstybių narių ambasadas glaudžiau bendradarbiauti ir imtis bendrų abipusių veiksmų, kad būtų užtikrinta nuosekli ir vieninga pozicija propaguojant religijos ar tikėjimo laisvę už ES ribų ir remiamos bendruomenės bei asmenys, susiduriantys su religijos ar tikėjimo laisvės pažeidimais; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rekomenduoja apsvarstyti galimybę įsteigti neformalią patariamąją darbo grupę iš valstybių narių religijos ar tikėjimo laisvės institucijų ir kitų atitinkamų institucijų atstovų, kurioje dalyvautų taip pat Europos Parlamento atstovai, ekspertai, mokslininkai ir pilietinės visuomenės, be kita ko, bažnyčių ir kitų religinių organizacijų, taip pat nereliginių organizacijų atstovai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rekomenduoja, kad specialusis pasiuntinys toliau plėtotų bendradarbiavimą su analogiškas pareigas už ES ribų einančiais pareigūnais, visų pirma glaudžiai bendradarbiaudamas su ES specialiuoju įgaliotiniu žmogaus teisių klausimais ir įvairiais JT specialiaisiais pranešėjais, ypač su pranešėju religijos ar tikėjimo laisvės klausimais, be kita ko, išnagrinėtų galimybę vykdyti bendras ES ir JT iniciatyvas dėl religinių grupių ir mažumų, taip pat netikinčiųjų ir žmonių, kurie pereina į kitą religiją ar kritikuoja religiją bei jos atsisako, diskriminavimo ir parengti bendrus pasiūlymus, kaip pasiekti, kad tokių veiksmų nebebūtų; atkreipia dėmesį į pasiūlymą JT paskelbti oficialią kasmet minimą tarptautinę dieną, skirtą religinio persekiojimo aukų ir jį išgyvenusių asmenų atminimui; |
| --- | --- |

20.

ES religijos ar tikėjimo laisvės skatinimo ir apsaugos gairės

| 21. | mano, kad ES gairėse aiškiai nustatytos politikos kryptys, principai, normos ir temos prioritetiniams veiksmams, taip pat pateiktas priemonių rinkinys ES atstovams trečiosiose šalyse, kad jie galėtų stebėti, vertinti, teikti ataskaitas ir imtis diplomatinių veiksmų – tai tvirtas strateginis metodas ES ir jos valstybėms narėms, kurį naudodamos jos gali veiksmingai skatinti minties, sąžinės ir religijos laisvę už ES ribų; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina skubiai veiksmingai įgyvendinti ES religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo ir apsaugos gaires, siekiant, kad ES darytų didesnę įtaką propaguodama religijos ar tikėjimo laisvę visame pasaulyje; pabrėžia, kad supratimas, kaip mintis, religija ir bet kokios kitos kultūros ir tikėjimo apraiškos, įskaitant netikėjimą, gali formuoti visuomenę ir daryti jai įtaką, padeda geriau suprasti religijos ir tikėjimo laisvės propagavimo ES užsienio politikoje ir tarptautinio bendradarbiavimo srityje aspektus; ragina tokį pat dėmesį skirti netikinčių, ateistų ir apostatų, patiriančių persekiojimus, diskriminaciją ir smurtą, padėčiai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina gilinti žinias apie religijos ar tikėjimo laisvę ir šiuo atžvilgiu palankiai vertina ligšiolines EIVT ir Komisijos pastangas ES pareigūnams ir nacionaliniams diplomatams, laikantis pliuralizmo ir neutralumo principų, rengti religijos ir tikėjimo raštingumo ir istorijos mokymus, taip pat mokymus apie religinių mažumų ir netikinčiųjų padėtį; vis dėlto pabrėžia, kad reikia platesnių ir sistemingesnių mokymo programų, kurios padidintų ES ir valstybių narių pareigūnų ir diplomatų informuotumą, paskatintų naudoti ES gaires ir sustiprintų bendradarbiavimą su ES specialiuoju pasiuntiniu; rekomenduoja į šį mokymo procesą įtraukti mokslininkus, kuo įvairesnes bažnyčias, religines bendruomenes ir asociacijas, taip pat nereligines, žmogaus teisių ir pilietinės visuomenės organizacijas; ragina Komisiją ir Tarybą skirti pakankamai išteklių tokioms mokymo programoms; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją ir EIVT užtikrinti, kad religijos ir tikėjimo laisvei skirtas skyrius būtų įtrauktas į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje ir rengiamos ES garių įgyvendinimo pažangos ataskaitos ir abu šie dokumentai pateikiami Europos Parlamentui ir Tarybai; pažymi, jog ES gairėse numatyta, kad praėjus trejiems metams jų įgyvendinimą vertins Žmogaus teisių darbo grupė (COHOM), tačiau apie tokį vertinimą nebuvo pranešta ir jis nebuvo paviešintas; ragina nedelsiant paskelbti šį vertinimą; mano, kad vertinant turėtų būti atkreiptas dėmesys į geriausią patirtį, nustatytos tobulintinos sritys ir pateiktos konkrečios rekomendacijos dėl įgyvendinimo pagal nurodytus terminus ir orientyrus, kurie kasmet būtų reguliariai vertinami; ragina vertinimą įtraukti į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia įsipareigojimus, kuriuos vykdo žmogaus teisių centrai visose ES delegacijose ir BSGP misijose, įskaitant įsipareigojimus, susijusius su religijos ar tikėjimo laisve; ragina skirti pakankamai išteklių toms delegacijoms ir misijoms, kad jos galėtų vykdyti savo darbą stebėdamos, vertindamos ir pranešdamos apie nerimą keliančią žmogaus teisių padėtį, įskaitant religijos ar tikėjimo laisvės laikymosi padėtį; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primena apie konkrečioms šalims skirtų žmogaus teisių ir demokratijos srities strategijų, kuriose ES veiksmai pritaikomi prie kiekvienos šalies konkrečios padėties ir poreikių, svarbą; ragina skirti deramą dėmesį su minties, sąžinės ir religijos laisve susijusioms problemoms ruošiant dirvą ES veiksmams, kad kilus pavojui minties, sąžinės ir religijos laisvei šias problemas būtų galima spręsti pagal konkrečioms šalims skirtas žmogaus teisių ir demokratijos srities strategijas; pakartoja savo raginimą leisti Europos Parlamento nariams susipažinti su konkrečioms šalims skirtų žmogaus teisių ir demokratijos srities strategijų turiniu; |
| --- | --- |

26.

ES veiksmai dėl minties, sąžinės ir religijos laisvės daugiašaliuose forumuose

| 27. | palankiai vertina ES įsipareigojimą remti religijos ar tikėjimo laisvę daugiašaliuose forumuose, visų pirma JT, Europos Taryboje ir ESBO, taip pat Islamo bendradarbiavimo organizacijoje; atsižvelgdamas į tai, remia ES bendradarbiavimą su JT specialiuoju pranešėju religijos ar tikėjimo laisvės klausimais ir su Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuru; rekomenduoja ES ir toliau imtis vadovaujamo vaidmens JT Generalinėje Asamblėjoje ir Jungtinių Tautų žmogaus teisių taryboje dėl rezoliucijų religijos ar tikėjimo laisvės klausimais ir ieškoti sąjungininkų bei ginti bendras pozicijas su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis; ragina ES ir Islamo bendradarbiavimo organizaciją apsvarstyti galimybę parengti bendrą JT rezoliuciją dėl religijos ir tikėjimo laisvės; |
| --- | --- |

27.

ES finansinės priemonės

| 28. | džiaugiasi, kad religijos ir tikėjimo laisvė yra apibrėžta kaip Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės prioritetas; atkreipia dėmesį į tai, kad nuo tada, kai buvo priimtos ES gairės, Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės (EDŽTRP) finansavimas, skiriamas su religijos ir tikėjimo laisve susijusiems projektams, padidėjo; ragina Komisiją ir EIVT užtikrinti, kad ES diplomatinis darbas, skirtas žmogaus teisėms, be kita ko, religijos ar tikėjimo laisvei, propaguoti, ir EDŽTRP finansuojami projektai vienas kitą stiprintų. ir skirstant lėšas laikytis pliuralizmo, neutralumo ir teisingumo principų; pabrėžia, kad religijos ar tikėjimo laisvę galima remti ne tik žmogaus teisėms skirtais fondais, bet ir kitomis priemonėmis, be kita ko, skirtomis konfliktų prevencijos sričiai arba švietimui ir kultūrai; ragina Komisiją ir Tarybą 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje išsaugoti pakankamą finansavimą su religijos ar tikėjimo laisve susijusiems projektams pagal ES išorės finansavimo priemones; ragina, kad pagal EDŽTRP taip pat būtų galima finansuoti laisvųjų mąstytojų ir žmogaus teisių gynėjų, kuriems jų kilmės šalyje gresia pavojus ar jie yra persekiojami, apsaugą ar gelbėjimo operacijas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina dėti pastangas siekiant užtikrinti skaidrų finansavimą ir stebėti, kaip šis finansavimas naudojamas religinėms organizacijoms ir jų veiklai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad ES politika taikos, saugumo ir konfliktų prevencijos bei vystymosi ir bendradarbiavimo srityje patiria sunkumų, kurių sprendimų galima ieškoti dalyvaujant, be kita ko, bažnyčioms, religiniams vadovams, mokslininkams, religinėms ir tikėjimo bendruomenėms ir asociacijoms arba tiek tikėjimu grindžiamoms, tiek nereliginėms organizacijoms, kurios visos yra svarbios pilietinės visuomenės dalys; pripažįsta, kad svarbu atsižvelgti į įvairias bažnyčias, religines ir tikėjimo bendruomenes ir asociacijas bei tikėjimu grindžiamas ir nereligines organizacijas, kurios kartu su bendruomenėmis atlieka faktinį bendruomenėms skirtą vystomąjį ir humanitarinį darbą; ragina Tarybą ir Komisiją prireikus įtraukti su religijos ar tikėjimo laisvės skatinimu ir apsauga susijusius tikslus ir veiklą planuojant su tokia politika susijusias finansavimo priemones, t. y. Europos plėtros fondą, vystomojo bendradarbiavimo priemonę, Europos kaimynystės priemonę, priemonę, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, pasirengimo narystei pagalbos priemonę ir bet kokias kitas priemones, kurios gali būti įsteigtos atitinkamose srityse po 2020 m.; |
| --- | --- |

30.

o

o o

| 31. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, EIVT, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Jungtinėms Tautoms. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  OL C 65, 2016 2 19, p. 174.

(2)  OL C 136 E, 2012 5 11, p. 53.

(3)  OL C 35, 2018 1 31, p. 77.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0500.

(5)  OL C 265, 2017 8 11, p. 130.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0502.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0494.

(8)  OL L 77, 2014 3 15, p. 85.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/38

---

P8_TA(2019)0014

Lyčių lygybė ir mokesčių politika ES

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybės ir mokesčių politikos ES (2018/2095(INI))

(2020/C 411/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8, 10, 11, 153 ir 157 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8, 10, 11, 153 ir 157 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 ir 33 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 23 ir 33 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl lyčių lygybės (dok. 00337/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl lyčių lygybės (dok. 00337/2016),

| — | atsižvelgdamas į 2011–2020 m. Europos lyčių lygybės paktą, pridėtą prie 2011 m. kovo 7 d. Tarybos išvadų (dok. 07166/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011–2020 m. Europos lyčių lygybės paktą, pridėtą prie 2011 m. kovo 7 d. Tarybos išvadų (dok. 07166/2011),

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją dėl žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos, ypač į jos 14 straipsnį, kuriame draudžiama diskriminacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją dėl žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos, ypač į jos 14 straipsnį, kuriame draudžiama diskriminacija,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą ir 2016 m. sausio 15 d. JT ataskaitą „Neteisėtų finansinių srautų, žmogaus teisių ir Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. galutinis tyrimas“, kurią parengė nepriklausomi ekspertai dėl užsienio skolų ir kitų susijusių šalių tarptautinių finansinių įsipareigojimų poveikio visapusiškam naudojimuisi visomis žmogaus teisėmis, ypač ekonominėmis, socialinėmis ir kultūrinėmis teisėmis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą ir 2016 m. sausio 15 d. JT ataskaitą „Neteisėtų finansinių srautų, žmogaus teisių ir Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. galutinis tyrimas“, kurią parengė nepriklausomi ekspertai dėl užsienio skolų ir kitų susijusių šalių tarptautinių finansinių įsipareigojimų poveikio visapusiškam naudojimuisi visomis žmogaus teisėmis, ypač ekonominėmis, socialinėmis ir kultūrinėmis teisėmis,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW),

| — | atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, priimtas 1995 m. rugsėjo 15 d. Jungtinių Tautų ketvirtojoje pasaulinėje moterų konferencijoje, ir į vėlesnius rezultatų dokumentus, priimtus specialiuose Jungtinių Tautų posėdžiuose „Pekinas + 5“ (2000 m.), „Pekinas + 10“ (2005 m.), „Pekinas + 15“ (2010 m.) ir „Pekinas + 20“ (2015 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pekino deklaraciją ir veiksmų platformą, priimtas 1995 m. rugsėjo 15 d. Jungtinių Tautų ketvirtojoje pasaulinėje moterų konferencijoje, ir į vėlesnius rezultatų dokumentus, priimtus specialiuose Jungtinių Tautų posėdžiuose „Pekinas + 5“ (2000 m.), „Pekinas + 10“ (2005 m.), „Pekinas + 15“ (2010 m.) ir „Pekinas + 20“ (2015 m.),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) ir į jos 3 straipsnį, kuriame lytis apibrėžiama kaip „socialiai sukonstruotas vaidmuo, elgesys, veikla ir savybės, kurias tam tikra visuomenė priskiria moterims arba vyrams“, ir į 1994 m. Amerikos šalių konvenciją dėl smurto prieš moteris prevencijos, baudimo už jį ir panaikinimo (Paros Beleno konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) ir į jos 3 straipsnį, kuriame lytis apibrėžiama kaip „socialiai sukonstruotas vaidmuo, elgesys, veikla ir savybės, kurias tam tikra visuomenė priskiria moterims arba vyrams“, ir į 1994 m. Amerikos šalių konvenciją dėl smurto prieš moteris prevencijos, baudimo už jį ir panaikinimo (Paros Beleno konvencija),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 70/1 „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 70/1 „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“,

| — | atsižvelgdamas į pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) lyčių lygybės konvencijas, įskaitant Konvenciją dėl vienodo atlyginimo (Nr. 100), Konvenciją dėl diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje (Nr. 111), Konvenciją dėl pareigų šeimai turinčių darbuotojų (Nr. 156) ir Konvenciją dėl motinystės apsaugos (Nr. 183), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pagrindines Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) lyčių lygybės konvencijas, įskaitant Konvenciją dėl vienodo atlyginimo (Nr. 100), Konvenciją dėl diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje (Nr. 111), Konvenciją dėl pareigų šeimai turinčių darbuotojų (Nr. 156) ir Konvenciją dėl motinystės apsaugos (Nr. 183),

| — | atsižvelgdamas į bendrai Ekonominių ir socialinių teisių centro, „Alliance Sud“, Niujorko universiteto Teisės mokyklos „Global Justice“ klinikos, „Public Eye“ organizacijos ir Mokesčių teisingumo tinklo (angl. Tax Justice Network) pateiktą informaciją Konvencijai dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims „Šveicarijos atsakomybė už piktnaudžiavimo mokesčiais poveikį moterų teisėms už jos teritorijos ribų“ (angl. „Swiss Responsibility for the Extraterritorial Impacts of Tax Abuse on Women’s Rights“), kurioje pabrėžiama neproporcinga mokesčių našta moterims, visų pirma mažas pajamas uždirbančioms moterims ir moterims besivystančiose šalyse, atsirandanti dėl piktnaudžiavimo mokesčiais tarpvalstybiniu mastu prarandamų valstybės pajamų; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrai Ekonominių ir socialinių teisių centro, „Alliance Sud“, Niujorko universiteto Teisės mokyklos „Global Justice“ klinikos, „Public Eye“ organizacijos ir Mokesčių teisingumo tinklo (angl. Tax Justice Network) pateiktą informaciją Konvencijai dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims „Šveicarijos atsakomybė už piktnaudžiavimo mokesčiais poveikį moterų teisėms už jos teritorijos ribų“ (angl. „Swiss Responsibility for the Extraterritorial Impacts of Tax Abuse on Women’s Rights“), kurioje pabrėžiama neproporcinga mokesčių našta moterims, visų pirma mažas pajamas uždirbančioms moterims ir moterims besivystančiose šalyse, atsirandanti dėl piktnaudžiavimo mokesčiais tarpvalstybiniu mastu prarandamų valstybės pajamų;

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ (SWD(2015)0278),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2018 m. dokumentus dėl Europos semestro šalims skirtų ataskaitų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2018 m. dokumentus dėl Europos semestro šalims skirtų ataskaitų,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. ataskaitą dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2017 m. ataskaitą dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „Mokesčių tendencijos Europos Sąjungoje. ES valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos duomenys“ (2018 m. leidimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „Mokesčių tendencijos Europos Sąjungoje. ES valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos duomenys“ (2018 m. leidimas),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 8 d. Komisijos ataskaitą dėl mažų vaikų priežiūros paslaugų plėtojimo siekiant didinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje ir užtikrinti dirbančių tėvų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, taip pat tvarų ir įtraukų augimą Europoje (Barselonos tikslai) (COM(2018)0273), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 8 d. Komisijos ataskaitą dėl mažų vaikų priežiūros paslaugų plėtojimo siekiant didinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje ir užtikrinti dirbančių tėvų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, taip pat tvarų ir įtraukų augimą Europoje (Barselonos tikslai) (COM(2018)0273),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 18 d. pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB nuostatos dėl pridėtinės vertės mokesčio tarifų (COM(2018)0020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 18 d. pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB nuostatos dėl pridėtinės vertės mokesčio tarifų (COM(2018)0020),

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) Lyčių lygybės indeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) Lyčių lygybės indeksą,

| — | atsižvelgdamas į JT padalinio „Moterys“ 2015 m. ataskaitą „Moterų pažanga pasaulyje 2015–2016 m. Ekonomikos pokyčiai, naudojimasis teisėmis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT padalinio „Moterys“ 2015 m. ataskaitą „Moterų pažanga pasaulyje 2015–2016 m. Ekonomikos pokyčiai, naudojimasis teisėmis“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos specialistų grupės biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą klausimais 2005 m. galutinę ataskaitą, kurioje biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą apibrėžiamas kaip „biudžetų vertinimas atsižvelgiant į lyčių aspektą visais biudžeto sudarymo lygmenimis ir restruktūrizuojant pajamas ir išlaidas taip, kad būtų remiama lyčių lygybė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos specialistų grupės biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą klausimais 2005 m. galutinę ataskaitą, kurioje biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą apibrėžiamas kaip „biudžetų vertinimas atsižvelgiant į lyčių aspektą visais biudžeto sudarymo lygmenimis ir restruktūrizuojant pajamas ir išlaidas taip, kad būtų remiama lyčių lygybė“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos 2015 m. tyrimą „Kaip užtikrinti pelno mokesčio politikos skaidrumą, koordinavimą ir konvergenciją Europos Sąjungoje. I dalis. Agresyvaus pelno mokesčio planavimo masto įvertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos 2015 m. tyrimą „Kaip užtikrinti pelno mokesčio politikos skaidrumą, koordinavimą ir konvergenciją Europos Sąjungoje. I dalis. Agresyvaus pelno mokesčio planavimo masto įvertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims komiteto baigiamąsias pastabas dėl Šveicarijos (2016 m.) ir Liuksemburgo (2018 m.) ekstrateritorinių įsipareigojimų, susijusių su poveikiu lyčių aspektui dėl neteisėto kapitalo judėjimo ir įmonių mokesčių vengimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims komiteto baigiamąsias pastabas dėl Šveicarijos (2016 m.) ir Liuksemburgo (2018 m.) ekstrateritorinių įsipareigojimų, susijusių su poveikiu lyčių aspektui dėl neteisėto kapitalo judėjimo ir įmonių mokesčių vengimo (1),

| — | atsižvelgdamas į Plėtros studijų instituto 2016 m. politikos apžvalgą „Neapmokamo priežiūros darbo perskirstymas. Kodėl mokesčiai yra svarbūs moterų teisėms“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Plėtros studijų instituto 2016 m. politikos apžvalgą „Neapmokamo priežiūros darbo perskirstymas. Kodėl mokesčiai yra svarbūs moterų teisėms“,

| — | atsižvelgdamas į Parlamento Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus C 2017 m. balandžio mėn. tyrimą „Lyčių lygybė ir mokesčiai Europos Sąjungoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų teminio skyriaus C 2017 m. balandžio mėn. tyrimą „Lyčių lygybė ir mokesčiai Europos Sąjungoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio mėn. Jungtinių Tautų Lyčių lygybės ir moterų įgalinimo padalinio ataskaitą „Lytis, mokesčių sistemos ir lygybė besivystančiose šalyse“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio mėn. Jungtinių Tautų Lyčių lygybės ir moterų įgalinimo padalinio ataskaitą „Lytis, mokesčių sistemos ir lygybė besivystančiose šalyse“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl moterų vaidmens ekologiškoje ekonomikoje (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl moterų vaidmens ekologiškoje ekonomikoje (2),

| — | atsižvelgdamas į EBPO atskaitą dėl EBPO rekomendacijų dėl lyčių (2017 m. birželio mėn.) įgyvendinimo ir Mokesčių bei išmokų modelių (2015 m.); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EBPO atskaitą dėl EBPO rekomendacijų dėl lyčių (2017 m. birželio mėn.) įgyvendinimo ir Mokesčių bei išmokų modelių (2015 m.);

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų moterų ES (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl namų ūkio darbuotojų ir priežiūros paslaugų teikėjų moterų ES (4),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją „Skurdas: lyčių aspektas“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją „Skurdas: lyčių aspektas“ (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje 2014–2015 m. (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje 2014–2015 m. (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 13 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijai dėl pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir slėpimo tyrimo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 13 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijai dėl pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir slėpimo tyrimo (7),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto bendrus svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto bendrus svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A8-0416/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A8-0416/2018),

| A. | kadangi ES sutarties 2 ir 3 straipsniuose dvejomis esminėmis ES vertybėmis ir tikslais, kuriais grindžiamas Sąjungos sukūrimas, pripažįstamas nediskriminavimas ir moterų ir vyrų lygybė; kadangi SESV 8 ir 10 straipsniuose Europos Sąjunga įpareigojama panaikinti nelygybę, skatinti lyčių lygybę ir kovoti su diskriminacija apibrėžiant ir įgyvendinant savo politiką ir veiklą; kadangi Pagrindinių teisių chartijoje nustatytos teisės ir principai dėl tiesioginės ir netiesioginės diskriminacijos draudimo (Chartijos 21 straipsnio 1 dalis) ir lyčių lygybės (Chartijos 23 straipsnis); kadangi Chartijoje nustatytos teisės yra tiesiogiai skirtos valstybėms narėms, kai šios įgyvendina Sąjungos teisę (Chartijos 51 straipsnis); |
| --- | --- |

A.

kadangi ES sutarties 2 ir 3 straipsniuose dvejomis esminėmis ES vertybėmis ir tikslais, kuriais grindžiamas Sąjungos sukūrimas, pripažįstamas nediskriminavimas ir moterų ir vyrų lygybė; kadangi SESV 8 ir 10 straipsniuose Europos Sąjunga įpareigojama panaikinti nelygybę, skatinti lyčių lygybę ir kovoti su diskriminacija apibrėžiant ir įgyvendinant savo politiką ir veiklą; kadangi Pagrindinių teisių chartijoje nustatytos teisės ir principai dėl tiesioginės ir netiesioginės diskriminacijos draudimo (Chartijos 21 straipsnio 1 dalis) ir lyčių lygybės (Chartijos 23 straipsnis); kadangi Chartijoje nustatytos teisės yra tiesiogiai skirtos valstybėms narėms, kai šios įgyvendina Sąjungos teisę (Chartijos 51 straipsnis);

| B. | kadangi visoje Europos Sąjungoje vis dar per mažai moterų dalyvauja darbo rinkoje – bendras moterų užimtumo rodiklis vis dar beveik 12 proc. žemesnis negu vyrų; kadangi Europos Sąjungoje ne visą darbo dieną dirba 31,5 proc. dirbančių moterų ir tik 8,2 proc. dirbančių vyrų; |
| --- | --- |

B.

kadangi visoje Europos Sąjungoje vis dar per mažai moterų dalyvauja darbo rinkoje – bendras moterų užimtumo rodiklis vis dar beveik 12 proc. žemesnis negu vyrų; kadangi Europos Sąjungoje ne visą darbo dieną dirba 31,5 proc. dirbančių moterų ir tik 8,2 proc. dirbančių vyrų;

| C. | kadangi nepaprastai svarbu spręsti problemą dėl moterų ir vyrų užimtumo lygio atotrūkio ir panaikinti vidutinį beveik 40 proc. siekiantį vyrų ir moterų pensijų skirtumą, kuris kyla dėl įmokų skirtumų, susikaupusių per visą moterų gyvenimą ir laikotarpius, kai jos nedalyvavo darbo rinkoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi nepaprastai svarbu spręsti problemą dėl moterų ir vyrų užimtumo lygio atotrūkio ir panaikinti vidutinį beveik 40 proc. siekiantį vyrų ir moterų pensijų skirtumą, kuris kyla dėl įmokų skirtumų, susikaupusių per visą moterų gyvenimą ir laikotarpius, kai jos nedalyvavo darbo rinkoje;

| D. | kadangi vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas Europos Sąjungoje siekia 16 proc., ir tai reiškia, kad visose ekonomikos srityse moterys Europos Sąjungoje per valandą uždirba 16 proc. mažiau nei vyrai; |
| --- | --- |

D.

kadangi vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas Europos Sąjungoje siekia 16 proc., ir tai reiškia, kad visose ekonomikos srityse moterys Europos Sąjungoje per valandą uždirba 16 proc. mažiau nei vyrai;

| E. | kadangi suminis moterų karjeros pertraukų poveikis (darbo užmokesčio ir užimtumo lygio, karjeros trukmės, pertraukų vaikų priežiūrai, darbo visą ir ne visą darbo dieną) turi didelės reikšmės nevienodam vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumui ir lemia didesnę riziką moterims patirti skurdą ir socialinę atskirtį, kurių neigiamą poveikį pajunta ir jų vaikai bei šeimos; |
| --- | --- |

E.

kadangi suminis moterų karjeros pertraukų poveikis (darbo užmokesčio ir užimtumo lygio, karjeros trukmės, pertraukų vaikų priežiūrai, darbo visą ir ne visą darbo dieną) turi didelės reikšmės nevienodam vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumui ir lemia didesnę riziką moterims patirti skurdą ir socialinę atskirtį, kurių neigiamą poveikį pajunta ir jų vaikai bei šeimos;

| F. | kadangi Pekino veiksmų platformoje atkreipiamas dėmesys į poreikį išnagrinėti įvairias politikos šakas ir programas, įskaitant susijusias su mokesčiais, iš lyties perspektyvos ir, kur reikia, jas pakeisti, siekiant skatinti vienodesnį gamybos priemonių, gerovės, galimybių, pajamų ir paslaugų paskirstymą; |
| --- | --- |

F.

kadangi Pekino veiksmų platformoje atkreipiamas dėmesys į poreikį išnagrinėti įvairias politikos šakas ir programas, įskaitant susijusias su mokesčiais, iš lyties perspektyvos ir, kur reikia, jas pakeisti, siekiant skatinti vienodesnį gamybos priemonių, gerovės, galimybių, pajamų ir paslaugų paskirstymą;

| G. | kadangi Konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims reikalaujama, kad šeimos būtų grindžiamos lygybės, teisingumo ir kiekvieno šeimos nario asmeninių galimybių realizavimo principais, be kita ko, vienodai vertinant moteris ir vyrus mokesčių teisės atžvilgiu, kaip asmenis ir savarankiškus piliečius, o ne kaip nuo vyrų priklausomus asmenis; |
| --- | --- |

G.

kadangi Konvencijoje dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims reikalaujama, kad šeimos būtų grindžiamos lygybės, teisingumo ir kiekvieno šeimos nario asmeninių galimybių realizavimo principais, be kita ko, vienodai vertinant moteris ir vyrus mokesčių teisės atžvilgiu, kaip asmenis ir savarankiškus piliečius, o ne kaip nuo vyrų priklausomus asmenis;

| H. | kadangi valstybės narės yra pasirašiusios Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą ir įsipareigojusios sutelkti kuo daugiau išteklių, kad būtų lėšų palaipsniui įgyvendinti ekonomines, socialines ir kultūrines teises; |
| --- | --- |

H.

kadangi valstybės narės yra pasirašiusios Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą ir įsipareigojusios sutelkti kuo daugiau išteklių, kad būtų lėšų palaipsniui įgyvendinti ekonomines, socialines ir kultūrines teises;

| I. | kadangi gyventojų pajamų mokesčio taisyklės, kurios yra aiškiai nepalankios moterims dėl jų galimybių gauti darbą ir dėl darbo sąlygų arba darbdavio mokamų pensijų, gali pažeisti 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/54/EB (8) dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo 14 straipsnį (9); |
| --- | --- |

I.

kadangi gyventojų pajamų mokesčio taisyklės, kurios yra aiškiai nepalankios moterims dėl jų galimybių gauti darbą ir dėl darbo sąlygų arba darbdavio mokamų pensijų, gali pažeisti 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/54/EB (8) dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo 14 straipsnį (9);

| J. | kadangi Komisijos darbo dokumente „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ nustatytos pagrindinės sritys, kuriose reikia užtikrinti lyčių lygybę, įskaitant mokesčių politiką, tačiau trūksta privalomųjų nuostatų ar raginimo įsipareigoti užtikrinti lyčių aspekto integravimą valstybių narių lygmeniu; |
| --- | --- |

J.

kadangi Komisijos darbo dokumente „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ nustatytos pagrindinės sritys, kuriose reikia užtikrinti lyčių lygybę, įskaitant mokesčių politiką, tačiau trūksta privalomųjų nuostatų ar raginimo įsipareigoti užtikrinti lyčių aspekto integravimą valstybių narių lygmeniu;

| K. | kadangi mokesčių politika gali būti pagrįsta aiškiu arba numanomu šališkumu tam tikros lyties atžvilgiu; kadangi aiškus šališkumas reiškia, kad mokesčių nuostatos tiesiogiai skirtos atskirai vyrams arba moterims, o numanomu šališkumu laikoma padėtis, kai tam tikra nuostata formaliai skirta vienodai visiems, tačiau realybėje vykdoma diskriminacija, kadangi politika veikia pagal elgesio ir (arba) pajamų modelius ir turi skirtingą poveikį lytims; kadangi dauguma valstybių narių yra panaikinusios mokesčių taisykles, kuriomis aiškiai atskiriami vyrai ir moterys, tačiau numanomas mokestinis šališkumas ES vis dar yra dažnas, nes mokesčių taisyklės sąveikauja su socialine ir ekonomine realybe; |
| --- | --- |

K.

kadangi mokesčių politika gali būti pagrįsta aiškiu arba numanomu šališkumu tam tikros lyties atžvilgiu; kadangi aiškus šališkumas reiškia, kad mokesčių nuostatos tiesiogiai skirtos atskirai vyrams arba moterims, o numanomu šališkumu laikoma padėtis, kai tam tikra nuostata formaliai skirta vienodai visiems, tačiau realybėje vykdoma diskriminacija, kadangi politika veikia pagal elgesio ir (arba) pajamų modelius ir turi skirtingą poveikį lytims; kadangi dauguma valstybių narių yra panaikinusios mokesčių taisykles, kuriomis aiškiai atskiriami vyrai ir moterys, tačiau numanomas mokestinis šališkumas ES vis dar yra dažnas, nes mokesčių taisyklės sąveikauja su socialine ir ekonomine realybe;

| L. | kadangi politikos priemonės didinti ir perskirstyti pajamas gali daryti neproporcingą poveikį moterų pajamoms ir ekonominiam saugumui ir sumažinti moterų galimybes gauti kokybiškas viešąsias paslaugas, taip mažinant moterų galimybes naudotis savo ekonominėmis ir socialinėmis teisėmis, taip pat siekiant pažangos lyčių lygybės srityje; |
| --- | --- |

L.

kadangi politikos priemonės didinti ir perskirstyti pajamas gali daryti neproporcingą poveikį moterų pajamoms ir ekonominiam saugumui ir sumažinti moterų galimybes gauti kokybiškas viešąsias paslaugas, taip mažinant moterų galimybes naudotis savo ekonominėmis ir socialinėmis teisėmis, taip pat siekiant pažangos lyčių lygybės srityje;

| M. | kadangi dėl lyčių perspektyvos trūkumo ES ir nacionalinėje mokesčių politikoje didėja dabartinė lyčių nelygybė (užimtumo, pajamų, neapmokamo darbo, pensijos, skurdo, gerovės, etc. srityse), moterys atgrasomos nuo darbo paieškų ir palikimo darbo rinkoje, taip pat atkuriami tradiciniai lyčių vaidmenys ir stereotipai; |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl lyčių perspektyvos trūkumo ES ir nacionalinėje mokesčių politikoje didėja dabartinė lyčių nelygybė (užimtumo, pajamų, neapmokamo darbo, pensijos, skurdo, gerovės, etc. srityse), moterys atgrasomos nuo darbo paieškų ir palikimo darbo rinkoje, taip pat atkuriami tradiciniai lyčių vaidmenys ir stereotipai;

| N. | kadangi mokesčių politikos kūrimas yra esminis strategijos „Europa 2020“ bruožas; kadangi pagrindinis klausimas, kuriam skiriama daugiausia dėmesio Europos semestre, išlieka Stabilumo ir augimo pakto laikymosi užtikrinimas ir kadangi nustatant prioritetus ir rengiant rekomendacijas, ypač susijusius su mokesčiais, ryškėja tendencija neatsižvelgti į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

N.

kadangi mokesčių politikos kūrimas yra esminis strategijos „Europa 2020“ bruožas; kadangi pagrindinis klausimas, kuriam skiriama daugiausia dėmesio Europos semestre, išlieka Stabilumo ir augimo pakto laikymosi užtikrinimas ir kadangi nustatant prioritetus ir rengiant rekomendacijas, ypač susijusius su mokesčiais, ryškėja tendencija neatsižvelgti į lyčių aspektą;

| O. | kadangi darbo jėgos, pelno, vartojimo ir gerovės mokesčių regresiniai pakeitimai, stebimi per pastaruosius dešimtmečius visose valstybėse narėse, susilpnino mokesčių sistemų perskirstymo galią ir prisidėjo prie didėjančios mokesčių nelygybės; kadangi šios struktūrinės mokesčių sistemos permainos lėmė tai, kad mokesčių našta persikėlė ant mažų pajamų gyventojų grupių ir ypač moterų, taip atsitiko dėl nevienodo pajamų tarp moterų ir vyrų pasiskirstymo, mažo moterų, gaunančių aukščiausias pajamas, skaičiaus, didesnio už vidutinį pagrindinių prekių vartojimo ir naudojimosi paslaugomis santykio tarp moterų ir palyginti didelės pajamų iš darbo santykių dalies bei mažos pajamų iš kapitalo dalies visose moterų pajamose (10); |
| --- | --- |

O.

kadangi darbo jėgos, pelno, vartojimo ir gerovės mokesčių regresiniai pakeitimai, stebimi per pastaruosius dešimtmečius visose valstybėse narėse, susilpnino mokesčių sistemų perskirstymo galią ir prisidėjo prie didėjančios mokesčių nelygybės; kadangi šios struktūrinės mokesčių sistemos permainos lėmė tai, kad mokesčių našta persikėlė ant mažų pajamų gyventojų grupių ir ypač moterų, taip atsitiko dėl nevienodo pajamų tarp moterų ir vyrų pasiskirstymo, mažo moterų, gaunančių aukščiausias pajamas, skaičiaus, didesnio už vidutinį pagrindinių prekių vartojimo ir naudojimosi paslaugomis santykio tarp moterų ir palyginti didelės pajamų iš darbo santykių dalies bei mažos pajamų iš kapitalo dalies visose moterų pajamose (10);

| P. | kadangi dėl ekonominės nelygybės, kuri atsiranda dėl nevienodo moterų ir vyrų pajamų pasiskirstymo, mažo moterų, gaunančių aukščiausias pajamas, skaičiaus ir palyginti didelės pajamų iš darbo santykių dalies bei mažos pajamų iš kapitalo dalies visose moterų pajamose, gali ypač nukentėti moterys (11); |
| --- | --- |

P.

kadangi dėl ekonominės nelygybės, kuri atsiranda dėl nevienodo moterų ir vyrų pajamų pasiskirstymo, mažo moterų, gaunančių aukščiausias pajamas, skaičiaus ir palyginti didelės pajamų iš darbo santykių dalies bei mažos pajamų iš kapitalo dalies visose moterų pajamose, gali ypač nukentėti moterys (11);

| Q. | kadangi nuo 9-ojo dešimtmečio pelno mokesčio dydis sumažėjo labai smarkiai, vidutiniškai nuo virš 40 proc. iki 21,9 proc. 2018 m., o vartojimo mokesčių dydis (kurių didelę dalį sudaro PVM) didėjo nuo 2009 m. ir 2016 m. pasiekė 20,6 proc. (12); |
| --- | --- |

Q.

kadangi nuo 9-ojo dešimtmečio pelno mokesčio dydis sumažėjo labai smarkiai, vidutiniškai nuo virš 40 proc. iki 21,9 proc. 2018 m., o vartojimo mokesčių dydis (kurių didelę dalį sudaro PVM) didėjo nuo 2009 m. ir 2016 m. pasiekė 20,6 proc. (12);

| R. | kadangi dabartinė makroekonominė politika turėtų geriau atspindėti neapmokamos priežiūros ir darbo namuose svarbą ir kadangi faktai atskleidžia, kad 80 proc. visos priežiūros ES neapmokamai teikia neoficialūs prižiūrintieji asmenys, ir 75 proc. jų yra moterys; kadangi tam tikros mokesčių politikos šakos, nepakankamai finansuojamos viešosios paslaugos ir prieiga prie socialinių paslaugų daro neproporcingai didelį poveikį mažas pajamas gaunantiems asmenims, ypač moterims, nes jos dažnai atlieka priežiūros, auklėjimo ir kitus paramos šeimai darbus, paprastai už tai negaudamos atlygio, ir taip įsitvirtina neproporcingai didelė moterų atsakomybė už priežiūrą; kadangi ES šalyse būtent neturtingiausioms ir pažeidžiamiausioms moterims tenka dviguba neformalaus priežiūros darbo ir menkai apmokamo mažų garantijų darbo našta (13): |
| --- | --- |

R.

kadangi dabartinė makroekonominė politika turėtų geriau atspindėti neapmokamos priežiūros ir darbo namuose svarbą ir kadangi faktai atskleidžia, kad 80 proc. visos priežiūros ES neapmokamai teikia neoficialūs prižiūrintieji asmenys, ir 75 proc. jų yra moterys; kadangi tam tikros mokesčių politikos šakos, nepakankamai finansuojamos viešosios paslaugos ir prieiga prie socialinių paslaugų daro neproporcingai didelį poveikį mažas pajamas gaunantiems asmenims, ypač moterims, nes jos dažnai atlieka priežiūros, auklėjimo ir kitus paramos šeimai darbus, paprastai už tai negaudamos atlygio, ir taip įsitvirtina neproporcingai didelė moterų atsakomybė už priežiūrą; kadangi ES šalyse būtent neturtingiausioms ir pažeidžiamiausioms moterims tenka dviguba neformalaus priežiūros darbo ir menkai apmokamo mažų garantijų darbo našta (13):

| S. | kadangi beveik visose valstybėse narėse pradėta taikyti dvigubo pajamų mokesčio sistema, kai antrą darbą turintiems asmenims taikomas didesnis ribinis mokesčių tarifas, ir įvesti vienodi mokesčių tarifai daugumai pajamų iš kapitalo dalies; kadangi neproporcingai didelė mokesčių našta antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui dėl iš darbo santykių gaunamoms pajamoms tiesiogiai taikomo progresinių mokesčių plano daugumoje valstybių narių yra viena iš pagrindinių priežasčių, atgrasančių moteris dalyvauti darbo rinkoje (14), neskaitant kitų bendrų mokesčių ir išmokų nuostatų ir išlaidų, taip pat visuotinių vaikų priežiūros paslaugų trūkumo; |
| --- | --- |

S.

kadangi beveik visose valstybėse narėse pradėta taikyti dvigubo pajamų mokesčio sistema, kai antrą darbą turintiems asmenims taikomas didesnis ribinis mokesčių tarifas, ir įvesti vienodi mokesčių tarifai daugumai pajamų iš kapitalo dalies; kadangi neproporcingai didelė mokesčių našta antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui dėl iš darbo santykių gaunamoms pajamoms tiesiogiai taikomo progresinių mokesčių plano daugumoje valstybių narių yra viena iš pagrindinių priežasčių, atgrasančių moteris dalyvauti darbo rinkoje (14), neskaitant kitų bendrų mokesčių ir išmokų nuostatų ir išlaidų, taip pat visuotinių vaikų priežiūros paslaugų trūkumo;

| T. | kadangi neveiklumo spąstams (šiuo metu siekiantys 40 proc.) ir mažo darbo užmokesčio spąstams, kurie turi neproporcingą poveikį moterims ir atgraso jas nuo visaverčio dalyvavimo darbo rinkoje, reikšmingos įtakos turi tiesioginių mokesčių nuostatos ir netenkamos pašalpos; |
| --- | --- |

T.

kadangi neveiklumo spąstams (šiuo metu siekiantys 40 proc.) ir mažo darbo užmokesčio spąstams, kurie turi neproporcingą poveikį moterims ir atgraso jas nuo visaverčio dalyvavimo darbo rinkoje, reikšmingos įtakos turi tiesioginių mokesčių nuostatos ir netenkamos pašalpos;

| U. | kadangi tam tikrose valstybėse narėse šeimos vis dar gali mokėti mažiau mokesčių, jei jose yra priklausomas sutuoktinis, yra taikomos išmokos susituokusioms poroms ir (arba) mokestinės lengvatos poroms, kuriose yra tik vienas dirbantis asmuo, ir taip įtvirtinama asimetrija su šeimomis, kurias sudaro tik vienas iš tėvų ir vaikai (dažniausiai nepilną šeimą sudaro moterys), ir nepripažįstamos įvairios Europos Sąjungoje esančios šeimų situacijos; kadangi tokia mokestinė nauda paprastai neskatina ištekėjusių moterų ieškotis darbo ir tiesiogiai ar netiesiogiai skatina moterų laiką skirti ne mokamam, o nemokamam darbui; |
| --- | --- |

U.

kadangi tam tikrose valstybėse narėse šeimos vis dar gali mokėti mažiau mokesčių, jei jose yra priklausomas sutuoktinis, yra taikomos išmokos susituokusioms poroms ir (arba) mokestinės lengvatos poroms, kuriose yra tik vienas dirbantis asmuo, ir taip įtvirtinama asimetrija su šeimomis, kurias sudaro tik vienas iš tėvų ir vaikai (dažniausiai nepilną šeimą sudaro moterys), ir nepripažįstamos įvairios Europos Sąjungoje esančios šeimų situacijos; kadangi tokia mokestinė nauda paprastai neskatina ištekėjusių moterų ieškotis darbo ir tiesiogiai ar netiesiogiai skatina moterų laiką skirti ne mokamam, o nemokamam darbui;

| V. | kadangi dar nepakankamai ištirtas mokesčių sistemų poveikis lyčių nelygybei įmonių turto, asmeninės gerovės ir turto atžvilgiu, ir būtina skubiai užtikrinti, kad šiose srityse būtų gauta pagal lytis išskaidytų duomenų; |
| --- | --- |

V.

kadangi dar nepakankamai ištirtas mokesčių sistemų poveikis lyčių nelygybei įmonių turto, asmeninės gerovės ir turto atžvilgiu, ir būtina skubiai užtikrinti, kad šiose srityse būtų gauta pagal lytis išskaidytų duomenų;

| 1. | ragina Komisiją visoje mokesčių politikoje remti lyčių lygybės principą ir parengti specialias gaires ir rekomendacijas valstybėms narėms, siekiant panaikinti su mokesčiais susijusį šališkumą tam tikros lyties atžvilgiu ir užtikrinti, jog nebūtų nustatomi jokie nauji mokesčiai, išlaidų teisės aktai, programos ar praktika, kurie didina rinkos ar pajamų po mokesčių lyčių nelygybę; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad, vadovaujantis ES sutarties 5 straipsnio 3 dalyje nustatytu subsidiarumo principu, valstybės narės gali laisvai nustatyti savo mokesčių politikos taisykles, jei jos atitinka ES taisykles; be to, pabrėžia, kad dėl ES sprendimų mokesčių klausimais turi vienbalsiai susitarti visos valstybės narės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją skatinti ES ratifikuoti Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, kaip buvo pasielgta Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos ir Stambulo konvencijos atveju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją pagerinti dokumento „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės“ įgyvendinimo padėtį priimant jį kaip komunikatą (15), ir įtraukti aiškius tikslus ir pagrindinius veiksmus lyčių lygybei stiprinti, atlikus visų ES veiksmų sektorių tyrimą, įskaitant mokesčių aspektus; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad ES teisės aktai, skirti kovoti su tiesiogine ir netiesiogine lyties diskriminacija būtų tinkamai įgyvendinti ir įgyvendinimo pažanga būtų sistemingai stebima, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos vyrams ir moterims; |
| --- | --- |

4.

Tiesioginiai mokesčiai

Gyventojų pajamų mokestis

| 5. | pažymi, kad mokesčių politika turi įvairios įtakos skirtingų tipų namų ūkiams (pvz., namų ūkiams, kuriuose pajamas gauna antrasis asmuo, namų ūkiams, kuriuose pajamas iš vieno darbo gauna vyras ir moteris ir t.t.); pažymi neigiamas moterų užimtumo ir jų ekonominės nepriklausomybės neskatinimo pasekmes ir atkreipia dėmesį į didesnis vyrų ir moterų pensijų skirtumas, susidarantį taikant bendro apmokestinimo principą; pabrėžia, kad mokesčių sistemos neturėtų būti grindžiamos prielaida, kad namų ūkiai vienodai telkia savo lėšas ir jomis dalijasi ir, kad individualus apmokestinimas prisidės prie mokesčių sąžiningumo moterims užtikrinimo; mano, kad svarbu, kad vyrai ir moterys uždirbtų vienodai ir galėtų vienodai teikti priežiūrą; primygtinai ragina visas valstybes nares palaipsniui įvesti individualius mokesčius ir kartu užtikrinti, kad būtų visiškai išsaugoti visi finansiniai ir kiti su tėvyste susijusios dabartinės bendros apmokestinimo sistemos pranašumai; pripažįsta, kad kai kuriose valstybėse narėse gali prireikti pereinamojo perėjimo prie tokio individualaus apmokestinimo sistemos laikotarpio; ragina per šiuos pereinamuosius laikotarpius panaikinti visas mokesčių išlaidas, grindžiamas bendromis pajamomis, ir pažymi, kad reikia užtikrinti, kad asmenims būtų teikiamos visos mokesčių lengvatos, išmokos pinigais ir natūra teikiamos valstybės paslaugos, siekiant užtikrinti jų finansinį ir socialinį savarankiškumą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į 2017 m. lapkričio 20 d. Komisijos komunikatą „2017–2019 m. ES veiksmų planas. Kovoti su vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumu“ (COM(2017)0678), kuriame pripažįstamos aštuonios veiklos sritys ir valstybės narės raginamos dėti daugiau pastangų siekiant veiksmingai sumažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, kad pagerėtų moterų ekonominė padėtis ir būtų užtikrinta jų ekonominė nepriklausomybė; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad 2014 m. vidutinis grynųjų pajamų mokesčių tarifas antrajam šeimoje pajamas uždirbančiam ir du vaikus turinčiam asmeniui ES EBPO valstybėse narėse vidutiniškai siekė 31 proc., o visose EBPO šalyse – 28 proc.; ragina Komisiją nuolat stebėti ir stiprinti valstybėse narėse taikomą vienodo darbo užmokesčio už vienodą darbą ir už vienodos vertės darbą vyrams ir moterims principą ir, kad būtų užtikrinta, jog nei darbo rinkoje, nei mokesčių srityse neliktų nelygybės; ragina Komisiją ir valstybes nares mažinti horizontaliąją ir vertikaliąją segregaciją darbo rinkoje, naikinant lyčių nelygybę ir diskriminaciją užimtumo srityje ir skatinant, visų pirma per švietimą ir didesnį informuotumą, skatinant mergaites ir moteris studijuoti, ieškoti darbo ir siekti karjeros novatoriškuose augančiuose ekonomikos sektoriuose, įskaitant IRT ir MTIM; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad visos mokestinės paskatos, susiję su užimtumu ir savarankišku darbu nebūtų diskriminuojančios lyties atžvilgiu ir apsvarstyti mokestines paskatas ir mokesčių lengvatas ar paslaugas, skirtas antrajam šeimoje uždirbančiam asmeniui ir vienišiems tėvams; taip pat ragina valstybes nares ieškoti skirtingų būdų skatinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje ir mažinti galimas ekonomines kliūtis į darbo rinką ateinančiam antrajam pajamas šeimoje uždirbančiam asmeniui; pažymi, kad šališkumas lyties atžvilgiu taip pat gali atsirasti dėl su darbu susijusių mokesčių atskaitymų ir atleidimo nuo mokesčių, pavyzdžiui, lengvatinio papildomo darbo laiko apmokestinimo, kuris daugiausia naudingas profesijoms, kurias šiuo metu dirba vyrai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina valstybes nares nemažinti savo gyventojų pajamų mokesčių sistemų progresinio pobūdžio masto, pvz., bandant supaprastinti gyventojų pajamų apmokestinimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina nustatyti tokį gyventojų pajamų mokestį (tarifų struktūrą, išimtis, lengvatas, išmokas, kreditus, etc.), kad būtų iš tiesų skatinamas vienodas mokamo ir neapmokamo darbo, pajamų ir pensijų teisių dalijimasis tarp moterų ir vyrų, taip pat naikinamos paskatos, įtvirtinančios nelygius lyčių vaidmenis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad dėl nevienodų galimybių darbo rinkoje, moterys gali patirti neproporcingą tam tikros mokesčių politikos poveikį; mano, kad šią problemą būtų tinkamiausia spręsti reformuojant darbo rinkos priemones, siekiant spręsti moterų ekonominės nepriklausomybės klausimą; ragina valstybes nares ir Sąjungos institucijas skatinti atlikti tyrimus, susijusius su vyrų ir moterų pensijų skirtumo poveikiu ir finansine moterų nepriklausomybe, atsižvelgiant į tokius klausimus, kaip antai, senėjanti visuomenė, skirtingos vyrų ir moterų sveikatos ypatybės ir tikėtina gyvenimo trukmė, į tai, kad šeimos struktūros pasikeitė ir padidėjo vieno asmens namų ūkių skaičius ir moterų asmeninės situacijos yra skirtingos; |
| --- | --- |

11.

Pelno mokestis

| 12. | ragina valstybes nares, kurių nustatytos agresyvaus mokesčių planavimo nuostatos vykdant Europos semestrą, kuo greičiau pakeisti savo teisės aktus ir panaikinti šias nuostatas (16); yra susirūpinęs dėl rizikos, kad valstybės narės, koordinuodamos savo pelno mokesčių bazes, gali sukurti naujų nuostatų, kuriomis sudaromos geresnės galimybės bendrovių vykdomam agresyviam mokesčių planavimui, siekiant pačioms valstybėms narėms rasti kitų mokesčių šaltinių (įskaitant vartojimo mokesčius), kurie daro neproporcingai didelį poveikį moterims; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina valstybes nares racionalizuoti mokesčių paskatas ar lengvatas, kurias jos suteikia bendrovėms, siekiant užtikrinti, kad šiomis paskatomis ir mokesčių lengvatomis galėtų pasinaudoti daugiausia mažos įmonės ir jomis būtų skatinamos tikros inovacijos, taip pat siekiant ex ante ir a posteriori įvertinti galimą šių paskatų poveikį lyčių lygybei; |
| --- | --- |

13.

Kapitalo ir gerovės apmokestinimas

| 14. | pažymi, kad pelno ir gerovės mokesčiai atlieka esminį vaidmenį mažinant nelygybę, nes jie yra perskirstomi mokesčių sistemoje ir teikia pajamų socialinėms paslaugoms ir socialiniams pervedimams finansuoti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad nesant galimybių gauti ir dėl nepakeliamai didelių išlaidų bei pakankamos kokybiškos vaikų priežiūros struktūros nebuvimo susidaro didžiulės kliūtys, kad visų pirma moterys galėtų visais aspektais vienodomis sąlygomis dalyvauti visuomenėje ir dirbti; ragina valstybes nares stiprinti mokesčių politiką siekiant pagerinti galimybes gauti prieinamas ir kokybiškas vaikų priežiūros paslaugas, taikant mokesčių lengvatas siekiant sumažinti kliūtis, su kuriomis susiduria moterys, norėdamos pradėti dirbti apmokamą darbą ir prisidėti prie vienodesnio mokamo ir nemokamo darbo namų ūkiuose paskirstymo ir taip sumažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumus; pabrėžia, kad tokia politika turėtų sudaryti sąlygas moterims įsilieti į darbo rinką ir visų pirma tokioje politikoje dėmesys turėtų būti skiriamas mažas pajamas uždirbančioms, vienišų tėvų šeimoms ir kitoms nepalankioje padėtyje esančių žmonių grupėms; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo, kurioje, be kita ko, sprendžiamas diskriminacijos dėl lyties teikiant finansines prekes ir paslaugas draudimo ir susijusiose srityse klausimas ir tokia diskriminacija draudžiama; ragina rinkti duomenis, kad būtų galima gauti tikslią informaciją apie galimas įgyvendinimo proceso spragas; pabrėžia, kad nuosavybės teisės priklauso nuo subsidiarumo principo ir kad nėra nuosavybės teisės akto, pagal kurį būtų diskriminuojamos moterys ar vyrai, nes savininkas turi teisę į nuosavybę; |
| --- | --- |

16.

| 17. | apgailestauja, kad su turtu susiję mokesčiai vis dar sudaro mažą bendrų mokestinių pajamų dalį – tik 5,8 proc. visų pajamų iš mokesčių ES-15 šalyse ir 4,3 proc. ES-28 šalyse (17); |
| --- | --- |

17.

| 18. | apgailestauja, kad nuo 2002 m. pelno mokesčio dalis mažėja ir dėl to, inter alia, vyrauja bendra tendencija pajamoms iš kapitalo dalies nebetaikyti įprasto gyventojų pajamų mokesčio, vietoje to taikant palyginti nedidelę fiksuotąją normą, pastebimą daugelyje valstybių narių (18); |
| --- | --- |

18.

Netiesioginiai mokesčiai

| 19. | pažymi, kad 2009–2016 m. Sąjungoje didėjo vartojimo mokesčių dalis; pažymi, kad PVM paprastai sudaro du – tris ketvirtadalius vartojimo mokesčių valstybėse narėse ir kad visoje ES vidutiniškai PVM jau sudaro apie penktadalį visų mokestinių pajamų (19); |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad šališkumas lyties atžvilgiu atsiranda tada, kai mokesčių teisės aktai kertasi su lyčių santykiais, normomis ir ekonominiu elgesiu; pažymi, kad dėl moterų vartojimo įpročių PVM stiprina šališkumą lyties atžvilgiu, nes moterų įpročiai skiriasi nuo vyrų įpročių, kadangi moterys perka daugiau prekių ir paslaugų siekdamos gerinti sveikatą, švietimą ir mitybą (20); yra susirūpinęs, kad dėl šių įpročių ir mažesnių moterų pajamų moterims tenka didesnė PVM našta; ragina valstybes nares nustatyti PVM lengvatas, sumažinti ar panaikinti tarifus produktams ir paslaugoms, turintiems teigiamą poveikį socialinei sričiai, sveikatai ir (arba) aplinkai, atsižvelgiant į vykstančią ES PVM direktyvos peržiūrą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, kad su menstruacijomis susijęs skurdas vis dar yra problema Europos Sąjungoje ir, kad „Plan International UK“ vertinimu, 1 iš 10 mergaičių negali įpirkti sanitarinių produktų; apgailestauja, kad moterų higienos produktai ir priežiūros produktai ir paslaugos vaikams, vyresnio amžiaus žmonėms ir neįgaliesiems visose valstybėse narėse dar nėra laikomi pagrindiniais produktais; ragina visas valstybes nares panaikinti vadinamąjį priežiūros priemonių ir tamponų mokestį, pasinaudojant lankstumu, kuris suteiktas PVM direktyvoje, ir šioms esminėms pagrindinėms prekėms pritaikyti lengvatas ar 0 proc. dydžio PVM tarifą; pripažįsta, kad dėl šiems produktams panaikinto PVM sumažėjusi kaina turėtų nepamatuojamos naudos jaunoms moterims; remia judėjimus, kuriais siekiama skatinti platų sanitarinių priemonių prieinamumą ir ragina valstybes nares teikti papildomai moterų higienos priemonių tam tikrose (viešosiose) vietose, pvz., mokyklose, universitetuose, benamių prieglaudose bei moterims, gaunančioms mažas pajamas, siekiant Europos Sąjungoje panaikinant su menstruacijomis susijusį skurdą; |
| --- | --- |

21.

Mokesčių slėpimo ir vengimo poveikis lyčių lygybei

| 22. | pažymi, kad mokesčių slėpimas ir vengimas labai prisideda prie lyčių nelygybės Sąjungoje ir visame pasaulyje, nes riboja valstybėms prieinamus išteklius didinti lygybę nacionaliniu ir tarptautiniu lygmeniu (21); |
| --- | --- |

22.

| 23. | primena savo 2017 m. gruodžio 13 d. rekomendacijas dėl pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir slėpimo tyrimo (22), taip pat ankstesnių specialiųjų komitetų (TAX ir TAX2) rekomendacijas, parengtas siekiant kovoti su mokesčių slėpimu ir vengimu ES; ragina valstybes nares kuo greičiau parengti viešas ataskaitas pagal šalis, ES bendrą konsoliduotąją pelno mokesčio bazę (BKPMB) ir peržiūrėti Palūkanų ir autorinių atlyginimų direktyvą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti lyčių lygybės atžvilgiu palankias mokesčių reformas visuose tarptautiniuose forumuose, įskaitant EBPO ir JT, ir remti idėją sukurti JT tarpvyriausybinę mokesčių instituciją, kurioje narystė būtų visuotinė, balsavimo teisės lygios ir moterų ir vyrų dalyvavimo mastas vienodas; pabrėžia, kad ši institucija turėtų būti gerai pasirengusi teikti specialias ekspertines konsultacijas lyčių aspektui palankaus apmokestinimo klausimais; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pažymi, kad dvigubo apmokestinimo išvengimo sutartys tarp valstybių narių ir besivystančių šalių paprastai neskatina šaltinio apmokestinimo, taigi, jog yra naudingos tarptautinėms bendrovėms, kurios pasinaudoja besivystančių šalių vidaus ištekliais; pažymi, kad vidaus išteklių mobilizavimo trūkumas trukdo šiose šalyse visiškai finansuoti viešąsias paslaugas, pvz., sveikatos priežiūrą ar švietimą, o dėl to daromas neproporcingai didelis poveikis moterims ir mergaitėms; primygtinai ragina valstybes nares įgalioti Komisiją peržiūrėti dabartines dvigubo apmokestinimo išvengimo sutartis, siekiant išsiaiškinti šias problemas ir jas spręsti, taip pat užtikrinti, kad būsimose dvigubo apmokestinimo išvengimo sutartyse be bendrųjų prieš piktnaudžiavimą nukreiptų nuostatų būtų įtrauktos ir lyčių lygybės nuostatos; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina TAX3 specialųjį komitetą lyčių aspektą įtraukti į savo rekomendacijas; |
| --- | --- |

26.

Lyčių aspekto integravimas mokesčių politikoje

| 27. | ragina Komisiją ir valstybes nares reguliariai atlikti fiskalinės politikos poveikio lyčių atžvilgiu vertinimą, visų pirma atkreipiant dėmesį didinamąjį poveikį ir numanomą šališkumą, siekiant užtikrinti, kad ES fiskalinėje politikoje nebūtų jokios tiesioginės ir netiesioginės diskriminacijos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina valstybes nares dalytis geriausia patirtimi apie jų darbo rinkų ir mokesčių sistemų struktūrą, kad padėtų sumažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumus, nes tai gali padėti skatinti vyrų ir moterų apmokestinimo sąžiningumą ir lygybę; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primena Komisijai, kad Lisabonos sutartimi ES pagrindinių teisių chartija yra įtraukta į pirminę teisę, todėl yra teisiškai privaloma remti lyčių lygybę visose jos politikos srityse ir veiksmuose; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pripažįsta, kad daugumoje valstybių narių daug palaikymo ir pilietinės visuomenės grupių jaučiasi atskirtos nuo diskusijų apie mokesčių politiką dėl praktinių žinių trūkumo ir kad pramonės ir finansų grupės per daug atstovaujamos konsultacijose dėl biudžeto; ragina valstybes nares spręsti šį klausimą mokant apie biudžeto rengimo procedūras ir suteikiant galimybę realiai konsultuotis su pilietine visuomene; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją laikytis savo teisinio įsipareigojimo remti lyčių lygybę, taip pat ir atliekant esminės mokesčių politikos formavimo proceso vertinimus; pabrėžia, kad, įgyvendinant Europos semestrą ir pagal jį vykdant valstybių narių mokesčių sistemų peržiūrą bei įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, reikia atlikti kruopščią analizę; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją vadovaujantis strategijos „Europa 2020“ prioritetais naikinti struktūrinius Europos ekonomikos trūkumus, mažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumą, didinti ES konkurencingumą ir produktyvumą ir stiprinti tvarią socialinės rinkos ekonomiką, kuri būtų naudinga visiems vyrams ir moterims; |
| --- | --- |

32.

| 33. | dar kartą primena savo poziciją dėl pasiūlymo dėl direktyvos dėl viešo ataskaitų pagal atskiras šalis teikimo (23), kuria siūlomos plataus užmojo priemonės, skirtos didinti tarptautinių įmonių mokesčių skaidrumą ir visuomenės kontrolę, nes taip būtų sudarytos sąlygos plačiajai visuomenei susipažinti su informacija apie gaunamą pelną, gautas subsidijas ir mokesčius, kuriuos jos moka jurisdikcijose, kuriose jos veikia; rekomenduoja visais lygmenimis dabartinius ir būsimus mokslinius tyrimus ir politiką dėl mokestinio teisingumo grįsti išsamia lyčių aspekto analize, kad būtų užtikrintas didesnis mokesčių skaidrumas ir atskaitomybė; primygtinai ragina Tarybą pasiekti bendrą susitarimą dėl pasiūlymo pradėti derybas su kitomis institucijomis, kad būtų patvirtintas viešų ataskaitų pagal atskiras šalis teikimo reikalavimas, nes tai viena iš pagrindinių priemonių, kuria visiems piliečiams užtikrinamas didesnis bendrovių informacijos mokesčių klausimais skaidrumas; primena, kad valstybės narės turi atlikti reguliarią šalutinio šių priemonių reikšmingo poveikio analizę, įskaitant mokesčių politikos šališkumo lyčių atžvilgiu analizę, jų gebėjimo didinti vidaus pajamas, kad būtų finansuojamos moterų teisės, analizę ir kitų valstybių narių ir besivystančių šalių analizę, kartu pripažįstant, kad kai kurie darbai šiuo atžvilgiu jau atlikti pagal gero mokesčių valdymo platformą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pažymi, kad lyčių lygybė yra ne tik pagrindinė žmogaus teisė, bet ir ją pasiekus būtų sustiprintas įtraukesnis ir tvaresnis ekonomikos augimas; pabrėžia, kad biudžeto analizė lyčių aspektu leistų gauti daugiau informacijos apie viešųjų investicijų paskirstymo poveikį vyrams ir moterims; ragina Komisiją ir valstybes nares rengiant biudžetą atsižvelgti į lyčių aspektą taip, kad būtų galima tiksliai nustatyti, kokia viešųjų lėšų dalis skiriama moterims, ir kad būtų užtikrinama, jog visoje išteklių telkimo ir išlaidų skyrimo politikoje būtų skatinama lyčių lygybė; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją remti geriausią patirtį mokesčių politikos srityje, kurioje atsižvelgiama į poveikį lytims ir remiama lyčių lygybė, visų pirma namų ūkio pajamų apmokestinimo ir PVM atžvilgiu; ragina Komisiją įtraukti lyčių aspekto analizę į savo metinę ataskaitą „Mokesčių tendencijos Europos Sąjungoje“; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena, kad, nepaisant bendros deklaracijos dėl lyčių aspekto integravimo, pridėtos prie 2014–2020 m. DFP reglamento, šioje srityje nebuvo padaryta didelė pažanga ir kad per DFP laikotarpio vidurio peržiūrą Komisija visai neatsižvelgė į jos įgyvendinimą; ragina, kad per metines biudžeto procedūras būtų vertinama ir integruojama ES lyčių lygybės politika (t. y., kad biudžetas būtų sudaromas atsižvelgiant į lyčių aspektą); tikisi, kad Parlamentas, Taryba ir Komisija iš naujo įsipareigos integruoti lyčių aspektą į būsimą DFP ir vykdyti veiksmingą tokio integravimo stebėseną, be kita ko, per DFP laikotarpio vidurio peržiūrą, deramai atsižvelgiant į vyrų ir moterų lygybės principą, įtvirtintą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina valstybes nares laikytis savo teisinių įsipareigojimų pagal ES pagrindinių teisių chartiją skatinti lyčių lygybę įgyvendinant ES teisę ir įgyvendinant nacionalinę politiką, kurioje vadovaujamasi ES teise; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad reikia tolesnių mokslinių tyrimų ir geriau renkamų pagal lytis suskirstytų duomenų apie pagal lytį diferencijuotą mokesčių sistemos paskirstymo ir priskyrimo poveikį; visų pirma ragina valstybes nares rinkti mokesčių duomenis individualiu lygmeniu, o ne tik pagal namų ūkius, ir naikinti duomenų spragas pagal lytis apie vartojimo modelius bei sumažintų tarifų naudojimą, apie verslo pajamų paskirstymą ir susijusius mokamus mokesčius, ir apie grynojo turto, kapitalo dalies pajamų paskirstymą ir susijusių mokesčių mokėjimą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | apgailestauja, kad daugumoje valstybių narių nerenkami arba nevertinami gyventojų pajamų mokesčių duomenys ir daugelyje valstybių narių duomenys vis dar renkami tik namų ūkių lygmeniu per bendras mokesčių nuostatas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina valstybes nares sukurti tinkamą mokesčių ir pašalpų paskatų struktūrą įvairiose politikos priemonėse, kuriomis migrantės skatinamos pradėti mokytis ar tęsti mokslus arba įsidarbinti; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  CEDAW/C/CHE/CO/4–5, 40–43 dalys (Šveicarija, 2016 m.);

CEDAW/C/LUX/CO/6–7, 10, 15, 16 dalys (Liuksemburgas 2018 m.).

(2)  OL C 353 E, 2013 12 3, p. 38.

(3)  OL C 407, 2016 11 4, p. 2.

(4)  OL C 66, 2018 2 21, p. 30.

(5)  OL C 76, 2018 2 28, p. 93.

(6)  OL C 263, 2018 7 25, p. 49.

(7)  OL C 369, 2018 10 11, p. 132.

(8)  OL L 204, 2006 7 26, p. 23.

(9)  Europos Parlamento C teminis skyrius „Lyčių lygybė ir mokesčiai Europos Sąjungoje“, 2017 metai.

(10)  Europos Parlamento C teminis skyrius „Lyčių lygybė ir mokesčiai Europos Sąjungoje“, 2017 metai.

(11)  Europos Parlamento C teminis skyrius „Lyčių lygybė ir mokesčiai Europos Sąjungoje“, 2017 metai.

(12)  Europos Komisijos Mokesčių ir muitų sąjungos generalinio direktorato ataskaita „Mokesčių tendencijos Europos Sąjungoje. ES valstybių narių, Islandijos ir Norvegijos duomenys“ (2018 m. leidimas).

(13)  Plėtros studijų instituto tyrimas „Neapmokamo priežiūros darbo perskirstymas. Kodėl mokesčiai svarbūs moterų teisėms. Politikos apžvalga“, Nr. 109, 2016 m. sausis.

(14)  Europos Parlamento C teminis skyrius „Lyčių lygybė ir mokesčiai Europos Sąjungoje“, 2017 metai.

(15)  Kaip raginama 2016 m. birželio 16 d. Tarybos išvadose dėl lyčių lygybės.

(16)  Europos Komisijos dokumentas „Europos semestras. Šalių ataskaitos“, 2018 m. kovo 7 d.

(17)  Europos Parlamento C teminis skyrius „Lyčių lygybė ir mokesčiai Europos Sąjungoje“, 2017 metai.

(18)  Europos Parlamento C teminis skyrius „Lyčių lygybė ir mokesčiai Europos Sąjungoje“, 2017 metai.

(19)  Europos Parlamento C teminis skyrius „Lyčių lygybė ir mokesčiai Europos Sąjungoje“, 2017 metai.

(20)  2016 m. instituto „Institut per a l’estudi i la transformació d ela vida quotidiana“ („Ekona Consultoría“) tyrimas „La Fiscalidad en España desde una Perspectiva de Género“.

(21)  2016 m. JT tyrimas „Neteisėtų finansinių srautų, žmogaus teisių ir Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. galutinis tyrimas“, kurį parengė nepriklausomas ekspertas užsienio skolų ir kitų susijusių šalių tarptautinių finansinių įsipareigojimų poveikio visapusiškam naudojimuisi visomis žmogaus teisėmis, ypač ekonominėmis, socialinėmis ir kultūrinėmis teisėmis srityje.

(22)  OL C 369, 2018 10 11, p. 132.

(23)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0284.

---

2019 m. sausio 16 d., trečiadienis

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/48

---

P8_TA(2019)0023

ES pesticidų autorizacijos procedūra

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros (2018/2153(INI))

(2020/C 411/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 6 d. sprendimą dėl Specialiojo komiteto Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros klausimais sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 6 d. sprendimą dėl Specialiojo komiteto Sąjungos pesticidų autorizacijos procedūros klausimais sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės (1),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 191 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 191 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 7-ąją bendrąją Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programą iki 2020 m. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 7-ąją bendrąją Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programą iki 2020 m. (2),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (UNECE) konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (UNECE) konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencija),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (3) (toliau – Reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (3) (toliau – Reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantį Tarybos direktyvą 91/414/EEB (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantį Tarybos direktyvą 91/414/EEB (4),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantį ir panaikinantį direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantį ir panaikinantį direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (5),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/35/EB, nustatančią visuomenės dalyvavimą rengiant tam tikrus su aplinka susijusius planus ir programas ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvas 85/337/EEB ir 96/61/EB dėl visuomenės dalyvavimo ir teisės kreiptis į teismus (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/35/EB, nustatančią visuomenės dalyvavimą rengiant tam tikrus su aplinka susijusius planus ir programas ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvas 85/337/EEB ir 96/61/EB dėl visuomenės dalyvavimo ir teisės kreiptis į teismus (6),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (7),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 10 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 546/2011, kuriuo dėl vienodų augalų apsaugos produktų vertinimo ir registravimo principų įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 10 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 546/2011, kuriuo dėl vienodų augalų apsaugos produktų vertinimo ir registravimo principų įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (8),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 283/2013, kuriuo nustatomi duomenų apie veikliąsias medžiagas pateikimo reikalavimai (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 283/2013, kuriuo nustatomi duomenų apie veikliąsias medžiagas pateikimo reikalavimai (9),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 284/2013, kuriuo nustatomi duomenų apie augalų apsaugos produktus pateikimo reikalavimai (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 284/2013, kuriuo nustatomi duomenų apie augalų apsaugos produktus pateikimo reikalavimai (10),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/1056, kuriuo dėl veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (11), ir į 2016 m. rugpjūčio 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/1313, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 nuostatos dėl veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo sąlygų (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/1056, kuriuo dėl veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimo pratęsimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 540/2011 (11), ir į 2016 m. rugpjūčio 1 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2016/1313, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 nuostatos dėl veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo sąlygų (12),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/2324, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką pratęsiamas veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2017/2324, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką pratęsiamas veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 13 d. rezoliuciją (14) ir 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją (15) dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką pratęsiamas veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas, projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 13 d. rezoliuciją (14) ir 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją (15) dėl Komisijos įgyvendinimo reglamento, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką pratęsiamas veikliosios medžiagos glifosato patvirtinimo galiojimas ir iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 540/2011 priedas, projekto,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 15 d. rezoliuciją dėl nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidų (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 15 d. rezoliuciją dėl nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidų (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl inovacijų skatinimo ir ekonomikos plėtros būsimo Europos ūkių valdymo srityje (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl inovacijų skatinimo ir ekonomikos plėtros būsimo Europos ūkių valdymo srityje (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl technologinių sprendimų tvariam žemės ūkiui ES (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl technologinių sprendimų tvariam žemės ūkiui ES (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl Augalų apsaugos produktų reglamento (EB) Nr. 1107/2009 įgyvendinimo (19),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio mėn. Europos Parlamento tyrimų tarnybos (EPRS) paskelbtą Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 ir jo priedų įgyvendinimo Europos Sąjungos lygmeniu vertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. balandžio mėn. Europos Parlamento tyrimų tarnybos (EPRS) paskelbtą Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 ir jo priedų įgyvendinimo Europos Sąjungos lygmeniu vertinimą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2016 m. lapkričio 23 d. sprendimą byloje C-442/14 Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting prieš College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden (20)
  , |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo 2016 m. lapkričio 23 d. sprendimą byloje C-442/14 Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting prieš College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden (20)
  ,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 18 d. Europos ombudsmeno sprendimą byloje 12/2013/MDC dėl Komisijos augalų apsaugos produktų (pesticidų) autorizacijos ir jų pateikimo į rinką praktikos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 18 d. Europos ombudsmeno sprendimą byloje 12/2013/MDC dėl Komisijos augalų apsaugos produktų (pesticidų) autorizacijos ir jų pateikimo į rinką praktikos,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 20 d. paskelbtą tyrimą „IARC Monographs“ 112-as leidinys. Penkių organinių fosfatų insekticidų ir herbicidų vertinimas“ (angl.
  IARC Monographs Volume 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 20 d. paskelbtą tyrimą „IARC Monographs“ 112-as leidinys. Penkių organinių fosfatų insekticidų ir herbicidų vertinimas“ (angl.
  IARC Monographs Volume 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 12 d. Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) dokumentą „Išvada dėl veikliosios medžiagos glifosato, kaip pesticido, rizikos vertinimo tarpusavio vertinimo“ (21) ir į 2017 m. rugsėjo 7 d. paskelbtą EFSA dokumentą „Glifosato, kaip pesticido, galimai endokrininę sistemą ardančių savybių rizikos vertinimo tarpusavio vertinimas“ (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 12 d. Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) dokumentą „Išvada dėl veikliosios medžiagos glifosato, kaip pesticido, rizikos vertinimo tarpusavio vertinimo“ (21) ir į 2017 m. rugsėjo 7 d. paskelbtą EFSA dokumentą „Glifosato, kaip pesticido, galimai endokrininę sistemą ardančių savybių rizikos vertinimo tarpusavio vertinimas“ (22),

| — | atsižvelgdamas į Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) Rizikos vertinimo komiteto (RAC) 2017 m. kovo 15 d. nuomonę dėl glifosato klasifikacijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) Rizikos vertinimo komiteto (RAC) 2017 m. kovo 15 d. nuomonę dėl glifosato klasifikacijos,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio mėn. Mokslinio patariamojo mechanizmo (angl. SAM) mokslinę nuomonę Nr. 5/2018 dėl ES augalų apsaugos produktų autorizacijos proceso (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio mėn. Mokslinio patariamojo mechanizmo (angl. SAM) mokslinę nuomonę Nr. 5/2018 dėl ES augalų apsaugos produktų autorizacijos proceso (23),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1185/2009 dėl pesticidų statistikos įgyvendinimo (COM(2017)0109), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1185/2009 dėl pesticidų statistikos įgyvendinimo (COM(2017)0109),

| — | atsižvelgdamas į Tvarios augalų apsaugos ekspertų grupės parengtą ir 2016 m. birželio 28 d. Tarybos patvirtintą įgyvendinimo planą siekiant padidinti nedidelės rizikos augalų apsaugos produktų prieinamumą ir paspartinti integruotosios kenkėjų kontrolės įgyvendinimą valstybėse narėse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tvarios augalų apsaugos ekspertų grupės parengtą ir 2016 m. birželio 28 d. Tarybos patvirtintą įgyvendinimo planą siekiant padidinti nedidelės rizikos augalų apsaugos produktų prieinamumą ir paspartinti integruotosios kenkėjų kontrolės įgyvendinimą valstybėse narėse,

| — | atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais 2017 m. sausio 24 d. pranešimą dėl pesticidų naudojimo žemės ūkyje pasauliniu mastu ir jo poveikio žmogaus teisėms, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais 2017 m. sausio 24 d. pranešimą dėl pesticidų naudojimo žemės ūkyje pasauliniu mastu ir jo poveikio žmogaus teisėms,

| — | atsižvelgdamas į SESV 13 straipsnį, kuriame nustatyta, kad rengiant ir įgyvendinant Sąjungos politiką, ypač vidaus rinkos, turi būti visokeriopai atsižvelgiama į gyvūnų, kaip juslių gyvių, gerovės reikalavimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 13 straipsnį, kuriame nustatyta, kad rengiant ir įgyvendinant Sąjungos politiką, ypač vidaus rinkos, turi būti visokeriopai atsižvelgiama į gyvūnų, kaip juslių gyvių, gerovės reikalavimus,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/63/ES dėl mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/63/ES dėl mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos (24),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo mėn. specialiąją „Eurobarometro“ apklausą Nr. 442, pagal kurios rezultatus 89 proc. ES piliečių sutinka, kad Sąjunga turėtų labiau stengtis skatinti didesnį informuotumą apie gyvūnų gerovės svarbą tarptautiniu mastu, ir 90 proc. ES piliečių sutinka, kad svarbu nustatyti aukštus gyvūnų gerovės standartus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo mėn. specialiąją „Eurobarometro“ apklausą Nr. 442, pagal kurios rezultatus 89 proc. ES piliečių sutinka, kad Sąjunga turėtų labiau stengtis skatinti didesnį informuotumą apie gyvūnų gerovės svarbą tarptautiniu mastu, ir 90 proc. ES piliečių sutinka, kad svarbu nustatyti aukštus gyvūnų gerovės standartus,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Parlamentas gauna labai daug peticijų iš susirūpinusių piliečių, kurie naudojasi savo teisėmis pagal SESV 24 ir 227 straipsnius ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 44 straipsnį, kuriose raginama nutraukti bandymus su gyvūnais Europoje ir visame pasaulyje ir sukurti tarptautinius gyvūnų gerovės standartus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Parlamentas gauna labai daug peticijų iš susirūpinusių piliečių, kurie naudojasi savo teisėmis pagal SESV 24 ir 227 straipsnius ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 44 straipsnį, kuriose raginama nutraukti bandymus su gyvūnais Europoje ir visame pasaulyje ir sukurti tarptautinius gyvūnų gerovės standartus,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl maisto grandinėje atliekamo ES rizikos vertinimo skaidrumo ir tvarumo (COM(2018)0179) (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl maisto grandinėje atliekamo ES rizikos vertinimo skaidrumo ir tvarumo (COM(2018)0179) (25),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos vykdomą Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 REFIT vertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos vykdomą Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 REFIT vertinimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Specialiojo komiteto ES pesticidų autorizacijos procedūros klausimais pranešimą (A8-0475/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Specialiojo komiteto ES pesticidų autorizacijos procedūros klausimais pranešimą (A8-0475/2018),

Bendrosios aplinkybės

| A. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 (toliau – Reglamentas) tikslas – užtikrinti aukštą žmonių ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugos lygį ir pagerinti vidaus rinkos veikimą suderinant augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką taisykles bei kartu padidinti žemės ūkio produktyvumą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 (toliau – Reglamentas) tikslas – užtikrinti aukštą žmonių ir gyvūnų sveikatos bei aplinkos apsaugos lygį ir pagerinti vidaus rinkos veikimą suderinant augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką taisykles bei kartu padidinti žemės ūkio produktyvumą;

| B. | kadangi ES augalų apsaugos produktų autorizacijos procedūra yra viena griežčiausių pasaulyje; kadangi, atsižvelgdamas į abejones, keletui suinteresuotųjų subjektų kilusias dėl glifosato vertinimo, Specialusis komitetas ES pesticidų autorizacijos procedūros klausimais (PEST) siekia nustatyti sritis, kurias būtų galima toliau tobulinti atsižvelgiant į Sąjungos augalų apsaugos produktų autorizacijos procedūrą, pateikiant rekomendacijas, kurios, jo manymu, yra būtinos siekiant užtikrinti aukšto lygio žmonių ir gyvūnų sveikatos apsaugą ir aplinką; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES augalų apsaugos produktų autorizacijos procedūra yra viena griežčiausių pasaulyje; kadangi, atsižvelgdamas į abejones, keletui suinteresuotųjų subjektų kilusias dėl glifosato vertinimo, Specialusis komitetas ES pesticidų autorizacijos procedūros klausimais (PEST) siekia nustatyti sritis, kurias būtų galima toliau tobulinti atsižvelgiant į Sąjungos augalų apsaugos produktų autorizacijos procedūrą, pateikiant rekomendacijas, kurios, jo manymu, yra būtinos siekiant užtikrinti aukšto lygio žmonių ir gyvūnų sveikatos apsaugą ir aplinką;

| C. | kadangi atsargumo principas yra visa apimantis Sąjungos politikos principas, kaip nustatyta SESV 191 straipsnyje; kadangi Reglamentas, kaip nurodyta jo 1 straipsnio 4 dalyje, yra grindžiamas atsargumo principu; kadangi, kaip nurodyta 13 straipsnio 2 dalyje, sprendimas dėl rizikos valdymo turi atitikti atsargumo principo sąlygas, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 178/2002 7 straipsnio 1 dalyje; kadangi Reglamento (EB) Nr. 178/2002 7 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad vadovaujantis atsargumo principu priimtos priemonės turi būti proporcingos; |
| --- | --- |

C.

kadangi atsargumo principas yra visa apimantis Sąjungos politikos principas, kaip nustatyta SESV 191 straipsnyje; kadangi Reglamentas, kaip nurodyta jo 1 straipsnio 4 dalyje, yra grindžiamas atsargumo principu; kadangi, kaip nurodyta 13 straipsnio 2 dalyje, sprendimas dėl rizikos valdymo turi atitikti atsargumo principo sąlygas, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 178/2002 7 straipsnio 1 dalyje; kadangi Reglamento (EB) Nr. 178/2002 7 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad vadovaujantis atsargumo principu priimtos priemonės turi būti proporcingos;

| D. | kadangi kai kuriems suinteresuotiesiems subjektams kilo abejonių dėl glifosato vertinimo, ypač dėl to, ar buvo atliktas nepriklausomas, objektyvus ir skaidrus vertinimas, ar buvo tinkamai taikyti Reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 nustatyti klasifikavimo kriterijai, ar buvo tinkamai naudojami atitinkami rekomendaciniai dokumentai ir dėl to, ar buvo tinkamai taikyti patvirtinimo kriterijai ir laikomasi atsargumo principo; |
| --- | --- |

D.

kadangi kai kuriems suinteresuotiesiems subjektams kilo abejonių dėl glifosato vertinimo, ypač dėl to, ar buvo atliktas nepriklausomas, objektyvus ir skaidrus vertinimas, ar buvo tinkamai taikyti Reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 nustatyti klasifikavimo kriterijai, ar buvo tinkamai naudojami atitinkami rekomendaciniai dokumentai ir dėl to, ar buvo tinkamai taikyti patvirtinimo kriterijai ir laikomasi atsargumo principo;

| E. | kadangi, vadovaujantis Reglamento 4 straipsnio 3 dalimi, augalų apsaugos produktas, naudojamas laikantis geros augalų apsaugos praktikos ir atsižvelgiant į realias naudojimo sąlygas, inter alia, neturi turėti tiesioginio ar uždelsto kenksmingo poveikio žmonių, įskaitant pažeidžiamas grupes, sveikatai ir nepriimtino poveikio aplinkai; |
| --- | --- |

E.

kadangi, vadovaujantis Reglamento 4 straipsnio 3 dalimi, augalų apsaugos produktas, naudojamas laikantis geros augalų apsaugos praktikos ir atsižvelgiant į realias naudojimo sąlygas, inter alia, neturi turėti tiesioginio ar uždelsto kenksmingo poveikio žmonių, įskaitant pažeidžiamas grupes, sveikatai ir nepriimtino poveikio aplinkai;

| F. | kadangi atlikus Reglamento vertinimą paaiškėjo, kad nebuvo pasiekti visi žmonių ir gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugos tikslai ir kad, siekiant įgyvendinti visus Reglamento tikslus, būtų galima atlikti daugiau patobulinimų; |
| --- | --- |

F.

kadangi atlikus Reglamento vertinimą paaiškėjo, kad nebuvo pasiekti visi žmonių ir gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugos tikslai ir kad, siekiant įgyvendinti visus Reglamento tikslus, būtų galima atlikti daugiau patobulinimų;

| G. | kadangi itin svarbu visapusiškai įgyvendinti Reglamentą visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

G.

kadangi itin svarbu visapusiškai įgyvendinti Reglamentą visose valstybėse narėse;

| H. | kadangi nacionalinių kompetentingų institucijų, kurios dalyvauja vykstant patvirtinimo ir autorizacijos procesams, darbai dažnai vėluoja; kadangi nustatyta, kad nacionalinės kompetentingos institucijos, kurios dalyvauja patvirtinimo ir autorizacijos procese, tam tikrais atvejais turi per mažai darbuotojų ir yra nepakankamai finansuojamos; kadangi dėl išteklių trūkumo ne tik vėluojama atlikti darbus, bet ir keliamas pavojus veikliųjų medžiagų ir augalų apsaugos produktų vertinimo kokybei; |
| --- | --- |

H.

kadangi nacionalinių kompetentingų institucijų, kurios dalyvauja vykstant patvirtinimo ir autorizacijos procesams, darbai dažnai vėluoja; kadangi nustatyta, kad nacionalinės kompetentingos institucijos, kurios dalyvauja patvirtinimo ir autorizacijos procese, tam tikrais atvejais turi per mažai darbuotojų ir yra nepakankamai finansuojamos; kadangi dėl išteklių trūkumo ne tik vėluojama atlikti darbus, bet ir keliamas pavojus veikliųjų medžiagų ir augalų apsaugos produktų vertinimo kokybei;

| I. | kadangi rizikos vertinimo nepriklausomumas yra pasitikėjimo Reglamentu ir ES maisto srities teisės aktais pagrindas; |
| --- | --- |

I.

kadangi rizikos vertinimo nepriklausomumas yra pasitikėjimo Reglamentu ir ES maisto srities teisės aktais pagrindas;

| J. | kadangi nustatyta, kad procedūros metu taikomas sprendimų priėmimo procesas nėra skaidrus, pradedant tuo, kad visuomenė rizikos valdymo etape negali susipažinti su visu tyrimų tekstu ir pirminiais duomenimis; |
| --- | --- |

J.

kadangi nustatyta, kad procedūros metu taikomas sprendimų priėmimo procesas nėra skaidrus, pradedant tuo, kad visuomenė rizikos valdymo etape negali susipažinti su visu tyrimų tekstu ir pirminiais duomenimis;

| K. | kadangi teisė susipažinti su ES institucijų, įskaitant ES agentūras, turimais dokumentais yra svarbi teisė, o išimtis dėl naudojimosi ja reikia aiškinti siaurai; atkreipia dėmesį į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, pagal kurią skaidrumas ir teisė susipažinti su dokumentais didina ES agentūrų teisėtumą piliečių akyse ir užtikrina, kad ES agentūros būtų atskaitingesnės piliečiams demokratinėje sistemoje (26); |
| --- | --- |

K.

kadangi teisė susipažinti su ES institucijų, įskaitant ES agentūras, turimais dokumentais yra svarbi teisė, o išimtis dėl naudojimosi ja reikia aiškinti siaurai; atkreipia dėmesį į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką, pagal kurią skaidrumas ir teisė susipažinti su dokumentais didina ES agentūrų teisėtumą piliečių akyse ir užtikrina, kad ES agentūros būtų atskaitingesnės piliečiams demokratinėje sistemoje (26);

| L. | kadangi, siekiant atsižvelgti į dabartines mokslines ir technines žinias, reikėtų reguliariai atnaujinti Komisijos reglamentą (ES) Nr. 283/2013, kuriuo nustatomi duomenų apie veikliąsias medžiagas pateikimo reikalavimai; kadangi Komisijos komunikate, kuris parengtas įgyvendinant 2013 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 283/2013, kuriuo nustatomi duomenų apie veikliąsias medžiagas pateikimo reikalavimai (27), yra išsamiausias rekomendacinių dokumentų ir bandymų gairių šaltinis, nors kai kurie iš išvardytų dokumentų gali būti pasenę ir turėtų būti atnaujinti; kadangi EFSA ir valstybių narių gairių forma parengta metodika, naudojama atliekant mokslinį veikliųjų medžiagų vertinimą, ne visada atspindi dabartines naujausias mokslines ir technines žinias, kaip to reikalaujama pagal Reglamento 4 straipsnį; kadangi tam tikri pagrindiniai bandymai nėra įtraukti į rizikos vertinimą arba trūksta naujausių mokslinių metodų (kaip yra naujausių ekotoksikologinių bandymų, skirtų dirvožemio organizmams, ir koncentracijos aplinkoje ir likučių dulkėse, vėjyje, ore ir vandenyje vertinimo atveju); |
| --- | --- |

L.

kadangi, siekiant atsižvelgti į dabartines mokslines ir technines žinias, reikėtų reguliariai atnaujinti Komisijos reglamentą (ES) Nr. 283/2013, kuriuo nustatomi duomenų apie veikliąsias medžiagas pateikimo reikalavimai; kadangi Komisijos komunikate, kuris parengtas įgyvendinant 2013 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 283/2013, kuriuo nustatomi duomenų apie veikliąsias medžiagas pateikimo reikalavimai (27), yra išsamiausias rekomendacinių dokumentų ir bandymų gairių šaltinis, nors kai kurie iš išvardytų dokumentų gali būti pasenę ir turėtų būti atnaujinti; kadangi EFSA ir valstybių narių gairių forma parengta metodika, naudojama atliekant mokslinį veikliųjų medžiagų vertinimą, ne visada atspindi dabartines naujausias mokslines ir technines žinias, kaip to reikalaujama pagal Reglamento 4 straipsnį; kadangi tam tikri pagrindiniai bandymai nėra įtraukti į rizikos vertinimą arba trūksta naujausių mokslinių metodų (kaip yra naujausių ekotoksikologinių bandymų, skirtų dirvožemio organizmams, ir koncentracijos aplinkoje ir likučių dulkėse, vėjyje, ore ir vandenyje vertinimo atveju);

| M. | kadangi atnaujintos gairės dėl bičių, kuriomis EFSA rėmėsi atlikdama naujausią trijų neonikotinoidų peržiūrą, dar nėra oficialiai patvirtintos; kadangi šiuo metu EFSA naudojamos gairės dėl dirvožemio organizmų buvo parengtos 2002 m.; |
| --- | --- |

M.

kadangi atnaujintos gairės dėl bičių, kuriomis EFSA rėmėsi atlikdama naujausią trijų neonikotinoidų peržiūrą, dar nėra oficialiai patvirtintos; kadangi šiuo metu EFSA naudojamos gairės dėl dirvožemio organizmų buvo parengtos 2002 m.;

| N. | kadangi teisės aktu nustatyti reikalavimai rekomendacijomis perteikiami kaip praktiniai veiksmai, kuriais paaiškinama, kokių veiksmų reikia imtis, o rekomendacijomis dėl bandymų nustatomi konkretūs bandymų protokolai, kurių būtina laikytis renkant duomenis, ir paaiškinama, kaip atlikti bandymus; |
| --- | --- |

N.

kadangi teisės aktu nustatyti reikalavimai rekomendacijomis perteikiami kaip praktiniai veiksmai, kuriais paaiškinama, kokių veiksmų reikia imtis, o rekomendacijomis dėl bandymų nustatomi konkretūs bandymų protokolai, kurių būtina laikytis renkant duomenis, ir paaiškinama, kaip atlikti bandymus;

| O. | kadangi plačiai paplitęs ir profilaktinis augalų apsaugos produktų naudojimas, kai to nereikia, kelia nerimą; |
| --- | --- |

O.

kadangi plačiai paplitęs ir profilaktinis augalų apsaugos produktų naudojimas, kai to nereikia, kelia nerimą;

| P. | kadangi augalų apsaugos produktų naudojimas desikacijai – kultivuojamiems augalams purkšti iki derliaus, siekiant paspartinti jų brendimą ir palengvinti jų derliaus nuėmimą, yra nederama praktika; |
| --- | --- |

P.

kadangi augalų apsaugos produktų naudojimas desikacijai – kultivuojamiems augalams purkšti iki derliaus, siekiant paspartinti jų brendimą ir palengvinti jų derliaus nuėmimą, yra nederama praktika;

| Q. | kadangi nedera naudoti augalų apsaugos produktų teritorijose, kuriose lankosi plačioji visuomenė arba pažeidžiamoms grupėms priklausantys asmenys; |
| --- | --- |

Q.

kadangi nedera naudoti augalų apsaugos produktų teritorijose, kuriose lankosi plačioji visuomenė arba pažeidžiamoms grupėms priklausantys asmenys;

| R. | kadangi, remiantis JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) surinktais duomenimis, ES 2016 m. sunaudota 368 588 tonų pesticidų – tai sudaro 11,8 proc. visame pasaulyje sunaudojamo kiekio; |
| --- | --- |

R.

kadangi, remiantis JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) surinktais duomenimis, ES 2016 m. sunaudota 368 588 tonų pesticidų – tai sudaro 11,8 proc. visame pasaulyje sunaudojamo kiekio;

| S. | kadangi, remiantis FAO, ES nuo 2009 m. pastebima pesticidų naudojimo didėjimo tendencija; kadangi, vis dėlto, ši tendencija labai skiriasi visose valstybėse narėse, kai kuriose valstybėse pesticidų naudojimas smarkiai išaugo, o kai kuriose – labai sumažėjo; kadangi bendras pesticidų veikliųjų medžiagų parduotas kiekis 16-oje ES valstybių narių nuo 2011 m. iki 2016 m. išaugo 1,6 proc.; |
| --- | --- |

S.

kadangi, remiantis FAO, ES nuo 2009 m. pastebima pesticidų naudojimo didėjimo tendencija; kadangi, vis dėlto, ši tendencija labai skiriasi visose valstybėse narėse, kai kuriose valstybėse pesticidų naudojimas smarkiai išaugo, o kai kuriose – labai sumažėjo; kadangi bendras pesticidų veikliųjų medžiagų parduotas kiekis 16-oje ES valstybių narių nuo 2011 m. iki 2016 m. išaugo 1,6 proc.;

| T. | kadangi iki 2018 m. patvirtintos 493 veikliosios ir pagrindinės medžiagos; |
| --- | --- |

T.

kadangi iki 2018 m. patvirtintos 493 veikliosios ir pagrindinės medžiagos;

| U. | kadangi Komisijos ataskaitoje apie Reglamento (EB) Nr. 1185/2009 įgyvendinimą pabrėžiama, kad trūksta statistikos apie pesticidų naudojimą ir nėra žinių apie tam tikrų veikliųjų medžiagų naudojimą; |
| --- | --- |

U.

kadangi Komisijos ataskaitoje apie Reglamento (EB) Nr. 1185/2009 įgyvendinimą pabrėžiama, kad trūksta statistikos apie pesticidų naudojimą ir nėra žinių apie tam tikrų veikliųjų medžiagų naudojimą;

| V. | kadangi remiantis 2016 m. Europos Sąjungos ataskaita dėl pesticidų liekanų maiste (28), kurią 2018 m. paskelbė EFSA, 96,2 proc. mėginių atitiko ES teisės aktuose leidžiamas ribas; |
| --- | --- |

V.

kadangi remiantis 2016 m. Europos Sąjungos ataskaita dėl pesticidų liekanų maiste (28), kurią 2018 m. paskelbė EFSA, 96,2 proc. mėginių atitiko ES teisės aktuose leidžiamas ribas;

| W. | kadangi visuomenė nėra informuota apie žalą ir riziką, priimtiną ir nepriimtiną žalą ir riziką, taip pat apie tai, kokiu lygmeniu visoje Europoje laikomasi didžiausio leistino liekanų kiekio reikšmių; |
| --- | --- |

W.

kadangi visuomenė nėra informuota apie žalą ir riziką, priimtiną ir nepriimtiną žalą ir riziką, taip pat apie tai, kokiu lygmeniu visoje Europoje laikomasi didžiausio leistino liekanų kiekio reikšmių;

| X. | kadangi sprendimai dėl autorizacijos naujai sukurtoms veikliosioms medžiagoms ir augalų apsaugos produktams visada priimami nežinant poveikio realiomis sąlygomis; kadangi trūksta stebėjimo laikotarpiu po autorizacijos; kadangi trūksta duomenų apie tikslų kiekvieno naudojamo augalų apsaugos produkto kiekį, rizikos mažinimo priemonių taikymą ir jų veiksmingumą, taip pat apie galimą žalingą poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai; |
| --- | --- |

X.

kadangi sprendimai dėl autorizacijos naujai sukurtoms veikliosioms medžiagoms ir augalų apsaugos produktams visada priimami nežinant poveikio realiomis sąlygomis; kadangi trūksta stebėjimo laikotarpiu po autorizacijos; kadangi trūksta duomenų apie tikslų kiekvieno naudojamo augalų apsaugos produkto kiekį, rizikos mažinimo priemonių taikymą ir jų veiksmingumą, taip pat apie galimą žalingą poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai;

| Y. | kadangi trūksta duomenų apie veikliųjų medžiagų, apsauginių medžiagų, sinergiklių ir koformuliantų ir jų metabolitų, taip pat produktų preparatų ir jų mišinių poveikį realiomis sąlygomis; kadangi dėl šios priežasties nėra tinkamų žinių apie visapusišką pesticidų poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai, taip pat aplinkai; |
| --- | --- |

Y.

kadangi trūksta duomenų apie veikliųjų medžiagų, apsauginių medžiagų, sinergiklių ir koformuliantų ir jų metabolitų, taip pat produktų preparatų ir jų mišinių poveikį realiomis sąlygomis; kadangi dėl šios priežasties nėra tinkamų žinių apie visapusišką pesticidų poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai, taip pat aplinkai;

| Z. | kadangi dar neįgyvendintas bandomasis projektas „Pesticidų naudojimo aplinkoje stebėsena naudojant bites“, nors jis ir įtrauktas į 2017 ir 2018 finansinių metų Sąjungos biudžetą; |
| --- | --- |

Z.

kadangi dar neįgyvendintas bandomasis projektas „Pesticidų naudojimo aplinkoje stebėsena naudojant bites“, nors jis ir įtrauktas į 2017 ir 2018 finansinių metų Sąjungos biudžetą;

| AA. | kadangi 7-oje bendroje Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programoje iki 2020 m. iškeltas tikslas, kad cheminės medžiagos būtų gaminamos ir naudojamos taip, kad kuo labiau sumažėtų jų didelis neigiamas poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai, ir kadangi vis dar nevisiškai aišku, kokį galutinį poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai daro bendras skirtingų cheminių medžiagų naudojimas; |
| --- | --- |

AA.

kadangi 7-oje bendroje Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programoje iki 2020 m. iškeltas tikslas, kad cheminės medžiagos būtų gaminamos ir naudojamos taip, kad kuo labiau sumažėtų jų didelis neigiamas poveikis žmonių sveikatai ir aplinkai, ir kadangi vis dar nevisiškai aišku, kokį galutinį poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai daro bendras skirtingų cheminių medžiagų naudojimas;

| AB. | kadangi Reglamento 4 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad augalų apsaugos produktai „neturi turėti tiesioginio ar uždelsto kenksmingo poveikio žmonių [...] sveikatai [...] atsižvelgiant į žinomą bendrą ir sąveikaujantį poveikį, kai turima Tarnybos pripažintų mokslinių tokio poveikio įvertinimo metodų“; kadangi Reglamente (EB) Nr. 396/2005 nustatyta, kad į „žinomus [...] kaupiamuosius ir sinergetinius efektus“ būtina atsižvelgti, „kai esama tokio poveikio apskaičiavimo metodų“; |
| --- | --- |

AB.

kadangi Reglamento 4 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad augalų apsaugos produktai „neturi turėti tiesioginio ar uždelsto kenksmingo poveikio žmonių [...] sveikatai [...] atsižvelgiant į žinomą bendrą ir sąveikaujantį poveikį, kai turima Tarnybos pripažintų mokslinių tokio poveikio įvertinimo metodų“; kadangi Reglamente (EB) Nr. 396/2005 nustatyta, kad į „žinomus [...] kaupiamuosius ir sinergetinius efektus“ būtina atsižvelgti, „kai esama tokio poveikio apskaičiavimo metodų“;

| AC. | kadangi dabar jau galima naudotis tokiais metodais ir tikimasi, kad EFSA iki 2019 m. pabaigos pabaigs bandomąjį vertinimą, kuriame nagrinėjamas kaupiamasis maiste esančių pesticidų poveikis žmogaus nervų sistemai ir skydliaukei; |
| --- | --- |

AC.

kadangi dabar jau galima naudotis tokiais metodais ir tikimasi, kad EFSA iki 2019 m. pabaigos pabaigs bandomąjį vertinimą, kuriame nagrinėjamas kaupiamasis maiste esančių pesticidų poveikis žmogaus nervų sistemai ir skydliaukei;

| AD. | kadangi šiuo metu nėra jokių teisinių prievolių atlikti veikliųjų medžiagų bandymus, susijusius su jų neurotoksiniu poveikiu vystymuisi (DNT), kai šis poveikis apima, pavyzdžiui, autizmo sukėlimą, dėmesio trūkumo ir hiperaktyvumo sindromą (ADHD) ir disleksiją; kadangi būtina atlikti toksinio poveikio vystymuisi ir neurotoksinio poveikio tyrimus, kuriais būtų galima inicijuoti ad hoc tyrimus siekiant spręsti konkrečius susirūpinimą keliančius klausimus; kadangi šiomis aplinkybėmis EFSA dirba prie įgyvendinamo projekto, kuriuo siekiama sukurti alternatyvius DNT poveikio nustatymo būdus, kuriuose nebūtų naudojami gyvūnai; |
| --- | --- |

AD.

kadangi šiuo metu nėra jokių teisinių prievolių atlikti veikliųjų medžiagų bandymus, susijusius su jų neurotoksiniu poveikiu vystymuisi (DNT), kai šis poveikis apima, pavyzdžiui, autizmo sukėlimą, dėmesio trūkumo ir hiperaktyvumo sindromą (ADHD) ir disleksiją; kadangi būtina atlikti toksinio poveikio vystymuisi ir neurotoksinio poveikio tyrimus, kuriais būtų galima inicijuoti ad hoc tyrimus siekiant spręsti konkrečius susirūpinimą keliančius klausimus; kadangi šiomis aplinkybėmis EFSA dirba prie įgyvendinamo projekto, kuriuo siekiama sukurti alternatyvius DNT poveikio nustatymo būdus, kuriuose nebūtų naudojami gyvūnai;

| AE. | kadangi kyla susirūpinimas dėl Reglamento įgyvendinimo, susijusio su gyvūnų naudojimu atliekant žalos nustatymo ir rizikos vertinimo bandymus, o tai neatitinka Direktyvos 2010/63/ES dėl eksperimentų su gyvūnais principo „Gyvūnų naudojimo procedūroms pakeitimas, mažinimas ir jo sąlygų gerinimas“, nes nuo tada, kai buvo priimti, nebuvo atnaujinti Komisijos reglamentai (ES) Nr. 283/2013 ir (ES) Nr. 284/2013, nepaisant to, kad turima patvirtintų alternatyvių bandymų ir technologijų būdų; |
| --- | --- |

AE.

kadangi kyla susirūpinimas dėl Reglamento įgyvendinimo, susijusio su gyvūnų naudojimu atliekant žalos nustatymo ir rizikos vertinimo bandymus, o tai neatitinka Direktyvos 2010/63/ES dėl eksperimentų su gyvūnais principo „Gyvūnų naudojimo procedūroms pakeitimas, mažinimas ir jo sąlygų gerinimas“, nes nuo tada, kai buvo priimti, nebuvo atnaujinti Komisijos reglamentai (ES) Nr. 283/2013 ir (ES) Nr. 284/2013, nepaisant to, kad turima patvirtintų alternatyvių bandymų ir technologijų būdų;

| AF. | kadangi poveikio žmogaus sveikatai bandymas apima gyvūnų naudojimą, todėl juo ne visada tiksliai prognozuojamos žmogaus organizmo reakcijos; |
| --- | --- |

AF.

kadangi poveikio žmogaus sveikatai bandymas apima gyvūnų naudojimą, todėl juo ne visada tiksliai prognozuojamos žmogaus organizmo reakcijos;

| AG. | kadangi reikia sparčiau kurti ir patvirtinti naujus metodus, kuriuose nenaudojami gyvūnai, bet kuriais naudojantis galima gauti informacijos apie pagrindinius toksinio poveikio žmonėms mechanizmus, įskaitant patekimo kelius, dėl kurių kyla neigiamas poveikis žmonėms; |
| --- | --- |

AG.

kadangi reikia sparčiau kurti ir patvirtinti naujus metodus, kuriuose nenaudojami gyvūnai, bet kuriais naudojantis galima gauti informacijos apie pagrindinius toksinio poveikio žmonėms mechanizmus, įskaitant patekimo kelius, dėl kurių kyla neigiamas poveikis žmonėms;

| AH. | kadangi daug trečiųjų šalių žemės ūkio produktų yra pagaminti taikant mažesnį žmogaus ir gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį, kai kalbama apie augalų apsaugos produktų autorizaciją ir jų naudojimą; kadangi reikia užtikrinti, kad ES apsaugos lygio nesumažintų iš trečiųjų šalių importuojami žemės ūkio produktai; |
| --- | --- |

AH.

kadangi daug trečiųjų šalių žemės ūkio produktų yra pagaminti taikant mažesnį žmogaus ir gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį, kai kalbama apie augalų apsaugos produktų autorizaciją ir jų naudojimą; kadangi reikia užtikrinti, kad ES apsaugos lygio nesumažintų iš trečiųjų šalių importuojami žemės ūkio produktai;

| AI. | kadangi ES prekiaujama neteisėtai importuotais augalų apsaugos produktai ir jie naudojami, todėl kyla galima grėsmė visuomenės sveikatai ir atsiranda nesąžininga konkurencija su augalų apsaugos produktais, kuriems taikoma dabartiniais ES teisės aktais nustatyta autorizacijos procedūra; |
| --- | --- |

AI.

kadangi ES prekiaujama neteisėtai importuotais augalų apsaugos produktai ir jie naudojami, todėl kyla galima grėsmė visuomenės sveikatai ir atsiranda nesąžininga konkurencija su augalų apsaugos produktais, kuriems taikoma dabartiniais ES teisės aktais nustatyta autorizacijos procedūra;

Paraiška dėl veikliųjų medžiagų patvirtinimo

| AJ. | kadangi kai kurie suinteresuotieji subjektai iškėlė susirūpinti verčiantį klausimą dėl pareiškėjų teisės pasirinkti valstybę narę ataskaitos rengėją (angl. RMS), padavus pirmą paraišką dėl veikliosios medžiagos patvirtinimo, skaidrumo ir interesų konflikto; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi kai kurie suinteresuotieji subjektai iškėlė susirūpinti verčiantį klausimą dėl pareiškėjų teisės pasirinkti valstybę narę ataskaitos rengėją (angl. RMS), padavus pirmą paraišką dėl veikliosios medžiagos patvirtinimo, skaidrumo ir interesų konflikto;

| AK. | kadangi kai kurie suinteresuotieji subjektai iškėlė papildomų su skaidrumu ir interesų konfliktais susijusių klausimų dėl to, kad valstybė narė ataskaitos rengėja, kuriai Komisija nustatė pareigą atnaujinti vertinimo ataskaitą, gali būti ta pati, kuri rengė pradinį įvertinimo ataskaitos projektą; |
| --- | --- |

AK.

kadangi kai kurie suinteresuotieji subjektai iškėlė papildomų su skaidrumu ir interesų konfliktais susijusių klausimų dėl to, kad valstybė narė ataskaitos rengėja, kuriai Komisija nustatė pareigą atnaujinti vertinimo ataskaitą, gali būti ta pati, kuri rengė pradinį įvertinimo ataskaitos projektą;

| AL. | kadangi, kalbant apie naujas veikliąsias medžiagas, pažymėtina, kad pareiškėjai nuo reglamento įsigaliojimo kaip valstybes nares ataskaitos rengėjas pasirinko tik 11 iš 28 valstybių narių, o tai parodo, kad yra didelių skirtumų ekspertinių žinių ir personalo srityse; |
| --- | --- |

AL.

kadangi, kalbant apie naujas veikliąsias medžiagas, pažymėtina, kad pareiškėjai nuo reglamento įsigaliojimo kaip valstybes nares ataskaitos rengėjas pasirinko tik 11 iš 28 valstybių narių, o tai parodo, kad yra didelių skirtumų ekspertinių žinių ir personalo srityse;

| AM. | kadangi Prancūzija, Nyderlandai, Vokietija ir JK tvarko apie 80 proc. visų bylų; kadangi „Brexit’as“ turės didelį poveikį kitų valstybių narių darbo krūviui; |
| --- | --- |

AM.

kadangi Prancūzija, Nyderlandai, Vokietija ir JK tvarko apie 80 proc. visų bylų; kadangi „Brexit’as“ turės didelį poveikį kitų valstybių narių darbo krūviui;

| AN. | kadangi pagal Reglamento 8 straipsnio 1 dalį reikalaujama, kad pareiškėjas pateiktų dokumentacijos santrauką, kurioje inter alia turėtų būti pateikiamos bandymų ir tyrimų santraukos ir rezultatai dėl kiekvieno duomenų reikalavimo punkto, įskaitant visos pateiktos informacijos vertinimą; |
| --- | --- |

AN.

kadangi pagal Reglamento 8 straipsnio 1 dalį reikalaujama, kad pareiškėjas pateiktų dokumentacijos santrauką, kurioje inter alia turėtų būti pateikiamos bandymų ir tyrimų santraukos ir rezultatai dėl kiekvieno duomenų reikalavimo punkto, įskaitant visos pateiktos informacijos vertinimą;

| AO. | kadangi suinteresuotieji subjektai pareiškė susirūpinimą dėl teisėje nustatyto požiūrio į vertinimą, visų pirma dėl to, kas turėtų pateikti su veikliųjų medžiagų vertinimu susijusius mokslinius tyrimus ir įrodymus, kas turėtų pateikti specialistų recenzuojamą mokslinę literatūrą ir kas turėtų vertinti tyrimus; |
| --- | --- |

AO.

kadangi suinteresuotieji subjektai pareiškė susirūpinimą dėl teisėje nustatyto požiūrio į vertinimą, visų pirma dėl to, kas turėtų pateikti su veikliųjų medžiagų vertinimu susijusius mokslinius tyrimus ir įrodymus, kas turėtų pateikti specialistų recenzuojamą mokslinę literatūrą ir kas turėtų vertinti tyrimus;

| AP. | kadangi pagal Reglamento 8 straipsnio 5 dalį reikalaujama, kad pareiškėjas prie dokumentacijos pridėtų konkrečią specialistų recenzuotą viešai prieinamą mokslinę literatūrą, kurioje aptariama veiklioji medžiaga ir su ja susiję metabolitai; |
| --- | --- |

AP.

kadangi pagal Reglamento 8 straipsnio 5 dalį reikalaujama, kad pareiškėjas prie dokumentacijos pridėtų konkrečią specialistų recenzuotą viešai prieinamą mokslinę literatūrą, kurioje aptariama veiklioji medžiaga ir su ja susiję metabolitai;

| AQ. | kadangi naujų veikliųjų medžiagų atveju duomenys paprastai yra prieinami tik pareiškėjo parengtuose reguliavimo tyrimuose; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi naujų veikliųjų medžiagų atveju duomenys paprastai yra prieinami tik pareiškėjo parengtuose reguliavimo tyrimuose;

| AR. | kadangi rizikos vertinimas turi būti grindžiamas visais susijusiais prieinamais moksliniais įrodymais; kadangi specialistų recenzuotoje viešai prieinamoje mokslinėje literatūroje galima rasti svarbią pareiškėjų tyrimus, atliktus laikantis geros laboratorinės praktikos (GLP), papildančią informaciją, be to, tokioje literatūroje gali būti išvadų, kuriose vertintojai perspėjami apie neigiamą poveikį, kuris nepasireiškė atliekant standartizuotus bandymus; |
| --- | --- |

AR.

kadangi rizikos vertinimas turi būti grindžiamas visais susijusiais prieinamais moksliniais įrodymais; kadangi specialistų recenzuotoje viešai prieinamoje mokslinėje literatūroje galima rasti svarbią pareiškėjų tyrimus, atliktus laikantis geros laboratorinės praktikos (GLP), papildančią informaciją, be to, tokioje literatūroje gali būti išvadų, kuriose vertintojai perspėjami apie neigiamą poveikį, kuris nepasireiškė atliekant standartizuotus bandymus;

| AS. | kadangi GLP principus parengė EBPO, siekdama užtikrinti, kad tyrimas būtų atliekamas pagal konkretų bandymo metodo aprašą, taip užkertant kelią nesąžiningai praktikai; kadangi ES šiuos principus patvirtino Direktyvoje 2004/10/EB, kurioje reikalaujama, jog valstybės narės užtikrintų, kad cheminių produktų saugos tyrimus atliekančios laboratorijos laikytųsi EBPO GLP principų ir Direktyvos 2004/9/EB, kurioje valstybės narės įpareigojamos paskirti už GLP patikrinimus jų teritorijoje atsakingas institucijas; |
| --- | --- |

AS.

kadangi GLP principus parengė EBPO, siekdama užtikrinti, kad tyrimas būtų atliekamas pagal konkretų bandymo metodo aprašą, taip užkertant kelią nesąžiningai praktikai; kadangi ES šiuos principus patvirtino Direktyvoje 2004/10/EB, kurioje reikalaujama, jog valstybės narės užtikrintų, kad cheminių produktų saugos tyrimus atliekančios laboratorijos laikytųsi EBPO GLP principų ir Direktyvos 2004/9/EB, kurioje valstybės narės įpareigojamos paskirti už GLP patikrinimus jų teritorijoje atsakingas institucijas;

| AT. | kadangi, kaip pranešė Komisija 2015 m., visos valstybės narės į savo teisę perkėlė GLP direktyvas ir parengė veikiančias nacionalines GLP atitikties stebėsenos programas; |
| --- | --- |

AT.

kadangi, kaip pranešė Komisija 2015 m., visos valstybės narės į savo teisę perkėlė GLP direktyvas ir parengė veikiančias nacionalines GLP atitikties stebėsenos programas;

| AU. | kadangi EBPO bandymų gairėmis užtikrinama, kad būtų galima atkurti mokslinius tyrimus, kad jie būtų nuoseklūs, pastovūs ir sudarytų teisės aktų leidėjams galimybių įvertinti kurio nors tyrimo kokybę ir aktualumą, užtikrintų tinkamų tyrimo metodų naudojimą ir sudarytų geresnes sąlygas valstybėms narėms naudotis viena kitos duomenimis; |
| --- | --- |

AU.

kadangi EBPO bandymų gairėmis užtikrinama, kad būtų galima atkurti mokslinius tyrimus, kad jie būtų nuoseklūs, pastovūs ir sudarytų teisės aktų leidėjams galimybių įvertinti kurio nors tyrimo kokybę ir aktualumą, užtikrintų tinkamų tyrimo metodų naudojimą ir sudarytų geresnes sąlygas valstybėms narėms naudotis viena kitos duomenimis;

Valstybės narės ataskaitos rengėjos vertinimo projektas

| AV. | kadangi pagal Reglamento 11 straipsnio 2 dalį „Valstybė narė ataskaitos rengėja turi atlikti nepriklausomą, nešališką ir skaidrų įvertinimą atsižvelgdama į dabartines mokslo ir technikos žinias“; |
| --- | --- |

AV.

kadangi pagal Reglamento 11 straipsnio 2 dalį „Valstybė narė ataskaitos rengėja turi atlikti nepriklausomą, nešališką ir skaidrų įvertinimą atsižvelgdama į dabartines mokslo ir technikos žinias“;

| AW. | kadangi nustatyta, kad įvairios valstybės narės, veikdamos kaip ataskaitų rengėjos, taiko nevienodą praktiką tais atvejais, kai kalbama apie nuorodų pateikimą į pareiškėjų pateiktas specialistų recenzuotos literatūros santraukas; kadangi galioja pagrindinė taisyklė, kad bet kokiame moksliniame darbe kitų autorių teiginiai turėtų būti aiškiai nurodyti išskiriant juos kabutėmis; |
| --- | --- |

AW.

kadangi nustatyta, kad įvairios valstybės narės, veikdamos kaip ataskaitų rengėjos, taiko nevienodą praktiką tais atvejais, kai kalbama apie nuorodų pateikimą į pareiškėjų pateiktas specialistų recenzuotos literatūros santraukas; kadangi galioja pagrindinė taisyklė, kad bet kokiame moksliniame darbe kitų autorių teiginiai turėtų būti aiškiai nurodyti išskiriant juos kabutėmis;

| AX. | kadangi Parlamentas pripažįsta Vokietijos federalinio rizikos vertinimo instituto (vok. BfR) parengtoje rizikos vertinimo ataskaitoje dėl glifosato keliamas diskusijas dėl literatūros recenzavimo; kadangi kai kurie suinteresuotieji subjektai iškėlė susirūpinimą keliančius aspektus, nurodydami, kad svarbūs rizikos vertinimo ataskaitos dėl glifosato elementai buvo paimti iš paraiškos aiškiai nepaaiškinant, kad tai yra nuorodos; |
| --- | --- |

AX.

kadangi Parlamentas pripažįsta Vokietijos federalinio rizikos vertinimo instituto (vok. BfR) parengtoje rizikos vertinimo ataskaitoje dėl glifosato keliamas diskusijas dėl literatūros recenzavimo; kadangi kai kurie suinteresuotieji subjektai iškėlė susirūpinimą keliančius aspektus, nurodydami, kad svarbūs rizikos vertinimo ataskaitos dėl glifosato elementai buvo paimti iš paraiškos aiškiai nepaaiškinant, kad tai yra nuorodos;

EFSA nuomonė dėl vertinimų ataskaitų projektų ir ECHA taikoma veikliųjų medžiagų klasifikacija

| AY. | kadangi Sąjungos augalų apsaugos produktų autorizacijos sistemos patikimumas labai priklauso nuo visuomenės pasitikėjimo EFSA, kuri pateikia mokslines nuomones, kuriomis remiantis priimami sprendimai dėl maisto saugos Europoje; kadangi mažėjantis visuomenės pasitikėjimas EFSA kelia nerimą; |
| --- | --- |

AY.

kadangi Sąjungos augalų apsaugos produktų autorizacijos sistemos patikimumas labai priklauso nuo visuomenės pasitikėjimo EFSA, kuri pateikia mokslines nuomones, kuriomis remiantis priimami sprendimai dėl maisto saugos Europoje; kadangi mažėjantis visuomenės pasitikėjimas EFSA kelia nerimą;

| AZ. | kadangi dabar apie du trečdalius EFSA dirbančių nacionalinių ekspertų delegavo tik šešios valstybės narės; |
| --- | --- |

AZ.

kadangi dabar apie du trečdalius EFSA dirbančių nacionalinių ekspertų delegavo tik šešios valstybės narės;

| BA. | kadangi pagal Reglamento 4 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą atliekant veikliosios medžiagos įvertinimą pirmiausia nustatoma, ar tenkinami II priedo 3.6.2–3.6.4 ir 3.7 punktuose nustatyti patvirtinimo kriterijai (vadinamieji atmetimo kriterijai); kadangi šie atmetimo kriterijai yra susiję su medžiagos priskyrimu kancerogenui (1A arba 1B kategorija) pagal Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 nuostatas; |
| --- | --- |

BA.

kadangi pagal Reglamento 4 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą atliekant veikliosios medžiagos įvertinimą pirmiausia nustatoma, ar tenkinami II priedo 3.6.2–3.6.4 ir 3.7 punktuose nustatyti patvirtinimo kriterijai (vadinamieji atmetimo kriterijai); kadangi šie atmetimo kriterijai yra susiję su medžiagos priskyrimu kancerogenui (1A arba 1B kategorija) pagal Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 nuostatas;

| BB. | kadangi Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra (angl. IARC), vadovaudamasi savo nomenklatūra (pagal kurią glifosatas prilyginamas 1B kategorijai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008), glifosatą priskyrė prie žmonės kancerogeninį poveikį galinčių daryti medžiagų (2A grupė); kadangi, įvertinusios turimą informaciją, be kita ko, ir IARC vertinimą, EFSA ir ECHA – ES agentūros, atsakingos už mokslinių vertinimų, kuriais remiantis priimami ES rizikos valdymo sprendimai – nusprendė, kad pagal Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 nuostatas nebuvo pagrindo atitinkamą medžiagą priskirti prie kancerogeninių medžiagų kategorijos; |
| --- | --- |

BB.

kadangi Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra (angl. IARC), vadovaudamasi savo nomenklatūra (pagal kurią glifosatas prilyginamas 1B kategorijai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008), glifosatą priskyrė prie žmonės kancerogeninį poveikį galinčių daryti medžiagų (2A grupė); kadangi, įvertinusios turimą informaciją, be kita ko, ir IARC vertinimą, EFSA ir ECHA – ES agentūros, atsakingos už mokslinių vertinimų, kuriais remiantis priimami ES rizikos valdymo sprendimai – nusprendė, kad pagal Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 nuostatas nebuvo pagrindo atitinkamą medžiagą priskirti prie kancerogeninių medžiagų kategorijos;

| BC. | kadangi IARC, vadovaudamasi savo darbo principais, savo išvadą grindė paskelbta literatūra, tuo tarpu EFSA ir ECHA savo vertinimus grindė papildomais nepaskelbtais tyrimais, kaip nurodyta Reglamento 8 straipsnyje, ir galėjo naudotis atitinkamais pirminiais duomenimis; |
| --- | --- |

BC.

kadangi IARC, vadovaudamasi savo darbo principais, savo išvadą grindė paskelbta literatūra, tuo tarpu EFSA ir ECHA savo vertinimus grindė papildomais nepaskelbtais tyrimais, kaip nurodyta Reglamento 8 straipsnyje, ir galėjo naudotis atitinkamais pirminiais duomenimis;

| BD. | kadangi keletas kitų kompetentingų institucijų visame pasaulyje, įskaitant JAV, Kanados, Naujosios Zelandijos, Australijos ir Japonijos institucijas, vėliau užbaigė naujus glifosato vertinimus ir priėjo prie išvados, kad ši medžiaga nėra kancerogeniška; kadangi JAV Aplinkos apsaugos agentūra, kurios ekologinės rizikos vertinimo projekte aiškiai teigiama, kad yra galimas poveikis paukščiams, žinduoliams, sausumos ir vandens augalams, vis dar atlieka glifosato peržiūrą; |
| --- | --- |

BD.

kadangi keletas kitų kompetentingų institucijų visame pasaulyje, įskaitant JAV, Kanados, Naujosios Zelandijos, Australijos ir Japonijos institucijas, vėliau užbaigė naujus glifosato vertinimus ir priėjo prie išvados, kad ši medžiaga nėra kancerogeniška; kadangi JAV Aplinkos apsaugos agentūra, kurios ekologinės rizikos vertinimo projekte aiškiai teigiama, kad yra galimas poveikis paukščiams, žinduoliams, sausumos ir vandens augalams, vis dar atlieka glifosato peržiūrą;

| BE. | kadangi, kaip parodė 2017 m. atliktas EFSA tyrimas, iš 54 pesticidų, kurie buvo vertinami pagal ES ir IARC sistemas, 14 pesticidų klasifikacija pagal ES sistemą buvo konservatyvesnė (taigi, griežtesnė), palyginti su IARC vertinimu, 11 pesticidų (glifosatas ir 10 kitų veikliųjų medžiagų) buvo įvertinti ne taip griežtai, o 29 pesticidai buvo vertinami vienodai; |
| --- | --- |

BE.

kadangi, kaip parodė 2017 m. atliktas EFSA tyrimas, iš 54 pesticidų, kurie buvo vertinami pagal ES ir IARC sistemas, 14 pesticidų klasifikacija pagal ES sistemą buvo konservatyvesnė (taigi, griežtesnė), palyginti su IARC vertinimu, 11 pesticidų (glifosatas ir 10 kitų veikliųjų medžiagų) buvo įvertinti ne taip griežtai, o 29 pesticidai buvo vertinami vienodai;

| BF. | kadangi kai kurie suinteresuotieji subjektai pareiškė ir vis dar reiškia abejonių dėl EFSA ir ECHA nuomonių, susijusių su jų išvadomis, pagal kurias glifosatas nėra klasifikuojamas kaip kancerogeninė medžiaga; |
| --- | --- |

BF.

kadangi kai kurie suinteresuotieji subjektai pareiškė ir vis dar reiškia abejonių dėl EFSA ir ECHA nuomonių, susijusių su jų išvadomis, pagal kurias glifosatas nėra klasifikuojamas kaip kancerogeninė medžiaga;

| BG. | kadangi šių nesutarimų Specialusis komitetas, deja, negalėjo išspręsti; |
| --- | --- |

BG.

kadangi šių nesutarimų Specialusis komitetas, deja, negalėjo išspręsti;

| BH. | kadangi 2017 m. spalio mėn. Komisija paskelbė Europos piliečių iniciatyvą „Uždrausti glifosatą ir apsaugoti žmones ir aplinką nuo toksiškų pesticidų“ priimtina; kadangi daugiau kaip milijonas piliečių ragino Komisiją pasiūlyti valstybėms narėms uždrausti naudoti glifosatą, reformuoti pesticidų patvirtinimo procedūrą ir nustatyti ES lygmeniu privalomus tikslus dėl pesticidų naudojimo masto mažinimo; |
| --- | --- |

BH.

kadangi 2017 m. spalio mėn. Komisija paskelbė Europos piliečių iniciatyvą „Uždrausti glifosatą ir apsaugoti žmones ir aplinką nuo toksiškų pesticidų“ priimtina; kadangi daugiau kaip milijonas piliečių ragino Komisiją pasiūlyti valstybėms narėms uždrausti naudoti glifosatą, reformuoti pesticidų patvirtinimo procedūrą ir nustatyti ES lygmeniu privalomus tikslus dėl pesticidų naudojimo masto mažinimo;

| BI. | kadangi vadinamieji „Monsanto“ dokumentai ir naujausias Kalifornijos valstijos Aukščiausiojo Teismo sprendimas byloje Dewayne Johnson v Monsanto (bylos Nr. CGC-16-550128) ir vėlesnis apeliacinis procesas verčia susirūpinti dėl nepriklausomumo ir interesų konfliktų atliekant glifosato vertinimo procesą; |
| --- | --- |

BI.

kadangi vadinamieji „Monsanto“ dokumentai ir naujausias Kalifornijos valstijos Aukščiausiojo Teismo sprendimas byloje Dewayne Johnson v Monsanto (bylos Nr. CGC-16-550128) ir vėlesnis apeliacinis procesas verčia susirūpinti dėl nepriklausomumo ir interesų konfliktų atliekant glifosato vertinimo procesą;

Komisijos atliekamas veikliųjų medžiagų patvirtinimas

| BJ. | kadangi Reglamente nustatytas terminas Komisijai per šešis mėnesius EFSA išvadų pateikimo pristatyti reglamento projektą; |
| --- | --- |

BJ.

kadangi Reglamente nustatytas terminas Komisijai per šešis mėnesius EFSA išvadų pateikimo pristatyti reglamento projektą;

| BK. | kadangi sprendime atnaujinti glifosato patvirtinimo peržiūrą nėra numatyta teisiškai privalomų riziką mažinančių priemonių Sąjungos lygmeniu; kadangi Komisija nusprendė priimti specialiąją rekomendaciją patvirtinimo sąlygose, kad valstybės narės, suteikiančios leidimą dėl augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra glifosato, turėtų ypač atkreipti dėmesį į pavojų stuburiniams sausumos gyvūnams; kadangi buvo nustatytas ilgalaikis didelis beveik visų formų glifosato naudojimo netiksliniams stuburiniams sausumos gyvūnams, įskaitant žinduolius ir paukščius, keliamas pavojus; |
| --- | --- |

BK.

kadangi sprendime atnaujinti glifosato patvirtinimo peržiūrą nėra numatyta teisiškai privalomų riziką mažinančių priemonių Sąjungos lygmeniu; kadangi Komisija nusprendė priimti specialiąją rekomendaciją patvirtinimo sąlygose, kad valstybės narės, suteikiančios leidimą dėl augalų apsaugos produktų, kurių sudėtyje yra glifosato, turėtų ypač atkreipti dėmesį į pavojų stuburiniams sausumos gyvūnams; kadangi buvo nustatytas ilgalaikis didelis beveik visų formų glifosato naudojimo netiksliniams stuburiniams sausumos gyvūnams, įskaitant žinduolius ir paukščius, keliamas pavojus;

| BL. | kadangi ECHA nustatė, kad glifosatas sukelia sunkų akių pažeidimą ir yra nuodingas vandens gyvūnijai bei turi jai ilgalaikį poveikį; |
| --- | --- |

BL.

kadangi ECHA nustatė, kad glifosatas sukelia sunkų akių pažeidimą ir yra nuodingas vandens gyvūnijai bei turi jai ilgalaikį poveikį;

| BM. | kadangi neaišku, kokiomis aplinkybėmis Komisija ir valstybės narės mano, kad rizika aplinkai yra nepriimtina; |
| --- | --- |

BM.

kadangi neaišku, kokiomis aplinkybėmis Komisija ir valstybės narės mano, kad rizika aplinkai yra nepriimtina;

| BN. | kadangi faktas, kad Komisija, padedama valstybių narių, patvirtina veikliąsias medžiagas, kurios, kaip nustatė EFSA, yra labai pavojingos aplinkai ir biologinei įvairovei, kelia susirūpinimą, atsižvelgiant į tai, kad pagal Reglamento 4 straipsnio 3 dalies e punktą augalų apsaugos produktas negali turėti jokio nepriimtino poveikio aplinkai; |
| --- | --- |

BN.

kadangi faktas, kad Komisija, padedama valstybių narių, patvirtina veikliąsias medžiagas, kurios, kaip nustatė EFSA, yra labai pavojingos aplinkai ir biologinei įvairovei, kelia susirūpinimą, atsižvelgiant į tai, kad pagal Reglamento 4 straipsnio 3 dalies e punktą augalų apsaugos produktas negali turėti jokio nepriimtino poveikio aplinkai;

| BO. | kadangi Europos ombudsmenas savo 2016 m. vasario 18 d. sprendime, priimtame byloje 12/2013/MDC, nurodė, kad patvirtinamosios informacijos pateikimas neturėtų būti susijęs su duomenų reikalavimais, kurie galiojo teikiant paraišką, susijusią su rizikos sveikatai vertinimu, kurią rengiant buvo galima pasinaudoti tinkamais gairių dokumentais; |
| --- | --- |

BO.

kadangi Europos ombudsmenas savo 2016 m. vasario 18 d. sprendime, priimtame byloje 12/2013/MDC, nurodė, kad patvirtinamosios informacijos pateikimas neturėtų būti susijęs su duomenų reikalavimais, kurie galiojo teikiant paraišką, susijusią su rizikos sveikatai vertinimu, kurią rengiant buvo galima pasinaudoti tinkamais gairių dokumentais;

| BP. | kadangi patvirtinamieji duomenys moksliniu požiūriu paprastai nėra tikrinami ar vertinami kaip pradinėje paraiškoje pateikti duomenys, nes jiems netaikomas sisteminis EFSA specialistų literatūros recenzavimas; kadangi Europos ombudsmenas savo 2016 m. sprendime paragino Komisiją apsvarstyti, ar nuo šiol visai patvirtinamajai informacijai turėtų būti taikomas sisteminis EFSA specialistų literatūros recenzavimas ir ar reikėtų atitinkamai pakeisti gairių dokumentus; |
| --- | --- |

BP.

kadangi patvirtinamieji duomenys moksliniu požiūriu paprastai nėra tikrinami ar vertinami kaip pradinėje paraiškoje pateikti duomenys, nes jiems netaikomas sisteminis EFSA specialistų literatūros recenzavimas; kadangi Europos ombudsmenas savo 2016 m. sprendime paragino Komisiją apsvarstyti, ar nuo šiol visai patvirtinamajai informacijai turėtų būti taikomas sisteminis EFSA specialistų literatūros recenzavimas ir ar reikėtų atitinkamai pakeisti gairių dokumentus;

| BQ. | kadangi, remiantis Komisijos 2018 m. vasario mėn. pateikta tolesnių veiksmų ataskaita dėl dešimt veikliųjų medžiagų, kurios buvo tirtos atliekant ombudsmeno tyrimą, atlikus patvirtinamųjų duomenų procedūrą paaiškėjo, kad tam tikrą laikotarpį rinkoje dar bus leidžiama pardavinėti dvi veikliąsias medžiagas – haloksifopą-P ir malationą, nors kitu atveju jų pardavimas būtų ribojamas; |
| --- | --- |

BQ.

kadangi, remiantis Komisijos 2018 m. vasario mėn. pateikta tolesnių veiksmų ataskaita dėl dešimt veikliųjų medžiagų, kurios buvo tirtos atliekant ombudsmeno tyrimą, atlikus patvirtinamųjų duomenų procedūrą paaiškėjo, kad tam tikrą laikotarpį rinkoje dar bus leidžiama pardavinėti dvi veikliąsias medžiagas – haloksifopą-P ir malationą, nors kitu atveju jų pardavimas būtų ribojamas;

| BR. | kadangi duomenų apie mažos rizikos biologinės kilmės pesticidus trūksta daugiausia todėl, kad duomenų reikalavimai sukurti cheminiams augalų apsaugos produktams ir netinka mažos rizikos biologinės kilmės produktams; |
| --- | --- |

BR.

kadangi duomenų apie mažos rizikos biologinės kilmės pesticidus trūksta daugiausia todėl, kad duomenų reikalavimai sukurti cheminiams augalų apsaugos produktams ir netinka mažos rizikos biologinės kilmės produktams;

| BS. | kadangi Komisija, nepaisydama EFSA išvadose dėl veikliųjų medžiagų nustatytos rizikos, dažnai klausimą dėl rizikos mažinimo priemonių palieka spręsti valstybėms narėms, nors jai pagal Reglamentą suteikta galimybė nustatyti tokias priemones ES lygmeniu; kadangi Europos ombudsmenas savo sprendime, priimtame byloje 12/2013/MDC, pasmerkė šį požiūrį; |
| --- | --- |

BS.

kadangi Komisija, nepaisydama EFSA išvadose dėl veikliųjų medžiagų nustatytos rizikos, dažnai klausimą dėl rizikos mažinimo priemonių palieka spręsti valstybėms narėms, nors jai pagal Reglamentą suteikta galimybė nustatyti tokias priemones ES lygmeniu; kadangi Europos ombudsmenas savo sprendime, priimtame byloje 12/2013/MDC, pasmerkė šį požiūrį;

| BT. | kadangi valstybėms narėms derėtų priimti sprendimus dėl rizikos mažinimo priemonių atsižvelgiant į susirūpinti verčiančius aspektus, būdingus konkrečioms jų aplinkybėms; |
| --- | --- |

BT.

kadangi valstybėms narėms derėtų priimti sprendimus dėl rizikos mažinimo priemonių atsižvelgiant į susirūpinti verčiančius aspektus, būdingus konkrečioms jų aplinkybėms;

| BU. | kadangi trūksta mažos rizikos augalų apsaugos produktų; kadangi iš visų beveik 500 ES rinkoje prieinamų veikliųjų medžiagų tik 10 medžiagų buvo patvirtintos kaip mažos rizikos veikliosios medžiagos; kadangi mažos rizikos augalų apsaugos produktų pasiūlos trūkumas trukdo vykdyti ir plėtoti integruotąją kenkėjų kontrolę; kadangi pasiūlos trūkumą lemia ilgas vertinimo, autorizacijos ir registravimo procesas; |
| --- | --- |

BU.

kadangi trūksta mažos rizikos augalų apsaugos produktų; kadangi iš visų beveik 500 ES rinkoje prieinamų veikliųjų medžiagų tik 10 medžiagų buvo patvirtintos kaip mažos rizikos veikliosios medžiagos; kadangi mažos rizikos augalų apsaugos produktų pasiūlos trūkumas trukdo vykdyti ir plėtoti integruotąją kenkėjų kontrolę; kadangi pasiūlos trūkumą lemia ilgas vertinimo, autorizacijos ir registravimo procesas;

| BV. | kadangi mūsų laikais tokie pažangieji metodai kaip tikslusis ūkininkavimas ir robotika gali būti naudojami piktžolių ar vabzdžių kenkėjų tiksliajai stebėsenai ir šalinimui ankstyvaisiais etapais; kadangi pažangieji metodai Europos Sąjungoje vis dar yra mažai išplėtoti ir šiai sričiai reikalinga Sąjungos ir valstybių narių parama; |
| --- | --- |

BV.

kadangi mūsų laikais tokie pažangieji metodai kaip tikslusis ūkininkavimas ir robotika gali būti naudojami piktžolių ar vabzdžių kenkėjų tiksliajai stebėsenai ir šalinimui ankstyvaisiais etapais; kadangi pažangieji metodai Europos Sąjungoje vis dar yra mažai išplėtoti ir šiai sričiai reikalinga Sąjungos ir valstybių narių parama;

Valstybių narių vykdoma augalų apsaugos produktų autorizacija

| BW. | kadangi augalų apsaugos produktus prieš juos autorizuojant reikia kruopščiai įvertinti vadovaujantis naujausiomis mokslo ir techninėmis žiniomis; kadangi dėl nepakankamo darbuotojų skaičiaus ir (arba) nepakankamo finansavimo gali būti pernelyg pasitikima vertinimu, atliktu siekiant patvirtinti veikliąsias medžiagas, ir su tuo susijusiais sprendimais dėl augalų apsaugos produktų; |
| --- | --- |

BW.

kadangi augalų apsaugos produktus prieš juos autorizuojant reikia kruopščiai įvertinti vadovaujantis naujausiomis mokslo ir techninėmis žiniomis; kadangi dėl nepakankamo darbuotojų skaičiaus ir (arba) nepakankamo finansavimo gali būti pernelyg pasitikima vertinimu, atliktu siekiant patvirtinti veikliąsias medžiagas, ir su tuo susijusiais sprendimais dėl augalų apsaugos produktų;

| BX. | kadangi augalų apsaugos produktų autorizacijos procedūroje reikėtų atsižvelgti į faktinį augalų apsaugos produktų naudojimą, visų pirma tai pasakytina apie rizikos vertinimo duomenų reikalavimus; |
| --- | --- |

BX.

kadangi augalų apsaugos produktų autorizacijos procedūroje reikėtų atsižvelgti į faktinį augalų apsaugos produktų naudojimą, visų pirma tai pasakytina apie rizikos vertinimo duomenų reikalavimus;

| BY. | kadangi, suteikiant leidimą naudoti augalų apsaugos produktus ypač daug dėmesio ir toliau reikėtų skirti vadinamųjų pažeidžiamų grupių rizikai; kadangi Reglamente pažeidžiamos grupės apibrėžiamos kaip asmenys, į kuriuos reikia atskirai atsižvelgti, kai vertinamas ūmus ir lėtinis augalų apsaugos produktų poveikis jų sveikatai; kadangi tokie asmenys yra nėščios ir krūtimi maitinančios moterys, dar negimę kūdikiai, kūdikiai ir vaikai, vyresnio amžiaus asmenys, darbuotojai ir gyventojai, kuriuos ilgą laiką smarkiai veikia pesticidai; |
| --- | --- |

BY.

kadangi, suteikiant leidimą naudoti augalų apsaugos produktus ypač daug dėmesio ir toliau reikėtų skirti vadinamųjų pažeidžiamų grupių rizikai; kadangi Reglamente pažeidžiamos grupės apibrėžiamos kaip asmenys, į kuriuos reikia atskirai atsižvelgti, kai vertinamas ūmus ir lėtinis augalų apsaugos produktų poveikis jų sveikatai; kadangi tokie asmenys yra nėščios ir krūtimi maitinančios moterys, dar negimę kūdikiai, kūdikiai ir vaikai, vyresnio amžiaus asmenys, darbuotojai ir gyventojai, kuriuos ilgą laiką smarkiai veikia pesticidai;

| BZ. | kadangi pagal Reglamento 25 straipsnį reikalaujama, kad apsauginėms medžiagoms ir sinergikliams būtų taikoma tokia pat patvirtinimo procedūra kaip ir veikliosioms medžiagoms siekiant jas įtraukti į teigiamą sąrašą; kadangi Komisija dar nepatvirtino jokių apsauginių medžiagų ar sinergiklių; |
| --- | --- |

BZ.

kadangi pagal Reglamento 25 straipsnį reikalaujama, kad apsauginėms medžiagoms ir sinergikliams būtų taikoma tokia pat patvirtinimo procedūra kaip ir veikliosioms medžiagoms siekiant jas įtraukti į teigiamą sąrašą; kadangi Komisija dar nepatvirtino jokių apsauginių medžiagų ar sinergiklių;

| CA. | kadangi pagal Reglamento 27 straipsnį reikalaujama, kad Komisija į III priedą įtrauktų neigiamą nepriimtinų koformuliantų sąrašą; kadangi Komisija dar nepatvirtino neigiamo koformuliantų sąrašo, tačiau pareiškė ketinanti tai padaryti iki 2018 m. pabaigos; kadangi toks vėlavimas yra nepriimtinas atsižvelgiant į šių medžiagų poveikį; kadangi tam tikros valstybės narės parengė savo neigiamus koformuliantų sąrašus, atsižvelgdamos į tai, kad Sąjungos lygmeniu toks sąrašas neparengtas; |
| --- | --- |

CA.

kadangi pagal Reglamento 27 straipsnį reikalaujama, kad Komisija į III priedą įtrauktų neigiamą nepriimtinų koformuliantų sąrašą; kadangi Komisija dar nepatvirtino neigiamo koformuliantų sąrašo, tačiau pareiškė ketinanti tai padaryti iki 2018 m. pabaigos; kadangi toks vėlavimas yra nepriimtinas atsižvelgiant į šių medžiagų poveikį; kadangi tam tikros valstybės narės parengė savo neigiamus koformuliantų sąrašus, atsižvelgdamos į tai, kad Sąjungos lygmeniu toks sąrašas neparengtas;

| CB. | kadangi, atsižvelgiant į tai, kad šių ES sąrašų nėra, sudėtingiau atlikti išsamų augalų apsaugos produktų rizikos vertinimą; |
| --- | --- |

CB.

kadangi, atsižvelgiant į tai, kad šių ES sąrašų nėra, sudėtingiau atlikti išsamų augalų apsaugos produktų rizikos vertinimą;

| CC. | kadangi išreikštos abejonės dėl suskirstymo zonomis sistemos, visų pirma dėl procedūros vėlavimų ir dažno visiško arba dalinio paraiškų vertinimo atsižvelgiant į abipusį pripažinimą, kurį lemia skirtingi nacionaliniai valstybių narių vertinimo reikalavimai, galiojantys toje pačioje zonoje; kadangi valstybių narių savitarpio pripažinimo procedūros tikslas – supaprastinti procedūras ir padidinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą; kadangi savitarpio pripažinimo procedūros taikymas yra svarbi priemonė siekiant didinti darbo pasidalijimą ir užtikrinti galutinių terminų laikymąsi, kartu užtikrinant optimalią apsaugą, ir tai yra svarbu siekiant užtikrinti vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

CC.

kadangi išreikštos abejonės dėl suskirstymo zonomis sistemos, visų pirma dėl procedūros vėlavimų ir dažno visiško arba dalinio paraiškų vertinimo atsižvelgiant į abipusį pripažinimą, kurį lemia skirtingi nacionaliniai valstybių narių vertinimo reikalavimai, galiojantys toje pačioje zonoje; kadangi valstybių narių savitarpio pripažinimo procedūros tikslas – supaprastinti procedūras ir padidinti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą; kadangi savitarpio pripažinimo procedūros taikymas yra svarbi priemonė siekiant didinti darbo pasidalijimą ir užtikrinti galutinių terminų laikymąsi, kartu užtikrinant optimalią apsaugą, ir tai yra svarbu siekiant užtikrinti vidaus rinkos veikimą;

| CD. | kadangi Komisija dirba su IT sistema, t. y. Augalų apsaugos produktų paraiškų valdymo sistema (angl. PPPAMS), kuri bus prieinama visuomenei ir palengvins abipusio pripažinimo sistemą; |
| --- | --- |

CD.

kadangi Komisija dirba su IT sistema, t. y. Augalų apsaugos produktų paraiškų valdymo sistema (angl. PPPAMS), kuri bus prieinama visuomenei ir palengvins abipusio pripažinimo sistemą;

| CE. | kadangi dabar nėra ES autorizuotų augalų apsaugos produktų apžvalgos, nes valstybės narės nėra įpareigotos sistemingai informuoti Komisijos apie savo sprendimus dėl autorizacijos; |
| --- | --- |

CE.

kadangi dabar nėra ES autorizuotų augalų apsaugos produktų apžvalgos, nes valstybės narės nėra įpareigotos sistemingai informuoti Komisijos apie savo sprendimus dėl autorizacijos;

| CF. | kadangi Komisijos reglamente (ES) Nr. 283/2013 reikalaujama atlikti ilgalaikio toksiškumo tyrimus; kadangi Komisijos reglamente (ES) Nr. 284/2013 šiuo metu reikalaujama atlikti toksikologinius tyrimus dėl poveikio veiklos vykdytojams, pašaliniams asmenims ir gyventojams, taip pat darbuotojams, kai kuriuos ilgalaikio ir lėtinio toksiškumo gyvūnams tyrimus, taip pat tyrimus dėl išlikimo ir elgsenos dirvožemyje, vandenyje ir ore, įskaitant poveikio būdą ir skaidymąsi ore bei pernešimą oru, tačiau ne dėl augalų apsaugos produktų ilgalaikio toksiškumo; |
| --- | --- |

CF.

kadangi Komisijos reglamente (ES) Nr. 283/2013 reikalaujama atlikti ilgalaikio toksiškumo tyrimus; kadangi Komisijos reglamente (ES) Nr. 284/2013 šiuo metu reikalaujama atlikti toksikologinius tyrimus dėl poveikio veiklos vykdytojams, pašaliniams asmenims ir gyventojams, taip pat darbuotojams, kai kuriuos ilgalaikio ir lėtinio toksiškumo gyvūnams tyrimus, taip pat tyrimus dėl išlikimo ir elgsenos dirvožemyje, vandenyje ir ore, įskaitant poveikio būdą ir skaidymąsi ore bei pernešimą oru, tačiau ne dėl augalų apsaugos produktų ilgalaikio toksiškumo;

| CG. | kadangi valstybės narės dirba, siekdamos nustatyti augalų apsaugos produktų ir keistinų medžiagų lyginamąjį vertinimą; kadangi taip siekiama pakeisti tokius produktus saugesniais augalų apsaugos produktais ir necheminiais metodais, kaip nustatyta 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/128/EB (29), nustatančios Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo; |
| --- | --- |

CG.

kadangi valstybės narės dirba, siekdamos nustatyti augalų apsaugos produktų ir keistinų medžiagų lyginamąjį vertinimą; kadangi taip siekiama pakeisti tokius produktus saugesniais augalų apsaugos produktais ir necheminiais metodais, kaip nustatyta 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/128/EB (29), nustatančios Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo;

| CH. | kadangi pastaruoju metu paskelbtose ataskaitose buvo pažymėta, kad smarkiai sumažėjo paukščių ir vabzdžių biologinė įvairovė, ypač kalbant apie bites ir kitus apdulkintojus; kadangi per pastaruosius 27 metus užfiksuota, kad saugomose teritorijose bendra skraidančių vabzdžių biomasė sumažėjo 75 proc. (30); kadangi žemės ūkio veiklos intensyvinimą (pavyzdžiui, pesticidų naudojimas, visus metus trunkantis žemės dirbimas, didesnis trąšų naudojimas ir dažnesnės agronominės priemonės), į kurį nebuvo atsižvelgta minėtoje analizėje, galima vertinti kaip patikimą priežastį; kadangi žemės ūkio veiklos intensyvinimas siejamas su bendru augalų, vabzdžių, paukščių ir kitų organizmų biologinės įvairovės mažėjimu; kadangi biologinė įvairovė ir tvirtos ekosistemos, visų pirma bitės ir kiti augalus apdulkinantys vabzdžiai, yra nepaprastai svarbios siekiant užtikrinti sveiką ir tvarų žemės ūkio sektorių; |
| --- | --- |

CH.

kadangi pastaruoju metu paskelbtose ataskaitose buvo pažymėta, kad smarkiai sumažėjo paukščių ir vabzdžių biologinė įvairovė, ypač kalbant apie bites ir kitus apdulkintojus; kadangi per pastaruosius 27 metus užfiksuota, kad saugomose teritorijose bendra skraidančių vabzdžių biomasė sumažėjo 75 proc. (30); kadangi žemės ūkio veiklos intensyvinimą (pavyzdžiui, pesticidų naudojimas, visus metus trunkantis žemės dirbimas, didesnis trąšų naudojimas ir dažnesnės agronominės priemonės), į kurį nebuvo atsižvelgta minėtoje analizėje, galima vertinti kaip patikimą priežastį; kadangi žemės ūkio veiklos intensyvinimas siejamas su bendru augalų, vabzdžių, paukščių ir kitų organizmų biologinės įvairovės mažėjimu; kadangi biologinė įvairovė ir tvirtos ekosistemos, visų pirma bitės ir kiti augalus apdulkinantys vabzdžiai, yra nepaprastai svarbios siekiant užtikrinti sveiką ir tvarų žemės ūkio sektorių;

| CI. | kadangi sveikintinas žingsnis uždrausti lauke naudoti visų formų tris neonikotinoidus (imidaklopridą, klotianidiną ir tiametoksamą); kadangi neturėtų būti galima išvengti šio draudimo netinkamai taikant 53 straipsnio nukrypti leidžiančias nuostatas; |
| --- | --- |

CI.

kadangi sveikintinas žingsnis uždrausti lauke naudoti visų formų tris neonikotinoidus (imidaklopridą, klotianidiną ir tiametoksamą); kadangi neturėtų būti galima išvengti šio draudimo netinkamai taikant 53 straipsnio nukrypti leidžiančias nuostatas;

| CJ. | kadangi reikėtų kuo labiau apriboti kitų sisteminių augalų apsaugos produktų, įskaitant sėklų beicavimui naudojamus produktus, naudojimą, jei jie kelia pavojų žmogaus sveikatai ir aplinkai; |
| --- | --- |

CJ.

kadangi reikėtų kuo labiau apriboti kitų sisteminių augalų apsaugos produktų, įskaitant sėklų beicavimui naudojamus produktus, naudojimą, jei jie kelia pavojų žmogaus sveikatai ir aplinkai;

| CK. | kadangi Reglamento 53 straipsnio 2 dalyje numatytų ypatingos skubos autorizacijų naudojimas ir nustatytų atvejų skaičius ES auga; kadangi kai kurios valstybės narės 53 straipsnį taiko gerokai dažniau nei kitos; kadangi EFSA, neseniai atlikusi trijų ypatingos skubos autorizacijų, išduotų trims neonikotinoidams, vertinimą, padarė išvadą, kad tam tikrais atvejais šios autorizacijos atitiko teisės aktuose įtvirtintas nuostatas, o kitais atvejais šios sąlygos nebuvo įvykdytos; |
| --- | --- |

CK.

kadangi Reglamento 53 straipsnio 2 dalyje numatytų ypatingos skubos autorizacijų naudojimas ir nustatytų atvejų skaičius ES auga; kadangi kai kurios valstybės narės 53 straipsnį taiko gerokai dažniau nei kitos; kadangi EFSA, neseniai atlikusi trijų ypatingos skubos autorizacijų, išduotų trims neonikotinoidams, vertinimą, padarė išvadą, kad tam tikrais atvejais šios autorizacijos atitiko teisės aktuose įtvirtintas nuostatas, o kitais atvejais šios sąlygos nebuvo įvykdytos;

| CL. | kadangi sistemingas vėlavimas vykdant autorizacijos procedūras taip pat gali lemti didėjantį ypatingos skubos autorizacijos procedūros naudojimą; kadangi visiškai nedera naudoti 53 straipsnio nukrypti leidžiančių nuostatų dėl mažos apimties naudojimo, siekiant sprendimą priimti esant tam tikrai padėčiai, o ne faktinei ypatingos skubos padėčiai; kadangi EFSA turėtų ištirti medžiagų keitimo poveikį ir galimybę taikyti necheminius metodus; |
| --- | --- |

CL.

kadangi sistemingas vėlavimas vykdant autorizacijos procedūras taip pat gali lemti didėjantį ypatingos skubos autorizacijos procedūros naudojimą; kadangi visiškai nedera naudoti 53 straipsnio nukrypti leidžiančių nuostatų dėl mažos apimties naudojimo, siekiant sprendimą priimti esant tam tikrai padėčiai, o ne faktinei ypatingos skubos padėčiai; kadangi EFSA turėtų ištirti medžiagų keitimo poveikį ir galimybę taikyti necheminius metodus;

| CM. | kadangi ypatingą dėmesį reikėtų teikti mažos apimties naudojimui skirtiems augalų apsaugos produktams, nes šiuo metu yra mažai ekonominių paskatų įmonėms kurti tokius produktus; |
| --- | --- |

CM.

kadangi ypatingą dėmesį reikėtų teikti mažos apimties naudojimui skirtiems augalų apsaugos produktams, nes šiuo metu yra mažai ekonominių paskatų įmonėms kurti tokius produktus;

| CN. | kadangi nuo Reglamento įsigaliojimo pradžios Komisija tik kartą pasinaudojo galimybe pagal 53 straipsnio 2 dalį prašyti, kad EFSA pateiktų nuomonę; |
| --- | --- |

CN.

kadangi nuo Reglamento įsigaliojimo pradžios Komisija tik kartą pasinaudojo galimybe pagal 53 straipsnio 2 dalį prašyti, kad EFSA pateiktų nuomonę;

Bendrosios pastabos

| 1. | mano, kad, nors ES galioja viena griežčiausių sistemų pasaulyje, tiek patį Reglamentą, tiek jo įgyvendinimą reikia patobulinti, kad būtų galima pasiekti jo tikslus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į Komisijos vykdomą reglamento REFIT vertinimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, jog svarbu užtikrinti nepriklausomą, objektyvų ir skaidrų mokslinį veikliųjų medžiagų ir augalų apsaugos produktų vertinimą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares skirti pakankamai išteklių ir atitinkamas žinias veikliųjų medžiagų ir augalų apsaugos produktų vertinimui ir užtikrinti nepriklausomą, objektyvų ir skaidrų vertinimą, atsižvelgiant į dabartines mokslines ir technines žinias; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti visapusišką ir vienodą pavojingumu pagrįstą atmetimo kriterijų taikymą veikliosioms medžiagoms, kurios yra mutageninės, kancerogeninės ar toksiškos reprodukcijai, ar turi endokrininę sistemą ardančių savybių; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją ir valstybes nares, joms valdant riziką, tinkamai laikytis atsargumo principo tais atvejais, kai įvertinus turimą informaciją nustatomas galimas kenksmingas poveikis sveikatai, tačiau esama mokslinio netikrumo, taikant laikinąsias rizikos valdymo priemones, kurių reikia siekiant užtikrinti aukšto lygmens žmonių sveikatos apsaugą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina Komisiją sistemingai teikti informaciją apie tai, kaip laikomasi šio principo ir kaip priimami rizikos valdymo sprendimai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina Mokslinio patariamojo mechanizmo rekomendaciją Komisijai sudaryti geresnes sąlygas platesnio masto diskusijai visoje visuomenėje, siekiant nustatyti bendrą ES tvarios maisto gamybos viziją, įskaitant augalų apsaugos produktų vaidmenį šioje vizijoje; mano, kad šiomis aplinkybėmis, be kita ko, reikėtų atsižvelgti į maisto kokybę, saugą, galimybę maisto įsigyti ir įpirkti vartotojams, sąžiningas pajamas ir ilgalaikį žemės ūkio produkcijos tvarumą, klimato kaitą, taip pat ilgalaikį ir trumpalaikį poveikį ir naudą žmogaus ir gyvūnų sveikatai ir aplinkai, siejamą su įvairiais augalų apsaugos produktų naudojimo scenarijais, įskaitant integruotąją kenkėjų kontrolę ir scenarijų, kai šios medžiagos nenaudojamos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad ES sistemoje reikėtų daugiau dėmesio skirti plačiai paplitusiam ir profilaktiniam (kai to nedera daryti) augalų apsaugos produktų naudojimui ir jų poveikiui žmonių sveikatai, gyvūnų sveikatai ir aplinkai, taip pat tikslinio organizmo atsparumo didėjimui; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad svarbu visapusiškai įgyvendinti Direktyvą 2009/128/EB, nes ji susijusi su autorizacijos sistema, ypač su nuostatomis dėl integruotosios kenkėjų kontrolės ir tinkamo ūkininkų mokymo; atkreipia dėmesį į Parlamento šioje srityje vykdomą darbą, kuris gali suteikti daugiau informacijos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad šiuo Reglamentu įtvirtintas tikslas dėl veikliųjų medžiagų patvirtinimo ir augalų apsaugos produktų autorizacijos sutaptų su Direktyvos 2009/128/EB tikslu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją ir valstybes nares daugiau netvirtinti veikliųjų medžiagų ar augalų apsaugos produktų desikacijai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją ir valstybes nares nebeleisti naudoti augalų apsaugos produktų teritorijose, kuriose lankosi plačioji visuomenė ar pažeidžiamoms grupėms priklausantys asmenys, kaip apibrėžta Direktyvos 2009/128/EB 12 straipsnio a punkte; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją įtraukti į reglamentą konkrečias tikros pažeidžiamų grupių apsaugos priemones, kad būtų galima nedelsiant ir netaikant nukrypti leidžiančių nuostatų nutraukti pesticidų naudojimą dideliais atstumais arti mokyklų, vaikų priežiūros įstaigų, žaidimų aikštelių, ligoninių, gimdymo klinikų ir globos namų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją imtis reikiamų veiksmų ir užtikrinti, kad pesticidų pardavimo statistika būtų viešai prieinama nurodant kiekvieną veikliąją medžiagą ir kiekvieną valstybę narę ir kad pesticidų naudojimo statistika būtų toliau tobulinama, siekiant pateikti visą informaciją, turimą atliekant rizikos aplinkai vertinimą ir lyginamąjį vertinimą pagal Reglamentą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina sukurti veiksmingą budrumo užtikrinimo po pateikimo rinkai sistemą siekiant sistemingai stebėti realų (taip pat ilgalaikį) naudojamų augalų apsaugos produktų poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai ir visai aplinkai; pabrėžia, jog vykdant budrumo užtikrinimą po augalų apsaugos produktų pateikimo rinkai reikėtų užtikrinti, kad visi suinteresuotieji subjektai iš tiesų kauptų duomenis ir teiktų informaciją, o ši informacija būtų skaidri ir viešai prieinama; ragina EFSA ir ECHA parengti suderintas gaires, skirtas veiksmingam budrumo užtikrinimui po pateikimo rinkai šioje srityje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją parengti standartizuotą ES masto IT platformą arba duomenų bazę siekiant remti dalijimąsi stebėsenos po pateikimo rinkai duomenimis, ir mano, kad šie stebėsenos po pateikimo rinkai duomenys ir kiti prieinami stebėsenos duomenys būtų naudojami autorizacijos procese; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją paspartinti bandomojo projekto „Pesticidų naudojimo aplinkoje stebėsena naudojant bites“ įgyvendinimą, kuris, inter alia, sudarytų sąlygas įvertinti ES teisės aktų įgyvendinimą pesticidų naudojimo ir leidimų suteikimo požiūriu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją atlikti epidemiologinį tyrimą dėl realaus augalų apsaugos produktų poveikio žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją toliau kurti ir taikyti metodus, kuriais siekiama išspręsti mišraus cheminių medžiagų naudojimo poveikio klausimą, skatinant atlikti integruotąjį ir koordinuojamą visų atitinkamų ES teisės aktų vertinimą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | teigiamai vertina EFSA įgyvendinamą projektą modeliuoti DNT poveikį, tačiau mano, kad to nepakanka tol, kol galioja teisinis reikalavimas veikliųjų medžiagų ir kitų pesticidų komponentų DNT poveikį įvertinti per autorizacijos procesą; todėl ragina Komisiją įvertinti galimybę užtikrinti, kad būtų įvertintas veikliųjų medžiagų ir kitų augalų apsaugos produktų komponentų DNT poveikis, įdiegiant patikimus, neatliekant bandymų su gyvūnais, žmogui skirtus mechaniškus DNT pavojingumo vertinimo metodus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad būtina užtikrinti, jog Sąjungoje būtų toliau plėtojami moksliniai tyrimai ir inovacijos, todėl ragina programai „Europos horizontas“, kitoms Sąjungos finansinėms priemonėms ir valstybėms narėms skirti pakankamai lėšų, kad jos galėtų skatinti:






  a) | nepriklausomus augalų apsaugos produktų naudojimo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai, aplinkai ir žemės ūkio produkcijai mokslinius tyrimus; |
| --- | --- | --- |

22.

a)

nepriklausomus augalų apsaugos produktų naudojimo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai, aplinkai ir žemės ūkio produkcijai mokslinius tyrimus;

| b) | mokslinius tyrimus ieškant augalų apsaugos produktus galinčių pakeisti alternatyvų, įskaitant necheminius metodus, ir mažos rizikos pesticidus, siekiant ūkininkams pristatyti naujų būdų užsiimti tvariu žemės ūkiu, taip pat mokslinius tyrimus, kuriuose būtų tiriamos žemės ūkio ekologinės ir tikslaus ūkininkavimo technologijos, siekiant tikslingai ir tvariai sumažinti išorės sąnaudas ir optimizuoti kenkėjų kontrolę; |
| --- | --- |

b)

mokslinius tyrimus ieškant augalų apsaugos produktus galinčių pakeisti alternatyvų, įskaitant necheminius metodus, ir mažos rizikos pesticidus, siekiant ūkininkams pristatyti naujų būdų užsiimti tvariu žemės ūkiu, taip pat mokslinius tyrimus, kuriuose būtų tiriamos žemės ūkio ekologinės ir tikslaus ūkininkavimo technologijos, siekiant tikslingai ir tvariai sumažinti išorės sąnaudas ir optimizuoti kenkėjų kontrolę;

| 23. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę pripažinti, kad svarbi reglamentavimo sistema, kuri skatina inovacijas ir mokslinius tyrimus, siekiant kurti geresnius ir saugesnius augalų apsaugos produktus ir alternatyvas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena, jog galimybė gauti saugių ir veiksmingų augalų apsaugos produktų yra labai svarbi, kad ūkininkai galėtų užkirsti kelią natūraliai susidarantiems per maistą plintantiems teršalams, pavyzdžiui, kancerogeniniams mikotoksinams, kurie kelia grėsmę mūsų maisto saugai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena, kad kultūriniai augalai ir dirvožemio bei klimato sąlygos valstybėse narėse, ypač atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose, labai skiriasi ir yra specifiški; ragina autorizacijos procedūrose atsižvelgti į šiuos skirtumus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina EFSA ir Komisiją pagerinti savo komunikaciją rizikos klausimais siekiant tinkamai, suprantamai ir paprastai informuoti visuomenę; mano, kad svarbu padidinti visuomenės žinias apie pavojų ir riziką ir priimtiną ir nepriimtiną pavojų ir riziką, didinti žinomumą apie didžiausių leistinų kiekių verčių laikymosi lygį visoje Europoje ir informuoti vartotojus apie galimas rizikos mažinimo priemones; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina visiškai įgyvendinti principą „Gyvūnų naudojimo procedūroms pakeitimas, mažinimas ir jo sąlygų gerinimas“; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina veikliųjų medžiagų, apsauginių medžiagų, sinergiklių, kitų koformuliantų ir produktų formulių bandymuose ir taikant technologijas nenaudoti gyvūnų, taip pat gyvūnų nenaudoti vertinant veikliųjų medžiagų ir augalų apsaugos produktų kaupiamąjį ir bendrą poveikį, jei tokie bandymų metodai ir technologijos yra sukurti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina atnaujinti Komisijos reglamentus (ES) Nr. 283/2013 ir (ES) Nr. 284/2013, kai tik bus patvirtinti alternatyvūs bandymai ir technologijos; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją įtraukti mokslinius ir technologinius pokyčius taikant naujo požiūrio metodus reguliavimo mokslo srityje, kad būtų galima pagerinti reguliavimo bandymų nuspėjamumą ir pakeisti gyvūnų naudojimą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją ištirti galimybes reikalauti pateikti atitinkamus su žmonėmis susijusius duomenis, pavyzdžiui, gautus klinikinių tyrimų metu atliekant bandymus su medicininiais produktais, į atvirosios prieigos duomenų bazę, nurodytą ECHA/EFSA kvietime teikti pasiūlymus, kad su žmonėmis susiję duomenys galėtų būti panaudoti patvirtinant kuriamus metodus nenaudojant gyvūnų; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti veiksmingą iš trečiųjų šalių importuojamų žemės ūkio produktų kontrolę, siekiant užtikrinti aukštą apsaugos lygį ir vienodas veiklos sąlygas ES maisto gamybos sektoriui; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina valstybes nares ir Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant sustabdyti prekybą neteisėtais augalų apsaugos produktais, nes šie produktai kenkia Sąjungos teisės aktų šioje srityje tikslams; |
| --- | --- |

33.

Paraiška dėl veikliųjų medžiagų patvirtinimo

| 34. | ragina Komisiją pasiūlyti iš dalies pakeisti Reglamentą, kad jai būtų suteikti įgaliojimai patvirtinti darbo programą, susijusią su paraišką tvirtinančių valstybių narių ataskaitų rengėjų paskyrimu, remiantis nepriklausomo, objektyvaus ir skaidraus vertinimo kriterijais: žiniomis, ištekliais, interesų konfliktų nebuvimu, produkto aktualumu, techniniu pajėgumu ir gebėjimu pasiekti moksliškai pagrįstus ir patikimus rezultatus, įskaitant išsamų specialistų literatūros recenzavimo procesą ir konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais, laikantis panašių nuostatų, kurios galioja veikliųjų medžiagų pakartotinio patvirtinimo procese; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina, kad Komisija įpareigotų paraiškų atnaujinimo procesą atlikti kitą valstybę narę nei ta, kuri buvo atsakinga už ankstesnį (-ius) vertinimą (-us), jeigu galima užtikrinti būtiną žinių ir išteklių lygį; |
| --- | --- |

35.

| 36. | prašo Komisijos užtikrinti, kad valstybėmis narėmis ataskaitų rengėjomis taptų tik tos valstybės narės, kurios gali garantuoti kokybišką vertinimą ir turi veiksmingų procedūrų, kuriomis užtikrinamas interesų konfliktų nebuvimas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją, padedant EFSA, atlikti nacionalinių etaloninių laboratorijų, veikiančių prie atitinkamos valstybės narės ataskaitos rengėjos kompetentingų institucijų, vertinimą siekiant užtikrinti vienodą valstybių narių ataskaitų rengėjų, rengiančių įvertinimo ataskaitų projektus (angl. DAR), žinių lygį; |
| --- | --- |

37.

| 38. | be to, ragina valstybes nares atsakingai atlikti patvirtintų GLP laboratorijų auditą ir ragina Komisiją sukurti valstybių narių auditų patikrinimo sistemą, kuriai vadovautų pati Komisija; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą dėl ES vykdomo rizikos vertinimo maisto grandinėje skaidrumo ir tvarumo ir palankiai vertina galimybę pagerinti dabartinę padėtį šiuo klausimu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mano, kad svarbu iš pareiškėjų reikalauti visus atliktinus reguliavimo tyrimus įregistruoti viešame registre ir numatyti pastabų teikimo laikotarpį, per kurį suinteresuotieji subjektai galėtų pateikti turimus duomenis, jog būtų galima užtikrinti, kad atsižvelgiama į visą svarbią informaciją; pažymi, kad pagal nuostatas, kuriomis reglamentuojamas viešas registras, taip pat reikalaujama, kad patvirtinta laboratorija įregistruotų tyrimo pradžios ir pabaigos datas, taip pat paskelbtų kontrolės duomenis, kurie turi būti įtraukti į istorinės kontrolės registrą, įskaitant bandymų, kurie bus atliekami, metodus, sykiu paisant asmens duomenų apsaugos; mano, kad tik įregistruoti reguliavimo tyrimai gali būti pateikiami kartu su paraiška; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pažymi, kad iš pareiškėjų reikia reikalauti pateikti visus tyrimus valstybei narei ataskaitos rengėjai, įskaitant pirminius duomenis, kompiuterio skaitomu formatu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina leisti viešai susipažinti su minėtais tyrimais, įskaitant visus patvirtinamuosius duomenis ir informaciją, susijusius su paraiškomis dėl leidimo išdavimo, kompiuterio skaitomu formatu ir užtikrinti skaidrią prieigą prie tyrimų visa apimtimi, taip suteikiant pakankamai laiko atlikti nepriklausomą kontrolę, sykiu saugant asmens duomenis ir užtikrinant, kad tyrimų paprašę asmenys galėtų juos naudoti tik nekomerciniais tikslais, taip užtikrinant atitinkamas intelektinės nuosavybės teises; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Komisiją įvertinti, ar būtų tinkama nebereikalauti, kad pareiškėjai pateiktų specialistų recenzuotą viešai prieinamą mokslinę literatūrą apie veikliąją medžiagą ir susijusias formules, užuot pavedus šią užduotį valstybei narei ataskaitos rengėjai, kuriai padeda EFSA; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pažymi, kad specialistų recenzuotai viešai prieinamai mokslinei literatūrai, kai su ja galima susipažinti, reikėtų suteikti lygiavertį svorį vertinant GLP pagrįstus tyrimus; mano, kad jie abu yra svarbūs įnašai į vertinimą ir turėtų būti įvertinami atsižvelgiant į santykinę tyrimų kokybę bei jų svarbą nagrinėjamai taikymo sričiai; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją įvertinti, ar derėtų nebereikalauti pareiškėjų vertinti duomenų, kurie turi būti pateikti kaip paraiškos dalis, užuot pavedus šią užduotį valstybei narei ataskaitos rengėjai; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rekomenduoja iš naujo nepriklausomai įvertinti dabartines literatūros recenzavimo taisykles siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į visus susijusius tyrimus; |
| --- | --- |

46.

Valstybės narės ataskaitos rengėjos vertinimo projektas

| 47. | primygtinai reikalauja valstybę narę ataskaitos rengėją griežtai taikyti Reglamento 9 straipsnį ir užtikrinti, kad paraiškos prieš jas pripažįstant priimtinomis būtų visiškai užpildytos; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia, kad vertinimas turėtų apimti išsamų pirminių duomenų vertinimą, taip pat su galutinėmis produkto formulėmis susijusių duomenų, prieinamų vertinimo etapu, vertinimą; ragina valstybę narę ataskaitos rengėją įvertinimo ataskaitos projekte aiškiai parodyti, kad buvo tinkamai patikrintas visų tyrimų aktualumas, mokslinė kokybė ir galiojimas, ir prireikus įtraukti papildomus tyrimus, kurie, pareiškėjo manymu, nebuvo svarbūs; atkreipia dėmesį į tai, kad duomenys, kuriais pranešama apie neigiamą poveikį, turėtų būti atmesti tik remiantis įrodymais pagrįstu moksliniu pagrindu, pavyzdžiui, tinkamai vadovaujantis atitinkamais EBPO rekomendaciniais dokumentais; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina Komisiją įvertinti, kaip geriausia užtikrinti, kad veikliosios medžiagos būtų vertinamos remiantis dažniausiai taikomais naudojimo būdais, dažniausiai naudojamomis formulėmis, jų dozėmis ir atitinkamais poveikio scenarijais; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina visus vertinimus grįsti sistemine visų prieinamų įrodymų analize ir visišku skaidrumu taikant įrodomosios duomenų galios principą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rekomenduoja visoms valstybėms narėms ataskaitų rengėjoms kuo labiau sumažinti pasikartojančių pastraipų kiekį ir jas kartoti tik pagrįstais atvejais, apie kuriuos tinkamai pranešta; tvirtai laikosi nuomonės, kad tol, kol vertinimą atlieka pareiškėjas, ir jeigu naudojamos ištraukos iš paraiškos dokumentacijos, reikėtų daryti aiškų skirtumą tarp institucijos vertinimo ir pareiškėjo vertinimo; |
| --- | --- |

51.

EFSA nuomonė dėl vertinimų ataskaitų projektų ir ECHA taikoma veikliųjų medžiagų klasifikacija

| 52. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad pagrindiniai bandymai (pavyzdžiui, naujausi ekotoksikologiniai dirvožemio organizmų bandymai, koncentracijos aplinkoje ir likučių dulkėse, vėjyje, ore ir vandenyje vertinimas, taip pat bandymai dėl ilgalaikio toksikologinio poveikio, ypač pažeidžiamoms grupėms) ir naujausi moksliniai ir technologiniai metodų pokyčiai būtų įtraukti į rizikos vertinimą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Komisiją tinkamai atnaujinti savo naujausių rekomendacinių dokumentų ir bandymų gairių apžvalgą; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Komisiją supaprastinti ir paskatinti užbaigti derinimo procesą, susijusį su duomenų reikalavimais ir metodais, visų pirma, rekomendaciniuose dokumentuose dėl ekotoksikologijos, išlikimo bei elgsenos aplinkoje; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina Komisiją nustatyti maksimalius liekanų kiekius dirvožemyje ir paviršiniuose vandenyse naudojant, inter alia, duomenis, surinktus atliekant poveikio aplinkai stebėseną po pateikimo rinkai; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina greičiau ir veiksmingiau nustatyti didžiausius leistinus liekanų kiekius maiste ir pašaruose ir užtikrinti didesnį nuoseklumą, derinant didžiausių leistinų liekanų kiekių vertinimo ir patvirtinimo arba patvirtinimo galiojimo pratęsimo terminus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina duomenis, surinktus atliekant poveikio aplinkai stebėseną po pateikimo rinkai, naudoti patikrinant išlikimo aplinkoje modeliuose naudojamos prognozuojamos koncentracijos aplinkoje tikslumą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Komisiją, naudojant naujausią modeliavimą, pateikti pasiūlymą iš dalies pakeisti Komisijos reglamentą (ES) Nr. 284/2013, siekiant įtraukti duomenų reikalavimus, susijusius su ilgalaikiu augalų apsaugos produktų toksiškumu ir tolesniais poveikio būdais, visų pirma per vėją ir vandens sukeliamą dirvožemio eroziją; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina EFSA reguliariai atnaujinti savo rekomendacinius dokumentus atsižvelgiant į naujausias tendencijas visose susijusiose srityse, siekiant įvertinti trumpalaikį ir ilgalaikį veikliųjų medžiagų, mišinių ir formulių liekanų poveikį paviršiniuose vandenyse, dirvožemyje, vėjyje ir dulkėse; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mano, kad rekomendaciniuose dokumentuose reikėtų pateikti pakankamai aiškios informacijos rizikos vertintojams, taip siekiant užtikrinti kokybišką vertinimą ir užtikrinti nuspėjamumą ir nuoseklumą pareiškėjams; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina Komisiją ir valstybes nares, dalyvaujančias Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatiniame komitete (PAFF komitetas), nedelsiant patvirtinti bet kokias parengtas gaires, įskaitant atnaujintas rekomendacijas dėl bičių, kurias EFSA naudojo atlikdama savo paskutinę trijų neonikotinoidų peržiūrą; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina EFSA toliau nepriklausomai nuo to, ar bus patvirtintos parengtos rekomendacijos, atnaujinti rekomendacijas dėl bičių, kad būtų atsižvelgta į kitas apdulkintojų rūšis ir bendrą poveikį ir technines galimybes; |
| --- | --- |

62.

| 63. | teigiamai vertina bandomąjį kaupiamojo poveikio vertinimą ir ragina jį užbaigti pagal planą iki 2018 m. pabaigos, ir paskui pasitelkiant autorizacijos procesą greitai atlikti kaupiamosios rizikos vertinimus; ragina prioritetą skirti moksliniams tyrimams, susijusiems ne tik su poveikiu nervų sistemai ir skydliaukei, bet ir kitais poveikio būdais, ir juos atlikti greičiau; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina EFSA, Komisiją ir valstybes nares, apskaičiuojant „saugias“ poveikio dozes, taikyti ypatingos saugos rodiklį, siekiant išspręsti klausimą dėl galimo mišinių toksiškumo tais atvejais, kai esama didelio netikrumo, kurio negalima sumažinti atliekant papildomus mišinių bandymus; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina EFSA ir ECHA savo svetainėse teikti vartotojams suprantamesnę informaciją ir sudaryti geresnes galimybes atlikti duomenų analizę; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad nacionaliniai ekspertai joms tinkamai atstovautų EFSA; rekomenduoja valstybėms narėms konstruktyviai dalyvauti EFSA veikloje; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rekomenduoja, kad mokslinės žinios ir gebėjimai būtų užtikrinamai remiant, plečiant ir stiprinant ES agentūrų, valstybių narių įstaigų, institutų ir universitetų mokslinių tyrimų grupių, dalyvaujančių atliekant rizikos vertinimą, tinklą; |
| --- | --- |

67.

| 68. | be to, rekomenduoja tarptautiniuose moksliniuose tinkluose bendradarbiauti su tarptautiniais ekspertais, siekiant remti mokslines diskusijas ir indėlį ir stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą specialistų literatūros recenzavimo srityje, kuris padeda pasiekti kokybiškus platesniu tarptautiniu mastu pripažįstamus rezultatus; |
| --- | --- |

68.

| 69. | rekomenduoja EFSA paskelbti savo nuomones specialistų recenzuojamuose žurnaluose siekiant aktyvesnių konstruktyvių diskusijų ir paskatinti bei paraginti į EFSA darbą įsitraukti daugiau nacionalinių ekspertų ir kitų mokslininkų; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina EFSA ir ECHA skirti pakankamai lėšų, kad jos galėtų savo užduotis vykdyti nepriklausomai, objektyviai ir skaidriai, ir taip užtikrintų aukšto lygio žmonių ir gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugą, tai taip pat reikėtų padaryti atsižvelgiant į papildomą šioms agentūroms numatomą darbo krūvį; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pabrėžia, kad augalų apsaugos produktų autorizacijos sistemos patikimumą didžiąja dalimi lemia visuomenės pasitikėjimas ES agentūromis; pabrėžia, kad mokslinio vertinimo proceso skaidrumas yra svarbus siekiant išlaikyti visuomenės pasitikėjimą; taip pat palankiai vertina EFSA nuolatines pastangas pagerinti šią sistemą ir tai, kad agentūra 2017 m. birželio mėn. atnaujino savo nepriklausomumo politiką, taip siekdama užtikrinti nepriklausomumą ir galimų interesų konfliktų valdymą; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ragina EFSA užtikrinti, kad visi ekspertai, dalyvaujantys vertinime, viešai paskelbtų interesų deklaracijas, o ekspertai, turintys interesų konfliktų, būtų pašalinti iš visų specialistų vertinimo proceso etapų; |
| --- | --- |

72.

| 73. | siūlo įsteigti į EFSA sudėtį įeinantį nepriklausomą stebėsenos komitetą, kuriam būtų pavesta nagrinėti galimus interesų konfliktus; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ragina skirti pakankamai išteklių, kad būtų galima užbaigti visapusišką poveikio aplinkai stebėseną ir analizę po pateikimo rinkai, įskaitant pesticidų liekanų dirvožemyje ir dulkėse stebėseną, kurios rezultatais reikėtų pasidalyti su EFSA; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ragina EFSA užtikrinti, kad ji turėtų būtinų žinių ir galėtų visapusiškai įvertinti necheminių metodų prieinamumą ir taikymą; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ragina Komisijos Mokslinį patariamąjį mechanizmą paprašius imtis tarpininko vaidmens kilus moksliniams ginčams dėl veikliųjų medžiagų; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ragina Mokslinį patariamąjį mechanizmą inicijuoti sisteminę visų prieinamų tyrimų, susijusių su glifosato ir glifosato pagrindu sukurtų formulių, kancerogeniškumo peržiūrą, siekiant įvertinti, ar reikėtų atlikti glifosato patvirtinimo peržiūrą, kaip nustatyta Reglamento 21 straipsnyje; |
| --- | --- |

77.

Komisijos atliekamas veikliųjų medžiagų patvirtinimas

| 78. | labai apgailestauja dėl daugelio valstybių narių ir Komisijos vėlavimų prieš EFSA atliekant specialistų peržiūrą ir po jos, ypač dėl vėlavimo atliekant veikliųjų medžiagų įvertinimą, kurios atitinka atmetimo kriterijus, ir primygtinai ragina valstybes nares ataskaitų rengėjas ir Komisijas laikytis galutinių terminų, kaip nustatyta Reglamente; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti politinę atskaitomybę už komiteto procedūra priimamų įgyvendinimo aktų priėmimą; reiškia susirūpinimą dėl skaidrumo trūkumo PAFF komitete; ragina Komisiją ir valstybes nares padidinti visą procedūrų skaidrumą, taip pat pateikiant išsamius diskusijų per komiteto procedūrą protokolus ir atitinkamas pozicijas, visų pirma paaiškinant ir pagrindžiant PAFF komiteto sprendimus ir paskelbiant, už ką balsavo valstybės narės; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina Komisiją patvirtinti nepriklausomumo politiką ir užtikrinti, kad Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nariai neturėtų interesų konflikto; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina Komisiją ir valstybes nares griežtai taikyti Reglamento 4 straipsnį ir patvirtinti aiškius mokslu pagrįstus kriterijus, kuriais remiantis būtų nustatomas nepriimtinas poveikis aplinkai, atsižvelgiant į realų (ūmų ir lėtinį) įvairių augalų apsaugos produktų poveikį; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ragina Komisiją griežtai apriboti patvirtinamųjų duomenų procedūros taikymą tik jos tikslu, nustatytu Reglamento 6 straipsnio f punkte, t. y. tuomet, kai vertinimo proceso metu ar dėl naujų mokslo ir technikos žinių nustatomi nauji reikalavimai; mano, kad visuomenės sveikatos ir aplinkos apsaugai turi būti teikiamas didžiausias prioritetas, sykiu nurodant pareiškėjams patikimus autorizavimo tvarkaraščius; pabrėžia, kad išsamūs dokumentai turi esminę reikšmę veikliųjų medžiagų patvirtinimui; apgailestauja dėl to, kad pritaikius leidžiančią nukrypti nuostatą dėl patvirtinamųjų duomenų procedūros ilgesniam laikotarpiui rinkoje liko bent dvi veikliosios medžiagos, kurios kitu atveju būtų uždraustos; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ragina Komisiją iš dalies pakeisti susijusius rekomendacinius dokumentus, kad patvirtinamiesiems duomenims būtų sistemingai taikomas išsamus EFSA specialistų literatūros recenzijos procesas, kaip tai daroma pradinių paraiškoje pateiktų duomenų atveju; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ragina Komisiją patvirtinant veikliąsias medžiagas įtraukti teisiškai privalomas rizikos mažinimo priemones, siekiant šalinti žinomą riziką, kurią kelia augalų apsaugos produktai, taip padedant valstybėms narėms nustatyti rizikos mažinimo priemones, tinkamas jų konkrečioms aplinkybėms, atsižvelgiant į jų teritorijose vyraujančias agronomines, klimatines ir aplinkos ypatybes; |
| --- | --- |

84.

| 85. | taip pat ragina Komisiją užtikrinti, kad atliekant stebėseną po pateikimo rinkai būtų vertinamas pritaikytų rizikos mažinimo priemonių veiksmingumas ir efektyvumas; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ragina Komisiją užtikrinti visapusišką Reglamento 25 straipsnio taikymą, kad apsauginės medžiagos ir sinergikliai galėtų būti naudojami tik juos patvirtinus; pažymi, kad tvirtinant apsaugines medžiagas ir sinergiklius taikomi duomenų reikalavimai turėtų būti tokie patys, kokie yra taikomi veikliosioms medžiagoms, ir ragina pagal Reglamento 25 straipsnio 3 dalį priimti įgyvendinimo aktą; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ragina Komisiją pagal Reglamento 27 straipsnį iki 2018 m. pabaigos patvirtinti pirmąjį neigiamą koformuliantų sąrašą, įskaitant kriterijus ir procedūrą, kurie taikomi nustatant kitus į šį sąrašą įtrauktinus koformuliantus; todėl ragina integruoti duomenis, kurių reikalaujama pagal REACH, CLP reglamentą ir Biocidų reglamentą, taip pat įtraukti duomenis, kuriuos valstybės narės surinko sudarydamos savo neigiamus koformuliantų sąrašus; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina Komisiją, atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 15 d. rezoliuciją dėl mažos rizikos biologinės kilmės pesticidų ir savo 2018 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl Reglamento taikymo, pateikti konkretų pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų iš dalies keičiamas šis Reglamentas, nepriklausomai nuo vykdomos REFIT procedūros, siekiant nustatyti griežtą, kokybišką ir spartų vertinimo, autorizacijos ir registravimo procesą; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ragina Komisiją padidinti skaidrumą, sukuriant svetainę, kurioje būtų skelbiamas kiekvienos veikliosios medžiagos patvirtinimo tvarkaraštis ir etapai, nurodant valstybes nares ataskaitų rengėjas, EFSA ir ECHA sprendimus, Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto sprendimus, licencijos galiojimo trukmę ir kitą svarbią išsamią informaciją; |
| --- | --- |

89.

Valstybių narių vykdoma augalų apsaugos produktų autorizacija

| 90. | ragina Komisiją atlikti išsamų skirstymo į zonas sistemos vertinimą siekiant įvertinti, kaip kuo geriau užtikrinti tinkamą suderintą mokslinį aplinkos apsaugos produktų vertinimą, sykiu užtikrinant valstybių narių pareigas, susijusias su tokių produktų autorizacija, naudojimo apribojimu ar atsisakymu leisti juos naudoti, taip pat peržiūrėti atsisakymo leisti naudoti produktus apribojimus; |
| --- | --- |

90.

| 91. | mano, kad tarpusavio pripažinimo procedūra yra itin svarbi dalijantis darbo krūviu ir siekiant sudaryti palankesnes sąlygas laikytis terminų; apgailestauja dėl to, kad paraiškas dėl autorizacijos nagrinėjančios valstybės narės vėluoja atlikti vertinimus,
  ir
  dėl įgyvendinimo problemų, susijusių su tarpusavio pripažinimo principu; ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant pagerinti skirstymo į zonas sistemos veikimą; pabrėžia, kad visapusišku dabartinių teisės aktų įgyvendinimu turėtų būti siekiama išvengti darbo dubliavimo, o galimybė ūkininkams naudoti naujas medžiagas neturėtų būti nereikalingai vilkinama; |
| --- | --- |

91.

| 92. | primygtinai ragina valstybes nares laikytis augalų apsaugos produktų vertinimo terminų ir su abipusiu pripažinimu susijusių nuostatų, kaip nustatyta Reglamente; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ragina EFSA nustatyti suderintas augalų apsaugos produktų vertinimo gaires, taip pat ragina Komisiją jas vėliau priimti; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad visi augalų apsaugos produktai būtų tinkami įvertinti, įskaitant poveikio scenarijus, remiantis duomenimis, gautais tiriant patį augalų apsaugos produktą, ir mano, kad duomenys apie augalų apsaugos produktus neturėtų būti ekstrapoliuojami remiantis apie veikliąsias medžiagas gautais duomenimis, nebent tai yra moksliškai pagrįsta ir, vykdant stebėseną po pateikimo rinkai yra patvirtinta, kad šie duomenys yra patikimi; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ragina Komisiją per dvejus metus pateikti Parlamentui išsamią ataskaitą dėl nacionalinės augalų apsaugos produktų rizikos vertinimo ir valdymo praktikos; |
| --- | --- |

95.

| 96. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad bet koks sprendimas dėl augalų apsaugos produktų autorizacijos būtų grindžiamas tinkamu ūmaus ir lėtinio poveikio pažeidžiamoms grupėms realiomis sąlygomis vertinimu, taip pat ragina atitinkamai iš dalies pakeisti atitinkamas EFSA gaires; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pažymi, kad iš pareiškėjų reikia reikalauti pateikti visus tyrimus valstybei narei, kuri nagrinėja autorizacijos paraišką, įskaitant pirminius duomenis, kompiuterio skaitomu formatu; |
| --- | --- |

97.

| 98. | ragina leisti viešai kompiuterio skaitomu formatu susipažinti su visu minėtų tyrimų tekstu, įskaitant visus patvirtinamuosius duomenis ir informaciją, susijusius su paraiškomis dėl autorizacijos, siekiant užtikrinti skaidrumą, taip suteikiant pakankamai laiko atlikti nepriklausomą kontrolę, sykiu saugant asmens duomenis ir užtikrinant, kad tyrimų paprašę asmenys galėtų juos naudoti tik nekomerciniais tikslais, taip užtikrinant atitinkamas intelektinės nuosavybės teises; |
| --- | --- |

98.

| 99. | ragina Komisiją išsiaiškinti, ar derėtų įpareigoti EFSA atlikti augalų apaugos produktų rizikos vertinimą, išlaikant nuostatas, pagal kurias faktinis sprendimas dėl augalų apsaugos produktų autorizacijos būtų priimamas nacionaliniu lygmeniu, kad būtų atsižvelgta į konkrečios šalies aplinkybes; |
| --- | --- |

99.

| 100. | ragina valstybes nares padidinti veiksmingumą užtikrinant didesnį zonų ir tarpzoninį koordinavimą, siekiant geresnio pasidalijimo darbo krūviu ir kuo geriau išnaudoti kiekvienos valstybės narės išteklius bei leisti taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas pagal Reglamento 53 straipsnį tik tuomet, jei griežtai laikomasi esamų reikalavimų; |
| --- | --- |

100.

| 101. | mano, kad reikia pagerinti tarpzoninio abipusio pripažinimo sistemą; |
| --- | --- |

101.

| 102. | ragina valstybes nares nacionaliniu lygmeniu geriau vykdyti autorizavimo procedūras, siekiant apriboti nukrypti leidžiančių nuostatų ir galimybės pratęsti terminą pagal Reglamento 53 straipsnį taikymą ypatingų situacijų atvejais; ragina valstybes nares griežtai taikyti Reglamento 53 straipsnį, siekiant tik priimti ir išnagrinėti užpildytas paraiškas dėl nukrypti leidžiančių nuostatų taikymo ir siekiant tik pateikti užpildytus pranešimus apie nukrypti leidžiančių nuostatų taikymą Komisijai ir kitoms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

102.

| 103. | ragina Komisiją visapusiškai pasinaudoti savo kontrolės teisėmis pagal 53 straipsnio 2 ir 3 dalis siekiant riboti nukrypti leidžiančių nuostatų ir terminų pratęsimo taikymą pagal 53 straipsnį tik pateisinamomis ypatingomis situacijomis; |
| --- | --- |

103.

| 104. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad viešos konsultacijos su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais vyktų prieš suteikiant autorizaciją ypatingomis situacijomis pagal 53 straipsnį, nesukeliant nereikalingo vėlavimo vykdant ypatingų situacijų patvirtinimo procedūras ir užtikrinant, kad visi suinteresuotieji subjektai būtų laiku informuojami apie tai, ar autorizavimas ypatingomis situacijomis suteiktas, ar atsisakyta jį suteikti; |
| --- | --- |

104.

| 105. | ragina visas valstybes nares paskelbti išsamias gaunamas paraiškos formas, kuriose prašoma suteikti autorizaciją ypatingomis aplinkybėmis pagal 53 straipsnį, nepaisant to, ar autorizacija suteikiama, ar ne; |
| --- | --- |

105.

| 106. | ragina Komisiją pabaigti rengti metodus, pagal kuriuos būtų nustatoma, ar tam tikros nukrypti leidžiančios nuostatos turėtų būti taikomos, jei iš viso jos yra taikomos, visų pirma susijusius su „nežymiu poveikiu“ ar „dideliu pavojumi augalų sveikatai“; |
| --- | --- |

106.

| 107. | ragina valstybes nares informuoti vieną kitą, Komisiją ir visuomenę apie autorizaciją ir augalų apsaugos produktų leidimo panaikinimą, taip pat apie rizikos mažinimo priemones siekiant užtikrinti ES masto rinkoje prieinamų augalų apsaugos produktų peržiūrą ir su jais susijusios rizikos valdymą; |
| --- | --- |

107.

| 108. | ragina Komisiją ir valstybes nares geriau keistis duomenimis apie saugesnius augalų apsaugos produktus, kurie galėtų pakeisti augalų apsaugos produktus, kurių sudėtyje yra keistinų medžiagų, siekiant palengvinti augalų apsaugos produktų lyginamąjį vertinimą; |
| --- | --- |

108.

| 109. | pažymi, kad moksliniai tyrimai dėl vario naudojimo teritorijose, kuriose jis naudojamas ilgą laiką, parodo, kad varis turi poveikį dirvos mikrobiologijai; sutinka, kad varis turėtų būti vertinamas kaip laikina medžiaga, naudojama augalų apsaugos tikslais, ir kad jo naudojimas turėtų būti kuo greičiau laipsniškai nutraukiamas, nes jau yra prieinamų geresnių alternatyvų; |
| --- | --- |

109.

| 110. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti kurti ir naudoti tvarius ir ekologiškus augalų apsaugos produktams alternatyvius būdus ir medžiagas, integruotosios kenkėjų valdymo priemones ir mažos rizikos pesticidus, kaip svarbią neigiamo poveikio, kurį sukelia kenkėjų valdymas, mažinimo priemonę; pripažįsta, kad reikia atlikti daugiau su šiais produktais ir jų plėtra susijusių mokslinių tyrimų; todėl ragina Komisiją įvertinti galimybes, siekiant skatinti inovacijas šioje srityje; |
| --- | --- |

110.

| 111. | ragina Komisiją pasiūlyti iš dalies pakeisti Reglamentą taip, kad veiklos vykdytojams procedūriniu lygmeniu būtų lengviau ne tik naudoti, bet ir pateikti rinkai mažos rizikos augalų apsaugos produktus; mano, kad visų pirma reikia paaiškinimo dėl pagrindinių medžiagų pateikimo rinkai; |
| --- | --- |

111.

| 112. | ragina suteikti MVĮ sektoriaus augalų apsaugos produktų mišinių ruošėjams galimybę skaidriai ir sąžiningai gauti veikliųjų medžiagų; |
| --- | --- |

112.

| 113. | ragina Komisiją atlikti dabartinių teisės aktų, kuriais reglamentuojama augalų apsaugos produktų ir biocidinių produktų autorizacija ir prekyba jais, reikalavimų ir, jei yra, jų pakeitimų poveikio MVĮ gamintojų žmogiškiesiems ištekliams ir ekonominiam pajėgumui analizę; pabrėžia, kad tokios analizės rezultatai turi būti viešai skelbiami, kad būtų galima dėl jų konsultuotis su visuomene; |
| --- | --- |

113.

| 114. | ragina suderinti sąvoką „mažos apimties naudojimas“ siekiant sudaryti vienodas sąlygas, ir rekomenduoja sukurti bendrą pagrindinių kultūrinių augalų ES sąrašą; |
| --- | --- |

114.

| 115. | ragina Komisiją, EFSA ir valstybes nares užtikrinti, kad visi suinteresuotieji subjektai, įskaitant visuomenę, būtų įtraukti į bet kokią suinteresuotųjų subjektų vykdomą su pesticidais susijusią veiklą, kaip numatyta Direktyvoje 2003/35/EB ir Orhuso konvencijoje; |
| --- | --- |

115.

| 116. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų tinkamai įgyvendinti Reglamente nustatyti reikalavimai prioritetą teikti necheminiams metodams; |
| --- | --- |

116.

o

o o

| 117. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

117.

---

(1)  OL C 463, 2018 12 21, p. 73.

(2)  Programa nustatyta 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“ (OL L 354, 2013 12 28, p. 171).

(3)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

(4)  OL L 70, 2005 3 16, p. 1.

(5)  OL L 353, 2008 12 31, p. 1.

(6)  OL L 156, 2003 6 25, p. 17.

(7)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(8)  OL L 155, 2011 6 11, p. 127.

(9)  OL L 93, 2013 4 3, p. 1.

(10)  OL L 93, 2013 4 3, p. 85.

(11)  OL L 173, 2016 6 30, p. 52.

(12)  OL L 208, 2016 8 2, p. 1.

(13)  OL L 333, 2017 12 15, p. 10.

(14)  OL C 58, 2018 2 15, p. 102.

(15)  OL C 346, 2018 9 27, p. 117.

(16)  OL C 252, 2018 7 18, p. 184.

(17)  OL C 86, 2018 3 6, p. 62.

(18)  OL C 86, 2018 3 6, p. 51.

(19)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0356.

(20)  Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (penktosios kolegijos) 2016 m. lapkričio 23 d. sprendimas byloje C-442/14 Bayer CropScience SA-NV, Stichting De Bijenstichting prieš College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden, C-442/14, ECLI:EU:C:2016:890.

(21)  EFSA leidinys. 2015; 13(11):4302.

(22)  EFSA leidinys 2017; 15(9):4979.

(23)  https://ec.europa.eu/research/sam/pdf/sam_ppp_report.pdf

(24)  OL L 276, 2010 10 20, p. 33.

(25)  Komisijos pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES vykdomo rizikos vertinimo maisto grandinėje skaidrumo ir tvarumo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 178/2002 [dėl bendrųjų maistui skirtų teisės aktų], Direktyva 2001/18/EB [dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką], Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 [dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų], Reglamentas (EB) Nr. 1831/2003 [dėl pašarų priedų], Reglamentas (EB) Nr. 2065/2003 [dėl kvapiųjų rūkymo medžiagų], Reglamentas (EB) Nr. 1935/2004 [dėl medžiagų, skirtų liestis su maistu], Reglamentas (EB) Nr. 1331/2008 [dėl maisto priedų, fermentų ir kvapiųjų medžiagų leidimų suteikimo procedūros], Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 [dėl augalų apsaugos produktų] ir Reglamentas (ES) 2015/2283 [dėl naujų maisto produktų].

(26)  Žr. sprendimą byloje T-235/15, Pari Pharma GmbH v European Medicines Agency, taip pat žr. sprendimą byloje T-729/15, MSD Animal Health Innovation GmbH and Intervet International BV v European Medicines Agency, and Case T-718/15, PTC Therapeutics International Ltd v European Medicines Agency.

(27)  OL C 95, 2013 4 3, p. 1.

(28)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5348

(29)  OL L 309, 2009 11 24, p. 71.

(30)  Žr. Hallmann, C.A., Sorg, M., Jongejans, E., Siepel, H., Hofland, N., Schwan, H., ir kitų autorių teiginį (2017 m.): „Didesnis nei 75 proc. skraidančių vabzdžių biomasės sumažėjimas per 27 metus saugomose teritorijose“. PLoS ONE 12(10): e0185809. https://doi.org/10.1371/journal.pone.0185809

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/68 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/68

---

P8_TA(2019)0025

Asociacijos susitarimo su Centrine Amerika prekybai skirtos dalies įgyvendinimas

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Asociacijos susitarimo su Centrine Amerika prekybai skirtos dalies įgyvendinimo (2018/2106(INI))

(2020/C 411/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, IV dalį (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, IV dalį (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, sudarymo projekto (2) ir į pridedamą preliminarų pranešimą (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, sudarymo projekto (2) ir į pridedamą preliminarų pranešimą (3),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 18 d., 2016 m. vasario 18 d. ir 2017 m. balandžio 5 d. Komisijos metines ataskaitas dėl ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimo IV dalies įgyvendinimo (atitinakamai COM(2015)0131, COM(2016)0073 ir COM(2017)0160), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 18 d., 2016 m. vasario 18 d. ir 2017 m. balandžio 5 d. Komisijos metines ataskaitas dėl ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimo IV dalies įgyvendinimo (atitinakamai COM(2015)0131, COM(2016)0073 ir COM(2017)0160),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 31 d. rezoliuciją dėl padėties Nikaragvoje (4) ir į 2018 m. spalio 2 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą ES vardu dėl padėties Nikaragvoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 31 d. rezoliuciją dėl padėties Nikaragvoje (4) ir į 2018 m. spalio 2 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą ES vardu dėl padėties Nikaragvoje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 20 d. Vienoje priimtas Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinės asamblėjos rezoliucijas dėl globalizacijos valdymo ir dėl įmonių socialinės atsakomybės ES ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalyse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 20 d. Vienoje priimtas Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinės asamblėjos rezoliucijas dėl globalizacijos valdymo ir dėl įmonių socialinės atsakomybės ES ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalyse,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 9 d. Komisijos ataskaitą „Laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimas. 2016 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d.“ (SWD(2017)0364), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 9 d. Komisijos ataskaitą „Laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimas. 2016 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d.“ (SWD(2017)0364),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Prekybos ir darnaus vystymosi skyriai (PDV) ES laisvosios prekybos susitarimuose (LPS)“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. vasario 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Prekybos ir darnaus vystymosi skyriai (PDV) ES laisvosios prekybos susitarimuose (LPS)“ (5),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 30 d. rezoliuciją „Metinė bendros prekybos politikos įgyvendinimo ataskaita“ (6) ir 2018 m. spalio 25 d. rezoliuciją „Globalizacijos suvaldymas. Prekybos aspektai“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 30 d. rezoliuciją „Metinė bendros prekybos politikos įgyvendinimo ataskaita“ (6) ir 2018 m. spalio 25 d. rezoliuciją „Globalizacijos suvaldymas. Prekybos aspektai“ (7),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 14 d. ataskaitą dėl ketvirtojo Asociacijos komiteto susitikimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 14 d. ataskaitą dėl ketvirtojo Asociacijos komiteto susitikimo,

| — | atsižvelgdamas į Prekybos ir tvaraus vystymosi tarybos per ketvirtąjį posėdį Pilietinės visuomenės forumui parengtą 2018 m. birželio 13 d. pranešimą dėl Centrinės Amerikos ir Europos Sąjungos asociacijos susitarimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prekybos ir tvaraus vystymosi tarybos per ketvirtąjį posėdį Pilietinės visuomenės forumui parengtą 2018 m. birželio 13 d. pranešimą dėl Centrinės Amerikos ir Europos Sąjungos asociacijos susitarimo (8),

| — | atsižvelgdamas į bendrame 2016 m. birželio 16 d. Europos ir Centrinės Amerikos pilietinės visuomenės patariamųjų grupių posėdyje vykusių diskusijų santrauką (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrame 2016 m. birželio 16 d. Europos ir Centrinės Amerikos pilietinės visuomenės patariamųjų grupių posėdyje vykusių diskusijų santrauką (9),

| — | atsižvelgdamas į viešuosius klausymus, kuriuos 2018 m. birželio 20 d., 2016 m. kovo 15 d. ir 2012 m. kovo 27 d. surengė Tarptautinės prekybos (INTA) komitetas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į viešuosius klausymus, kuriuos 2018 m. birželio 20 d., 2016 m. kovo 15 d. ir 2012 m. kovo 27 d. surengė Tarptautinės prekybos (INTA) komitetas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 13 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijai, pateiktą po pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir slėpimo tyrimo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 13 d. rekomendaciją Tarybai ir Komisijai, pateiktą po pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir slėpimo tyrimo (10),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio mėn. Buenos Airėse vykusioje Pasaulio prekybos organizacijoje (toliau – PPO) ministrų konferencijoje priimtą Bendrą deklaraciją dėl prekybos ir ekonominio moterų įgalėjimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio mėn. Buenos Airėse vykusioje Pasaulio prekybos organizacijoje (toliau – PPO) ministrų konferencijoje priimtą Bendrą deklaraciją dėl prekybos ir ekonominio moterų įgalėjimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8-0459/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8-0459/2018),

| A. | kadangi ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimas (toliau – Susitarimas) buvo pirmasis ES sudarytas tarpregioninis asociacijos susitarimas; kadangi jis yra grindžiamas trimis viena kitą papildančiomis dalimis, būtent politiniu dialogu, bendradarbiavimu ir prekyba; kadangi Susitarimo prekybos dalis (IV dalis) derybų metu buvo gana plati ir plataus užmojo, tačiau, žvelgiant retrospektyviai, joje trūksta atnaujintų nuostatų dėl, inter alia, lyčių ir prekybos, skaitmeninės prekybos ir e. prekybos, viešųjų pirkimų, investicijų, kovos su korupcija ar MVĮ; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimas (toliau – Susitarimas) buvo pirmasis ES sudarytas tarpregioninis asociacijos susitarimas; kadangi jis yra grindžiamas trimis viena kitą papildančiomis dalimis, būtent politiniu dialogu, bendradarbiavimu ir prekyba; kadangi Susitarimo prekybos dalis (IV dalis) derybų metu buvo gana plati ir plataus užmojo, tačiau, žvelgiant retrospektyviai, joje trūksta atnaujintų nuostatų dėl, inter alia, lyčių ir prekybos, skaitmeninės prekybos ir e. prekybos, viešųjų pirkimų, investicijų, kovos su korupcija ar MVĮ;

| B. | kadangi Susitarimo prekybos dalis buvo laikinai taikoma penkerius metus: nuo 2013 m. rugpjūčio 1 d. – su Hondūru, Nikaragva ir Panama, nuo 2013 m. spalio 1 d. – su Kosta Rika ir Salvadoru, o nuo 2013 m. gruodžio 1 d. – su Gvatemala; |
| --- | --- |

B.

kadangi Susitarimo prekybos dalis buvo laikinai taikoma penkerius metus: nuo 2013 m. rugpjūčio 1 d. – su Hondūru, Nikaragva ir Panama, nuo 2013 m. spalio 1 d. – su Kosta Rika ir Salvadoru, o nuo 2013 m. gruodžio 1 d. – su Gvatemala;

| C. | kadangi politinio dialogo ir bendradarbiavimo dalys vis dar nėra taikomos, nes ne visos valstybės narės yra ratifikavusios šį Susitarimą; kadangi dėl to, kad šios dvi dalys nėra taikomos, su prekyba susiję klausimai ir politiniai klausimai, t. y. ES pagrindinės vertybės, tokios kaip demokratijos ir žmogaus teisių skatinimas, nėra suderinti; |
| --- | --- |

C.

kadangi politinio dialogo ir bendradarbiavimo dalys vis dar nėra taikomos, nes ne visos valstybės narės yra ratifikavusios šį Susitarimą; kadangi dėl to, kad šios dvi dalys nėra taikomos, su prekyba susiję klausimai ir politiniai klausimai, t. y. ES pagrindinės vertybės, tokios kaip demokratijos ir žmogaus teisių skatinimas, nėra suderinti;

| D. | kadangi Centrinė Amerika yra palyginti nedidelė rinka, kurioje yra beveik 43 mln. gyventojų ir kuri sudaro 0,25 proc. pasaulio BVP; |
| --- | --- |

D.

kadangi Centrinė Amerika yra palyginti nedidelė rinka, kurioje yra beveik 43 mln. gyventojų ir kuri sudaro 0,25 proc. pasaulio BVP;

| E. | kadangi per pastaruosius 15 metų Centrinės Amerikos šalys yra atviresnės prekybai, palyginti su kitomis tokio paties lygio pajamas gaunančiomis šalimis; vis dėlto kadangi importas ir toliau yra pagrindinis prekybos su kitomis šalimis šaltinis; |
| --- | --- |

E.

kadangi per pastaruosius 15 metų Centrinės Amerikos šalys yra atviresnės prekybai, palyginti su kitomis tokio paties lygio pajamas gaunančiomis šalimis; vis dėlto kadangi importas ir toliau yra pagrindinis prekybos su kitomis šalimis šaltinis;

| F. | kadangi Centrinei Amerikai svarbiausia rinka yra pats šis regionas, daugumai regiono šalių Centrinės Amerikos bendroji rinka yra antras pagal dydį prekybos partneris, kuriam tenka 26 proc. viso eksporto; |
| --- | --- |

F.

kadangi Centrinei Amerikai svarbiausia rinka yra pats šis regionas, daugumai regiono šalių Centrinės Amerikos bendroji rinka yra antras pagal dydį prekybos partneris, kuriam tenka 26 proc. viso eksporto;

| G. | kadangi ES prekybos susitarimų įgyvendinimas yra svarbiausias Parlamento, Tarybos ir Komisijos prioritetas siekiant stebėti, vertinti ir pritaikyti ES bendrą prekybos politiką (BPP); kadangi ataskaitos dėl Susitarimo su Centrine Amerika įgyvendinimo yra savalaikis ir naudingas indėlis į svarstymus dėl galimo jo modernizavimo; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES prekybos susitarimų įgyvendinimas yra svarbiausias Parlamento, Tarybos ir Komisijos prioritetas siekiant stebėti, vertinti ir pritaikyti ES bendrą prekybos politiką (BPP); kadangi ataskaitos dėl Susitarimo su Centrine Amerika įgyvendinimo yra savalaikis ir naudingas indėlis į svarstymus dėl galimo jo modernizavimo;

| H. | kadangi šiuo metu turima pakankamai patirties, duomenų ir statistinės informacijos, kad būtų galima įvertinti Susitarimo prekybos dalies įgyvendinimą; kadangi 2012 m. gruodžio 11 d. priimtoje Parlamento rezoliucijoje tuo pačiu metu kaip ir jo pritarimas Susitarimui išdėstyti prekybos dalies tikslai ir pateikti pasiūlymai dėl tęstinio darbo jį įgyvendinant (11), kurie yra svarbūs šiuo metu vykdomai analizei; |
| --- | --- |

H.

kadangi šiuo metu turima pakankamai patirties, duomenų ir statistinės informacijos, kad būtų galima įvertinti Susitarimo prekybos dalies įgyvendinimą; kadangi 2012 m. gruodžio 11 d. priimtoje Parlamento rezoliucijoje tuo pačiu metu kaip ir jo pritarimas Susitarimui išdėstyti prekybos dalies tikslai ir pateikti pasiūlymai dėl tęstinio darbo jį įgyvendinant (11), kurie yra svarbūs šiuo metu vykdomai analizei;

| I. | kadangi 2017 m. gegužės 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonėje (12) 2/15 patvirtinama, kad BPP yra vertybėmis grindžiama politika ir kad darnaus vystymosi skatinimas yra sudėtinė BPP dalis; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2017 m. gegužės 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonėje (12) 2/15 patvirtinama, kad BPP yra vertybėmis grindžiama politika ir kad darnaus vystymosi skatinimas yra sudėtinė BPP dalis;

| J. | kadangi kai kuriose Centrinės Amerikos šalyse padėtis žmogaus teisių srityje kelia susirūpinimą; |
| --- | --- |

J.

kadangi kai kuriose Centrinės Amerikos šalyse padėtis žmogaus teisių srityje kelia susirūpinimą;

Pagrindinės išvados ir rekomendacijos

| 1. | mano, kad Susitarimu bandoma pasiekti vieną svarbiausių jo pradinių tikslų, nes juo ketinama stiprinti Centrinės Amerikos šalių regioninės integracijos procesą remiant tarpregionines institucijas, bendradarbiavimą ir dialogus, prisidedant prie Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnio tikslų siekimo, visuotinės JT darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo ir prisidedant prie jų gamybos sektorių papildomumo, sudarant palankesnes sąlygas sąžiningiems tarpvalstybiniams mainams ir skatinant tvarų regionų ekonomikos augimą, laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 208 straipsnyje nustatyto politikos suderinamumo vystymosi labui principo; pakartoja, kad Susitarimas padeda įtvirtinti platesnį strateginį ES bei Lotynų Amerikos ir Karibų (LAK) partnerystės aspektą; mano, kad būtina užtikrinti, jog Susitarimas, kuris dar turi būti ratifikuotas tarptautiniu mastu kai kuriose ES valstybėse narėse, visiškai įsigaliotų (13), taip pat užtikrinti, kad abi šalys veiksmingai ir tinkamai įgyvendintų visas prekybos dalies nuostatas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kaip svarbu stiprinti dvišalį regionų bendradarbiavimą, siekiant išlaikyti ir sustiprinti daugiašalę prekybos sistemą, nes tai yra vienas iš pagrindinių ramsčių siekiant darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir garantuojant taisyklėmis grindžiamą ekonomikos valdymą, kuriuo užtikrinama sąžiningesnė, įtraukesnė ir tvaresnė prekyba; visų pirma primena apie savo teikiamą paramą PPO ir atkreipia dėmesį į jos vaidmenį kuriant ekonominį stabilumą ir remiant ekonomikos augimą ir plėtrą, ir ragina šalis pasinaudoti Susitarime skatinamu dialogu, kad būtų nustatytos ir parengtos bendros strategijos siekiant būtino PPO modernizavimo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad Centrinė Amerika yra vienas iš labiausiai klimato kaitos ir gaivalinių nelaimių paveiktas regionas, ir todėl primygtinai ragina atlikti kuo nuodugnesnį tyrimą, susijusį su ryšiu tarp žemės paskirties keitimo, kurį lemia investavimo ir nuosavybės įsigijimo liberalizavimas, ir monokultūrų išplitimo, vandens išteklių ir gėlo vandens apsauga bei galimybe jais naudotis ir poreikiu išlaikyti ir (arba) plėtoti atitinkamas komunalines paslaugas, taip pat su bendradarbiavimu plėtojant netaršias viešojo transporto ir energetikos sistemas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad Susitarimas yra priklausomas nuo taisyklėmis pagrįstų sąžiningų ir nuspėjamų santykių, kurie skatina saugesnę ekonominę aplinką tarp prekybos partnerių, grindžiamą darnaus vystymosi ir pagarbos žmogaus teisėms principais bei darbo ir aplinkos apsaugos standartais, kartu laikantis teisinės valstybės ir gero valdymo principų, ir pabrėžia, kad reikia imtis veiksmingų kovos su korupcija priemonių; mano, kad toks nuspėjamumas skatina ekonomikos augimą, prekių mainus, paslaugų teikimą, dalyvavimą viešuosiuose pirkimuose ir investicijų patrauklumą, kokybiškų darbo vietų kūrimą ir geresnes darbo sąlygas bei aukštesnį gyvenimo lygį, net jei srautai ne visada plinta linijiniu būdu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją teikti atnaujintas ir išsamias metines Susitarimo įgyvendinimo ataskaitas, kaip reikalaujama atitinkamuose įgyvendinimo reglamentuose; mano, kad į ataskaitą dėl LPS įgyvendinimo įtraukta nepakankamai informacijos (SWD(2017)0364); pažymi, kad importo iš Centrinės Amerikos duomenys yra itin nepastovūs, nes daugiausia eksportuojama prekių, kurių kainos grindžiamos pasaulio rinka, arba produktų dalių pasaulinėse vertės grandinėse; primygtinai ragina šalis, siekiant tinkamai įvertinti, kaip įgyvendinamas Susitarimas, imtis atitinkamų priemonių pagerinti reguliarių, naujausių, palyginamų ir patikimų statistinių duomenų apie atitinkamus sektorius, įskaitant prekybą prekėmis ir paslaugomis, investicijas ir klimato kaitą, rinkimą ir teikimą, taip pat apie MVĮ veiklos konsolidavimo laipsnį ir atlikti vertinimus remiantis pagal lytį suskirstytais duomenimis; be to, ragina abi šalis stebėti, kaip įgyvendinami tarptautiniu lygmeniu sutarti kovos su pinigų plovimu, taip pat mokesčių slėpimu ir vengimu standartai; dar kartą ragina Komisiją atnaujinti ir sukurti bendrą nuoseklesnio jos prekybos susitarimų įgyvendinimo vertinimo metodą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina tai, kad apskritai šalių tarpusavio prekybos srautai buvo atsparūs, nepaisant nepalankių tarptautinių ekonominių aplinkybių; pažymi, kad ES eksportas išaugo 22 proc., o importas iš penkių Centrinės Amerikos šalių padidėjo 18,3 proc., kad pagrindinė ES eksporto į Centrinę Ameriką paskirties vieta yra Kosta Rika, toliau Panama ir Gvatemala ir kad pagrindinė prekių eksportuotoja į ES yra Kosta Rika, toliau Hondūras ir Gvatemala; susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad 2015 m. dėl pagrindinių IT įrangos gamintojų persikėlimo į Pietryčių Aziją smarkiai (40,4 proc.) sumažėjo Kosta Rikos eksportas į ES, o tai lėmė viso importo iš Centrinės Amerikos sumažėjimą 16,8 proc.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apgailestauja dėl to, kad nei Centrinė Amerika, nei ES visapusiškai nesinaudoja joms skirtomis tarifinėmis kvotomis, todėl ragina nustatyti galimus sektorius, kuriuose reikėtų skatinti tolesnius mainus; apgailestauja dėl to, kad tik Kosta Rika turi duomenis apie lengvatų panaudojimo rodiklius; yra susirūpinęs dėl to, kad tik 16,6 proc. reikalavimus atitinkančio ES eksporto į Kosta Riką vyko LPS lengvatinėmis sąlygomis, nors Kosta Rikos eksporto į ES rodiklis buvo 92 proc. (14); primena, kad labai svarbu padaryti prekybą įtraukesnę ir sudaryti palankias sąlygas atitinkamai integruoti į vertės grandines MVĮ ir visų pirma smulkiuosius ūkininkus; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją imtis aktyvių priemonių, kuriomis siekiama didinti žinias, ir sudaryti Europos gamintojams, visų pirma MVĮ, palankias sąlygas naudotis Susitarimu sukurtomis galimybėmis, siekiant padidinti naudojimosi lengvatomis rodiklius ir naudojimosi šiuo metu galiojančiomis tarifinėmis kvotomis mastą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindiniai produktai, kuriuos Centrinė Amerika eksportavo į ES, tebėra daugiausia pirminio sektoriaus produktai ir palyginti mažos pridėtinės vertės produktai, tokie kaip tekstilės gaminiai, kava, cukrus, automobilių dalys ar krevetės, o pagrindiniai produktai, kuriuos ES eksportavo į Centrinę Ameriką, yra mašinos ir įrenginiai, chemijos pramonės arba giminingų pramonės šakų produktai ir transporto įranga; tačiau pažymi, kad Susitarimas pradeda prisidėti prie didesnės pridėtinės vertės, pavyzdžiui, adatų, protezinių ir medicinos prietaisų, eksporto iš Centrinės Amerikos modernizavimo ir įvairinimo, taip pat prie sąžiningos prekybos ir ekologiškų sertifikuotų produktų eksporto didinimo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja dėl to, kad nei trečioji metinė ataskaita, nei 2016 m. ES laisvosios prekybos susitarimų įgyvendinimo ataskaita neapima atitinkamų duomenų, skirtų investicijų srautams įvertinti; ragina Komisiją įtraukti tokius duomenis į būsimas ataskaitas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad visa ES prekyba paslaugomis su Centrine Amerika sumažėjo nežymiai ir atrodo, kad ji buvo sutelkta Panamoje ir Kosta Rikoje, ir ragina Komisiją pateikti tolesnę konkrečioms šalims skirtą analizę pagal sektorius; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pripažįsta, kad padaryta pažanga, susijusi su sanitarijos ir fitosanitarijos standartais, kilmės taisyklėmis ir techninėmis prekybos kliūtimis, ir ragina šalis tobulinti ankstyvąjį perspėjimą bei didinti skaidrumą ir aktyviau keistis informacija apie vidaus teisės aktus ir procedūras; pažymi, kad Centrinė Amerika yra susirūpinusi dėl naujos ES teisinės sistemos, kuri galėtų varžyti palmių aliejaus eksportą; pakartoja, kad reikia laiku ir dažniau keistis išankstine informacija, kad šalys galėtų numatyti pokyčius ir prisitaikyti prie kintančių tendencijų ir laikytis vidaus teisinių reikalavimų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad reikia toliau siekti pažangos, pavyzdžiui, spręsti problemą, susijusią su Kosta Rikos diskriminaciniais mokesčiais, taikomais alkoholinių gėrimų importui; taip pat yra susirūpinęs dėl neišspręstų klausimų, susijusių su veiksminga geografinių nuorodų (GN) apsauga, pavyzdžiui, Kosta Rikoje (Manchego), Gvatemaloje (Parmigiano) arba Hondūre (generinių vaistų sąrašas), ir rekomenduoja dėti daugiau pastangų, kad būtų laikomasi reikalavimų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | apgailestauja dėl to, kad dabartiniame Susitarime nėra konkretaus skyriaus dėl MVĮ, ir ragina Komisiją, Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT), valstybes nares ir Centrinę Ameriką įtraukti tokį skyrių į būsimą peržiūrėtą Susitarimą; ragina šalis suteikti MVĮ visą teisinę ir administracinę paramą ir priemones, kurių reikia norint, kad MVĮ dalyvautų prekybos ir investicijų veikloje pagal šį Susitarimą, aktyvesniems mainams skatinti ir dalyvavimui didinti siekiant pasinaudoti Susitarimo teikiama nauda, be kita ko, taikant aktyvias priemones, kuriomis skatinamas MVĮ tarptautinimas ir įsteigti MVĮ skirtus kontaktinius punktus bei sukurti specializuotą interneto svetainę; pakartoja savo raginimą vykdyti veiksmus, kuriais abiejuose regionuose būtų didinamas suinteresuotųjų šalių informuotumas apie Susitarimą ir teikiamą paramą, visų pirma MVĮ; pakartoja savo raginimą pasitelkiant atitinkamus techninius ir finansinius išteklius skatinti abiejų regionų strateginių sektorių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad būtina sąžiningai ir skaidriai atverti viešųjų pirkimų rinkas Centrinėje Amerikoje, siekiant užtikrinti įmonėms vienodas sąlygas; reiškia susirūpinimą dėl to, kad viešųjų pirkimų rinkos Centrinėje Amerikoje galėtų būti dar labiau atvertos centrinės ir regionų valdžios lygmenimis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad didelė kliūtis investuoti Centrinėje Amerikoje yra regionuose taikomos netarifinės priemonės; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad Centrinės Amerikos šalys pagerintų investavimo sąlygas ir vietos verslo aplinką Europos investuotojams, nes dėl to didėja užimtumas, gerėja infrastruktūra ir patenkinami dideli regiono vystymosi poreikiai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primygtinai reikalauja veiksmingai įgyvendinti konkrečius įsipareigojimus, susijusius su prekybos ir darnaus vystymosi nuostatomis, kurios yra neatsiejama Susitarimo dalis ir yra būtinos nustatytiems tikslams pasiekti; atkreipia dėmesį į tai, kad 2019 m. Komisija atliks ir ateityje turėtų atlikti Susitarimo, įskaitant jo prekybos ir darnaus vystymosi skyrių, ex post vertinimą, kuriame dalyvaus nepriklausomi ekspertai; primena, kad prekybos ir darnaus vystymosi skyriuje numatoma įsteigti vietos patarėjų grupes arba komitetus, kurie konsultuos su darbu, aplinka ir darniu vystymusi susijusiais klausimais; ypač palankiai vertina tai, kad šiuo metu visose Centrinės Amerikos šalyse yra nustatyti pilietinės visuomenės patariamieji mechanizmai; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl šių patariamųjų grupių nepriklausomumo ir jų gebėjimo dalyvauti kai kuriose Centrinės Amerikos šalyse reiškiamas didelis susirūpinimas; šiomis aplinkybėmis apgailestauja dėl to, kad 2017 m. nevyko Asociacijos komiteto ir pakomitečių bei Pilietinės visuomenės dialogo forumo posėdžiai, ir primygtinai reikalauja, kad posėdžiai vyktų bent kiekvienais metais; ragina Susitarimo šalis skubiai sukurti vidaus patariamųjų grupių stiprinimo mechanizmus ir skirti joms būtinas finansines priemones, kad būtų užtikrintos nepriklausomos atstovaujamosios pilietinės visuomenės organizacijos, kuriose būtų subalansuotai atstovaujama suinteresuotosioms šalims, kad jos galėtų tinkamai dalyvauti; taip pat ragina Susitarimo šalis sukurti veiksmingus dialogo su patariamosiomis grupėmis bei su įvairių pakomitetčių nariais mechanizmus ir juos įtraukti į ex post vertinimo procesus, kuriuos numatyta vykdyti 2019 m.; teigiamai vertina rekomendacijas, pateiktas per 2016 m. birželio 16 d. įvykusį trečiąjį bendrą ES ir Centrinės Amerikos vietos patarėjų grupių posėdį, ir ragina visas šalis jas įgyvendinti; primena, kad prekybos ir darnaus vystymosi skyrius apima teisiškai privalomas nuostatas dėl veiksmingo darbo, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų taikymo; teigiamai vertina tai, kad Susitarime nustatytas būdas plėtoti nuolatinį dialogą dėl bendrų įsipareigojimų įgyvendinimo; atkreipia dėmesį į tai, kad Parlamentas paragino Komisiją sustiprinti prekybos ir darnaus vystymosi skyrių stebėsenos, įgyvendinimo ir jų reikalavimų laikymosi užtikrinimo mechanizmus; todėl palankiai vertina Komisijos 15-os punktų planą padaryti ES prekybos ir darnaus vystymosi skyrius veiksmingesnius ir primena, kad turi būti tęsiamas Komisijos dialogas su įvairiais dalyvaujančiais subjektais, įskaitant Parlamentą, dėl veiksmingo į prekybos susitarimus įtraukto įsipareigojimų darbo ir aplinkos apsaugos srityse vykdymo užtikrinimo mechanizmo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina šalis peržiūrėti Susitarimą siekiant įtraukti tinkamą ir veiksmingą ginčų sprendimo mechanizmą, taip pat, be įvairių vykdymo užtikrinimo metodų, apsvarstyti atgrasomąsias sankcijas, taikytinas kraštutiniais šiurkščių pažeidimų atvejais, ir sudaryti socialiniams partneriams ir pilietinei visuomenei galimybę tinkamai dalyvauti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primygtinai ragina ES ir visas Centrinės Amerikos šalis ratifikuoti ir visapusiškai įgyvendinti daugiašalius aplinkos susitarimus dėl kovos su klimato kaita, ypač Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją ir Paryžiaus susitarimą; pabrėžia, kad ES ir Centrinė Amerika turi sustiprinti bendradarbiavimą šioje srityje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į TDO parengtas įvairių šalių ataskaitas ir į vis dar esančias problemas; ragina susijusias Centrinės Amerikos šalis panaikinti smurtą prieš profesinių sąjungų narius ir čiabuvius ir imtis teisinių priemonių, kad būtų veiksmingai įgyvendinamos pagrindinės TDO konvencijos dėl asociacijų laisvės, kolektyvinių derybų ir nediskriminavimo bei vaikų darbo; pabrėžia, kaip svarbu stiprinti darbo inspekcijas ir aktyvinti socialinį dialogą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prašo Komisijos patikinti, kad gamybos eksportui zonose pagamintoms prekėms ar prekių dalims Susitarime numatyti lengvatiniai tarifai nėra taikomi, nes gamybos eksportui zonos yra atleistos nuo reikalavimo laikytis tarptautinių darbo teisės standartų ir nacionalinių aplinkos apsaugos įstatymų; prašo Komisijos pateikti konkrečią informaciją apie muitus ar kitas nuostatas, taikomus siekiant atskirti produktus, pagamintus gamybos eksportui zonose ir todėl nepatenkančius į nuostatų dėl tarifų panaikinimo taikymo sritį; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena, kad neturėtų būti viršijamos prie Susitarimo pridėtoje ir iki 2020 m. taikytinoje bananų importo stabilizavimo priemonėje nustatytos ribos ir kad pasibaigus šios priemonės galiojimui šalys turėtų ir toliau teikti statistinius duomenis, įskaitant duomenis apie sąžiningą prekybą ir ekologiškus produktus; pažymi, kad 2018 m. rugsėjo mėn. Nikaragva ir Gvatemala viršijo savo ribas (atitinkamai 349 proc. ir 102 proc.) ir yra susirūpinęs dėl to, kad tai gali turėti pasekmių Europos bananų augintojams; primena Komisijos įsipareigojimą ne vėliau kaip 2019 m. sausio 1 d. atlikti Sąjungos bananų augintojų padėties vertinimą, taip pat tai, kad, smarkiai pablogėjus rinkos sąlygoms ar ES bananų augintojų padėčiai, gali būti numatyta pratęsti šios priemonės galiojimo laikotarpį; primena, kad, atsižvelgiant į Susitarime nustatytą stabilizavimo priemonę ir apsaugos sąlygą, Komisija turėtų reguliariau teikti nuodugnesnę informaciją apie šiuos rinkos pokyčius tiek Europos Parlamentui, tiek atitinkamiems pramonės sektoriams; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad pastarojo meto politiniai ir ekonominiai pokyčiai, apimantys smurtą, nebaudžiamumą, korupciją, pažeidžiamas teisingumo sistemas ir trūkumų turinčią teisinę valstybę, kai kuriose Centrinės Amerikos šalyse taip pat gali turėti ekonominių padarinių, darančių neigiamą poveikį visam regionui, ir gali lemti regiono destabilizavimą; yra ypač sunerimęs dėl dabartinės padėties Nikaragvoje ir ją griežtai smerkia; ragina Komisiją ir EIVT toliau atidžiai stebėti padėtį Nikaragvoje ir, jei reikia, įvertinti galimas priemones, kurių reikia atsižvelgiant į Asociacijos susitarimą; primena, kad demokratijos sąlyga yra labai svarbus visų Sąjungos susitarimų su trečiosiomis šalimis elementas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primena SESV 8 straipsnyje įtvirtintą ES pareigą, taip pat ES ir kitų Buenos Airių deklaraciją dėl lyčių ir prekybos pasirašiusių šalių įsipareigojimą integruoti lyčių lygybės aspektą į prekybos politiką; ragina šalis sustiprinti Susitarimo lyčių aspektą ir ateityje atliekant peržiūrą skatinti ir remti konkretaus skyriaus dėl lyties įtraukimą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primygtinai ragina Austriją, Belgiją ir Graikiją ratifikuoti Susitarimą ir dar kartą pabrėžia, kad svarbu visapusiškai taikyti kitas Susitarimo dalis, įskaitant bendradarbiavimą ekonomikos ir prekybos plėtros srityje (52 straipsnis ir kiti); |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina tai, kad šalys pagaliau pradeda administracines ir institucines procedūras, kad priimtų atitinkamą protokolą dėl Kroatijos įtraukimo į Susitarimą; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, EIVT, valstybėms narėms, Centrinės Amerikos šalių vyriausybėms ir EUROLAT asamblėjai. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  OL L 346, 2012 12 15, p. 3.

(2)  OL C 434, 2015 12 23, p. 181.

(3)  2012 m. lapkričio 8 d. preliminarus pranešimas dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, sudarymo projekto.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0238.

(5)  OL C 227, 2018 6 28, p. 27.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0230.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0439.

(8)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/july/tradoc_157150.pdf

(9)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/resources/docs/en_joint-document_advisory-groups_16-june-2016_final.pdf

(10)  OL C 369, 2018 10 11, p. 132.

(11)  2012 m. rugsėjo 19 d. Tarptautinės prekybos komiteto nuomonė dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, sudarymo projekto.

(12)  ECLI:ES:C:2017:376.

(13)  2018 m. rugsėjo 10 d. Susitarimo dar neratifikavo Austrija, Belgija, Jungtinė Karalystė ir Graikija. http://www.consilium.europa.eu/lt/documents-publications/treaties-agreements/agreement/?id=2012001

(14)  Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai „Trečioji metinė Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, IV dalies įgyvendinimo ataskaita“ (COM(2017)0160).

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/74

---

P8_TA(2019)0029

2017 m. ECB metinė ataskaita

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Centrinio Banko 2017 m. metinės ataskaitos (2018/2101(INI))

(2020/C 411/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl Europos Centrinio Banko 2016 m. metinės ataskaitos (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 6 d. rezoliuciją dėl Europos Centrinio Banko 2016 m. metinės ataskaitos (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos centrinio banko (ECB) 2017 m. metinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos centrinio banko (ECB) 2017 m. metinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko (ECB) statutą, ypač į jo 2, 3, 7 straipsnius, 10 straipsnio 2 dalį, 15, 21 straipsnius, 32 straipsnio 5 dalį ir 33 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko (ECB) statutą, ypač į jo 2, 3, 7 straipsnius, 10 straipsnio 2 dalį, 15, 21 straipsnius, 32 straipsnio 5 dalį ir 33 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 129 straipsnio 3 dalį, 130 straipsnį, 138 straipsnio 2 dalį, 282 straipsnio 2 ir 3 dalis, 283 straipsnio 2 dalį ir 284 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 129 straipsnio 3 dalį, 130 straipsnį, 138 straipsnio 2 dalį, 282 straipsnio 2 ir 3 dalis, 283 straipsnio 2 dalį ir 284 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 19 d. Sintroje pasakytą ECB pirmininko Mario Draghi kalbą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 19 d. Sintroje pasakytą ECB pirmininko Mario Draghi kalbą,

| — | atsižvelgdamas į ECB ekonomikos biuletenio 5/2018 leidimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ECB ekonomikos biuletenio 5/2018 leidimą,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo (2) 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo (2) 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į SESV 128 straipsnio 1 dalį dėl eurų kaip teisėtos mokėjimo priemonės pobūdžio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 128 straipsnio 1 dalį dėl eurų kaip teisėtos mokėjimo priemonės pobūdžio,

| — | atsižvelgdamas į atsiliepimus, kuriuos Parlamentas gavo dėl savo rezoliucijoje dėl 2016 m. ECB metinės ataskaitos pateiktų pastebėjimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atsiliepimus, kuriuos Parlamentas gavo dėl savo rezoliucijoje dėl 2016 m. ECB metinės ataskaitos pateiktų pastebėjimų,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinių atsiskaitymų banko 2017 m. metinę ekonominę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinių atsiskaitymų banko 2017 m. metinę ekonominę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio mėn. Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) pranešimą „ES gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriaus pažeidžiamumas“ ir kartu su juo pateiktus konkrečius aštuonioms valstybėms narėms skirtus įspėjimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio mėn. Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) pranešimą „ES gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto sektoriaus pažeidžiamumas“ ir kartu su juo pateiktus konkrečius aštuonioms valstybėms narėms skirtus įspėjimus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 132 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0424/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0424/2018),

| A. | kadangi euras neginčijamai tarptautinėje pinigų sistemoje lieka antra pagal svarbą valiuta; kadangi 2017 m. gyventojų parama eurui buvo didelė – beveik trys ketvirtadaliai euro zonos respondentų (73 proc.) pritarė bendrai valiutai, o tai nuo 2004 m. rudens yra didžiausias rezultatas; |
| --- | --- |

A.

kadangi euras neginčijamai tarptautinėje pinigų sistemoje lieka antra pagal svarbą valiuta; kadangi 2017 m. gyventojų parama eurui buvo didelė – beveik trys ketvirtadaliai euro zonos respondentų (73 proc.) pritarė bendrai valiutai, o tai nuo 2004 m. rudens yra didžiausias rezultatas;

| B. | kadangi, remiantis Komisijos 2018 m. vasaros ekonomine prognoze, 2017 m. ES ir euro zonos BVP padidėjo 2,4 proc. – šis augimas buvo didesnis nei JAV; kadangi, remiantis minėta prognoze, 2018 m. ir 2019 m. BVP turėtų padidėti atitinkamai 2,1 proc. ir 2,0 proc.; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis Komisijos 2018 m. vasaros ekonomine prognoze, 2017 m. ES ir euro zonos BVP padidėjo 2,4 proc. – šis augimas buvo didesnis nei JAV; kadangi, remiantis minėta prognoze, 2018 m. ir 2019 m. BVP turėtų padidėti atitinkamai 2,1 proc. ir 2,0 proc.;

| C. | kadangi naujausiuose 2018 m. ekonomikos rodikliuose galima įžvelgti tam tikrų pokyčių – ekonomikos augimas yra sulėtėję nei 2017 m., kai buvo fiksuotas aukščiausias augimo lygis, o tam įtakos turi mažesnis užsienio prekybos teikiamas impulsas ir didesnės naftos kainos; |
| --- | --- |

C.

kadangi naujausiuose 2018 m. ekonomikos rodikliuose galima įžvelgti tam tikrų pokyčių – ekonomikos augimas yra sulėtėję nei 2017 m., kai buvo fiksuotas aukščiausias augimo lygis, o tam įtakos turi mažesnis užsienio prekybos teikiamas impulsas ir didesnės naftos kainos;

| D. | kadangi, remiantis 2018 m. gegužės mėn. paskelbtais Eurostato duomenimis, ES ir euro zonoje nedarbo lygis beveik sugrįžo į prieš krizę buvusį lygį ir sudaro 7,0 proc., palyginti su 8,4 proc.; kadangi euro zonoje fiksuotas didžiausias dirbančių asmenų skaičius ir didžiausias darbo jėgos aktyvumo lygis nuo 1999 m., kai pradėjo veikti ekonominė ir pinigų sąjunga; |
| --- | --- |

D.

kadangi, remiantis 2018 m. gegužės mėn. paskelbtais Eurostato duomenimis, ES ir euro zonoje nedarbo lygis beveik sugrįžo į prieš krizę buvusį lygį ir sudaro 7,0 proc., palyginti su 8,4 proc.; kadangi euro zonoje fiksuotas didžiausias dirbančių asmenų skaičius ir didžiausias darbo jėgos aktyvumo lygis nuo 1999 m., kai pradėjo veikti ekonominė ir pinigų sąjunga;

| E. | kadangi, nepaisant tam tikros konvergencijos, augimas ir nedarbo lygis geografiniu požiūriu vis dar labai nevienodai paskirstytas, tai nulemia pavojingą ekonomikos trapumą ir kelia pavojų darniam vystymuisi; kadangi jaunimo nedarbo lygis vis dar yra dvigubai didesnis už vidutinį, 2017 m. pabaigoje ES jis siekė 16,8 proc. o euro zonoje – 18,8 procentų; |
| --- | --- |

E.

kadangi, nepaisant tam tikros konvergencijos, augimas ir nedarbo lygis geografiniu požiūriu vis dar labai nevienodai paskirstytas, tai nulemia pavojingą ekonomikos trapumą ir kelia pavojų darniam vystymuisi; kadangi jaunimo nedarbo lygis vis dar yra dvigubai didesnis už vidutinį, 2017 m. pabaigoje ES jis siekė 16,8 proc. o euro zonoje – 18,8 procentų;

| F. | kadangi dabartinę plataus masto ekonomikos plėtrą daugiausia lemia eksportas ir vidaus vartojimas valstybėse narėse; kadangi praėjusiais metais investicijos didėjo sparčiausiu tempu nuo 2007 m., o tam didelės įtakos turėjo pakilimas visame pasaulyje ir Investicijų planas Europai; pabrėžia ESIF vaidmenį mažinant investicijų trūkumą ES, sutelkiant bendrą 256,9 mlrd. EUR investicijų sumą ir finansuojant beveik 550 000 mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), gaunančių finansavimą iš Europos investicijų fondo (EIF); |
| --- | --- |

F.

kadangi dabartinę plataus masto ekonomikos plėtrą daugiausia lemia eksportas ir vidaus vartojimas valstybėse narėse; kadangi praėjusiais metais investicijos didėjo sparčiausiu tempu nuo 2007 m., o tam didelės įtakos turėjo pakilimas visame pasaulyje ir Investicijų planas Europai; pabrėžia ESIF vaidmenį mažinant investicijų trūkumą ES, sutelkiant bendrą 256,9 mlrd. EUR investicijų sumą ir finansuojant beveik 550 000 mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), gaunančių finansavimą iš Europos investicijų fondo (EIF);

| G. | kadangi tų valstybių narių, kurios nėra bendros valiutos zonoje ir kurios savo valiutai naudojasi valiutos keitimo kurso lankstumu, ekonominės veiklos rezultatai buvo nevienodi; kadangi tų valstybių narių, kurios per pastaruosius dešimt metų įvedė bendrą valiutą, ekonominės veiklos rezultatai buvo geresni nei šalių, kuriose taikomas lankstus valiutos kursas; |
| --- | --- |

G.

kadangi tų valstybių narių, kurios nėra bendros valiutos zonoje ir kurios savo valiutai naudojasi valiutos keitimo kurso lankstumu, ekonominės veiklos rezultatai buvo nevienodi; kadangi tų valstybių narių, kurios per pastaruosius dešimt metų įvedė bendrą valiutą, ekonominės veiklos rezultatai buvo geresni nei šalių, kuriose taikomas lankstus valiutos kursas;

| H. | kadangi, remiantis 2018 m. birželio mėn. paskelbtomis Eurosistemos ekspertų makroekonominėmis prognozėmis, infliacija pagal suderintą vartotojų kainų indeksą (SVKI) 2018 m., 2019 m. ir 2020 m. turėtų siekti 1,7 proc., t. y. atsigautų nuo buvusio žemiausio lygio ir priartėtų prie ECB vidutinės trukmės infliacijos tikslo, bet vis tiek jo nesiektų ir infliacijos lygis būtų mažesnis nei 2 proc., ir pasižymėtų dideliais infliacijos lygio skirtumais visoje euro zonoje; kadangi bendrosios infliacijos padidėjimą daugiausia lemia didesnės energijos kainos, o grynoji infliacija 2016 m. padidėjo tik nežymiai, t. y. nuo 0,9 proc. iki 1,0 proc., ir 2017 m. nepastebėti nuolatinio didėjimo požymiai; kadangi darbo užmokesčio augimas, atitinkantis našumo augimą, tebėra svarbi tvaraus grynosios infliacijos didėjimo prielaida; |
| --- | --- |

H.

kadangi, remiantis 2018 m. birželio mėn. paskelbtomis Eurosistemos ekspertų makroekonominėmis prognozėmis, infliacija pagal suderintą vartotojų kainų indeksą (SVKI) 2018 m., 2019 m. ir 2020 m. turėtų siekti 1,7 proc., t. y. atsigautų nuo buvusio žemiausio lygio ir priartėtų prie ECB vidutinės trukmės infliacijos tikslo, bet vis tiek jo nesiektų ir infliacijos lygis būtų mažesnis nei 2 proc., ir pasižymėtų dideliais infliacijos lygio skirtumais visoje euro zonoje; kadangi bendrosios infliacijos padidėjimą daugiausia lemia didesnės energijos kainos, o grynoji infliacija 2016 m. padidėjo tik nežymiai, t. y. nuo 0,9 proc. iki 1,0 proc., ir 2017 m. nepastebėti nuolatinio didėjimo požymiai; kadangi darbo užmokesčio augimas, atitinkantis našumo augimą, tebėra svarbi tvaraus grynosios infliacijos didėjimo prielaida;

| I. | kadangi, remiantis 2018 m. Komisijos pavasario ekonomine prognoze, bendras euro zonos valdžios sektoriaus deficitas 2018 m. turėtų sumažėti nuo 0,9 proc. iki 0,7 proc. BVP ir numatoma, kad 2019 m. jis turėtų sumažėti dar labiau ir sieks 0,6 proc. – palyginti, prognozuojama, kad JAV deficitas sudarys 5,9 proc. BVP, o Japonijoje – 2,7 proc.; |
| --- | --- |

I.

kadangi, remiantis 2018 m. Komisijos pavasario ekonomine prognoze, bendras euro zonos valdžios sektoriaus deficitas 2018 m. turėtų sumažėti nuo 0,9 proc. iki 0,7 proc. BVP ir numatoma, kad 2019 m. jis turėtų sumažėti dar labiau ir sieks 0,6 proc. – palyginti, prognozuojama, kad JAV deficitas sudarys 5,9 proc. BVP, o Japonijoje – 2,7 proc.;

| J. | kadangi ECB prognozuoja, kad vidutiniu laikotarpiu infliacija turėtų padidėti, o tam įtakos turės dabartinės pinigų politikos nuostatų poveikis, tolesnė ekonomikos plėtra, didėjantys atlyginimai ir ekonomikos sąstingio absorbavimas; |
| --- | --- |

J.

kadangi ECB prognozuoja, kad vidutiniu laikotarpiu infliacija turėtų padidėti, o tam įtakos turės dabartinės pinigų politikos nuostatų poveikis, tolesnė ekonomikos plėtra, didėjantys atlyginimai ir ekonomikos sąstingio absorbavimas;

| K. | kadangi euro zonos bankai sparčiau mažina neveiksnių paskolų kiekį, kuris sumažėjo nuo 8 proc. 2014 m. iki 4,9 proc. ketvirtąjį 2017 m. ketvirtį; kadangi bendra neveiksnių paskolų suma visoje ES vis dar siekia 950 mlrd. EUR; kadangi, siekiant užtikrinti finansinį stabilumą ir išvengti neigiamų pasekmių dabartiniams sąskaitų turėtojams, indėlininkams ir investuotojams, neveiksnios paskolos turi būti parduotos, (iš dalies) nurašytos ar tinkamai padengtos; kadangi valstybėse narėse yra labai nevienodas neveiksnių paskolų skaičius; kadangi neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis aštuoniose valstybėse narėse vis dar gerokai viršija 10 proc., o dvejuose iš jų – daugiau kaip 40 procentų; |
| --- | --- |

K.

kadangi euro zonos bankai sparčiau mažina neveiksnių paskolų kiekį, kuris sumažėjo nuo 8 proc. 2014 m. iki 4,9 proc. ketvirtąjį 2017 m. ketvirtį; kadangi bendra neveiksnių paskolų suma visoje ES vis dar siekia 950 mlrd. EUR; kadangi, siekiant užtikrinti finansinį stabilumą ir išvengti neigiamų pasekmių dabartiniams sąskaitų turėtojams, indėlininkams ir investuotojams, neveiksnios paskolos turi būti parduotos, (iš dalies) nurašytos ar tinkamai padengtos; kadangi valstybėse narėse yra labai nevienodas neveiksnių paskolų skaičius; kadangi neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis aštuoniose valstybėse narėse vis dar gerokai viršija 10 proc., o dvejuose iš jų – daugiau kaip 40 procentų;

| L. | kadangi reikia sustiprinti neveiksnių paskolų antrinę rinką, siekiant padidinti rinkos likvidumą Europos lygmeniu ir išvengti galimo rinkos neskaidrumo; kadangi antrinėje rinkoje veikiančios finansų įstaigos turi būti įpareigotos atsižvelgti į vartotojų interesus ir laikytis visų atitinkamų nacionalinių ir ES vartotojų apsaugos reikalavimų; |
| --- | --- |

L.

kadangi reikia sustiprinti neveiksnių paskolų antrinę rinką, siekiant padidinti rinkos likvidumą Europos lygmeniu ir išvengti galimo rinkos neskaidrumo; kadangi antrinėje rinkoje veikiančios finansų įstaigos turi būti įpareigotos atsižvelgti į vartotojų interesus ir laikytis visų atitinkamų nacionalinių ir ES vartotojų apsaugos reikalavimų;

| M. | kadangi 2017 m. spalio mėn. vykusiame posėdyje ECB valdančioji taryba nusprendė iki 2018 m. rugsėjo mėn. toliau vykdyti grynojo turto pirkimus pagal turto pirkimo programą (TPP) už 30 mlrd. EUR per mėnesį sumą; kadangi 2018 m. birželio mėn. vykusiame posėdyje valdančioji taryba, atsižvelgdama į gaunamus duomenis, kurie patvirtina jos vidutinės trukmės infliacijos perspektyvą, nusprendė toliau vykdyti pirkimus už mažesnę – 15 mlrd. EUR per mėnesį – sumą iki 2018 m. pabaigos ir po to pirkimų nebevykdyti; šį sprendimą patvirtinant per savo 2018 m. rugsėjo mėn. posėdį; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2017 m. spalio mėn. vykusiame posėdyje ECB valdančioji taryba nusprendė iki 2018 m. rugsėjo mėn. toliau vykdyti grynojo turto pirkimus pagal turto pirkimo programą (TPP) už 30 mlrd. EUR per mėnesį sumą; kadangi 2018 m. birželio mėn. vykusiame posėdyje valdančioji taryba, atsižvelgdama į gaunamus duomenis, kurie patvirtina jos vidutinės trukmės infliacijos perspektyvą, nusprendė toliau vykdyti pirkimus už mažesnę – 15 mlrd. EUR per mėnesį – sumą iki 2018 m. pabaigos ir po to pirkimų nebevykdyti; šį sprendimą patvirtinant per savo 2018 m. rugsėjo mėn. posėdį;

| N. | kadangi ECB valdančioji taryba patvirtino savo prognozes, kad bent iki 2019 m. vasaros pabaigos pagrindinių refinansavimo operacijų palūkanų normos ir ribinio skolinimosi ir indėlių galimybės normos nesikeis, t.y. atitinkamai bus 0,0 proc., 0,25 proc. ir 0,40 proc., ir bet kuriuo atveju, kol infliacijos raida ir toliau bus tvari ir atitiks ECB vidutinio laikotarpio tikslą; |
| --- | --- |

N.

kadangi ECB valdančioji taryba patvirtino savo prognozes, kad bent iki 2019 m. vasaros pabaigos pagrindinių refinansavimo operacijų palūkanų normos ir ribinio skolinimosi ir indėlių galimybės normos nesikeis, t.y. atitinkamai bus 0,0 proc., 0,25 proc. ir 0,40 proc., ir bet kuriuo atveju, kol infliacijos raida ir toliau bus tvari ir atitiks ECB vidutinio laikotarpio tikslą;

| O. | kadangi 2017 m. tikslinių ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų (TITRO) panaudojimas parodė, kad padidėjo euro zonos bankų paklausa; kadangi TITRO tikslas yra skatinti bankų skolinimą realiajai ekonomikai; |
| --- | --- |

O.

kadangi 2017 m. tikslinių ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų (TITRO) panaudojimas parodė, kad padidėjo euro zonos bankų paklausa; kadangi TITRO tikslas yra skatinti bankų skolinimą realiajai ekonomikai;

| P. | kadangi 2017 m. pabaigoje Eurosistemos balansą sudarė didžiausia kada nors fiksuota suma – virš 4,5 trln. EUR, o palyginti su 2016 m. pabaiga ši suma padidėjo 0,8 trln. EUR, o tai sudaro 41 proc. bendro euro zonos BVP; kadangi ECB per obligacijų pirkimo programą į savo balansą įtraukė didelę riziką; |
| --- | --- |

P.

kadangi 2017 m. pabaigoje Eurosistemos balansą sudarė didžiausia kada nors fiksuota suma – virš 4,5 trln. EUR, o palyginti su 2016 m. pabaiga ši suma padidėjo 0,8 trln. EUR, o tai sudaro 41 proc. bendro euro zonos BVP; kadangi ECB per obligacijų pirkimo programą į savo balansą įtraukė didelę riziką;

| Q. | kadangi 2017 m. apyvartoje esančių eurų banknotų skaičius ir vertė padidėjo atitinkamai maždaug 5,9 proc. ir 4,0 proc., o euro monetų skaičius ir vertė atitinkamai išaugo 4,2 proc. ir 4,0 procentais; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 2017 m. apyvartoje esančių eurų banknotų skaičius ir vertė padidėjo atitinkamai maždaug 5,9 proc. ir 4,0 proc., o euro monetų skaičius ir vertė atitinkamai išaugo 4,2 proc. ir 4,0 procentais;

| R. | kadangi 2017 m. ECB grynasis pelnas sudarė 1 275 mlrd. EUR (palyginti su 2016 m. – 1 193 mlrd. EUR); kadangi galima teigti, kad šį padidėjimą daugiausia lemia didesnės grynosios pajamos iš palūkanų; |
| --- | --- |

R.

kadangi 2017 m. ECB grynasis pelnas sudarė 1 275 mlrd. EUR (palyginti su 2016 m. – 1 193 mlrd. EUR); kadangi galima teigti, kad šį padidėjimą daugiausia lemia didesnės grynosios pajamos iš palūkanų;

| S. | kadangi Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nariai ne kartą pabrėžė, kaip svarbu įgyvendinti našumo didinimo reformas euro zonoje, taip pat ekonomikos augimą skatinančią fiskalinę politiką, laikantis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų; |
| --- | --- |

S.

kadangi Europos Centrinio Banko vykdomosios valdybos nariai ne kartą pabrėžė, kaip svarbu įgyvendinti našumo didinimo reformas euro zonoje, taip pat ekonomikos augimą skatinančią fiskalinę politiką, laikantis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų;

| T. | kadangi SESV 123 straipsnyje ir Europos centrinių bankų sistemos ir ECB statuto 21 straipsnyje draudžiamas vyriausybių finansavimas pinigų politikos priemonėmis; |
| --- | --- |

T.

kadangi SESV 123 straipsnyje ir Europos centrinių bankų sistemos ir ECB statuto 21 straipsnyje draudžiamas vyriausybių finansavimas pinigų politikos priemonėmis;

| U. | kadangi, vykdydamas savo priežiūros funkcijas, Europos Centrinis Bankas ne visada pakankamai atsižvelgė į proporcingumo principą; |
| --- | --- |

U.

kadangi, vykdydamas savo priežiūros funkcijas, Europos Centrinis Bankas ne visada pakankamai atsižvelgė į proporcingumo principą;

Bendroji apžvalga

| 1. | palankiai vertina tai, kad 2017 m. gyventojų parama eurui padidėjo 8 procentiniais punktais, palyginus su 2016 m. eurui paramą išreiškė beveik du trečdaliai respondentų (64 proc.), manydami, kad bendra valiuta jų šalims yra naudinga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad euras visų pirma yra ne ekonominis, o politinis projektas; pabrėžia negrįžtamą bendros valiutos pobūdį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į reikalavimą kiekvienai valstybei narei, išskyrus Jungtinę Karalystę ir Daniją, patvirtinti bendrą valiutą, kai šalis atitinka Mastrichto konvergencijos kriterijus; mano, kad dalyvavimas bankų sąjungoje turi būti laikomas pagrindiniu kriterijumi toms šalims, kurios nori prisijungti prie euro zonos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad sutartimis nustatytas ECB nepriklausomumo statutas atlieka iš esmės svarbų vaidmenį institucijai įgyvendinant jai skirtus įgaliojimus kainų stabilumui užtikrinti ir apsaugant visą instituciją nuo politinio kišimosi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad ECB yra atsakingas už visos euro zonos pinigų politiką; primena, kad ECB taisyklėse nustatyta, jog valdybos nariai neatstovauja savo valstybei narei, neturi veto teisės ir negali vykdyti jokios institucijos, vyriausybės ar kitos įstaigos nurodymų, nes tai jiems suteikia galimybes imtis ryžtingų veiksmų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad pinigų politika padėjo išsaugoti bendrą valiutą ir ekonominės ir pinigų sąjungos stabilumą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pakartoja, kad ECB nepriklausomumas suteikia vykdomosios valdybos nariams laisvę priimti atsakingus sprendimus, laikantis atitinkamos atsakomybė, dėl dalyvavimo forumuose, įskaitant tuos, kurie nėra atviri plačiajai visuomenei, jei jie mano, kad tai būtina siekiant užtikrinti geriausią ECB pinigų politikos vykdymą; pažymi 2018 m. liepos 5 d. Europos ombudsmenės nuomonę; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina ECB dėmesį sutelkti į savo pagrindinį tikslą – kainų stabilumą; primena, kad vadovaujantis ECB statuto 2 straipsniu ir SESV 127 straipsniu bei išsamesnėmis nuostatomis, išdėstytomis SESV 282 straipsnyje, ECB privalo, nepažeisdamas pagrindinio kainų stabilumo tikslo, remti „Sąjungos bendrąsias ekonominės politikos kryptis“, siekiant padėti siekti Sąjungos tikslų, kaip nustatyta ES sutarties 3 straipsnyje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad 2017 m. ES ekonomika augo sparčiausiai per 10 metų ir tai, kad ekonomikos plėtra fiksuota visose valstybėse narėse; pažymi, kad nedarbas ES yra žemiausias nuo 2008 m., nors ir toliau daro didelį poveikį jaunimui; palankiai vertina ECB vaidmenį dėl kai kuriose valstybėse narėse pradėtų vykdyti struktūrinių reformų, skirtų paskatinti tvarų ir įtraukų augimą, prisidedant prie vykstančio ekonomikos atsigavimo; primena, kad svarbu įvertinti ekonomines ir socialines šių reformų pasekmes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tačiau įspėja, kad kyla neaiškumų, susijusių su šiais veiksniais: didėjančiu protekcionizmo pavojumi; derybomis dėl „Brexit’o“; galimu turto burbulu; besiformuojančia rinkų krize; ankstesniu privačiojo ir viešojo sektorių skolos lygiu; finansų rinkų bendru nestabilumu, visų pirma susijusiu su politine rizika kai kuriose valstybėse narėse, dėl kurios blogėja euro zonos augimo perspektyvos; didėjančiu populizmu, izoliacionizmu ir etnocentrizmu politinėje visumoje; nepalankia reakcija į globalizaciją; ir didėjančiais valstybių narių nuomonių skirtumais dėl būsimos Europos integracijos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | įspėja, kad pagal Tarptautinių atsiskaitymų banko (TAB) 2018 m. metinę ekonominę ataskaitą pastebimi finansinio disbalanso požymiai, ypač tose šalyse, kurios iš esmės išvengė pasaulinės finansų krizės, nes, priešingai nei šalys, kuriose kilo sumaištis, ten privačiojo sektoriaus finansinis įsiskolinimas nebuvo nustatytas; pažymi, kad disbalanso forma pasireiškia žymiai didėjančiu privačiojo sektoriaus kreditavimu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad šiomis aplinkybėmis ypač svarbu išsaugoti viešosioms ir privačiosioms investicijoms palankias sąlygas, nes investicijų srityje dar nepasiektas iki krizės buvęs lygis; ragina ECB pagal savo įgaliojimus imtis priemonių siekiant padėti įgyvendinti šį tikslą; vis dėlto primena, kad dėl kreditais skatinamos plėtros gali netinkamai paskirstyti realieji ištekliai; |
| --- | --- |

12.

Struktūrinės reformos

| 13. | mano, kad, norint pasiekti tvarų ekonomikos atsigavimą, vien pinigų politikos nepakanka; primena apie priešciklinį pinigų politikos poveikį atsigavimui po krizės, tačiau mano, kad pinigų politikos struktūrinis indėlis į tvarų augimą yra ribotas; todėl ragina politikos formuotojus ilgesnėje perspektyvoje išlaikyti dabartinį ekonomikos atsigavimą, įgyvendinant socialiniu požiūriu subalansuotą, plataus užmojo ir augimui palankų ir našumą skatinantį struktūrinių reformų ir fiskalinės politikos derinį pagal Stabilumo ir augimo paktą (SAP), įskaitant jame nurodytas lankstumo nuostatas; pakartoja Europos fiskalinės valdybos pirmininko mintis, išdėstytas 2018 m. lapkričio 5 d. jo kreipimesi į Ekonomikos ir pinigų politikos komitetą, kuriose teigiama, kad taisyklių lankstumas turi būti praktika, kuri priklauso nuo to, kokia yra mūsų ekonominė padėtis; taip pat primena apie nuomonę, išreikštą 2018 m. birželio mėn. ataskaitoje, kad siekiant užtikrinti Pakto patikimumą, jo lankstumo nuostatos turėtų būti taikomos simetriškai, ne tik kai ekonomika smunka ar yra silpna; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti visišką pinigų politikos veiksmingumą, perviršinį makroekonominį disbalansą reikia ištaisyti tinkamomis fiskalinės ir ekonominės politikos priemonėmis bei našumą didinančiomis reformomis; pabrėžia, kad ECB pinigų politika negali pakeisti tvarių struktūrinių reformų, už kurias atsakingos valstybės narės; |
| --- | --- |

14.

| 15. | susirūpinęs pažymi, kad prasidėjus krizei ES tenkanti pasaulinių tiesioginių užsienio investicijų srautų dalis labai sumažėjo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad ECB ragina įsteigti Europos indėlių garantijų sistemą (EIGS), kaip trečiąjį bankų sąjungos ramstį; pabrėžia, koks svarbus vaidmuo tenka indėlių draudimui stiprinant pasitikėjimą ir užtikrinant visų indėlių saugumą bankų sąjungoje; pabrėžia, kad Europos indėlių garantijų sistema galėtų padėti dar labiau sustiprinti ir užtikrinti finansinį stabilumą; pripažįsta, kad reikėtų derinti rizikos pasidalijimą ir rizikos mažinimą; |
| --- | --- |

16.

Turto pirkimo programa

| 17. | pabrėžia, kad ECB nestandartinės pinigų politikos priemonės prisidėjo iš anksto užkertant kelią 2016 m. pradžioje dar buvusiai defliacijos rizikai ir pradedant atstatyti paskolų privačiajam sektoriui teikimą – tokių paskolų metinis augimo lygis 2018 m. viduryje siekė maždaug 3 proc. (palyginti su 2015 m., šis lygis sudarė 0 proc.); |
| --- | --- |

17.

| 18. | pritaria ECB, kad siekiant infliacijos tikslo reikės taikyti nuosekliai remiančią fiskalinę politiką, taip pat reformas, kuriomis didinamas konkurencingumas, našumas ir augimas bei darbo užmokesčio didėjimas, atsižvelgiant į našumo augimą; todėl ragina valstybes nares dėti dvigubai daugiau pastangų vadovaujantis vadinamojo vertybių trikampio principais, t. y. skatinti investicijas, vykdyti ekonomikos augimui palankias ir socialiai subalansuotas struktūrines reformas ir užtikrinti atsakingą fiskalinę politiką; |
| --- | --- |

18.

| 19. | yra susirūpinęs dėl sparčiai augančių nekilnojamojo turto kainų kai kuriose valstybėse narėse; todėl ragina neprarasti budrumo dėl rizikos, kad tam tikrose valstybėse narėse gali pasikartoti nekilnojamojo turto burbulai, o namų ūkiai ir privatusis sektorius vėl pernelyg įsiskolins; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkreipia dėmesį į ESRV pirmininko Mario Draghi pastabas (3), kad pagrindinis pažeidžiamumo šaltinis, dėl kurio ES perkaista nekilnojamo turto rinkos, yra tarptautinių investuotojų, daugiausia užsiimančių tarpvalstybiniu finansavimu ir veikiančių ne bankų srityje, pelningumo vaikymasis ir kad politikos formuotojai turėtų ištirti, ar reikėtų nustatyti naujas makrolygio rizikos ribojimo priemones, taikomas ne bankams, visų pirma jų komercinės paskirties nekilnojamojo turto pozicijų atžvilgiu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pritaria, nepažeidžiant ECB nepriklausomumo, jo sprendimui nuosekliu būdu baigti vykdyti TPP atsižvelgiant į gaunamus duomenis, kurie patvirtina jo vidutinės trukmės infliacijos perspektyvą, ir mano, kad šią priemonę reikėtų naudoti tik laikinai, nes dėl jos kyla naujos rizikos finansiniam stabilumui ir mažėja paskatų konsoliduoti viešuosius finansus bei įgyvendinti struktūrines reformas; pripažįsta, kad priklausomybė nuo pinigų politikos siekiant paremti atsigavimą po krizės taip pat turėjo nenumatytų pasekmių; |
| --- | --- |

21.

| 22. | visų pirma pabrėžia, kad pratęstos nestandartinės politikos priemonės gali turėti neigiamą pasiskirstymo poveikį; todėl ragina ECB į kitą savo metinę ataskaitą įtraukti išsamią ir visapusišką pinigų politikos priemonių šalutinio poveikio analizę, įskaitant galimą riziką draudimo ir pensijų sektoriui; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad viešojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo antrinėse rinkose programa, kurios turimų vertybinių popierių vertė 2017 m. pabaigoje siekė 1,9 trln. EUR, sudaro didžiausią TPP dalį; pabrėžia, kad vykdant viešojo sektoriaus pirkimus svarbu paisyti 33 proc. emitento dalies; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pažymi, kad 2017 m. iš visų privačiojo sektoriaus vertybinių popierių pirkimo programų labiausiai prie TPP prisidėta bendrovių sektoriaus pirkimo programa (BSPP) – pagal ją įvykdyta grynųjų pirkimų už 82 mlrd. EUR; palankiai vertina tai, kad nuo 2017 m. ECB viešai skelbia visą BSPP vertybinių popierių sąrašą, įskaitant emitentų pavadinimus ir bendrus duomenis apie tokius vertybinius popierius, suskirstytus pagal šalį, riziką, reitingą ir sektorių; ragina ECB taikyti panašią skaidrumo politiką visoms turto pirkimo programoms, įskaitant TUVPPP ir trečiąją padengtų obligacijų pirkimo programą, be jau papildomų priemonių, siekiant atskleisti veiklos procedūras, taikomas pasirenkant nacionalinių centrinių bankų (NCB) perkamus vertybinius popierius; pabrėžia, kad BSPP jokiu būdu neturėtų lemti konkurencijos iškraipymų vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena, kad ECB kaip ES institucijai yra taikomas Paryžiaus susitarimas; ragina ECB, visapusiškai laikantis jo įgaliojimų, nepriklausomumo ir rizikos valdymo sistemos, į savo politiką įtraukti įsipareigojimą laikytis Paryžiaus susitarimo ir taikyti ekonominius, socialinius ir valdymo principus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina tai, kad ECB savo ateities gairėmis teikia skaidrumo; pripažįsta ECB sprendimą, atsižvelgiant į pasaulinėje aplinkoje vyraujantį netikrumą, išlaikyti žemas palūkanų normas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad tinkamas išimtinių pinigų politikos priemonių eiliškumas ir laipsniško nutraukimo vykdymas bus labai svarbus siekiant išvengti rinkos sutrikdymo; primena, kad galima toliau didinti palūkanų normą, tuo pat metu išlaikant stabilų Eurosistemos balanso dydį, jei tai būtina dėl ekonominių sąlygų; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia komunikacijos ir ateities gairių svarbą sėkmingam pinigų politikos normalizavimui; |
| --- | --- |

28.

| 29. | supranta, kad pinigų politikos normalizavimas turės skirtingą poveikį valstybėms narėms, priklausomai nuo jų skolos lygio ir termino; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia reglamentavimo ir struktūrinių pokyčių, įvykusių po paskutinės ekonomikos krizės, mastą ir jų svarbą daugeliui su pinigų politika susijusių sričių; pabrėžia mokslinių tyrimų ir studijų svarbą siekiant geriau suprasti naują aplinką, kurią nulėmė per pastaruosius dešimtmečius įvykę pokyčiai ir jų padariniai pinigų politikos vykdymui; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pažymi apie nuo 2014 m. birželio mėn. bankams nustatytos neigiamos indėlių galimybės normos poveikio; mano, kad ir toliau siekiant įgyvendinti šią priemonę, gali kilti padarinių bankų sektoriaus pelningumui ir reikėtų palaipsniui jos atsisakyti normalizuojant pinigų politiką, atsižvelgiant į esamą ekonomikos atsigavimą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | suvokia, kad tikslinės ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos gali būti tęsiamos, kuriomis bankams patraukliomis sąlygomis teikiamas vidutinės trukmės finansavimas, jei finansavimas yra iš tikrųjų naudojamas teikti naujas paskolas realiajai ekonomikai; atkreipia dėmesį į didėjančią euro zonos bankų paklausą, kuri pastebėta 2017 m. vykdytoje paskutinėje TITRO, tai galėjo būti dėl didesnių indėlių palūkanų normų lūkesčių ir galimybės gauti pelną mažais kaštais; ragina ECB atidžiai stebėti šią raidą, siekiant užtikrinti, kad TITRO iš tikrųjų būtų naudojamos skatinti bankų skolinimą realiajai ekonomikai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkreipia dėmesį į TARGET2 sistemos likučių padidėjimą, rodantį nuolatinį kapitalo nutekėjimą iš euro zonos periferijos; atkreipia dėmesį į tai, kad ECB mano, jog sistemos TARGET likučių pokyčiai iš esmės atitinka likvidumo srautus, atsirandančius dėl TPP, ir kad tai nėra su finansų rinkomis susijusio naujo streso požymis; ragina ECB paaiškinti tai lemiančius veiksnius ir tai, kokia rizika gali kilti dėl disbalanso, kuris galėtų atsirasti dėl tokių likučių; |
| --- | --- |

33.

Kiti aspektai

| 34. | palankiai vertina tai, kad buvo priimtas susitarimas dėl skubios paramos likvidumui padidinti, kuriuo aiškiai paskirstoma atsakomybė, išlaidos ir rizika; pažymi, kad šį susitarimą reikėtų atnaujinti ne vėliau kaip 2019 m.; laikosi nuomonės, kad dėl skubios paramos likvidumui padidinti skyrimo turėtų būti sprendžiama ES lygmeniu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina ECB atskleisti visą Eurosistemos pelno, gauto pagal susitarimą dėl grynojo finansinio turto ir Vertybinių popierių rinkų programą (VPRP) nuo 2010 m. iki jų galiojimo pabaigos, dydį, atskirai suskirstant duomenis pagal šalis toms valstybėms narėms, kurioms buvo taikomi VPRP pirkimai (Graikija, Airija, Portugalija, Ispanija ir Italija); |
| --- | --- |

35.

| 36. | palankiai vertina ECBS ir ECB statuto 22 straipsnio pakeitimą, kuriuo siekiama nustatyti aiškų teisinį pagrindą, leidžiantį Eurosistemai atlikti savo, kaip emisijos centrinio banko, vaidmenį pagrindinėms sandorio šalims (PSŠ), taip suteikiant ECB kompetenciją reguliuoti tarpuskaitos sistemų veiklą, įskaitant pagrindines sandorio šalis, siekiant veiksmingai kovoti su rizika, kurią šios sistemos kelia mokėjimo sistemų sklandžiam veikimui ir bendros pinigų politikos įgyvendinimui; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina ECB laikytis organizacijos „Transparency International“ rekomendacijų, ypač dėl jos vaidmens trejete; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina ECB ir toliau stengtis užtikrinti, kad bankai būtų gerai pasirengę visiems galimiems nenumatytiems atvejams, susijusiems su „Brexit‘ u“; be to, ragina ECB imtis visų būtinų priemonių siekiant užtikrinti ES finansų rinkų stabilumą, taip pat ir „Brexit’o“ be susitarimo atveju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad euro zonos valstybės narės turi siekti bendros finansų sektoriaus reguliavimo strategijos po „Brexit’o“, o ne įsitraukti į žalingą konkurenciją, mažinančią standartus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pritaria tam, kad gerai veikianti, diversifikuota ir integruota kapitalo rinka prisideda prie bendros pinigų politikos perdavimo; primygtinai ragina dėl glaudesnės finansinės integracijos sparčiau įgyvendinti kapitalo rinkų sąjungos projektą, siekiant padėti kurti atsparumą sukrėtimams ir pinigų sąjungoje veiksmingiau perduoti pinigų politiką, skatinant bankų sąjungoje ir pačios Sąjungos viduje dalytis rizika privačiame sektoriuje; atkreipia dėmesį į tai, kad BSPP galėjo prisidėti prie verslo finansavimo sąlygų palengvinimo, ypač ne finansų sektoriuje (t. y. ne finansų bendrovėms); |
| --- | --- |

40.

| 41. | mano, kad glaudžiau ir geriau sujungtos Europos kapitalo rinkos, kurios atsiras pereinant prie ES kapitalo rinkų sąjungos ir palaipsniui sukūrus bankų sąjungą, prisidės prie euro zonos finansų rinkų apimties ir likvidumo, kartu skatinant euro tarptautinę poziciją; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina ECB ir toliau atkreipti dėmesį į MVĮ galimybes gauti paskolas, ypač atsižvelgiant į lėtą jų finansinės padėties gerėjimą, į kurį atkreiptas dėmesys 2018 m. birželio mėn. atliktame tyrime dėl įmonių galimybių gauti finansavimą; pabrėžia, kad visapusiškai veikianti kapitalo rinkų sąjunga, atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą, gali MVĮ suteikti alternatyvų finansavimą, kuriuo būtų papildytas bankų sektoriaus finansavimas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mano, kad greičiausias būdas užtikrinti, kad veiktų kapitalo rinkų sąjunga – peržiūrėti nacionalinius teisės aktus, kuriais gerai veikiančioms kapitalo rinkoms užkertamas kelias daryti platesnį poveikį visoje Sąjungoje, ir sumažinti dėl naujų reglamentų kylančią naštą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina ECB sustiprinti stebėseną, atsižvelgiant į paskirstytojo registro technologijos plėtrą, ir taip pat stebėti dėl finansinės technologijos išaugusią riziką kibernetiniam saugumui; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pažymi, kad ECB sutinka, jog svarbu išnagrinėti centrinio banko skaitmeninės valiutos (arba skaitmeninių bazinių pinigų) išleidimo plačiajai visuomenei reikšmę ir poveikį; ragina ECB atlikti ir paskelbti tokį tyrimą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia IT saugumo svarbą finansų sektoriui ir mokėjimų sistemai; ragina ECB toliau skirti dėmesį šiam klausimui, pabrėžti jo svarbą tarptautiniuose forumuose ir toliau bendradarbiauti su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | sutinka su ECB fizinių pinigų kaip teisėtos atsiskaitymo priemonės svarbos, atsižvelgiant į tai, kad euras yra vienintelė teisėta mokėjimo priemonė euro zonoje, ir primena visoms euro zonos valstybėms narėms, kad eurų banknotai ir monetos turėtų būti norma atliekant mažmeninius sandorius, nepažeidžiant minėtų valstybių narių teisių nustatyti viršutines mokėjimo grynaisiais ribas siekiant kovoti su pinigų plovimu, mokesčių slėpimu ir terorizmo finansavimu ir organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pritaria vykdomosios valdybos narių pareikštoms pozicijoms dėl tikrų Europos mokėjimo sistemų, kurios būtų atsparios išorės sutrikimams, pavyzdžiui, politinio pobūdžio trukdžiams, sukūrimo svarbos; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atkreipia dėmesį į Komisijos Pirmininko J. C. Junckerio pranešime apie 2018 m. Sąjungos padėtį išsakytą raginimą atkreipti dėmesį į tarptautinį euro vaidmenį ir būtinybę eurui visapusiškai atlikti savo vaidmenį tarptautinėje arenoje; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad svarbu, jog ECB būtų atskaitingas Parlamentui; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad ECB ir Parlamentas nuolat palaiko dialogą, o ECB pirmininkas ir, atitinkamais atvejais, kiti vykdomosios valdybos nariai, reguliariai dalyvauja Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir plenariniuose posėdžiuose; ragina ECB tęsti šį dialogą; pabrėžia, kad ECB pagerino savo komunikaciją; mano, kad bankas turėtų ir toliau dėti pastangas, kad jo sprendimai būtų prieinami ir suprantami visiems piliečiams, taip pat ir jo veiksmai siekiant išlaikyti kainų stabilumą euro zonoje ir taip išsaugoti bendros valiutos perkamąją galią; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palankiai vertina ECB įdėtas pastangas padidinti skaidrumą ir demokratinę atskaitomybę Europos piliečių ir Europos Parlamento atžvilgiu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Ekonomikos ir pinigų politikos komitetą imtis veiksmų siekiant pagerinti dialogą su ECB pirmininku pinigų politikos klausimais; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palankiai vertina patobulintus, pagal sektorius paskirstytus, ECB esminius atsiliepimus, pateiktus dėl Parlamento pastabų, išsakytų dėl 2016 m. ECB metinės ataskaitos; ragina ECB tęsti šio su atskaitomybe susijusio įsipareigojimo vykdymą ir kasmet skelbti rašytinį atsiliepimą dėl Parlamento rezoliucijos dėl ECB metinės ataskaitos; |
| --- | --- |

53.

| 54. | primena, kad per ateinančius mėnesius ECB valdančiojoje taryboje įvyks svarbių pokyčių, nes baigsis kelių vykdomosios valdybos narių, įskaitant pirmininką, kadencijos; mano, kad šie pokyčiai turėtų būti rengiami kruopščiai ir visapusiškai skaidriai kartu su Parlamentu ir laikantis sutarčių; ragina Tarybą sudaryti subalansuotą kandidatų sąrašą, kuriame kiekvienai laisvai pareigybei būtų numatyta bent po tris kandidatus, siekiant Parlamentui suteikti reikšmingesnį patariamąjį vaidmenį skyrimo procese; pakartoja savo poziciją, kad reikia pagerinti lyčių pusiausvyrą tiek vykdomojoje valdyboje, tiek apskritai ECB darbuotojų atžvilgiu; pabrėžia, kad ECB vykdomosios valdybos nariai privalo būti skiriami iš pripažintą autoritetą ir profesinę patirtį pinigų ar bankininkystės srityse turinčių asmenų; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pritaria argumentams, kuriuos savo 2018 m. rugsėjo 13 d. kalboje pateikė ECB pirmininkas M. Draghi, kad dėl didelio nenuoseklių pareiškimų, neparemtų faktais, pastaraisiais mėnesiais Italijoje išaugo vyriausybės obligacijų pajamingumas ir padidėjo palūkanų normų skirtumas, o tai turėjo neigiamų padarinių įmonėms ir namų ūkiams; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0025.

(2)  OL L 139, 1998 5 11, p. 1.

(3)  2018 m. liepos 9 d. Ekonomikos ir pinigų politikos komitete vykusiame klausyme, surengtame kartu su ESRV.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/82 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/82

---

P8_TA(2019)0030

Bankų sąjunga. 2018 m. metinė ataskaita

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija „Bankų sąjunga. 2018 m. metinė ataskaita“ (2018/2100(INI))

(2020/C 411/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją „Bankų sąjunga. 2017 m. metinė ataskaita“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją „Bankų sąjunga. 2017 m. metinė ataskaita“ (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ir Europos Centrinio Banko (ECB) pastabas dėl 2018 m. kovo 1 d. Parlamento rezoliucijos „Bankų sąjunga. 2017 m. metinė ataskaita“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ir Europos Centrinio Banko (ECB) pastabas dėl 2018 m. kovo 1 d. Parlamento rezoliucijos „Bankų sąjunga. 2017 m. metinė ataskaita“,

| — | atsižvelgdamas į pareiškimą, dėl kurio buvo susitarta per 2018 m. birželio 29 d. vykusį euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pareiškimą, dėl kurio buvo susitarta per 2018 m. birželio 29 d. vykusį euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 16 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą dėl ECB vykdomos bankų krizių valdymo veiklos efektyvumo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 16 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą dėl ECB vykdomos bankų krizių valdymo veiklos efektyvumo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 24 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių (COM(2018)0339), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 24 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių (COM(2018)0339),

| — | atsižvelgdamas į ECB 2018 m. vasario 23 d. išvadas, kad „ABLV Bank“ ir „ABLV Bank Luxembourg“ pagal Bendro pertvarkymo mechanizmo reglamentą žlunga arba galėtų žlugti (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ECB 2018 m. vasario 23 d. išvadas, kad „ABLV Bank“ ir „ABLV Bank Luxembourg“ pagal Bendro pertvarkymo mechanizmo reglamentą žlunga arba galėtų žlugti (3),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2018 m. sausio 31 d. Europos bankininkystės institucija (EBI) pradėjo 2018 m. ES masto testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2018 m. sausio 31 d. Europos bankininkystės institucija (EBI) pradėjo 2018 m. ES masto testavimą nepalankiausiomis sąlygomis (4),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2013 m. rugpjūčio 1 d. bankams skirtoms priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (Bankų komunikatas) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2013 m. rugpjūčio 1 d. bankams skirtoms priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (Bankų komunikatas) (5),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 18 d. paskelbtą Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) metinę statistinę ataskaitą dėl ES išvestinių finansinių priemonių rinkų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 18 d. paskelbtą Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) metinę statistinę ataskaitą dėl ES išvestinių finansinių priemonių rinkų,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 15 d. ECB pranešimą apie priežiūrinius lūkesčius dėl naujų neveiksnių paskolų (6), ir į 2018 m. liepos 11 d. pranešimą apie tolesnius žingsnius taikant priežiūros metodiką neveiksnių paskolų sankaupų klausimui spręsti (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. kovo 15 d. ECB pranešimą apie priežiūrinius lūkesčius dėl naujų neveiksnių paskolų (6), ir į 2018 m. liepos 11 d. pranešimą apie tolesnius žingsnius taikant priežiūros metodiką neveiksnių paskolų sankaupų klausimui spręsti (7),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo mėn. Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) ataskaitą „Neveiksnios paskolos žvelgiant iš makroprudencinės perspektyvos“ (angl. Approaching non-performing loans from a macroprudential angle), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo mėn. Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) ataskaitą „Neveiksnios paskolos žvelgiant iš makroprudencinės perspektyvos“ (angl. Approaching non-performing loans from a macroprudential angle),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo mėn. ESRV ataskaitą „ES šešėlinės bankininkystės apžvalga Nr. 3“ (angl. EU Shadow Banking Monitor No 3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo mėn. ESRV ataskaitą „ES šešėlinės bankininkystės apžvalga Nr. 3“ (angl. EU Shadow Banking Monitor No 3),

| — | atsižvelgdamas į skelbimą apie laisvą ECB priežiūros valdybos pirmininko darbo vietą nuo 2019 m. sausio 1 d. (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į skelbimą apie laisvą ECB priežiūros valdybos pirmininko darbo vietą nuo 2019 m. sausio 1 d. (8),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 11 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl bendro priežiūros mechanizmo, sukurto pagal Reglamentą (ES) Nr. 1024/2013 (COM(2017)0591), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 11 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl bendro priežiūros mechanizmo, sukurto pagal Reglamentą (ES) Nr. 1024/2013 (COM(2017)0591),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymus iš dalies pakeisti 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (KRR) (COM(2016)0850) ir 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (KRD IV) (COM(2016)0854), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymus iš dalies pakeisti 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (KRR) (COM(2016)0850) ir 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (KRD IV) (COM(2016)0854),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 8 d. ECB nuomonę dėl Sąjungos kapitalo reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms sistemos pakeitimų (CON/2017/46), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 8 d. ECB nuomonę dėl Sąjungos kapitalo reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms sistemos pakeitimų (CON/2017/46),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos mėn. ESRV ataskaitą „9-ojo tarptautinio finansinės atskaitomybės standarto poveikis finansiniam stabilumui“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos mėn. ESRV ataskaitą „9-ojo tarptautinio finansinės atskaitomybės standarto poveikis finansiniam stabilumui“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 11 d. Tarybos išvadas dėl veiksmų plano neveiksnių paskolų problemai Europoje spręsti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 11 d. Tarybos išvadas dėl veiksmų plano neveiksnių paskolų problemai Europoje spręsti,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0419/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0419/2018),

| A. | kadangi pasitvirtino, kad ECB sėkmingai vykdo jai pavestas sisteminės svarbos finansų įstaigų priežiūros funkcijas; |
| --- | --- |

A.

kadangi pasitvirtino, kad ECB sėkmingai vykdo jai pavestas sisteminės svarbos finansų įstaigų priežiūros funkcijas;

| B. | kadangi prudencinė priežiūra ir kovos su pinigų plovimu priežiūra negali būti laikoma atskira veikla; |
| --- | --- |

B.

kadangi prudencinė priežiūra ir kovos su pinigų plovimu priežiūra negali būti laikoma atskira veikla;

| C. | kadangi, siekiant veiksmingai įgyvendinti ir stebėti kovos su pinigų plovimu priemones, reikia gerokai sustiprinti EBI vaidmenį; |
| --- | --- |

C.

kadangi, siekiant veiksmingai įgyvendinti ir stebėti kovos su pinigų plovimu priemones, reikia gerokai sustiprinti EBI vaidmenį;

| D. | kadangi svarbu paaiškinti, kaip gali būti traktuojama valstybės pagalba vykdant indėlių garantijų sistemų priemones (9); |
| --- | --- |

D.

kadangi svarbu paaiškinti, kaip gali būti traktuojama valstybės pagalba vykdant indėlių garantijų sistemų priemones (9);

| E. | kadangi neveiksnių paskolų ir 2 bei 3 lygio pozicijų sankaupos kai kurių valstybių narių bankų sistemose vis dar yra susirūpinimą keliančio dydžio; |
| --- | --- |

E.

kadangi neveiksnių paskolų ir 2 bei 3 lygio pozicijų sankaupos kai kurių valstybių narių bankų sistemose vis dar yra susirūpinimą keliančio dydžio;

| F. | kadangi neveiksnių paskolų skaičius ir santykis valstybėse narėse vis dar labai skiriasi; |
| --- | --- |

F.

kadangi neveiksnių paskolų skaičius ir santykis valstybėse narėse vis dar labai skiriasi;

| G. | kadangi dalyvauti bankų sąjungoje gali valstybės narės, kurios dar neįsivedė euro; kadangi nė viena ES valstybė narė kol kas nenusprendė dalyvauti šiuo pagrindu; kadangi keletas valstybių narių svarsto galimybę prisijungti prie bankų sąjungos; kadangi įvairios finansų įstaigos mato, kad naudinga įsisteigti bankų sąjungos valstybėse; |
| --- | --- |

G.

kadangi dalyvauti bankų sąjungoje gali valstybės narės, kurios dar neįsivedė euro; kadangi nė viena ES valstybė narė kol kas nenusprendė dalyvauti šiuo pagrindu; kadangi keletas valstybių narių svarsto galimybę prisijungti prie bankų sąjungos; kadangi įvairios finansų įstaigos mato, kad naudinga įsisteigti bankų sąjungos valstybėse;

| 1. | su pasitenkinimu atkreipia dėmesį į bankų sąjungos laimėjimus ir rezultatus kuriant iš tiesų bendrąją rinką, užtikrinant rinkos dalyviams vienodas sąlygas, finansinį stabilumą ir didesnį nuspėjamumą; pabrėžia įsipareigojimo užbaigti kurti bankų sąjungą svarbą ir būtinybę užtikrinti atvirumą ir vienodą požiūrį į visas bankų sąjungoje dalyvaujančias valstybes nares; primena, kad būtina toliau siekti baigti kurti bankų sąjungą, įskaitant Europos indėlių garantijų sistemą ir finansinio stabilumo stiprinimo priemones Bendro pertvarkymo fondui, taip pat priemones, kuriomis siekiama sumažinti riziką, nes tai padeda toliau didinti finansinį stabilumą ir augimo perspektyvas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad svarbu įsipareigoti sukurti kapitalo rinkų sąjungą, nes tai padės sukurti tikrą bendrąją kapitalo rinką ES, nukreipti kreditus į realiąją ekonomiką, toliau sudaryti sąlygas privačiam rizikos pasidalijimui, mažinti viešojo rizikos pasidalijimo poreikį, sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybinėms investicijoms ir papildyti bankų teikiamą finansavimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad bankų sąjunga yra atvira visoms prisijungti norinčioms valstybėms narėms; palankiai vertina visus veiksmus, kurių imasi ne euro zonos valstybės narės, siekdamos prisijungti prie bankų sąjungos, nes tai padeda suderinti bankų sąjungą su vidaus rinka; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad, atsižvelgiant į proporcingumo principą, vienas iš bankų sąjungos tikslų, papildomai prie finansinio stabilumo užtikrinimo, turėtų būti išlaikyti tvarių ES bankų modelių įvairovę ir nekreipti Europos bankų sistemos vieno modelio link ar neproporcingai nebausti mažesnių bankų, nes ši įvairovė sudaro sąlygas tenkinti piliečių ir jų projektų reikalavimus, taip pat veikti kaip diversifikavimo priemonė, kuri yra pagrindinė priemonė galimiems sukrėtimams įveikti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad tarptautinių organizacijų pateiktus pasiūlymus reikėtų įtraukti į ES teisės aktus tokiu būdu, kad būtų tinkamai atsižvelgta į konkrečias Europos bankininkystės sektoriaus savybes; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad ypač Bazelio bankų priežiūros komiteto standartai neturėtų būti integruojami į Europos Sąjungos teisę kaip visuma, tinkamai neatsižvelgiant į konkrečias Europos bankų sistemos savybes ir proporcingumo principą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad tinkamam bankų sąjungos veikimui užtikrinti reikalingas nuoseklus ir glaustas taisyklių rinkinys, drauge atsižvelgiant į proporcingumo principą; ragina Komisiją atitinkamais atvejais pirmenybę teikti ne direktyvoms, o reglamentams, kaip teisinę galią turinčiai bankų sąjungos teisinei priemonei, ir prioritetine tvarka visapusiškai užtikrinti, kad visi susiję teisės aktai būtų visiškai ir teisingai įgyvendinti visose valstybėse narėse; ragina Komisiją, bendradarbiaujant su Europos priežiūros institucijomis, nustatyti ir pašalinti vidaus rinkos kliūtis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad priežiūros ir pertvarkymo institucijų sprendimai turi būti nuoseklūs, tinkamai paaiškinti, skaidrūs ir viešai paskelbti; ragina priežiūros ir pertvarkymo institucijas tik kraštutiniais atvejais taikyti nuostatas, kuriomis joms leidžiama atsisakyti leisti susipažinti su dokumentais; |
| --- | --- |

8.

Priežiūra

| 9. | atkreipia dėmesį į naujus ECB žlungančių arba galinčių žlugti įstaigų vertinimus, atliktus 2018 m.; pabrėžia, kad reikia trumpinti Europos bankų priežiūros institucijų reagavimo laiką; yra labai susirūpinęs dėl to, kad kai kuriais iš šių atvejų kilo klausimų dėl kovos su pinigų plovimu taisyklių vykdymo bankų sąjungoje; pabrėžia, kad šiuo atžvilgiu reikia skubiai parengti bendrą ES požiūrį su aiškiai suteiktais įgaliojimais; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Komisijos pasiūlymą stiprinti Europos bankininkystės instituciją (EBI) kovos su pinigų plovimu srityje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į EBI visos ES mastu atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus; palankiai vertina tai, kad į 2018 m. testavimą nepalankiausiomis sąlygomis įtrauktos 2 lygio ir 3 lygio priemonės; mano, kad testavimas nepalankiausiomis sąlygomis turėtų būti aiškinamas kartu su kita vykdoma priežiūros stebėsenos veikla; ragina Bendrąjį priežiūros mechanizmą (BPM), EBI ir ESRV rengiant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis taikyti nuoseklią metodiką, kad būtų užtikrintas aukštas šios procedūros skaidrumo lygis ir užkirstas kelias galimiems iškraipymams; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad esama rizikos, susijusios su valstybės skola; atkreipia dėmesį į šiuo metu vykdomą Bazelio bankų priežiūros komiteto (BBPK) darbą, susijusį su valstybės rizika; taip pat yra susirūpinęs dėl to, kad kai kurios finansų įstaigos turi nepaprastai dideles valstybės skolos pozicijas, kurias išleido jų pačių vyriausybės; pabrėžia, kad ES valstybės skolos prudencinio vertinimo reguliavimo sistema turėtų atitikti tarptautinius standartus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą stiprinti EBI vaidmenį kovojant su pinigų plovimu finansų sektoriuje; ragina teisėkūros institucijas nedelsiant priimti šį pasiūlymą ir primygtinai teigia, kad būtina stiprinti nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimą ir dalijimąsi informacija ES remiantis bendrais standartais ir vykdant ES lygmens koordinavimą bei teikiant paramą tais atvejais, kai nacionalinės institucijos pernelyg apkrautos darbu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tebėra susirūpinęs dėl naujausių pinigų plovimo atvejų Europos bankuose ir dėl to, kad dėl pinigų plovimo atvejų gali kilti rizika ES ekonomikos finansiniam ir politiniam stabilumui; pažymi, kad apie keletą šių atvejų pranešė ne ES jurisdikcijos subjektai; ragina laikytis vieningo požiūrio į prudencinę ir kovos su pinigų plovimu priežiūrą; taip pat pažymi, kad problemų, susijusių su teisės aktų kovos su pinigų plovimu srityje vykdymo užtikrinimu, buvo atskleista ir už bankų sąjungos ribų ir kad prisijungimas prie bankų sąjungos galėtų būti naudingas euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms sprendžiant šias problemas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia tai, kad finansų rinkos yra glaudžiai susijusios tarpusavyje; pabrėžia bankų priežiūros institucijų pasirengimo svarbą bet kokiam galimam ES 27 ir Jungtinės Karalystės derybų dėl „Brexit‘o“ rezultatui, turint mintyje tai, kad tai nepakeičia pačių privačių subjektų pasirengimo; ragina Komisiją ir priežiūros institucijas atlikti išsamią „Brexit’o“ poveikio analizę; ragina ES 27 stiprinti bendrą reguliavimą ir priežiūrą drauge stiprinant ir plečiant ES 27 kapitalo rinkas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina visus derybininkus siekti, kad iki 2019 m. Europos Parlamento rinkimų būtų priimtas subalansuotas ir tvarus teisės aktų rinkinys, kuriuo būtų sumažinta rizika bankų sistemoje; primygtinai ragina, visų pirma Tarybą, derėtis garbingai, deramai atsižvelgiant į ES bankininkystės modelių įvairovę, proporcingumo principą ir Europos Parlamento priimtą subalansuotą dokumentų rinkinį; ragina Komisiją veiksmingai spręsti problemą, kai bankai per dideli, kad jiems būtų galima leisti žlugti, ir šalinti su įvairiais ES bankininkystės modeliais susijusią riziką, atsižvelgiant į jų dydį atitinkamose rinkose; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į vykstančias derybas dėl neveiksnių paskolų dokumentų rinkinio; atkreipia dėmesį į ECB papildymą dėl neveiksnių paskolų ir EBI darbą, susijusį su gairėmis dėl neveiksnių ir restruktūrizuotų pozicijų valdymo; palankiai vertina tai, kad per pastaruosius metus sumažėjo neveiksnių paskolų apimtis; dar kartą reiškia susirūpinimą dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse bendras neveiksnių paskolų ir 2 bei 3 lygio priemonių skaičius ir jų santykis vis dar gerokai didesnis už vidurkį; pabrėžia, kad neveiksnių paskolų keliamas pavojus finansiniam stabilumui vis dar yra didelis, tačiau jis vis dėlto mažesnis nei prieš kelerius metus; sutinka su Komisija, kad pagrindinė atsakomybė už neveiksnių paskolų mažinimą tenka valstybėms narėms, visų pirma taikant veiksmingus nemokumo teisės aktus, ir patiems bankams, tačiau pabrėžia, kad pačiai ES naudinga sumažinti neveiksnių paskolą dalį; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad bankai plačiai taiko vidaus modelius; ragina BPM ir EBI toliau dirbti siekiant užtikrinti vidaus modelių naudojimo adekvatumą, kad būtų užtikrintas jų patikimumas ir vienodos sąlygos visiems bankams; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į vykstančias derybas dėl Europos finansų priežiūros institucijų sistemos (EFPIS); mano, kad bendrajai rinkai reikia tinkamų priežiūros įgaliojimų ES lygmeniu; pabrėžia, pagrindinė EFPIS užduotis yra užtikrinti veiksmingą priežiūros veiklą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl „FinTech“; pripažįsta didelį finansinių paslaugų technologijų potencialą ir būtinybę skatinti inovacijas; tačiau pažymi, kad reikia aiškaus reguliavimo ir tinkamos priežiūros, kuri apsaugotų vartotojus ir užtikrintų finansinį stabilumą bei vienodas sąlygas finansų rinkos dalyviams; mano, kad finansinių paslaugų technologijoms, kurios vykdo tokios pat rūšies veiklą kaip ir kiti finansų sistemos dalyviai, turėtų būti taikomos tos pačios veiklos taisyklės; pabrėžia, kad būtina nuolat didinti ES finansų sektoriaus kibernetinį atsparumą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | yra susirūpinęs dėl šešėlinio bankų sektoriaus dydžio ES; primena, kad 2017 m. pabaigoje buvo skaičiuojama, jog jis sudaro apie 40 % ES finansų sistemos; ragina ES, nacionalinio ir pasaulio lygmens valdžios institucijas toliau atidžiai stebėti šios veiklos keliamą riziką ir ją kuo greičiau šalinti siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją, skaidrumą ir finansinį stabilumą; ragina Komisiją skubiai nustatyti likusias dabartinių taisyklių spragas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena pirmines diskusijas apie ECB, kaip pinigų politiką ir priežiūrą vykdančios institucijos, vaidmenį; mano, kad apskritai ECB pavyko atskirti abu vaidmenis; tačiau mano, kad būtinos tolesnės diskusijos, siekiant išvengti interesų konflikto tarp šių dviejų uždavinių; pabrėžia, jog svarbu, kad EBI, kaip reguliavimo institucija, ir BPM, kaip bankų sąjungos priežiūros institucija, bendradarbiautų ir drauge būtų paisoma atsakomybės sričių pasidalijimo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad tolesnis praktikos, susijusios su vertinimu, ar bankas žlunga arba gali žlugti, derinimas ir aiškesnis priežiūros įgaliojimų ir ankstyvosios intervencijos įgaliojimų atskyrimas padėtų kompetentingoms institucijoms veiksmingiau valdyti krizę prieš vykdant pertvarkymą; |
| --- | --- |

22.

Pertvarkymas

| 23. | atkreipia dėmesį į 2018 m. birželio 29 d. euro zonos aukščiausiojo lygio susitikime pasiektą susitarimą, kad Europos stabilumo mechanizmas (ESM) teiks Bendro pertvarkymo fondui (BPF) bendrą finansinio stabilumo stiprinimo priemonę ir kad ESM bus pertvarkytas tam, kad teiktų veiksmingą paramą stabilumui laikantis griežtų sąlygų, pagal kurias būtų užtikrinama atsakomybė, atskaitomybė ir neatsakingo elgesio rizikos prevencijos principo laikymasis, taip pat užtikrintas principo, kad mokesčių mokėtojai neatsako už bankų riziką, laikymasis; primena Parlamento poziciją, kad šis mechanizmas turėtų būti visiškai įtrauktas į Sąjungos institucinę struktūrą, ir pabrėžia, kad būtina vykdyti tinkamą demokratinę kontrolę; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena, kad įprastinė bankroto byla yra procedūra, kuri taikoma, kai manoma, kad pertvarkymo veiksmai neatitinka viešojo intereso; suvokia, kad nemokumo teisės aktų skirtumai atspindi nusistovėjusias nacionalines procedūras; pažymi, kad nemokumo teisės aktams gali būti naudingas Sąjungos masto suderinimas, siekiant užtikrinti bendras taisykles ir vienodas sąlygas visiems bankams, investuotojams ir kreditoriams; |
| --- | --- |

24.

| 25. | dar kartą patvirtina savo poziciją, kad reikia patikslinti prevencinio rekapitalizavimo taisykles; pažymi, kad prevencinis rekapitalizavimas gali būti krizių valdymo priemonė, tačiau mano, kad jo naudojimas turi būti griežtai apribotas išimtiniais atvejais, kai bankas atitinka suderintus minimaliuosius reguliuojamojo kapitalo lygius, taigi yra mokus, ir laikosi ES valstybės pagalbos taisyklių; primena, kad ES pertvarkymo tvarkos tikslas – užtikrinti, kad mokesčių mokėtojai būtų apsaugoti, kad netinkamų banko vadovybės sprendimų pasekmes patirtų jo akcininkai ir kreditoriai, ir kad būtų išlaikytas finansų sistemos kaip visumos stabilumas; pabrėžia, kad kredito įstaigų pertvarkymo taisykles reikėtų taikyti dar geriau; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją įvertinti kredito įstaigų atsigavimą ir pertvarkymą remiantis valstybės pagalbos taisyklėmis; ragina Komisiją išnagrinėti reglamentą remiantis Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyva (BGPD); ragina Komisiją pasiūlyti skaidriai taikyti valstybės pagalbos taisykles atsižvelgiant į BGPD; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad svarbu, jog pertvarkomi bankai pertvarkymo procedūrų metu ir iš karto po jų galėtų pasinaudoti likvidumo priemonėmis; susidomėjęs stebi vykstančias diskusijas dėl galimos priemonės, pagal kurią būtų užtikrinamas likvidumas vykdant pertvarkymą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją reguliariai vertinti, ar nuo krizės pradžios bankų sektorius pasinaudojo netiesioginėmis subsidijomis ir valstybės pagalba, be kita ko, teikiamomis netradicinės likvidumo paramos pavidalu, ir paskelbti ataskaitą šiuo klausimu; pabrėžia, kad valstybės pagalba gali daryti iškreipiamąjį poveikį vidaus rinkos veikimui; primena griežtus Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b punkto taikymo reikalavimus ir dar kartą ragina Komisiją kiekvienais metais iš naujo išnagrinėti, ar tie reikalavimai ir toliau tenkinami; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palankiai vertina Audito Rūmų išvadą, padarytą jų ataskaitoje dėl ECB vykdomos bankų krizių valdymo veiklos efektyvumo, kad ECB organizacinė struktūra ir išteklių naudojimas vertinant gaivinimo planus bei prižiūrint krizės ištiktus bankus yra patenkinami, ir atkreipia dėmesį į tai, kad esama neišspręstų klausimų, susijusių su dalijimusi informacija ir koordinavimo veiksmingumu; primena, kad institucijų bendradarbiavimas ir keitimasis informacija yra itin svarbūs siekiant užtikrinti sklandų pertvarkymo priemonių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina patikslintą ECB ir Bendros pertvarkymo valdybos (BPV) susitarimo memorandumą; pabrėžia, kad supaprastintas ir kai kuriais atvejais automatinis keitimasis informacija didina veiksmingumą ir padeda užtikrinti, kad bankams tenkanti ataskaitų teikimo našta būtų kuo mažesnė; |
| --- | --- |

30.

Indėlių draudimas

| 31. | atkreipia dėmesį į 2018 m. birželio 29 d. euro zonos aukščiausiojo lygio susitikime pasiektą susitarimą dėl Europos indėlių garantijų sistemos (EIGS) ir į 2017 m. spalio 11 d. Komisijos komunikatą dėl EIGS; pabrėžia, kad EIGS kūrimo procesas turėtų būti tęsiamas siekiant baigti kurti bankų sąjungą; pripažįsta rizikos pasidalijimo ir tolesnio rizikos mažinimo naudą; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos bankininkystės institucijai, Europos Centriniam Bankui, Bendrai pertvarkymo valdybai, valstybių narių parlamentams ir kompetentingoms institucijoms, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 40 punkte. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0058.

(2)  „Specialioji ataskaita Nr. 02/2018: ECB vykdomos bankų krizių valdymo veiklos efektyvumas“, Europos Audito Rūmai, 2018 m. sausio 16 d., https://www.eca.europa.eu/lt/Pages/DocItem.aspx?did=44556.

(3)  Pranešimas spaudai ECB determined ABLV Bank was failing or likely to fail, Europos Centrinis Bankas, 2018 m. vasario 24 d., https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2018/html/ssm.pr180224.en.html.

(4)  Pranešimas spaudai EBA launches 2018 EU-wide stress test exercise, Europos bankininkystės institucija, 2018 m. sausio 31 d., http://www.eba.europa.eu/-/eba-launches-2018-eu-wide-stress-test-exercise.

(5)  OL C 216, 2013 7 30, p. 1.

(6)  Pranešimas spaudai „ECB paskelbia savo priežiūrinius lūkesčius dėl naujų neveiksnių paskolų“, Europos Centrinis Bankas, 2018 m. kovo 15 d., https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2018/html/ssm.pr180315.lt.html.

(7)  Pranešimas spaudai „ECB skelbia apie tolesnius žingsnius taikant priežiūros metodiką neveiksnių paskolų sankaupų klausimui spręsti“, Europos Centrinis Bankas, 2018 m. liepos 11 d., https://www.bankingsupervision.europa.eu/press/pr/date/2018/html/ssm.pr180711.lt.html.

(8)  OL C 248 A, 2018 7 16, p. 1.

(9)  Byla T-98/16: 2016 m. kovo 4 d. pareikštas ieškinys byloje Italija/Komisija (OL C 145, 2016 4 25, p. 34).

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/88 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/88

---

P8_TA(2019)0031

Europos Sąjungos ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo įgyvendinimas

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo įgyvendinimo (2018/2010(INI))

(2020/C 411/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimą (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Kolumbijos bei Peru 2012 m. sutartą veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Kolumbijos bei Peru 2012 m. sutartą veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl ES ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 13 d. rezoliuciją dėl ES ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo (2),

| — | atsižvelgdamas į rezoliuciją dėl Ekvadoro prisijungimo prie ES bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į rezoliuciją dėl Ekvadoro prisijungimo prie ES bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 13 d. rekomendacijas Tarybai ir Komisijai dėl pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir slėpimo tyrimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. gruodžio 13 d. rekomendacijas Tarybai ir Komisijai dėl pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir slėpimo tyrimo (4),

| — | atsižvelgdamas į prekybos statistiką ir duomenis, kuriuos, be kita ko, pateikė Eurostatas (5), Tarptautinės profesinių sąjungų konfederacijos (ITUC) 2018 m. pasaulinį teisių indeksą (6) ir Kolumbijos nacionalinės profesinių sąjungų mokyklos (ENS) ataskaitas (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prekybos statistiką ir duomenis, kuriuos, be kita ko, pateikė Eurostatas (5), Tarptautinės profesinių sąjungų konfederacijos (ITUC) 2018 m. pasaulinį teisių indeksą (6) ir Kolumbijos nacionalinės profesinių sąjungų mokyklos (ENS) ataskaitas (7),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8-0446/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8-0446/2018),

| A. | kadangi ES prekybos susitarimas su Kolumbija ir Peru (toliau – Susitarimas) reiškia taisyklėmis pagrįstus santykius vadovaujantis bendromis vertybėmis ir tarptautiniais žmogaus ir darbo teisių, aplinkos ir darnaus vystymosi standartais ir gali turėti didelį teigiamą poveikį Susitarimo šalių socialiniam ir ekonominiam vystymuisi, ekonominei integracijai, darniam vystymuisi, žmogaus teisėms, tolesniam bendradarbiavimui sprendžiant regionų ir pasaulinius klausimus ir šalių bei jų piliečių suartėjimui; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES prekybos susitarimas su Kolumbija ir Peru (toliau – Susitarimas) reiškia taisyklėmis pagrįstus santykius vadovaujantis bendromis vertybėmis ir tarptautiniais žmogaus ir darbo teisių, aplinkos ir darnaus vystymosi standartais ir gali turėti didelį teigiamą poveikį Susitarimo šalių socialiniam ir ekonominiam vystymuisi, ekonominei integracijai, darniam vystymuisi, žmogaus teisėms, tolesniam bendradarbiavimui sprendžiant regionų ir pasaulinius klausimus ir šalių bei jų piliečių suartėjimui;

| B. | kadangi Peru – viena iš sparčiausiai augančių ir atviriausios ekonomikos šalių regione, kurioje prekyba sudaro 44 proc. BVP; kadangi Kolumbijos ekonomika yra trečia pagal dydį ekonomika Lotynų Amerikoje, kurios augimas, tikimasi, 2019–2020 m. bus spartesnis; |
| --- | --- |

B.

kadangi Peru – viena iš sparčiausiai augančių ir atviriausios ekonomikos šalių regione, kurioje prekyba sudaro 44 proc. BVP; kadangi Kolumbijos ekonomika yra trečia pagal dydį ekonomika Lotynų Amerikoje, kurios augimas, tikimasi, 2019–2020 m. bus spartesnis;

| C. | kadangi prekybos susitarimų įgyvendinimas, įskaitant jų socialinį poveikį ir poveikį aplinkai, – tai labai svarbus Europos Parlamento vykdomos stebėsenos veiklos aspektas; |
| --- | --- |

C.

kadangi prekybos susitarimų įgyvendinimas, įskaitant jų socialinį poveikį ir poveikį aplinkai, – tai labai svarbus Europos Parlamento vykdomos stebėsenos veiklos aspektas;

| D. | kadangi Susitarimas turi būti įvertintas atsižvelgiant į sunkią ekonomikos ir humanitarinę krizę Venesueloje, kuri lemia didelio masto migraciją į Kolumbiją ir Peru; kadangi abi šalys priėmė daug migrantų iš Venesuelos; |
| --- | --- |

D.

kadangi Susitarimas turi būti įvertintas atsižvelgiant į sunkią ekonomikos ir humanitarinę krizę Venesueloje, kuri lemia didelio masto migraciją į Kolumbiją ir Peru; kadangi abi šalys priėmė daug migrantų iš Venesuelos;

| 1. | pabrėžia, kad strateginė Susitarimo vertė neapsiriboja tik prekybos sritimi, nes jis suteikia tvirtą pagrindą glaudesniems santykiams bei ilgalaikiam bendradarbiavimui užtikrinant pagarbą žmogaus, socialinėms, čiabuvių ir ūkininkų teisėms bei tausojant aplinką, ir prisideda prie strateginės ES ir Lotynų Amerikos partnerystės plėtojimo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kaip svarbu stiprinti bendradarbiavimą, kad būtų išsaugota ir sustiprinta daugiašalė prekybos sistema – esminis darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimo, taisyklėmis pagrįstos ekonomikos valdymo ir sąžiningesnės, įtraukesnės ir tvaresnės prekybos užtikrinimo ramstis; visų pirma primena apie savo teikiamą paramą PPO ir atkreipia dėmesį į jos vaidmenį kuriant ekonominį stabilumą ir remiant ekonomikos augimą ir plėtrą, ir ragina šalis pasinaudoti Susitarime skatinamu dialogu, kad būtų nustatytos ir parengtos bendros strategijos siekiant būtino PPO modernizavimo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į Susitarimo potencialią stiprinti ne tik Kolumbijos, Peru ir Ekvadoro tarpregioninį bendradarbiavimą ir prekybą, bet ir bendradarbiavimą ir prekybą regiono viduje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina Ekvadoro prisijungimą prie Susitarimo, kuris yra papildoma regiono integracijos stiprinimo priemonė, ir pabrėžia, kad visos šalys atliko konstruktyvų vaidmenį, kad šis procesas būtų sėkmingas; primena, kad prie Susitarimo vis dar gali prisijungti ir kitos valstybės; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tvirtai remia Kolumbijos taikos susitarimą ir primena galima naudą ir poreikį kuo geriau panaudoti Susitarimą, kad būtų lengviau įgyvendinti taikos susitarimą, įskaitant integruotą žemės reformą ir susitaikymo procesą Kolumbijoje; mano, kad Susitarimas suteikia daug ekonomikos augimo ir užimtumo galimybių, be kita ko, sprendžiant konkrečius uždavinius, kaip antai ekonomikos įvairinimas, gamybos plėtra ir žemės naudojimo planavimo įgyvendinimas, visų pirma skurdžiausiuose regionuose, kuriuos smarkiai paveikė ilgalaikis vidaus konfliktas; primygtinai ragina puoselėti taikos susitarimą Kolumbijoje panaudojant visas Susitarimo galimybes ir mano, kad netrukus jis duos taikos dividendų, susijusių su ekonomine ir socialine plėtra, laikantis Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m.; primena, kad nuolatinė ir struktūrinė parama pilietinei visuomenei ir dialogas su ja taip pat svarbūs užtikrinant tvarią taiką nuo apačios į viršų, ypač kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina tai, kad Susitarimas atveria rinkas, inter alia, prekėms, paslaugoms, viešiesiems pirkimams ir investicijoms, kurios, remiantis darnaus vystymosi principais, gali suteikti galimybių kurti oficialias ir kokybiškas darbo vietas, gerinti darbo sąlygas bei gyvenimo lygį liberalizuojant ir didinant prekybą bei investicijas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad įsigaliojus Susitarimui ES, Kolumbijos ir Peru prekyba sumažėjo; vis dėlto mano, kad Susitarimas iš dalies atsvėrė neigiamas tendencijas, susijusias su tarptautiniais prekybos srautais, mažėjančiomis pagrindinių produktų kainomis ir ekonomikos sulėtėjimu Lotynų Amerikoje, ir turėjo aiškų stabilizuojamąjį poveikį; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina tai, kad Kolumbijoje ir Peru ES investicijos išaugo, ir atkreipia dėmesį į tai, kad ES yra didžiausia užsienio investuotoja abiejose šalyse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina tai, kad šis Susitarimas padeda, be kita ko, paslaugų sektoriaus įmonėms, nes juo skatinama geroji reguliavimo praktika, gerinamas reguliavimas ir didinamas skaidrumas, taip pat didinamas teisinis tikrumas ir kad jis gali tapti skaitmeninio verslumo skatinimo inkubatoriumi regione, kuris prisidėtų prie skurdo mažinimo ir darbo vietų kūrimo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pritaria konkrečios darbo grupės, kuri nurodyta Susitarimo 109 straipsnyje, sukūrimui, kad ji aptartų reguliavimo klausimus, susijusius su prekyba paslaugomis ir elektronine prekyba, kad būtų užtikrintas suderintos ir sąžiningos konkurencinės aplinkos skatinimas skaitmeninėje ekosistemoje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad Susitarimu prisidėta prie eksporto iš Kolumbijos ir Peru modernizavimo ir įvairinimo ir kad jis padarė teigiamą poveikį Kolumbijos ir Peru mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), tačiau pažymi, kad skaičiai, susiję su apimtimis ir darbo vietų kūrimu, yra labai maži, ir primena, kad panaši pažanga padaryta ankstesniais laikotarpiais; ragina Komisiją į savo būsimą analizę įtraukti vietos pramonės šakų ir ekonomikos įvairinimo padėtį; nurodo, kad Susitarimu galima labiau prisidėti prie Kolumbijos ir Peru startuolių sąlygų, visų pirma susijusių su regiono verslininkų bendruomenėmis tokiuose miestų centruose, kaip Bogota, Medeljinas ir Lima, vystymu; vis dėlto pabrėžia, kad reikia imtis daugiau veiksmų įvairinant tradicinį naudingųjų iškasenų, naftos ir žemės ūkio produktų eksportą, kuris sudaro 70 proc. eksporto apimties ir pereinant prie perdirbtų prekių ir didesnės pridėtinės vertės produktų eksporto siekiant remti ekonominę plėtrą ir darbo vietų kūrimą, visapusiškai laikantis aplinkos apsaugos standartų ir gerbiant žmogaus teises; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad Susitarimui laikinai įsigaliojus 1 155 Kolumbijos įmonės, iš kurių 328 yra MVĮ, ir 2 328 naujos Peru įmonės, iš kurių 90 proc. yra MVĮ, pradėjo eksportą į ES; ragina šalis toliau remti MVĮ tarptautinimo procesą ir jų abipusį patekimą į rinką ir reguliariai teikti tikslius duomenis apie veiklos sektorius ir su tuo susijusį MVĮ veiklos konsolidavimo lygį; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primygtinai ragina abi šalis didinti šio Susitarimo įgyvendinimo lygį ir informuotumą apie jį; mano, kad daugelis ES, Kolumbijos ir Peru MVĮ nežino apie galimybes, atsiveriančias dėl Susitarimo; todėl ragina šalis visų pirma ištirti MVĮ naudojimosi lengvatomis rodiklį ir imtis veiksmingų priemonių siekiant geriau informuoti apie galimybes ir naudą, kurių suteikia šis Susitarimas, taip pat nustatant kontaktinius asmenis ir sukuriant specializuotą MVĮ skirtą interneto svetainę; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina tai, kad nuo Susitarimo laikino taikymo pradžios labai padidėjo ES žemės ūkio produktų eksportas į abi šalis, tačiau ragina Komisiją atidžiai stebėti padėtį ir informuoti Europos Parlamentą apie Susitarimo poveikį vietos rinkai skirtai maisto gamybai; primena, kaip svarbu, kad prekyba taptų įtraukesnė, ir supaprastinti tinkamą smulkiųjų ūkininkų integraciją į vertės grandines Kolumbijoje ir Peru, o dabar – taip pat ir Ekvadore; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena, kad pažeidžiamiems žemės ūkio sektoriams nustatytos apsaugos sąlygos ir kad šiuo atžvilgiu Komisija Europos Parlamentui ir atitinkamiems pramonės sektoriams turėtų reguliariau teikti išsamesnę informaciją apie rinkos plėtrą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pripažįsta, kad šalyse padaryta pažanga sprendžiant kliūčių prekybai klausimus ir įgyvendinant daugelį Susitarimo nuostatų, visų pirma, sanitarijos ir fitosanitarijos, prekių kilmės taisyklių ir techninių prekybos kliūčių srityje; vis dėlto primena, kad antidempingo procedūrų atvejais nereikėtų pažeisti esminių PPO susitarimo dėl antidempingo taisyklių; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina tolesnė pažanga, be kita ko, šiais klausimais:






  a) | mėsos ir pieno produktų sertifikavimo reikalavimų, |
| --- | --- | --- |

17.

a)

mėsos ir pieno produktų sertifikavimo reikalavimų,

| b) | klastojimo, piratavimo ir uzurpavimo, susijusio su ES geografinių nuorodų (GN) pavadinimais, ir nebaigtų geografinių nuorodų registracijų; |
| --- | --- |

b)

klastojimo, piratavimo ir uzurpavimo, susijusio su ES geografinių nuorodų (GN) pavadinimais, ir nebaigtų geografinių nuorodų registracijų;

| c) | diskriminacinių mokesčių, taikomų importuotiems spiritiniams gėrimams; |
| --- | --- |

c)

diskriminacinių mokesčių, taikomų importuotiems spiritiniams gėrimams;

| d) | veiksmingo socialinių ir aplinkos apsaugos srities įsipareigojimų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

d)

veiksmingo socialinių ir aplinkos apsaugos srities įsipareigojimų įgyvendinimo;

| e) | nepakankamo administracinių procedūrų skaidrumo; |
| --- | --- |

e)

nepakankamo administracinių procedūrų skaidrumo;

| 18. | mano, kad šalys turėtų pasinaudoti Susitarimo nuostata dėl peržiūros, siekdamos įtraukti, be kita ko:






  a) | išsamų skyrių apie labai mažas įmones ir MVĮ, kuriame būtų numatoma didelė pažanga siekiant palankesnių prekybos sąlygų sudarymo, prekybos kliūčių ir nereikalingos administracinės naštos panaikinimo; |
| --- | --- | --- |

18.

a)

išsamų skyrių apie labai mažas įmones ir MVĮ, kuriame būtų numatoma didelė pažanga siekiant palankesnių prekybos sąlygų sudarymo, prekybos kliūčių ir nereikalingos administracinės naštos panaikinimo;

| b) | specialų skyrių dėl lyčių, atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 straipsnyje įtvirtintą įpareigojimą ES skatinti lyčių aspekto integravimą; šiuo požiūriu palankiai vertina tai, kad ES, Peru ir Kolumbija pasirašė Bendrą deklaraciją dėl prekybos ir ekonominio moterų įgalėjimo; |
| --- | --- |

b)

specialų skyrių dėl lyčių, atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 straipsnyje įtvirtintą įpareigojimą ES skatinti lyčių aspekto integravimą; šiuo požiūriu palankiai vertina tai, kad ES, Peru ir Kolumbija pasirašė Bendrą deklaraciją dėl prekybos ir ekonominio moterų įgalėjimo;

| c) | skyrių dėl kovos su korupcija, pinigų plovimu ir mokesčių slėpimu; |
| --- | --- |

c)

skyrių dėl kovos su korupcija, pinigų plovimu ir mokesčių slėpimu;

| d) | tinkamą ginčų sprendimo mechanizmą į prekybos ir darnaus vystymosi skyrių, įskaitant, be įvairių vykdymo užtikrinimo metodų, galimybę nustatyti sankcijas, kurios kaip kraštutinė atgrasanti priemonė būtų naudojamos šiurkščių ir nuolatinių pažeidimų atveju, tinkamai atsižvelgiant į socialinius partnerius ir organizuotą bei atstovaujamąją pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

d)

tinkamą ginčų sprendimo mechanizmą į prekybos ir darnaus vystymosi skyrių, įskaitant, be įvairių vykdymo užtikrinimo metodų, galimybę nustatyti sankcijas, kurios kaip kraštutinė atgrasanti priemonė būtų naudojamos šiurkščių ir nuolatinių pažeidimų atveju, tinkamai atsižvelgiant į socialinius partnerius ir organizuotą bei atstovaujamąją pilietinę visuomenę;

| e) | specialias su prekyba susijusias nuostatas dėl įsipareigojimų tarptautinių priemonių atžvilgiu siekiant skatinti daugiašalių aplinkos susitarimų, visų pirma Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

e)

specialias su prekyba susijusias nuostatas dėl įsipareigojimų tarptautinių priemonių atžvilgiu siekiant skatinti daugiašalių aplinkos susitarimų, visų pirma Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos, įgyvendinimą;

| 19. | primygtinai tvirtina, kad korupcija yra viena iš svarbiausių neprekybinio pobūdžio kliūčių, kenkiančių verslo aplinkai ir didinančių veiklos vykdymo sunkumus, su kuriais susiduria įmonės; ragina Komisiją naudoti šį Susitarimą siekiant stebėti, kaip šalyse partnerėse įgyvendinamos vidaus reformos, susijusios su teisine valstybe ir geru valdymu, ir pateikti veiksmingas kovos su korupcija priemones; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkreipia dėmesį į teigiamą abiejų šalių valdžios institucijų požiūrį, parodytą bendradarbiaujant ir siekiant kuo greičiau rasti sprendimą dėl likusių neišspręstų kliūčių prekybai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad abi šalys išreiškė tam tikrą susirūpinimą dėl jų galimybių laikytis tam tikrų ES rinkai privalomų maisto saugos standartų, visų pirma, atsižvelgiant į naujausius ES pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl kadmio kiekio kakavoje, endokrininę sistemą ardančių medžiagų, naujų maisto produktų ir palmių aliejaus, kurie gali daryti socialinį poveikį kai kuriose pažeidžiamiausiose šalių vietovėse, kuriose paprastai būna sutelkta susijusių produktų gamyba; ragina šalis stiprinti ir kuo geriau panaudoti finansinį ir techninį bendradarbiavimą ir patobulinti išankstinio pranešimo mechanizmus, padidinti skaidrumą ir pagerinti keitimąsi informacija apie vidaus teisės aktus ir procedūras, kad šalys turėtų galimybę numatyti kintančius modelius ir prie jų prisitaikyti bei laikytis teisinių reikalavimų; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę nustatyti papildomas paramos priemones, siekiant padėti vietos gamintojams vykdyti ES sveikatos srities reikalavimus, kartu atsižvelgiant į atsargumo principą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primygtinai skatina, kaip raginama 2012 m. birželio 13 d. rezoliucijoje dėl ES prekybos susitarimo su Kolumbija ir Peru, veiksmingai ir pagal konkrečius veiksmų planus įgyvendinti specialiąsias su gairėmis žmogaus teisių, aplinkosaugos ir darbo teisių klausimais susijusias teisės normas; visų pirma primena šalių įsipareigojimą taikyti asociacijų laisvės, teisės vesti kolektyvines derybas, griežtų ir veiksmingų darbo inspekcijų, smurto prieš socialinius ir etninius lyderius ir aplinkos apsaugos standartus nustatant tinkamus prevencijos, kontrolės ir vykdymo mechanizmus; šiuo požiūriu palankiai vertina Kolumbijos pastangas kovoti su nebaudžiamumu teisės pažeidimų atvejais, taip pat ir tobulinant tyrimus, tačiau primygtinai ragina dėti daugiau pastangų imtis efektyvesnių veiksmų, kuriais būtų siekiama panaikinti smurtą prieš žmogaus teisių gynėjus, aplinkos apsaugos aktyvistus, profesinių sąjungų narius, etninius ir bendruomenių lyderius ir nutraukti nuolatinius sunkius nusikaltimus prieš moteris; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkreipia dėmesį į Kolumbijos ir Peru vyriausybių siekį kaimo gyventojams suteikti kokamedžių, kuriuos perdirba nusikalstamos organizacijos, auginimo alternatyvų; ragina Komisiją bendradarbiauti su abiejų šalių vyriausybėmis ieškant sprendimų; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pripažįsta, kad dėl 2017 m. Kolumbijos vyriausybės ir viešojo sektoriaus profesinių sąjungų sudaryto susitarimo pagerėjo sąlygos daugiau kaip vienam milijonui darbuotojų; atkreipia dėmesį į itin nedidelį profesinių sąjungų narių skaičių ir į tai, kad vietoje kolektyvinių sutarčių vis dažniau vienašališkai taikomos darbo užmokesčio ir išmokų sistemos (isp. pactos colectivos); |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina tai, kad, remiantis EBPO profesinių sąjungų patariamojo komiteto duomenimis, padidėjo inspektorių skaičius Kolumbijoje; pabrėžia, kad reikia padidinti išteklius, kad būtų užtikrintos veiksmingos darbo inspekcijos; ragina Komisiją ir EIVT remti Kolumbijos pastangas stiprinti darbo inspekcijų veiklą, nes tai neabejotinai yra didžiulė problema Kolumbijos vyriausybei, atsižvelgiant į tai, kad valstybė per ilgą ginkluotą konfliktą prarado kai kurių šalies dalių kontrolę, ir ji turi būti išspręsta bei tikisi, kad bus vykdoma papildoma ir veiksminga kontrolė, ypač kaimo vietovėse; prašo Komisijos pateikti išsamią informaciją apie inspektorių ir inspekcijų skaičių, taip pat apie nustatytus pažeidimus; primena EBPO profesinių sąjungų patariamojo komiteto rekomendacijas, kad siekiant tarptautinių standartų dar reikia padidinti darbo inspektorių skaičių; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina Peru pastangas ir įsipareigojimus stiprinti savo įsipareigojimų, prisiimtų pagal Susitarimo skyrių dėl prekybos ir darnaus vystymosi, vykdymą, tačiau primygtinai ragina dėti daugiau pastangų siekiant kovoti su smurtu prieš žmogaus teisių gynėjus, socialinių ir etninių ir bendruomenių lyderius ir ypač prieš moteris; palankiai vertina naujausias priemones, kurių imtasi Peru siekiant pagerinti darbo inspekcijas, ir ragina šalį toliau didinti pastangas vadovaujantis TDO rekomendacijomis; taip pat palankiai vertina tai, kad Peru 2018 m. pirmininkavo TDO administracinei tarybai, todėl dar labiau sustiprėjo Peru įsipareigojimas būti pavyzdžiu laikantis darbo teisės aktų; taip pat pabrėžia, kad 2018 m. rugpjūčio 6 d. Peru ratifikavo pagrindų susitarimą su TDO dėl deramo darbo skatinimo 2018–2021 m. laikotarpiu; vis dėlto pabrėžia kad nepakankamai veiksmingai įgyvendinamos TDO konvencijos Nr. 87 ir Nr. 98 ir reiškia savo susirūpinimą dėl neseniai atliktų teisės aktų pakeitimų, kurie gali susilpninti aplinkos apsaugą; ragina Komisiją deramai pranešti Parlamentui apie tai, kaip ji nepriklausomai nagrinės Peru organizuotos pilietinės visuomenės pateiktą oficialų skundą dėl Peru vyriausybės, susijusį su darbo ir aplinkos standartų laikymusi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, kad ES, Kolumbijos ir Peru pilietinės visuomenės atstovų dialogas dėl Susitarimo prekybos ir darnaus vystymosi skyriaus nuostatų yra veiksmingas būdas nustatyti likusias problemas ir paskatinti vyriausybes siekti tolesnės pažangos užtikrinant svarbių tarptautinių socialinių, darbo ir aplinkos standartų laikymąsi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | todėl pabrėžia, kad skaidrūs ir įtraukūs konsultacijų mechanizmai yra svarbios priemonės siekiant užtikrinti, kad visos šalys laikytųsi pripažintų darbo ir aplinkos apsaugos standartų; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primena, kad Susitarimo skyriuje dėl prekybos ir darnaus vystymosi numatyta, kad kiekviena šalis sukuria vietos patarėjų grupes ar komitetus, sprendžiančius su darbu, aplinka ir darniu vystymusi susijusius klausimus, kuriuose dalyvauja nepriklausomi pilietinės visuomenės organizacijų atstovai ir proporcingai atstovaujama ekonominiams, socialiniams ir aplinkosauginiams suinteresuotiesiems subjektams; palankiai vertina tai, kad Kolumbijoje sukurta nuo vyriausybės nepriklausoma konsultacinė grupė; mano, kad Peru turėtų sekti Kolumbijos pavyzdžiu, kad užtikrintų didesnę nepriklausomybę ir skaidrumą; palankiai vertina ES ir Andų vietos patarėjų grupių atstovų sprendimą surengti metinius bendrus susitikimus, kurie suteiks galimybę veiksmingiau keistis informacija ir geriausia patirtimi bei parengti bendras rekomendacijas, kurios bus pateiktos šalims; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją labiau stengtis visiškai įgyvendinti 15-os punktų planą, kuriuo siekiama, kad prekybos ir darnaus vystymosi skyriai būtų veiksmingesni, ir primena, kad ji turi tęsti dialogą su įvairiais susijusiais subjektais, įskaitant Parlamentą, kad būtų užtikrintas veiksmingas žmogaus teisių, darbo ir aplinkos apsaugos įsipareigojimų vykdymas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena, kad siekiant paskatinti tiesiogines užsienio investicijas atliekami teisės aktų pakeitimai, dėl kurių gali sumažėti aplinkos apsaugos lygis, neatitinka Susitarimo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | su nerimu atkreipia dėmesį į didelę neoficialios ekonomikos sektoriuje Peru ir Kolumbijoje dirbančių darbuotojų dalį, ypač moterų; pabrėžia, kad reikia parengti veiksmingą politiką, kurią įgyvendinant būtų siekiama mažinti šią dalį, ir mano, kad Susitarimas galėtų pasitarnauti šiuo požiūriu, padėdamas sukurti daugiau oficialių darbo vietų, pavyzdžiui, stiprinant priemones, kuriomis būtų palengvinama MVĮ ekonominė veikla; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primena, kad reikėtų laikytis pagal bananų importo stabilizavimo priemonę, pridėtą prie Susitarimo ir taikomą iki 2020 m., nustatytų ribų, ir pabrėžia, kad reikia toliau stebėti bananų importą tada, kai mechanizmas nebegalios, ir kad šalys toliau turėtų teikti šios srities statistiką; yra susirūpinęs dėl to, kad Peru viršijo pagal Susitarimą numatytą bananų importo stabilizavimo priemonės ribą, ir ragina išanalizuoti su tuo susijusį poveikį ES rinkoms; primena, kad Komisija įsipareigojo iki 2019 m. sausio 1 d. įvertinti ES bananų augintojų padėtį ir kad, jei ji nustatys, kad rinkos arba ES bananų gamintojų padėtis labai pablogėjo, gavus Susitarimo šalių sutikimą gali būti svarstoma pratęsti priemonės galiojimo laikotarpį; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai vertina tai, kad 2018 m. gegužės 30 d. Kolumbija prisijungė prie EBPO, nes tai reiškia, kad pripažįstamos svarbios šalies įvykdytos reformos, pavyzdžiui, teisingumo sistemos reforma, valstybės įmonių valdymo gerinimas ir EBPO konvencijos dėl kovos su papirkinėjimu nuostatų laikymasis; primena, kad EBPO Taryba nusprendė, jog po prisijungimo Kolumbija EBPO įstaigoms turi teikti pažangos ataskaitas, pvz., Prekybos komiteto oficialioje nuomonėje išvardytų rekomendacijų tolesnį vertinimą; ragina Peru tęsti reformas pagal su EBPO sudarytą susitarimą dėl šaliai skirtos programos; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad svarbu toliau stiprinti tarptautinį daugiašale, keliašale ir regionine tarptautine sistema grindžiamą bendradarbiavimą pasitelkiant PPO, kaip antai, vykdant derybas dėl Susitarimo dėl aplinkosaugos prekių ir prekybos paslaugomis susitarimo (TISA); |
| --- | --- |

35.

| 36. | pripažįsta svarbų nacionalinių parlamentų atliktą darbą ratifikuojant Susitarimą ir ragina tai tęsti; taip pat ragina tas valstybes nares, kurios to dar nepadarė, pradėti Ekvadoro prisijungimo prie Susitarimo ratifikavimo nagrinėjimo procesą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, EIVT, Komisijai, Kolumbijos bei Peru vyriausybėms ir EBPO generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/march/tradoc_147704.pdf

(2)  OL C 332 E, 2013 11 15, p. 52.

(3)  OL C 366, 2017 10 27, p. 144.

(4)  OL C 369, 2018 10 11, p. 132.

(5)  http://ec.europa.eu/trade/policy/countries-and-regions/statistics/

(6)  „ITUC 2018 m. pasaulinis teisių indeksas – darbuotojams blogiausios pasaulio šalys“, Tarptautinė profesinių sąjungų konfederacija, 2018 m., https://www.ituc-csi.org/ituc-global-rights-index-2018.

(7)  http://www.ens.org.co/lee-y-aprende/lee-y-descarga-nuestras-publicaciones/informes-sislab/

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/94 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/94

---

P8_TA(2019)0032

Pagrindinių teisių padėtis Europos Sąjungoje 2017 m.

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje 2017 m. (2018/2103(INI))

(2020/C 411/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis) ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją (toliau – JT neįgaliųjų teisių konvencija) ir į tai, kad, vadovaujantis 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimu 2010/48/EB dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos sudarymo Europos bendrijos vardu, 2011 m. sausio 21 d. ji įsigaliojo ES (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją (toliau – JT neįgaliųjų teisių konvencija) ir į tai, kad, vadovaujantis 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimu 2010/48/EB dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos sudarymo Europos bendrijos vardu, 2011 m. sausio 21 d. ji įsigaliojo ES (1),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (2),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio bendruosius pagrindus užimtumo ir profesinėje srityje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, nustatančią vienodo požiūrio bendruosius pagrindus užimtumo ir profesinėje srityje (3),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis (4),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. metinę Komisijos ataskaitą dėl ES pagrindinių teisių chartijos taikymo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. metinę Komisijos ataskaitą dėl ES pagrindinių teisių chartijos taikymo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. Komisijos ES kovos su korupcija ataskaitą (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. Komisijos ES kovos su korupcija ataskaitą (COM(2014)0038),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 6 d. Komisijos komunikatą „Kova su korupcija ES“ (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 6 d. Komisijos komunikatą „Kova su korupcija ES“ (COM(2011)0308),

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį,

| — | atsižvelgdamas į antrąjį Europos Sąjungos mažumų ir diskriminacijos tyrimą (EU-MIDIS II), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į antrąjį Europos Sąjungos mažumų ir diskriminacijos tyrimą (EU-MIDIS II),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos komunikatą „ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano laikotarpio vidurio peržiūra“ (COM(2017)0458), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugpjūčio 30 d. Komisijos komunikatą „ES romų integracijos nacionalinių strategijų plano laikotarpio vidurio peržiūra“ (COM(2017)0458),

| — | atsižvelgdamas į nuorodas ankstesniuose pranešimuose dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į nuorodas ankstesniuose pranešimuose dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir kitų Europos ir tarptautinių institucijų ir agentūrų rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir kitų Europos ir tarptautinių institucijų ir agentūrų rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į įvairias nacionalinių, Europos ir tarptautinių NVO ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į įvairias nacionalinių, Europos ir tarptautinių NVO ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių agentūros, Europos Tarybos ir Venecijos komisijos vykdomą darbą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių agentūros, Europos Tarybos ir Venecijos komisijos vykdomą darbą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2017 m. pagrindinių teisių ataskaitą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2017 m. pagrindinių teisių ataskaitą (6),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ataskaitą „Antisemitizmas. Europos Sąjungoje 2006–2016 m. prieinamų duomenų apžvalga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ataskaitą „Antisemitizmas. Europos Sąjungoje 2006–2016 m. prieinamų duomenų apžvalga“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) ir Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) ir Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) praktiką,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 15 d. rezoliuciją Tarptautinės romų dienos proga dėl priešiškumo romams Europoje bei romų genocido Antrojo pasaulinio karo metu atminimo dienos pripažinimo ES (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 15 d. rezoliuciją Tarptautinės romų dienos proga dėl priešiškumo romams Europoje bei romų genocido Antrojo pasaulinio karo metu atminimo dienos pripažinimo ES (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 25 d. rezoliuciją „Pagrindinių teisių aspektai romų integracijoje ES: kova su priešiškumu romams“ (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. spalio 25 d. rezoliuciją „Pagrindinių teisių aspektai romų integracijoje ES: kova su priešiškumu romams“ (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl kovos su antisemitizmu (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl kovos su antisemitizmu (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl padėties Viduržemio jūros regione ir poreikio nustatyti holistinį ES požiūrį į migraciją (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl padėties Viduržemio jūros regione ir poreikio nustatyti holistinį ES požiūrį į migraciją (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 7 d. rezoliuciją dėl mažumų ES valstybėse narėse apsaugos ir nediskriminavimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. vasario 7 d. rezoliuciją dėl mažumų ES valstybėse narėse apsaugos ir nediskriminavimo (11),

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto, Konstitucinių reikalų komiteto, Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Peticijų komiteto darbą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto, Konstitucinių reikalų komiteto, Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Peticijų komiteto darbą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0466/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0466/2018),

| A. | kadangi pagarba teisinės valstybės principui yra pagrindinių teisių apsaugos prielaida ir kadangi valstybėms narėms tenka pagrindinė atsakomybė užtikrinti visų žmonių žmogaus teises, parengiant ir įgyvendinant tarptautines žmogaus teisių srities sutartis ir konvencijas; kadangi teisinės valstybės principas, demokratija ir pagrindinės teisės turėtų būti nuolat stiprinami; kadangi nuo bet kokio mėginimo pažeisti šiuos principus nukenčia ne tik atitinkama valstybė narė, bet ir visa Sąjunga; kadangi korupcija kelia didelę grėsmę demokratijai, teisinės valstybės ir pagrindinėms teisėms ir daro žalą visoms ES valstybėms narėms ir visai ES; kadangi kovos su korupcija teisinės sistemos įgyvendinimas valstybėse narėse išlieka nevienodas; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagarba teisinės valstybės principui yra pagrindinių teisių apsaugos prielaida ir kadangi valstybėms narėms tenka pagrindinė atsakomybė užtikrinti visų žmonių žmogaus teises, parengiant ir įgyvendinant tarptautines žmogaus teisių srities sutartis ir konvencijas; kadangi teisinės valstybės principas, demokratija ir pagrindinės teisės turėtų būti nuolat stiprinami; kadangi nuo bet kokio mėginimo pažeisti šiuos principus nukenčia ne tik atitinkama valstybė narė, bet ir visa Sąjunga; kadangi korupcija kelia didelę grėsmę demokratijai, teisinės valstybės ir pagrindinėms teisėms ir daro žalą visoms ES valstybėms narėms ir visai ES; kadangi kovos su korupcija teisinės sistemos įgyvendinimas valstybėse narėse išlieka nevienodas;

| B. | kadangi Parlamento rezoliucijose ir pranešimuose išdėstyta daug prašymų, kad valstybės narės įgyvendintų tinkamą politiką neįgalių asmenų, vyresnio amžiaus žmonių ir labiausiai pažeidžiamų asmenų socialinėms, politinėms ir ekonominėms teisėms įgyvendinti; kadangi mažumų teisės ir teisinės valstybės principas yra glaudžiai susiję; kadangi ES sutarties 2 straipsnyje aiškiai nurodytos mažumoms priklausančių asmenų teisės ir kadangi šios teisės turi būti vertinamos taip pat kaip ir kitos Sutartyse įtvirtintos teisės; |
| --- | --- |

B.

kadangi Parlamento rezoliucijose ir pranešimuose išdėstyta daug prašymų, kad valstybės narės įgyvendintų tinkamą politiką neįgalių asmenų, vyresnio amžiaus žmonių ir labiausiai pažeidžiamų asmenų socialinėms, politinėms ir ekonominėms teisėms įgyvendinti; kadangi mažumų teisės ir teisinės valstybės principas yra glaudžiai susiję; kadangi ES sutarties 2 straipsnyje aiškiai nurodytos mažumoms priklausančių asmenų teisės ir kadangi šios teisės turi būti vertinamos taip pat kaip ir kitos Sutartyse įtvirtintos teisės;

| C. | kadangi 2017 m. migrantų ir prieglobsčio prašytojų srautai į Europą nemažėjo, bet vis daugiau sienų ir uostų uždaroma; kadangi tokioje padėtyje būtinas tikras ES solidarumas, kad būtų sukurtos tinkamos priėmimo struktūros, asmenims, kuriems labiausiai reikia pagalbos ir tiems, kurie yra labiausiai pažeidžiami; kadangi daugelis migrantų ir prieglobsčio prašytojų, bandančių patekti į ES, gyvybę patiki kontrabandininkams ir nusikaltėliams ir kadangi gali būti pažeistos jų teisės, taip pat jie gali patirti smurtą, prievartą ir išnaudojimą; kadangi moterims ir vaikams būnant prekiautojų žmonėmis rankose kyla didesnė rizika tapti prekybos žmonėmis aukomis ir patirti seksualinę prievartą, todėl reikia sukurti ir stiprinti vaikų apsaugos sistemas, kuriomis būtų galima užkirsti kelią smurtui prieš vaikus, prievartai prieš juos, jų nepriežiūrai bei išnaudojimui ir duoti jiems atkirtį atsižvelgiant į Valetos veiksmų plane išdėstytus įsipareigojimus, taip pat į 2018 m. gegužės 3 d. Parlamento rezoliuciją dėl migrantų vaikų apsaugos (12); |
| --- | --- |

C.

kadangi 2017 m. migrantų ir prieglobsčio prašytojų srautai į Europą nemažėjo, bet vis daugiau sienų ir uostų uždaroma; kadangi tokioje padėtyje būtinas tikras ES solidarumas, kad būtų sukurtos tinkamos priėmimo struktūros, asmenims, kuriems labiausiai reikia pagalbos ir tiems, kurie yra labiausiai pažeidžiami; kadangi daugelis migrantų ir prieglobsčio prašytojų, bandančių patekti į ES, gyvybę patiki kontrabandininkams ir nusikaltėliams ir kadangi gali būti pažeistos jų teisės, taip pat jie gali patirti smurtą, prievartą ir išnaudojimą; kadangi moterims ir vaikams būnant prekiautojų žmonėmis rankose kyla didesnė rizika tapti prekybos žmonėmis aukomis ir patirti seksualinę prievartą, todėl reikia sukurti ir stiprinti vaikų apsaugos sistemas, kuriomis būtų galima užkirsti kelią smurtui prieš vaikus, prievartai prieš juos, jų nepriežiūrai bei išnaudojimui ir duoti jiems atkirtį atsižvelgiant į Valetos veiksmų plane išdėstytus įsipareigojimus, taip pat į 2018 m. gegužės 3 d. Parlamento rezoliuciją dėl migrantų vaikų apsaugos (12);

| D. | kadangi Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos specialiojo pranešėjo ataskaitoje žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimo ir apsaugos kovojant su terorizmu klausimais reiškiama nuomonė, kad valstybės privalo apsaugoti savo gyventojus nuo terorizmo aktų, tačiau saugumo priemonės, įskaitant kovos su terorizmu priemones, turi būti įgyvendinamos laikantis teisinės valstybės principo ir gerbiant pagrindines teises; |
| --- | --- |

D.

kadangi Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos specialiojo pranešėjo ataskaitoje žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimo ir apsaugos kovojant su terorizmu klausimais reiškiama nuomonė, kad valstybės privalo apsaugoti savo gyventojus nuo terorizmo aktų, tačiau saugumo priemonės, įskaitant kovos su terorizmu priemones, turi būti įgyvendinamos laikantis teisinės valstybės principo ir gerbiant pagrindines teises;

| E. | kadangi Pagrindinių teisių agentūros 2014 m. kovo mėn. paskelbtoje ataskaitoje „Smurtas prieš moteris: ES masto tyrimas“ nurodoma, kad trečdalis visų Europoje gyvenančių moterų bent kartą būdamos suaugusios patyrė fizinio ar seksualinio smurto veiksmus, 20 proc. patyrė priekabiavimą internete, viena iš dvidešimties buvo išprievartauta ir daugiau kaip dešimtadalis patyrė seksualinį smurtą panaudojant jėgą, ir pabrėžiama, kad kovoti su smurtu prieš moteris reikia visose ES valstybėse narėse, taip pat tose, kurios dar neratifikavo Europos tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), atsižvelgiant į problemos mastą, sunkias smurto pasekmes ir poveikį, kurį jis turi moterų gyvenimui ir visai visuomenei; kadangi neįgalioms moterims, kitaip nei sveikoms moterims, kyla didesnis smurto šeimoje ir seksualinių išpuolių pavojus; |
| --- | --- |

E.

kadangi Pagrindinių teisių agentūros 2014 m. kovo mėn. paskelbtoje ataskaitoje „Smurtas prieš moteris: ES masto tyrimas“ nurodoma, kad trečdalis visų Europoje gyvenančių moterų bent kartą būdamos suaugusios patyrė fizinio ar seksualinio smurto veiksmus, 20 proc. patyrė priekabiavimą internete, viena iš dvidešimties buvo išprievartauta ir daugiau kaip dešimtadalis patyrė seksualinį smurtą panaudojant jėgą, ir pabrėžiama, kad kovoti su smurtu prieš moteris reikia visose ES valstybėse narėse, taip pat tose, kurios dar neratifikavo Europos tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), atsižvelgiant į problemos mastą, sunkias smurto pasekmes ir poveikį, kurį jis turi moterų gyvenimui ir visai visuomenei; kadangi neįgalioms moterims, kitaip nei sveikoms moterims, kyla didesnis smurto šeimoje ir seksualinių išpuolių pavojus;

| F. | kadangi moterys ir mergaitės ES įvairioje aplinkoje patiria įvairių formų struktūrinę lyčių nelygybę, įskaitant diskriminaciją dėl lyties, seksualinį priekabiavimą, smurtą dėl lyties ir neapykantą kurstančias kalbas, kurios griežtai apriboja jų galimybes naudotis savo teisėmis ir lygiomis teisėmis dalyvauti visuomenės gyvenime; kadangi 2017 m. judėjimas #MeToo padidino informuotumą apie seksualinio priekabiavimo ir smurto dėl lyties, su kuriuo susiduria moterys, masto; kadangi judėjimas #MeToo davė teigiamų rezultatų lyčių lygybės srityje, tačiau seksualinis priekabiavimas ir seksualinis smurtas bei smurtas dėl lyties vis dar yra labai paplitę; kadangi iš pastaraisiais metais pateiktų pranešimų matyti, kad daugėja išpuolių, kuriais pažeidžiamos moterų teisės ir lyčių lygybė ES; kadangi dėl skirtingos valstybių narių politikos ir teisės aktų moterų teisė į abortą Sąjungoje nėra vienoda; |
| --- | --- |

F.

kadangi moterys ir mergaitės ES įvairioje aplinkoje patiria įvairių formų struktūrinę lyčių nelygybę, įskaitant diskriminaciją dėl lyties, seksualinį priekabiavimą, smurtą dėl lyties ir neapykantą kurstančias kalbas, kurios griežtai apriboja jų galimybes naudotis savo teisėmis ir lygiomis teisėmis dalyvauti visuomenės gyvenime; kadangi 2017 m. judėjimas #MeToo padidino informuotumą apie seksualinio priekabiavimo ir smurto dėl lyties, su kuriuo susiduria moterys, masto; kadangi judėjimas #MeToo davė teigiamų rezultatų lyčių lygybės srityje, tačiau seksualinis priekabiavimas ir seksualinis smurtas bei smurtas dėl lyties vis dar yra labai paplitę; kadangi iš pastaraisiais metais pateiktų pranešimų matyti, kad daugėja išpuolių, kuriais pažeidžiamos moterų teisės ir lyčių lygybė ES; kadangi dėl skirtingos valstybių narių politikos ir teisės aktų moterų teisė į abortą Sąjungoje nėra vienoda;

| G. | kadangi demokratinėje visuomenėje žodžio laisvė ir susirinkimų laisvė yra vienos iš priemonių, sudarančių galimybę žmonėms dalyvauti viešose diskusijose ir siekti socialinių pokyčių; kadangi žiniasklaidos laisvė, pliuralizmas ir nepriklausomumas yra pagrindiniai teisės į saviraiškos laisvę komponentai ir yra gyvybiškai svarbūs ES ir jos valstybių narių demokratiniam veikimui; kadangi žurnalistai ir kiti žiniasklaidos veikėjai ES yra daugybės valstybinių ir nevalstybinių subjektų išpuolių, grasinimų, spaudimo ir net žmogžudysčių taikiniai; kadangi žurnalistė Daphne Caruana Galizia, kurios specializacija buvo mokesčių slėpimo skandalų, mokestinio sukčiavimo, korupcijos ir pinigų plovimo tyrimai, buvo nužudyta Maltoje po to, kai pranešė apie keletą grasinimų, ir kadangi reikia atlikti nepriklausomus tyrimus, kad būtų galima visiškai nustatyti kaltininkus, kad jie galėtų būti patraukti baudžiamojon atsakomybėn; kadangi spauda ir pilietinė visuomenė atlieka pagrindinį vaidmenį demokratinėje visuomenėje; |
| --- | --- |

G.

kadangi demokratinėje visuomenėje žodžio laisvė ir susirinkimų laisvė yra vienos iš priemonių, sudarančių galimybę žmonėms dalyvauti viešose diskusijose ir siekti socialinių pokyčių; kadangi žiniasklaidos laisvė, pliuralizmas ir nepriklausomumas yra pagrindiniai teisės į saviraiškos laisvę komponentai ir yra gyvybiškai svarbūs ES ir jos valstybių narių demokratiniam veikimui; kadangi žurnalistai ir kiti žiniasklaidos veikėjai ES yra daugybės valstybinių ir nevalstybinių subjektų išpuolių, grasinimų, spaudimo ir net žmogžudysčių taikiniai; kadangi žurnalistė Daphne Caruana Galizia, kurios specializacija buvo mokesčių slėpimo skandalų, mokestinio sukčiavimo, korupcijos ir pinigų plovimo tyrimai, buvo nužudyta Maltoje po to, kai pranešė apie keletą grasinimų, ir kadangi reikia atlikti nepriklausomus tyrimus, kad būtų galima visiškai nustatyti kaltininkus, kad jie galėtų būti patraukti baudžiamojon atsakomybėn; kadangi spauda ir pilietinė visuomenė atlieka pagrindinį vaidmenį demokratinėje visuomenėje;

| H. | kadangi Pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad draudžiama bet kokia diskriminacija, pavyzdžiui, dėl lyties, rasės, odos spalvos, negalios, tautinės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, religijos ar įsitikinimų, kalbos ar priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos; kadangi minties, sąžinės ir religijos laisvė garantuojama Pagrindinių teisių chartijos 10 straipsniu ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 9 straipsniu; kadangi nuolatinis rasistinis ir ksenofobinis požiūris valstybėse narėse pradedamas traktuoti kaip įprastas reiškinys ir jam pritaria nuomonių formuotojai ir politikai visoje ES, ir šis požiūris skatina socialinę aplinką, kurioje susidaro palankios sąlygos rasizmui, diskriminacijai ir neapykantos nusikaltimams; kadangi tokia padėtis prieštarauja bendrosioms Europos vertybėms, kurioms pritarė visos valstybės narės; |
| --- | --- |

H.

kadangi Pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad draudžiama bet kokia diskriminacija, pavyzdžiui, dėl lyties, rasės, odos spalvos, negalios, tautinės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, religijos ar įsitikinimų, kalbos ar priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos; kadangi minties, sąžinės ir religijos laisvė garantuojama Pagrindinių teisių chartijos 10 straipsniu ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 9 straipsniu; kadangi nuolatinis rasistinis ir ksenofobinis požiūris valstybėse narėse pradedamas traktuoti kaip įprastas reiškinys ir jam pritaria nuomonių formuotojai ir politikai visoje ES, ir šis požiūris skatina socialinę aplinką, kurioje susidaro palankios sąlygos rasizmui, diskriminacijai ir neapykantos nusikaltimams; kadangi tokia padėtis prieštarauja bendrosioms Europos vertybėms, kurioms pritarė visos valstybės narės;

| I. | kadangi migrantai, migrantų palikuonys ir etninių mažumų grupių nariai toliau plačiai diskriminuojami visoje ES ir visose gyvenimo srityse; kadangi, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) tyrimuose, pabrėžiama, kad aukos, kurios neteisėtai gyvena, nenoriai praneša apie piktnaudžiavimą bet kuriai valdžios institucijai, o imigrantų statusas didina riziką tapti nusikaltimų aukomis; kadangi, nepaisant daugybės raginimų Komisijai, nebuvo imtasi daug veiksmų siekiant užtikrinti veiksmingą mažumų apsaugą; |
| --- | --- |

I.

kadangi migrantai, migrantų palikuonys ir etninių mažumų grupių nariai toliau plačiai diskriminuojami visoje ES ir visose gyvenimo srityse; kadangi, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) tyrimuose, pabrėžiama, kad aukos, kurios neteisėtai gyvena, nenoriai praneša apie piktnaudžiavimą bet kuriai valdžios institucijai, o imigrantų statusas didina riziką tapti nusikaltimų aukomis; kadangi, nepaisant daugybės raginimų Komisijai, nebuvo imtasi daug veiksmų siekiant užtikrinti veiksmingą mažumų apsaugą;

| J. | kadangi FRA tapo kompetencijos centru teikiančiu pagrindinių teisių duomenis ES institucijoms ir valstybėms narėms; |
| --- | --- |

J.

kadangi FRA tapo kompetencijos centru teikiančiu pagrindinių teisių duomenis ES institucijoms ir valstybėms narėms;

Teisinė valstybė, demokratija ir pagrindinės teisės

| 1. | patvirtina, kad, siekiant veiksmingo teisinės valstybės veikimo bet kurioje visuomenėje, būtina užtikrinti valdžių padalijimo principą ir teisminių institucijų nepriklausomumą; primena, kad ši samprata įtvirtinta 1948 m. Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir ES pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje, ir ypač lygybės prieš įstatymą, nekaltumo prezumpcijos ir teisės į sąžiningą ir viešą bylos nagrinėjimą kompetentingame, nepriklausomame ir nešališkame teisme, įsteigtame pagal įstatymą, principuose; priminė, kad šios pagrindinės vertybės buvo įkvėpimo šaltinis rengiant įžanginius Europos Sutarčių straipsnius ir joms visos valstybės narės savo valia pritarė bei įsipareigojo jų laikytis; pabrėžia, kad nei nacionaliniu suverenitetu, nei subsidiarumu negalima pagrįsti valstybės narės sistemingo atsisakymo laikytis pagrindinių Europos Sąjungos ir Sutarčių vertybių; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena, kad teisinės valstybės principas yra visų ES sutarties 2 straipsnyje išvardytų vertybių apsaugos dalis ir būtina jos sąlyga; ragina visus susijusius ES ir nacionalinio lygmens subjektus, įskaitant vyriausybes, parlamentus ir teismines institucijas, dėti daugiau pastangų, kad būtų puoselėjamas ir stiprinamas teisinės valstybės principas; primena, kad šie subjektai yra atsakingi už teisinės valstybės klausimus ir kad jie atlieka svarbų vaidmenį užkirsdami kelią teisinės valstybės principo, kuris yra ne besąlyginis teisės aktų taikymas, o demokratinis įstatymų viršenybės supratimas griežtai laikantis tarptautinių konvencijų ir ypač demokratinės opozicijos ir mažumų teisių, irimui; |
| --- | --- |

2.

| 3. | griežtai smerkia kai kurių valstybių narių vyriausybių pastangas susilpninti valdžių padalijimą ir teisminių institucijų nepriklausomumą; nerimauja, kad nors ir laikomasi Europos Tarybos standartų, tačiau išlieka problemų, susijusių su tuo, kaip šie standartai taikomi, ir dėl to išlieka galimybės daryti nacionalinėms teisminėms institucijoms politinį poveikį ir kurstyti visuomenės nuomonę, kad kišamasi į teisminį procesą, o kai kurie teisėjai yra šališki, ir tai vyksta nepaisant fakto, jog dauguma valstybių narių priėmė teisės aktus, kad užtikrintų teisminį nepriklausomumą ir nešališkumą; primena, kad Komisija pagal ES sutarties 17 straipsnio 1 dalį ir kaip Sutarčių sergėtoja turi teisę ir įgaliojimus užtikrinti, kad būtų laikomasi Sutarčių ir institucijų pagal Sutartis priimtų priemonių, taip pat, kad visos valstybės narės laikytųsi teisinės valstybės principo ir gerbtų kitas ES sutarties 2 straipsnyje nustatytas vertybes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį ne tik į Komisijos ir Tarybos pastangas užtikrinti, kad visos valstybės narės visapusiškai laikytųsi teisinės valstybės, demokratijos principų ir pagrindinių teisių, bet ir į ribotą procedūrų, pradėtų pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį, poveikį; laikosi nuomonės, kad ES turėtų būti suteikta galimybė inicijuoti pažeidimo nagrinėjimo procedūras valstybėms narėms, kurios nebesilaiko 2 straipsnyje nurodytų vertybių, ir kad ES sutarties 7 straipsnis turėtų būti taikomas, jei visos kitos teisių gynimo priemonės nepasiteisino; laikosi nuomonės, kad ES neefektyvumas, kai reikia nutraukti rimtus ir nuolatinius ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių pažeidimus kai kuriose valstybėse narėse, kenkia ir valstybių narių pasitikėjimui, ir ES patikimumui; be to, pabrėžia, kad nuolatinis nebaudžiamumas už šiuos pažeidimus buvo paskata kitoms valstybėms narėms laikytis tokio pat požiūrio; ragina Tarybą išnagrinėti visus Komisijos ir Parlamento pasiūlymus, susijusius su pažeidimų nagrinėjimo procedūromis ir galimomis sankcijomis, ir imtis tolesnių veiksmų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad būtina nešališkai ir reguliariai atlikti vertinimą, kaip visose valstybėse narėse laikomasi teisinės valstybės principo, demokratijos ir pagrindinių teisių; pabrėžia, kad toks vertinimas turi būti grindžiamas objektyviais kriterijais; šiuo atžvilgiu primena, kad Taryba taip pat atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant teisinės valstybės principo ir kitų vertybių, nurodytų ES sutarties 2 straipsnyje, laikymąsi, ir palankiai vertina kai kurių valstybių narių pastangas užtikrinti, kad Taryboje reguliariai būtų vertinama kiekvienos valstybės narės padėtis teisinės valstybės srityje; ragina Tarybą skubiai siekti pažangos šioje srityje; be to, primena 2016 m. spalio 25 d. Parlamento rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (13); dar kartą ragina Komisiją remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 295 straipsniu pateikti pasiūlymą dėl Sąjungos demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių pakto sudarymo (toliau – ES DTVPR paktas) tarpinstitucinio susitarimo forma ir šiame pakte nustatyti procedūras Sąjungos institucijų ir valstybių narių bendradarbiavimui vadovaujantis ES sutarties 7 straipsniu palengvinti; mano, kad tai bus sąžiningas, subalansuotas, reguliarus ir prevencinio pobūdžio mechanizmas, skirtas spręsti bet kokį ES sutarties 2 straipsnyje išvardytų vertybių pažeidimą, ir galėtų būti naudojamas kartu su Europos semestru ekonomikos politikos klausimais; primena apie esminę teisinės valstybės ir pagrindinių teisių sąsają ir būtinybę visus europiečius geriau informuoti apie ES bendrąsias vertybes ir Pagrindinių teisių chartiją; pabrėžia, kad svarbu, jog Parlamentas siųstų į valstybes nares ad hoc delegacijas, kai turima aiškių įrodymų apie rimtus demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių pažeidimus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pritaria nuomonei, kad visos teisinės valstybės vertinimo taisyklės turėtų būti pagrįstos patikimais, objektyviais ir palyginamais duomenimis bei analize; primena, kad pagrindinės teisės turėtų būti įtrauktos į visų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų poveikio vertinimą; atsižvelgdamas į tai teigiamai vertina Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) naująją Europos Sąjungos pagrindinių teisių informacinę sistemą (EFRIS), kurioje bus pateikta visa turima informacija, susijusi su pagrindinėmis teisėmis, surinkta pagal įvairius Jungtinių Tautų, Europos Tarybos ir ES lygmenų mechanizmus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad nacionalinių teisingumo sistemų, ypač teisėjų, prokurorų ir advokatų, kokybės, nepriklausomumo ir veiksmingumo didinimas tebėra vienas iš svarbiausių Europos Sąjungos prioritetų; pabrėžia, kad reikia nedelsiant nustatyti lyčių aspektu grindžiamą požiūrį į valstybių narių teisines ir teismų sistemas, įskaitant lyčių lygybės aspekto kūrimą ir institucionalizavimą pasitelkiant visų teisminių institucijų darbuotojų mokymo programas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad korupcija yra ne tik rimta kliūtis užtikrinant demokratiją ir pagarbą teisinei valstybei, bet ir gali tapti daugybės pagrindinių teisių pažeidimų priežastimi, taip keldama grėsmę vienodo požiūrio į visus piliečius principui; nerimauja dėl kai kuriose Europos šalyse pateiktų teisėkūros iniciatyvų, kurios galėtų panaikinti teigiamus ankstesnių reformų, kurių buvo imtasi siekiant stiprinti korupcijos prevenciją, rezultatus; šiuo atžvilgiu ragina visas valstybes nares ir ES institucijas ryžtingai kovoti su sistemine korupcija ir parengti veiksmingas korupcijos prevencijos, kovos su ja ir sankcijų skyrimo ir kovos su sukčiavimu priemones, taip pat vykdyti reguliarią viešojo finansavimo naudojimo stebėseną; šiuo tikslu ragina valstybes nares ir ES institucijas padėti greitai įsteigti Europos prokuratūrą; ragina valstybes nares, kurios dar nepareiškė savo ketinimo prisijungti prie Europos prokuratūros, tai padaryti; todėl apgailestauja dėl Komisijos sprendimo neskelbti antrosios dvejų metų ataskaitos dėl korupcijos padėties ES ir primygtinai ragina Komisiją toliau skelbti savo kovos su korupcija ataskaitas; pažymi, kad informacijos apie kovą su korupcija suvestinių parengimas Europos semestro metu nėra pakankamai veiksminga priemonė siekiant užtikrinti, kad korupcijos klausimas vienareikšmiškai būtų įtrauktas į darbotvarkę; palankiai vertina Komisijos pareiškimą, kurį ji padarė savo komunikate „Kova su korupcija ES“, kad ji sieks pritarimo dalyvauti Europos Tarybos sudarytame kovos su korupcija tinkle GRECO; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į judėjimo ir apsigyvenimo laisvės, kaip vienos iš svarbiausių ES garantuojamų pagrindinių teisių, svarbą; pabrėžia, kad „Brexit’as“ daro tiesioginį poveikį milijonų Europos piliečių, ypač Jungtinės Karalystės gyvenančių ES piliečių ir ES 27 valstybėse gyvenančių Jungtinės Karalystės piliečių, gyvenimui, ir pabrėžia, kad asmenų pagrindinių teisių užtikrinimui turėtų būti teikiama tokia pat svarba kaip ir kitiems aspektams; ragina po „Brexit’o“ užtikrinti ES piliečių ir jų šeimų, kurie keliavo Sąjungoje įgyvendindami judėjimo laisvę, pagrindinių teisių laikymąsi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad bet kokie veiksmai, kurių imamasi kovojant su terorizmu ar organizuotu nusikalstamumu, turi užtikrinti pagarbą demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms ES; apgailestaudamas pastebi, kad valdžios institucijos vis labiau taiko su teisinės valstybės principu nesuderinamas administracines priemones ir kad dėl šioje srityje vykdomos politikos daugėja nusikaltimų ir teisės pažeidimų, pirmiausia kai imamasi priemonių dėl nepaprastosios padėties; reikalauja iš valstybių narių, kad bet kokie išimtiniai teisės aktai atitiktų proporcingumo ir būtinumo principą, o priemonės, kurių imamasi šioje srityje, būtų aiškiai ribotos trukmės ir demokratiškai ir reguliariai kontroliuojamos; nepritaria bet kokiam imigracijos ir terorizmo supainiojimui ir bet kokiam kovos su terorizmu priemonių naudojimui siekiant kontroliuoti tam tikrus migracijos srautus; |
| --- | --- |

10.

Migracija

| 11. | smerkia pirmiausia su galimybe patekti į teritoriją, priėmimo sąlygomis, prieglobsčio procedūromis, imigrantų sulaikymu ir pažeidžiamų asmenų apsauga susijusį piktnaudžiavimą žmogaus teisėmis ir jų pažeidimą, nuo kurių nukentėjo migrantai ir pabėgėliai, ir primena kaip svarbu, kad valstybės narės laikytųsi ES priimtų bendros prieglobsčio sistemos teisės aktų rinkinio; primena, kad vaikai sudaro beveik trečdalį prieglobsčio prašytojų ir yra ypač pažeidžiami; ragina ES ir jos valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią nelydimų nepilnamečių dingimui; primena, kad prieglobsčio teisė aiškiai apsaugota Chartijos 18 straipsniu; su nerimu pažymi, kad dėl pagreitintų procedūrų, saugių šalių sąrašų, taip pat grąžinimo procedūros pagal Dublino taisykles, LGBTI prieglobsčio prašytojams kyla didesnė rizika būti grąžintiems prieš jiems suteikiant galimybę pagrįsti savo prieglobsčio prašymą trečiosiose arba kitose valstybėse narėse tais atvejais, kai jie baiminasi persekiojimo dėl savo seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės, lyties raiškos arba lyties požymių; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina valstybes nares pareikalauti, kad jų valdžios institucijos išsiaiškintų, ar jų teisėti tikslai galėtų būti pasiekti ne tokiomis prievartinėmis priemonėmis kaip sulaikymas, ir pateikti išsamius pagrindimu, paremtus faktais ir teisiniais argumentais, kai sulaikomi prieglobsčio prašytojai, pabėgėliai ir migrantai; primena, kad visos valstybės narės pasirašė Ženevos konvencijas, todėl turi pareigą užtikrinti, kad būtų laikomasi visų konvencijų nuostatų, nepaisant aplinkybių; pabrėžia, kad migruojančios moterys susiduria su dvejopa diskriminacija kaip migrantės ir kaip moterys ir nurodo konkrečias aplinkybes su kuriomis migruojančios moterys gali susidurti keliaudamos, taip pat pabėgėlių sulaikymo ir priėmimo centruose, kaip antai, priekabiavimas, jų saugumo, fizinės neliečiamybės ir privataus gyvenimo pažeidimai, ir jų poreikis pasinaudoti su moterų higiena susijusiomis paslaugomis ir reprodukcinės sveikatos priežiūra; reikalauja sukurti ir stiprinti moterų apsaugos sistemas, kuriomis būtų galima užkirsti kelią smurtui, prievartai prieš moteris, jų nepriežiūrai bei išnaudojimui ir su tuo kovoti atsižvelgiant į Valetos veiksmų plane išdėstytus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, jog UNICEF turėjo progą daug kartų priminti, kad kalinimas jokiais būdais negali būti grindžiamas vaiko interesais ir kad reikia sukurti alternatyvias kalinimui priemones, neatsižvelgiant į tai, ar tie vaikai yra lydimi ar nelydimi šeimos; prašo parengti ir pradėti taikyti specialias procedūras, kad, vadovaujantis Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencija, būtų užtikrinta visų vaikų apsauga; pabrėžia, kad šeimos narių atskyrimo, net ir sulaikymo, atveju moterims ir vaikams kyla didesnė rizika; be to, pabrėžia vaiko interesų užtikrinimo principą viršenybę visais klausimais kai, kalbama apie vaikus, taip pat į teisės būti išklausytam praktinį įgyvendinimą; primena, kad ES pagrindinių teisių chartijos 14 straipsnyje ir JT vaiko teisių konvencijos 28 straipsnyje garantuojama teisė į mokslą kiekvienam vaikui, įskaitant migrantus ir pabėgėlius, tiek lydimus, tiek nelydimus, neatsižvelgiant į jų statusą, kartu vengiant mokymo, kai vaikai atskiriami, ir segregavimo; todėl ragina valstybes nares užtikrinti, kad migrantų ir pabėgėlių vaikams po jų atvykimo būtų greitai suteikta galimybė gauti formalųjį ir neformalųjį švietimą; pabrėžia, jog valstybės narės turėtų užtikrinti, kad migrantų ir pabėgėlių vaikai būtų veiksmingai remiami teikiant kalbinę, socialinę ir psichologinę pagalbą, pagrįstą individualiu jų poreikių vertinimu; yra susirūpinęs dėl marginalizuotų grupių prieglobsčio prašytojų konkrečių poreikių ir pažeidžiamumo ir ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų patenkinti konkretūs jų poreikiai, susiję su sauga, sveikatos priežiūra ir teisiniu pripažinimu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad solidarumas turi būti principas, kuriuo grindžiami Sąjungos veiksmai migracijos srityje, ir smerkia tas valstybes nares, kurios akivaizdžiai pažeidžia šį principą; ragina Tarybą paskubėti su Dublino reglamento reforma, kurią ji šiuo metu blokuoja ir be kurios bendra Europos prieglobsčio sistema negali tinkamai veikti; pabrėžia, kad valstybės narės turėtų pradėti rengti su apsauga susijusių sistemų, kaip antai perkėlimo į Europos Sąjungą ir humanitarinio priėmimo, derinį, galintį suteikti asmenims, kuriems reikia tarptautinės apsaugos, galimybę patekti į Europos Sąjungą, kad joje būtų galima prašyti prieglobsčio; ragina valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas teikti humanitarines vizas ir reguliarias judumo programas, siekiant skatinti teisėtus ir saugius kelius į ES, ypač asmenims, kuriems reikia apsaugos, ir užtikrinti jų prieigą prie paslaugų ir jų pagrindinių teisių, neatsižvelgiant į jų statusą; pabrėžia, kad valstybės narės turi prisiimti atsakomybę už ES migracijos politikos eksternalizavimą, įskaitant bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, apie kuriose vykdomus bendrus šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus ir pažeidimus pranešė JT vyriausiasis pabėgėlių reikalų komisaras (UNHCR); mano, kad Sąjunga turi atlikti pagrindinį vaidmenį imantis perkėlimo veiksmų pasaulio mastu; primena, kad bet kokie valstybių narių veiksmai, kurių jos imasi veikdamos pagal ES teisę, privalo atitikti ES pagrindinių teisių chartijos teises ir principus; ragina valstybes nares veiksmingai užtikrinti individualią teisę į prieglobstį ir priimti pabėgėlių iš valstybių narių, kurioms didžiausią poveikį daro dideli atvykstančiųjų srautai, perkėlimą; taip pat ragina valstybes nares laikytis negrąžinimo principo ir pradėti taikyti tinkamas procedūrines jų prieglobsčio ir pasienio procedūrų apsaugos priemones; griežtai smerkia tai, kad kai kurios valstybės narės nesilaiko ES prieglobstį ir grąžinimą reglamentuojančių teisės aktų ir pažeidžia migrantų ir prieglobsčio prašytojų teises, pavyzdžiui, neleisdamos veiksmingai pasinaudoti prieglobsčio procedūromis, nepateikdamos aiškios informacijos apie teisių gynimo priemones, kuriomis galima pasinaudoti priėmus sprendimą dėl grąžinimo, nesuteikdamos migrantams ir prieglobsčio prašytojams maisto arba taikydamos automatinį ir sisteminį sulaikymą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripažįsta įvairių Viduržemio jūros regiono NVO veiklą ir jų pastangas siekiant gelbėti gyvybes ir teikti humanitarinę pagalbą asmenims, kuriems jos reikia; primena, kad pagal tarptautinę teisę, pirmiausia pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (kurią ratifikavo ES ir visos jos valstybės narės) 98 straipsnį, gelbėjimas jūroje yra teisėta pareiga suteikti pagalbą bet kokiam asmeniui jūroje, jei iškyla jo žūties pavojus; primena 2018 m. liepos 5 d. savo rezoliuciją dėl gairių valstybėms narėms, siekiant užkirsti kelią humanitarinės pagalbos kriminalizavimui (14); ragina valstybes nares remti NVO, užuot trukdžius jų darbui, ir ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti ir garantuoti paieškos ir gelbėjimo operacijas; ragina ES ir valstybes nares skirti pakankamai lėšų paieškos ir gelbėjimo operacijoms atsižvelgiant į Europos masto humanitarinės pagalbos operaciją; ragina valstybes nares į nacionalinę teisę perkelti Padėjimo direktyvoje numatytą humanitarinės pagalbos išimtį, kurios tikslas sumažinti nenumatytas Padėjimo direktyvos pasekmes piliečiams ir organizacijoms, teikiančioms humanitarinę pagalbą migrantams, ir priimančiosios visuomenės socialinei sanglaudai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad atsižvelgimas į migrantų pažeidžiamumą ir konkrečius poreikius yra sudėtinė integracijos proceso dalis; primena, kad migrantų poreikių vertinimas turėtų būti vykdomas nuolat ir tiek, kiek to reikia, nes jų padėtis ir poreikiai gali keistis ir labai skirtis pagal migrantų kilmės šalį; pabrėžia, kad šeimų susijungimas yra labai svarbi migrantų įgalinimo priemonė ir leidžia jiems pajusti, kad jie gali pradėti įsikurti ir integruotis naujoje priimančioje visuomenėje; atkreipia dėmesį į tai, kad vien tik priėmimo politikos nepakanka, o iššūkis, su kuriuo susiduria ES, yra sukurti veiksmingą integracijos politiką; atsižvelgdamas į tai, ragina paspartinti valstybių narių keitimąsi gerąja patirtimi integracijos srityje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į keleto naujų didelio masto informacinių sistemų kūrimą, taip pat tikslą gerinti jų sąveikumą, kartu išsaugant būtinas apsaugos priemones, taip pat susijusias su duomenų apsauga ir privatumu; ragina valstybes nares nustatyti specialias apsaugos priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad didelės apimties IT sistemų sąveika užtikrintų visų piliečių pagrindines teises, ypatingą dėmesį skiriant vaikų ar pažeidžiamų asmenų, pavyzdžiui, tarptautinės apsaugos prašytojų ir asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, teisėms, taip pat profiliavimui; ragina valstybes nares užtikrinti, kad sąveikumo įgyvendinimas taip pat atitiktų vaikų apsaugos tikslus, pavyzdžiui, nustatyti dingusius vaikus ir padėti šeimos susijungimui; |
| --- | --- |

17.

Moterų teisės

| 18. | susirūpinęs pažymi, jog FRA 2017 m. ataskaitoje „Žmogaus teisių išbandymai, su kuriais susiduria moterys“ patvirtinama, kad moterys ir mergaitės ES patiria vis daugiau diskriminacijos dėl lyties, seksistinių neapykantą kurstančių kalbų ir smurto dėl lyties, ir dėl to labai sumažėja jų galimybės naudotis savo teisėmis ir dalyvauti visuomenėje vienodomis teisėmis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | su nerimu pažymi, kad Europos negalios forumo ataskaitoje „Priverstinės neįgalių moterų ir mergaičių sterilizacijos panaikinimas“ nustatyta, kad dėl neįgalių moterų vis dar priimami savavališki sprendimai dėl sterilizacijos joms nežinant, be jų sutikimo ar leidimo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atsižvelgdamas į tai ragina valstybes nares apsvarstyti šešias pagrindines intervencijos sritis, kad būtų sustiprinti jų įsipareigojimai užtikrinti moterų ir mergaičių orumą ir teises, kaip siūloma FRA ataskaitoje, t. y.: teisių lygybės užtikrinimo institucijoms suteikti daugiau galimybių spręsti visus klausimus, darančius poveikį moterų teisėms, pradedant lyčių lygybe ir baigiant smurtu prieš moteris; gerinti saugumą internete; veiksmingiau remti lyčių lygybę švietimo ir mokymosi visą gyvenimą srityse; pradėti taikyti lyčių kvotas, nes tai – ryžtingas žingsnis siekiant pozityvių veiksmų; koordinuojant ekonominę politiką visoje ES pagal Europos semestrą skatinti lyčių lygybės aspektą; tobulinti duomenų rinkimą ir informacijos apie visų formų diskriminaciją ir smurtą prieš moteris ir mergaites sklaidą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | griežtai smerkia visų formų smurtą prieš moteris ir todėl ragina Komisiją pateikti teisės aktą, kuriuo būtų remiamos valstybės narės visų formų smurto prieš moteris ir mergaites ir su lytimi susijusio smurto prevencijos ir panaikinimo srityje; prašo Tarybos pradėti taikyti nuostatą dėl pereigos priimant vienbalsį sprendimą, siekiant užtikrinti, kad smurtas prieš moteris ir mergaites (ir kitų formų smurtas dėl lyties) būtų priskiriamas SESV 83 straipsnio 1 dalyje išvardytiems nusikaltimams; teigiamai vertina, kad 2017 m. birželio 13 d. ES prisijungė prie Stambulo konvencijos, nes ji yra pirmoji išsami teisiškai privaloma priemonė dėl smurto prieš moteris ir smurto dėl lyties, įskaitant smurtą šeimoje, prevencijos ir kovos su juo tarptautiniu lygmeniu, nepaisant to, kad šis prisijungimas galioja tik dviejose srityse; apgailestauja, kad iki šiol šią konvenciją ratifikavo tik 20 valstybių narių; apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse diskusijas, susijusias su Stambulo konvencijos ratifikavimu, lydėjo klaidingos smurto dėl lyties ir lytinės tapatybės apibrėžčių interpretacijos; ragina likusias valstybes nares ir Tarybą nedelsiant užbaigti ES prisijungimo prie konvencijos procesą ir susitarti dėl Elgesio kodekso siekiant užtikrinti konvencijos įgyvendinimą ES; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares visais įmanomais būdais remti pilietinės visuomenės organizacijas, dirbančias su smurto dėl lyties aukomis, be kita ko, teikiant joms nuolatinę finansinę paramą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pažymi, kad seksizmas ir lyčių stereotipai, kurie nulėmė dominavimą moterų atžvilgiu ir moterų diskriminaciją, turi didelį poveikį moterų pagrindinėms teisėms visose gyvenimo srityse; primena, kad moterys dažnai nukenčia nuo daugialypės diskriminacijos, kylančios, be kita ko, dėl to, kad priklauso etninei mažumai, dėl seksualinės orientacijos, negalios arba turimo migranto statuso; pabrėžia, kad visų amžiaus grupių švietimas moterų ir vyrų lygybės, nestereotipinių lyčių vaidmenų ir pagarbos asmens neliečiamybei klausimais visais lygmenimis yra būtinas siekiant veiksmingai kovoti su visų formų diskriminacija; ragina valstybes nares tinkamai spręsti šį klausimą mokyklų mokymo programose; apgailestauja, kad moterys vis dar kenčia dėl nelygybės darbo vietoje, pvz., mažiau dalyvauja darbo rinkoje, gauna nevienodą darbo užmokestį, dažniau dirba darbą ne visą darbo dieną, gauna mažesnes pensijų išmokas, patiria karjeros segregaciją ir turi prastesnes galimybes kilti karjeros laiptais; ragina valstybes nares šalinti pagrindines struktūrines kliūtis moterų ekonominiam įgalėjimui ir nepakankamą atstovavimą moterims darbe, sprendimų priėmimo procese ir politikoje, nes šios kliūtys yra įvairių susikertančių nelygybės, stereotipų ir diskriminacijos formų privačiojoje ir viešojoje sferose rezultatas; ragina valstybes nares pasiūlyti priemones, skirtas veiksmingai kovoti su seksualiniu priekabiavimu ir smurtu viešosiose erdvėse, darbo vietoje, internete ir ne internete, taip pat skirti smurto dėl lyties aukoms tinkamą skaičių prieglaudų ir tikslines bei integruotas paramos paslaugas, įskaitant paramą įvykus traumai ir konsultavimą; ragina valstybes nares keistis geriausia patirtimi ir nuolat rengti mokymus policijos ir teismų darbuotojams visų formų smurto prieš moteris klausimais; |
| --- | --- |

22.

| 23. | remia keliose valstybėse narėse 2017 m. po atvejų, susijusių su lytinės ir reprodukcinės sveikatos teisių apribojimu, įvykusias demonstracijas ir platų seksualinio priekabiavimo atvejų nušvietimą žiniasklaidoje; tvirtai pabrėžia, kad atsisakymas užtikrinti paslaugas, susijusias su lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūra, įskaitant saugius ir teisėtus abortus, yra smurto prieš moteris ir mergaites forma; pabrėžia, kad tik pačios moterys ir mergaitės turi priimti sprendimus dėl savo kūno ir seksualumo; ragina ES valstybes nares imtis veiksmingų priemonių, kad būtų gerbiamos ir saugomos moterų lytinės ir reprodukcinės teisės, atsižvelgiant į įvairias civilines, politines, ekonomines, socialines ir kultūrines teises, taip pat teisę į fizinę neliečiamybę, sveikatos apsaugą, nepatirti kankinimo ir netinkamo elgesio, į privatumą, lygybę ir nediskriminavimą; šiuo atžvilgiu pažymi, kad neįgalieji gali pretenduoti į pagrindinių teisių įgyvendinimą lygiai taip pat, kaip ir kiti asmenys; ragina valstybes nares užtikrinti išsamų lytinį švietimą, moterų galimybes naudotis šeimos planavimo priemonėmis ir įvairiomis reprodukcinės ir lytinės sveikatos priežiūros paslaugomis, įskaitant šiuolaikinius kontracepcijos metodus bei saugų ir teisėtą abortą; pažymi, kad šis klausimas turėtų apimti ir teisės aktų, politikos krypčių ir praktikos, kuriomis pažeidžiamos šios teisės, panaikinimą, taip pat esamos apsaugos mažinimo prevenciją; tvirtina, kad Sąjunga turi atlikti tam tikrą vaidmenį didinant informuotumą šiais klausimais ir skatinant geriausią praktiką; |
| --- | --- |

23.

Spaudos laisvė, saviraiškos laisvė ir susirinkimų laisvė

| 24. | primena, kad Pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnyje įtvirtinta kiekvieno asmens teisė nekliudomam turėti savo nuomonę, saviraiškos laisvė ir teisė per bet kokias žiniasklaidos priemones nepaisant sienų gauti ir skleisti informaciją bei idėjas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad viešas svarstymas ir diskusijos yra gyvybiškai svarbios demokratinių visuomenių veikimui, ir atsižvelgdamas į tai skatina ES ir jos valstybes nares imtis tolesnių apsaugos priemonių ir ginti žodžio ir susirinkimų laisvę kaip pagrindines teises ir pagrindinius demokratinių procesų principus; primena, kad, remiantis 2017 m. Europos Tarybos generalinio sekretoriaus demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės padėties ataskaita, galimybės taikiai protestuoti yra ribotos tais atvejais, kai viešiems susirinkimams taikomi netinkami apribojimai; griežtai smerkia vis dažniau susirinkimų laisvei taikomus apribojimus, kai kuriais atvejais valdžios institucijų prieš taikius demonstrantus panaudotą neproporcingą jėgą; primena, kad teisėsaugos pareigūnai, vykdydami savo pareigas, privalo gerbti ir saugoti žmogaus orumą ir paisyti bei laikytis visų asmenų žmogaus teisių; pabrėžia, kad policijos pajėgos visų pirma privalo užtikrinti žmonių saugumą ir apsaugą ir kad bet kokį teisėsaugos pareigūnų perteklinį ir nepagrįstą jėgos panaudojimą nešališkai ir išsamiai turi ištirti atitinkamos kiekvienos valstybės narės institucijos; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina valstybes nares imtis tinkamų priemonių, kuriomis būtų apsaugoma ir skatinama pliuralistinė, nepriklausoma ir laisva žiniasklaida; griežtai smerkia tendencijas tam tikrose valstybėse narėse, kuriais siekiama sutelkti žiniasklaidos priemones vienose vyriausybei palankių verslo atstovų rankose ir bandoma netinkamai naudoti visuomeninę žiniasklaidą tik vyriausybės žinučių platinimui; pažymi, kad žiniasklaidos vaidmuo yra susijęs su sveiku informacijos svarstymu, todėl ji yra demokratijos ramstis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad ES valstybėse narėse nacionaliniu lygmeniu buvo nustatyta nedaug konkrečių teisinių nuostatų ar politinių sistemų, užtikrinančių žurnalistų žiniasklaidos darbuotojų apsaugą nuo smurto, grasinimų ir bauginimų; primena, kad, pasak Europos Tarybos, prieš žurnalistus vykdomi piktnaudžiavimo atvejai ir nusikaltimai gali paskatinti potencialiai aukštą savicenzūrą, kuri savaime turi didelį poveikį žodžio laisvei ir pažeidžia piliečių teises į informaciją ir dalyvavimą; reiškia didelį susirūpinimą dėl valstybėse narėse vis dar vykdomų žurnalistų nužudymų; ragina nacionalines teisėsaugos institucijas imtis visų priemonių siekiant užkirsti kelią tokiam smurtui ir toliau bendradarbiauti su Europolu ir paspartinti žurnalistų nužudymo Europos Sąjungoje bylų ištyrimą; taip pat yra susirūpinęs dėl prastų daugybės žurnalistų ir žiniasklaidos darbuotojų darbo sąlygų ir jų patiriamo fizinio ir psichologinio smurto masto, kuris gali trukdyti jų gebėjimui atlikti savo darbą ir taip kenkdamas žurnalistikos kokybei ir žurnalistinės įvairovės raiškai; pažymi, kad svarbu įgyvendinti ES masto projektus, pavyzdžiui, žiniasklaidos pliuralizmo stebėsena ir žiniasklaidos laisvės žemėlapis, kurių metu vertinama žiniasklaidos pliuralizmui Europoje kylanti rizika, nustatomi žiniasklaidos laisvės ribojimai ir pažeidimai, jai kylančios grėsmės, vykdomos informuotumo didinimo kampanijos ir teikiama parama žurnalistams, kuriems kyla grėsmė, ir tarpvalstybinei tiriamajai žurnalistikai; pažymi, kad tokių ir panašių klausimų finansavimas turėtų būti užtikrintas DFP; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia pagrindinį informatorių vaidmenį saugant visuomenės interesus ir skatinant viešojo sektoriaus atskaitomybės ir sąžiningumo kultūrą viešosiose ir privačiose institucijose; pabrėžia, kad informavimas apie pažeidimą yra esminis tiriamosios žurnalistikos ir žiniasklaidos laisvės elementas; apgailestauja dėl grasinimų, keršto ir pasmerkimo atvejų, su kuriais ES vis dar susiduria informatoriai; atsižvelgdamas į tai primena 2017 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl informatorių, kurie atskleisdami konfidencialią bendrovių ir viešojo sektoriaus institucijų informaciją veikia viešojo intereso labui, teisėtų apsaugos priemonių (15); atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis 2018 m. balandžio 23 d. Komisijos komunikatu dėl informatorių apsaugos stiprinimo ES lygmeniu (16), tik dešimt valstybių narių priėmė išsamius teisės aktus, kuriais užtikrinama informatorių apsauga; teigiamai vertina 2018 m. balandžio 23 d. Komisijos pasiūlymą dėl horizontalios direktyvos dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (17) ir pabrėžia kad teisėkūros institucijoms svarbu greitai imtis tolesnių priemonių, kad pasiūlymą būtų galima priimti prieš pasibaigiant dabartinei teisės aktų leidėjų kadencijai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | teigiamai vertina 2018 m. balandžio 26 d. Komisijos komunikatą „Kova su dezinformacija internete: Europos požiūris ir jame numatyti veiksmai“ (18), kuriuo siekiama sukurti skaidresnę, patikimesnę ir atskaitingesnę internetinę ekosistemą, pagerinti rinkimų procesų saugumą ir atsparumą, skatinti švietimą ir žiniasklaidos raštingumą, didinti paramą kokybiškai žurnalistikai ir stiprinti Sąjungos strateginės komunikacijos gebėjimus; reiškia susirūpinimą dėl galimos grėsmės, kurią melagingų naujienų sąvoka gali kelti žodžio ir saviraiškos laisvei ir žiniasklaidos nepriklausomumui, kartu pabrėždamas neigiamą poveikį, kurį melagingų naujienų sklaida gali turėti politinių debatų kokybei ir gerai informuotų piliečių dalyvavimui demokratinėje visuomenėje; mano, kad piliečiai savo nuomonę gali susidaryti, kai visų pirma vystomas kritiniu požiūriu grindžiamas švietimas ir profesinį rengimas; pažymi, kad politinės partijos ir privatieji arba viešieji ES ir užsienio subjektai gali naudoti politinį profiliavimą, dezinformaciją ir manipuliavimą informacija, ir tai gali kelti grėsmę ES demokratinėms vertybėms, kaip, pavyzdžiui, parodė „Facebook-Cambridge Analytica“ skandalas; ragina Komisiją tęsti veiksmus, kuriais siekiama užkirsti kelią tokiai praktikai ir užtikrinti duomenų apsaugą, skaidrumą ir kibernetinį saugumą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | reiškia susirūpinimą dėl žmogaus teisių gynėjams, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas, veikiančias pagrindinių teisių ir demokratijos srityje, sudaromų kliūčių, įskaitant rimtus susirinkimų laisvės ir žodžio laisvės apribojimus, taikomus toms organizacijoms ir piliečiams, ir finansavimo apribojimus; pripažįsta svarbų šių organizacijų vaidmenį užtikrinant, kad pagrindinės teisės ir vertybės visiems taptų realybe, ir pabrėžia, kad jos turėtų galėti vykdyti veiklą saugioje ir palankioje aplinkoje; yra susirūpinęs dėl to, kad tam tikrose valstybėse narėse pilietinės visuomenės veiklos laisvė mažėja; ragina ES ir valstybes nares aktyviai šalinti pagrindines mažėjančios pilietinės visuomenės veiklos laisvės priežastis ir užtikrinti jų pagrindines teises; pakartoja, kad reikia tinkamo ES finansavimo, kaip nustatyta 2018 m. balandžio 19 d. Parlamento rezoliucijoje dėl Europos vertybių priemonės parengimo (19) siekiant remti pilietinės visuomenės organizacijas, propaguojančias pagrindines vertybes Sąjungoje, ir užkirsti kelią bet kokiam netinkamam tokio finansavimo naudojimui; |
| --- | --- |

30.

Rasizmas, ksenofobija, diskriminacija, neapykantą kurstančios kalbos ir kitos netolerancijos formos

| 31. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES ir jos valstybės narės turėtų veiksmingai reaguoti į diskriminacinius ir smurtinius incidentus migrantų ir pabėgėlių vaikų, romų vaikų ir mažumoms priklausančių vaikų mokyklinio ugdymo srityje ir su jais kovoti, tiek užtikrindamos teisinių priemonių taikymą, tiek skatindamos tarpusavio supratimą bei socialinę sanglaudą; ragina valstybes nares užtikrinti, kad į įprastas mokymo programas būtų įtrauktos veiksmingos priemonės, garantuojančios ir propaguojančios pagarbą įvairovei, kultūrų tarpusavio supratimui ir žmogaus teisėms; šiuo tikslu ragina valstybes nares skatinti mokyklose įtraukų švietimą nuo ankstyvo amžiaus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad smurtas ir nusikaltimai, kuriuos skatina rasizmas, ksenofobija ar religinė netolerancija arba nusistatymas prieš asmenis dėl jų negalios, seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės, yra neapykantos nusikaltimų pavyzdžiai; smerkia visų rūšių neapykantą kurstančių kalbų sukeltus nusikaltimus ir neapykantą kurstančias kalbas, kurios ES skamba kasdien ir kai kuriose valstybėse narėse pradėtos laikyti normaliomis; kuo griežčiausiai smerkia kraštutinių dešiniųjų judėjimų iškilimą ir yra susirūpinęs dėl neapykantą kurstančių kalbų tapimo įprastu reiškiniu, priskirtinu tam tikriems politiniams veikėjams; ragina visiškai netoleruoti jokios diskriminacijos jokiu pagrindu; ragina Tarybą nedelsiant atnaujinti ir užbaigti derybas dėl Vienodo požiūrio direktyvos; primena, kad 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatiniame sprendime 2008/913/JHA dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis, kurį valstybės narės turėjo įgyvendinti iki 2010 m. lapkričio 28 d., nustatytas teisinis pagrindas, kuriuo remiantis nustatomos sankcijos juridiniams asmenims, viešai kurstantiems smurtą ar neapykantą prieš mažumos grupę; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primena, kad valstybės narės, kurios sistemingai registruoja, renka ir kiekvienais metais skelbia neapibendrintus duomenis apie visų formų diskriminaciją ir neapykantos nusikaltimus, turi tai daryti tik siekdamos nustatyti diskriminacijos priežastis ir kovoti su diskriminacija, ir kad šie duomenys turi būti visiškai anonimiški, kad būtų išvengta bet kokio profiliavimo arba „etninių“ statistinių duomenų, kartu sudarant sąlygas valstybėms narėms, kartu su kitais pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais, rengti veiksmingus įrodymais pagrįstus teisinius ir politinius atsakus į šiuos reiškinius; primena, kad visi duomenys turėtų būti renkami atsižvelgiant į nacionalinės teisės aktus ir ES duomenų apsaugos teisės aktus; teigiamai vertina teisėsaugos ir baudžiamosioms institucijoms skirtų orientacinių principų, susijusių su neapykantos nusikaltimais, galimybe kreiptis į teismą, neapykantos nusikaltimų aukų apsauga ir parama joms, apibendrinimą, kurį atliko Kovos su rasizmu, ksenofobija ir kitų formų netolerancija aukšto lygio grupė; pakartoja, kad vaikų viliojimas, priekabiavimas skaitmeninėje erdvėje ir keršto pornografija yra naujos nusikaltimų internete formos ir gali turėti labai didelį poveikį, visų pirma jaunimui ir vaikams; atsižvelgdamas į tai primena žiniasklaidos ir informacijos, ypač skirtos vaikams, raštingumo būtinybę siekiant užtikrinti atsakingą interneto naudojimą; reiškia susirūpinimą dėl to, kad aukos nepraneša apie neapykantos nusikaltimus dėl nepakankamų apsaugos priemonių ir dėl to, kad valstybių narių valdžios institucijoms nepavyksta tinkamai ištirti neapykantos nusikaltimų ir už juos patraukti baudžiamojon atsakomybėn; todėl pabrėžia, jog būtina skatinti nukentėjusius asmenis pranešti apie neapykantos nusikaltimus arba diskriminacijos atvejus ir jiems suteikti atitinkamą apsaugą ir paramą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina valstybes nares toliau dėti pastangas siekiant užtikrinti veiksmingą praktinį Tarybos direktyvos 2000/43/EB, įgyvendinančios vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (Rasinės lygybės direktyva) (20) įgyvendinimo užtikrinimą ir užtikrinti veiksmingą Pamatinio sprendimo dėl rasizmo ir ksenofobijos įgyvendinimo užtikrinimą siekiant kovoti su įsisenėjusiais romų diskriminacijos, antisemitizmo, islamofobijos, kovos su afrofobijos, priešiškumo romams ir agorafobijos klausimais; pažymi, kad valstybės narės turėtų pateikti naujas arba peržiūrėti ir prireikus iš dalies pakeisti savo nacionalines integracijos strategijas, siekdamos užtikrinti, kad visi žmonės būtų iš tikrųjų įgalinti veiksmingai dalyvauti įtraukties procese skatinant ir apsaugant jų pagrindines teises; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad per 2017 m. nepasiekta jokios didesnės pažangos įgyvendinant nacionalinės romų integracijos strategijos tikslus; pažymi, kad ESI fondų lėšos nėra susietos su nacionaline romų integracijos strategija ir dažnai nepasiekia romų; smerkia romų patiriamus diskriminacijos, segregacijos, neapykantą kurstančių kalbų, neapykantos nusikaltimų ir socialinės atskirties atvejus; smerkia nuolatinę romų diskriminaciją, susijusią su jų galimybėmis gauti būstą (ypač priverstinio iškeldinimo atvejais), galimybėmis gauti sveikatos priežiūros paslaugas, išsilavinimą, patekti į darbo rinką, taip pat teisingumo ir lygybės prieš įstatymą požiūriu; įspėja, kad romų vaikai ir moterys yra ypač pažeidžiami; |
| --- | --- |

35.

| 36. | apgailestauja, kad LGBTI asmenys ir 2017 m. vis dar patyrė patyčias, priekabiavimą ir smurtą ir susidūrė su daugybe diskriminacijos ir neapykantos atvejų, įskaitant švietimo, sveikatos, būsto ir užimtumo sritis; yra susirūpinęs dėl nuolatinės patirties, susijusios su LGBTI asmenų stigma dėl lyties, smurto ir diskriminacijos ir teisėsaugos institucijų žinių ir intervencijų trūkumo, visų pirma translyčių asmenų ir marginalizuotų LGBTI asmenų atžvilgiu, ir ragina valstybes nares priimti kovos su homofobija ir transfobija įstatymus ir politiką; griežtai smerkia LGBTI konversijos terapijų skatinimą ir praktiką ir ragina valstybes nares kriminalizuoti tokią praktiką; taip pat griežtai smerkia translyčių ir interseksualių asmenų patologizaciją; primena, kad kova su smurtu dėl asmens lytinės tapatybės, lyties raiškos, lyties savybių ar seksualinės orientacijos patenka į ES kompetencijos, susijusios su kova su smurtu dėl lyties, sritį; ragina Komisiją į šią sritį įtraukti lytinės tapatybės aspektą; ragina visas valstybes nares patvirtinti panašias priemones, kuriomis būtų gerbiama ir užtikrinama teisė į lytinę tapatybę, lyties raišką, fizinę neliečiamybę ir apsisprendimo teisę; ragina valstybes nares atnaujinti savo baudžiamuosius kodeksus atsižvelgiant į Rasių lygybės direktyvą; mano, kad seksualinė orientacija ir negalia turėtų būti įtrauktos į visus apsaugos nuo diskriminacijos elementų sąrašus; teigiamai vertina tai, kad Komisijos veiksmų, kuriais siekiama didinti LGBTI asmenų lygybę, sąraše (2014–2019 m.) buvo įgyvendinti tam tikri punktai; ragina Komisiją išlaikyti plataus užmojo ir daugiametį planavimą šioje srityje ir glaudžiai bendradarbiauti su šioje srityje dirbančiomis pilietinės visuomenės organizacijomis; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, jog būtina kovoti su religinių mažumų diskriminacija; reiškia susirūpinimą dėl išaugusio antisemitizmo ir islamofobijos; pabrėžia, kad reikia kovoti su neapykantą kurstančiomis kalbomis ir neapykantos nusikaltimais, siekiant kovoti su dažnėjančiais rasistų ir ksenofobų išpuoliais ir radikalėjimu, primena, kad rasizmas ir ksenofobija yra nusikaltimai, o ne požiūris; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primena, kad JT neįgaliųjų teisių konvencija (UNCRPD) yra teisiškai privaloma tarptautinė sutartis, kurią pasirašė ir ratifikavo ES ir kuri šiuo metu įgyvendinama pagal 2010–2020 m. Europos strategiją dėl negalios siekiant užtikrinti vienodas galimybes prieinamumo, dalyvavimo, lygybės, užimtumo, švietimo ir mokymo, socialinės apsaugos, sveikatos ir ES išorės veiksmų srityse; pažymi, kad savo 2017 m. vasario mėn. paskelbtoje Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimo ataskaitoje Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad nors buvo padaryta pažanga, visų pirma atsižvelgiant į 2015 m. pasiūlytą Europos prieinamumo aktą, neįgalieji vis tiek yra nepalankioje padėtyje ir patiria diskriminaciją užimtumo, švietimo ir socialinės įtraukties srityje; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad strategijos tikslai išlieka, kad konkretūs veiksmai turi būti įgyvendinti 2017–2020 m. laikotarpiu ir kad 2017 m. lapkričio 30 d. Parlamento rezoliucijoje dėl Europos strategijos dėl negalios įgyvendinimo (21) buvo rekomenduojami privalomi reikalavimai, susiję su prieinamumu viešosiose erdvėse, minimalia neįgaliųjų užimtumo procentine dalimi, įtraukaus švietimo garantijomis, įskaitant galimybę naudotis tokiomis iniciatyvomis kaip „Erasmus +“, ir ypatingas dėmesys skiriamas moterims ir neįgaliems vaikams; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina visas valstybes nares parengti nacionalinius kovos su visų formų smurtu prieš vaikus planus; pakartoja savo raginimą Komisijai atnaujinti savo įsipareigojimą nustatyti naują ES vaiko teisių darbotvarkę ir naują vaiko teisių strategiją, taip pat siekti, kad vaiko teisės būtų įtrauktos į ES politikos kryptis, teisės aktus ir finansinius sprendimus, taip pat į jas atsižvelgti programuojant ir įgyvendinant regioninę ir sanglaudos politiką; |
| --- | --- |

39.

| 40. | apgailestauja dėl paplitusios tarpsektorinės diskriminacijos, su kuria susiduria vyresnio amžiaus žmonės senėjančioje Europos visuomenėje; ragina visų lygmenų valdymo institucijas geriau integruoti šį aspektą rengiant ir įgyvendinant politiką, įskaitant Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mano, kad dėl sparčių pokyčių skaitmeniniame pasaulyje reikia veiksmingesnių asmens duomenų ir privatumo apsaugos priemonių; pabrėžia, kad, nors internetas ir socialinė bei kitokia žiniasklaida yra puikios ryšių priemonės, ypač kaip informacijos šaltiniai visuomenei, tuo pat metu jie gali būti naudojami kaip technologinės priemonės pilietinei visuomenei kontroliuoti, grasinti pažeidžiamoms grupėms, ypač vaikams ir moterims, visų pirma vykdant persekiojimo, priekabiavimo ir seksualinio turinio ar nuogo kūno atvaizdų skelbimo veiksmus; prašo valstybių narių veiksmingai įgyvendinti teisę gauti ir skleisti informaciją pagal Chartijos 11 straipsnį, taikant reglamentu subalansuotą požiūrį į internete skelbiamą turinį; atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo siekiama užkirsti kelią teroristinio turinio platinimui internete, ir ragina Tarybą ir Parlamentą parengti tekstą taip, kad būtų sprendimams pašalinti turinį iš interneto būtų taikoma teisminė kontrolė; |
| --- | --- |

41.

FRA vaidmuo ir įgaliojimai

| 42. | teigiamai vertina, kad 2013–2017 m. laikotarpiu (2017 m. spalio mėn.) vykdyto antrojo nepriklausomo FRA išorės vertinimo rezultatai teigiami ir atitinkamas FRA valdančiosios tarybos rekomendacijas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | teigiamai vertina FRA operatyvinį darbą įvairiose srityse, pavyzdžiui, migrantų antplūdžio vietose Graikijoje ir Italijoje, taip pat informuotumo didinimo veiklą ir mokymą žmogaus teisių srityje; ragina, kad bendra Agentūros teisės aktuose nustatyta misija būtų išplėsta ir apimtų operatyvinę užduotį teikti techninę pagalbą, rengti mokymus ir stiprinti gebėjimus su pagrindinėmis teisėmis susijusiais klausimais ES institucijoms, įstaigoms ir agentūroms, taip pat valstybėms narėms, kai jos įgyvendina ES teisę; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atkreipia dėmesį į FRA nuomones ir labai ragina valstybes nares atsižvelgti į jos rekomendacijas ir jas įgyvendinti, siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjungoje būtų griežtai laikomasi pagrindinių teisių; |
| --- | --- |

44.

| 45. | primena savo raginimus suderinti FRA įgaliojimus su Lisabonos sutartimi, be kita ko, aiškiai nurodant, kad į steigimo reglamento taikymo sritį patenka policijos ir teisminį bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | teigiamai vertina FRA nuomonę dėl ES teisės aktų projektų ir sutinka su jos valdančiosios tarybos pozicija, kad „ES teisės aktų leidėjas nagrinėja teisėkūros bylas, dėl kurių kyla klausimų dėl pagrindinių teisių, agentūra turėtų turėti galimybę teikti pagalbą ir ekspertines žinias, kai tai reikalinga ir jeigu reikalinga, ne tik tada, kai jos oficialiai prašoma“ ir kad „siekiant visapusiškai pasinaudoti agentūros kompetencija teisėkūros procese, steigimo reglamentu turėtų būti leidžiama agentūrai savo iniciatyva teikti neprivalomas nuomones dėl ES teisės aktų projektų“; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mano, kad ES institucijos turėtų numatyti patobulintas konsultavimo, poveikio vertinimo ir teisinės priežiūros formas, įskaitant kreipimąsi į atitinkamas nepriklausomas ekspertų įstaigas, kad jos pateiktų savo nuomonę, pavyzdžiui, FRA, kai su teisėkūra susiję dokumentai gali skatinti arba daryti neigiamą poveikį pagrindinėms teisėms; šiuo atžvilgiu mano, kad peržiūrėtoje tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros versijoje galėtų būti numatytos reguliaresnės konsultacijos su FRA; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rekomenduoja ES teisės aktų leidėjams kreiptis į FRA dėl nepriklausomų ir išorinių konsultacijų visais atvejais, kai teisėkūros bylose kyla rimtų su žmogaus teisėmis susijusių klausimų; prašo Komisijos užtikrinti, kad Agentūrai būtų skirta ad hoc lėšų, kad ši galėtų įvykdyti visus savo įgaliojimus; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  OL L 23, 2010 1 27, p. 35.

(2)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(3)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(4)  OL L 328, 2008 12 6, p. 55.

(5)  Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui,

https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/aid_development_cooperation_fundamental_rights/1_en_act_part1_v4_2.pdf

(6)  Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2017 m. pagrindinių teisių ataskaita,

http://fra.europa.eu/en/publication/2017/fundamental-rights-report-2017

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0095.

(8)  OL C 346, 2018 9 27, p. 171.

(9)  OL C 307, 2018 8 30, p. 183.

(10)  OL C 58, 2018 2 15, p. 9.

(11)  OL C 463, 2018 12 21, p. 21.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0201.

(13)  OL C 215, 2018 6 19, p. 162.

(14)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0314.

(15)  OL C 346, 2018 9 27, p. 143.

(16)  COM(2018)0214.

(17)  COM(2018)0218.

(18)  COM(2018)0236.

(19)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0184.

(20)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(21)  OL C 356, 2018 10 4, p. 110.

---

2019 m. sausio 17 d., ketvirtadienis

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/107 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/107

---

P8_TA(2019)0033

Azerbaidžanas, ypač M. Huseynovo atvejis

2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Azerbaidžano, ypač Mehmano Huseynovo atvejo (2019/2511(RSP))

(2020/C 411/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Azerbaidžane, pirmiausia į 2017 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Azerbaidžano žurnalisto Afgano Mukhtarlio atvejo (1), 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją dėl Azerbaidžano (2) ir 2014 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių gynėjų persekiojimo Azerbaidžane (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Azerbaidžane, pirmiausia į 2017 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Azerbaidžano žurnalisto Afgano Mukhtarlio atvejo (1), 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją dėl Azerbaidžano (2) ir 2014 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių gynėjų persekiojimo Azerbaidžane (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 4 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl derybų dėl ES ir Azerbaidžano visapusiško susitarimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 4 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl derybų dėl ES ir Azerbaidžano visapusiško susitarimo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Europos kaimynystės politikos, visų pirma į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Europos kaimynystės politikos, visų pirma į savo 2017 m. lapkričio 15 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai dėl Rytų partnerystės, rengiantis 2017 m. lapkričio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimui (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl korupcijos ir žmogaus teisių trečiosiose šalyse (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl korupcijos ir žmogaus teisių trečiosiose šalyse (6),

| — | atsižvelgdamas į 15-ąjį ES ir Azerbaidžano parlamentinio bendradarbiavimo komiteto susitikimą, 2018 m. gegužės 7–8 d. vykusį Baku, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 15-ąjį ES ir Azerbaidžano parlamentinio bendradarbiavimo komiteto susitikimą, 2018 m. gegužės 7–8 d. vykusį Baku,

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. ES ir Azerbaidžano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą ir į tai, kad Taryba 2016 m. lapkričio 14 d. patvirtino Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai įgaliojimus derėtis dėl išsamaus susitarimo su Azerbaidžanu, taip pat į tai, kad 2017 m. vasario 7 d. prasidėjo derybos dėl minėtojo susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. ES ir Azerbaidžano partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą ir į tai, kad Taryba 2016 m. lapkričio 14 d. patvirtino Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai įgaliojimus derėtis dėl išsamaus susitarimo su Azerbaidžanu, taip pat į tai, kad 2017 m. vasario 7 d. prasidėjo derybos dėl minėtojo susitarimo,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės 2017 m. kovo 7 d. pareiškimą dėl Mehmano Huseynovo nuteisimo Azerbaidžane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės 2017 m. kovo 7 d. pareiškimą dėl Mehmano Huseynovo nuteisimo Azerbaidžane,

| — | atsižvelgdamas į ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES žmogaus teisių gaires dėl saviraiškos laisvės internete ir realiame gyvenime,

| — | atsižvelgdamas į naujausią darbo grupės savavališko sulaikymo klausimais ataskaitą apie savo vizitą į Azerbaidžaną, pateiktą Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybai (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujausią darbo grupės savavališko sulaikymo klausimais ataskaitą apie savo vizitą į Azerbaidžaną, pateiktą Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybai (7),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Mehman Huseynov – su korupcija kovojantis tinklaraštininkas ir Žurnalistų laisvės ir saugumo instituto (IRFS) direktorius – atlieka dvejų metų įkalinimo bausmę po to, kai 2017 m. kovo 3 d. buvo nuteistas už tai, kad viešai skundėsi patyręs netinkamą policijos elgesį ir kankinimą bei kritikavo valdžios pareigūnus atskleisdamas informaciją apie neaiškios kilmės jų turtą; |
| --- | --- |

A.

kadangi Mehman Huseynov – su korupcija kovojantis tinklaraštininkas ir Žurnalistų laisvės ir saugumo instituto (IRFS) direktorius – atlieka dvejų metų įkalinimo bausmę po to, kai 2017 m. kovo 3 d. buvo nuteistas už tai, kad viešai skundėsi patyręs netinkamą policijos elgesį ir kankinimą bei kritikavo valdžios pareigūnus atskleisdamas informaciją apie neaiškios kilmės jų turtą;

| B. | kadangi M. Huseynovui, kuris turėtų išeiti į laisvę 2019 m. kovo mėn., galimai gresia papildoma 5–7 metų įkalinimo bausmė, jį apkaltinus „gyvybei ar sveikatai nepavojingo smurtavimo prieš bausmės vykdymo įstaigų arba tardomųjų izoliatorių darbuotojus“ pagal 317.2 straipsnį; |
| --- | --- |

B.

kadangi M. Huseynovui, kuris turėtų išeiti į laisvę 2019 m. kovo mėn., galimai gresia papildoma 5–7 metų įkalinimo bausmė, jį apkaltinus „gyvybei ar sveikatai nepavojingo smurtavimo prieš bausmės vykdymo įstaigų arba tardomųjų izoliatorių darbuotojus“ pagal 317.2 straipsnį;

| C. | kadangi M. Huseynov kaltinamas 2018 m. gruodžio 26 d. užpuolęs kalėjimo prižiūrėtoją, kad išvengtų įprastinio patikrinimo; kadangi po tariamo užpuolimo jis buvo įkalintas vienutėje be teisės pasimatyti su advokatu; kadangi gruodžio 28 d. M. Huseynov, protestuodamas prieš šiuos mėginimus pratęsti jo bausmės laiką ir galimus naujus kaltinimus, pradėjo bado streiką; kadangi gruodžio 30 d. pablogėjus tinklaraštininko sveikatos būklei, jis nualpo; kadangi primygtinai prašomas artimųjų jis liovėsi sausai badauti ir pradėjo vartoti skysčius; kadangi 2019 m. sausio 11 d. ES delegacijos Azerbaidžane atstovams buvo leista jį aplankyti ir buvo patvirtinta, kad jam teikiama medicininė pagalba; |
| --- | --- |

C.

kadangi M. Huseynov kaltinamas 2018 m. gruodžio 26 d. užpuolęs kalėjimo prižiūrėtoją, kad išvengtų įprastinio patikrinimo; kadangi po tariamo užpuolimo jis buvo įkalintas vienutėje be teisės pasimatyti su advokatu; kadangi gruodžio 28 d. M. Huseynov, protestuodamas prieš šiuos mėginimus pratęsti jo bausmės laiką ir galimus naujus kaltinimus, pradėjo bado streiką; kadangi gruodžio 30 d. pablogėjus tinklaraštininko sveikatos būklei, jis nualpo; kadangi primygtinai prašomas artimųjų jis liovėsi sausai badauti ir pradėjo vartoti skysčius; kadangi 2019 m. sausio 11 d. ES delegacijos Azerbaidžane atstovams buvo leista jį aplankyti ir buvo patvirtinta, kad jam teikiama medicininė pagalba;

| D. | kadangi šis atvejis ne vienintelis: esama ir kitų atvejų, kai valdžios institucijos pateikia naujus kaltinimus politiniams kaliniams, kuriems skirtas kalinimo laikas turi netrukus pasibaigti; kadangi, pasak Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo, tai penktas toks atvejis per pastaruosius mėnesius; |
| --- | --- |

D.

kadangi šis atvejis ne vienintelis: esama ir kitų atvejų, kai valdžios institucijos pateikia naujus kaltinimus politiniams kaliniams, kuriems skirtas kalinimo laikas turi netrukus pasibaigti; kadangi, pasak Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo, tai penktas toks atvejis per pastaruosius mėnesius;

| E. | kadangi 2019 m. sausio 4 d. Baku Nizami apylinkės teismas priėmė sprendimą dėl administracinių sankcijų skyrimo asmenims, dalyvavusiems proteste prieš naujos baudžiamosios bylos iškėlimą M. Huseynovui, t. y. Mete Turksoy‘ui, Afghanui Sadigovui, Nurlanui Gahramanli, Elimkhanui Aghayevui, Sakhavatui Nabiyevui, Ismayilui Islamoghlu, Goshgarui Ahmadovui, Yasharui Khaspoladovui, Faridui Abdinovui, Elchinui Rahimzade, Orkhanui Mammadovui, Bakhtiyarui Mammadli, Fatimai Movlamli, Matanat Mahmurzayevai ir Parvin Abishovai; kadangi visi kaltinamieji buvo pripažinti kaltais pagal Administracinių pažeidimų kodekso 513.2 straipsnį (susibūrimų, piketų ir demonstracijų rengimo taisyklių pažeidimas); |
| --- | --- |

E.

kadangi 2019 m. sausio 4 d. Baku Nizami apylinkės teismas priėmė sprendimą dėl administracinių sankcijų skyrimo asmenims, dalyvavusiems proteste prieš naujos baudžiamosios bylos iškėlimą M. Huseynovui, t. y. Mete Turksoy‘ui, Afghanui Sadigovui, Nurlanui Gahramanli, Elimkhanui Aghayevui, Sakhavatui Nabiyevui, Ismayilui Islamoghlu, Goshgarui Ahmadovui, Yasharui Khaspoladovui, Faridui Abdinovui, Elchinui Rahimzade, Orkhanui Mammadovui, Bakhtiyarui Mammadli, Fatimai Movlamli, Matanat Mahmurzayevai ir Parvin Abishovai; kadangi visi kaltinamieji buvo pripažinti kaltais pagal Administracinių pažeidimų kodekso 513.2 straipsnį (susibūrimų, piketų ir demonstracijų rengimo taisyklių pažeidimas);

| F. | kadangi nematyti, kad žiniasklaidos aplinkos ir saviraiškos laisvės klausimais Azerbaidžane būtų padaryta kokia nors esminė pažanga; kadangi organizacijos „Žurnalistai be sienų“ paskelbtame 2018 m. pasaulio spaudos laisvės indekse Azerbaidžanas užėmė 163 vietą tarp 180 šalių; kadangi šiuo metu įkalinimo bausmę Azerbaidžane atlieka 10 žurnalistų; |
| --- | --- |

F.

kadangi nematyti, kad žiniasklaidos aplinkos ir saviraiškos laisvės klausimais Azerbaidžane būtų padaryta kokia nors esminė pažanga; kadangi organizacijos „Žurnalistai be sienų“ paskelbtame 2018 m. pasaulio spaudos laisvės indekse Azerbaidžanas užėmė 163 vietą tarp 180 šalių; kadangi šiuo metu įkalinimo bausmę Azerbaidžane atlieka 10 žurnalistų;

| G. | kadangi šalyje ir toliau blokuojama bei vartotojams neprieinama ne viena nepriklausomos žiniasklaidos interneto svetainė ir portalas, įskaitant, be kita ko, „Azadliq Radio“ („Radio Free Europe“ / „Radio Liberty Azerbaijan Service“) ir jos tarptautinę tarnybą, „Radio Free Europe“ / „Radio Liberty“, dienraštį „Azadliq“ (nesusijęs su „Azadliq Radio“), „Meydan TV“ ir „Azerbaijan Saadi“ („Azerbaidžano laikas“); kadangi 2017 m. pabaigoje ir 2018 m. pradžioje daug Azerbaidžano piliečių buvo apklausti dėl kritiškų komentarų skelbimo socialiniame tinkle „Facebook“, paprasčiausio mygtuko „Patinka“ paspaudimo po socialinėje žiniasklaidos skelbimu arba mygtuko „Dalyvaus“ paspaudimo artėjant politiniams susibūrimams; |
| --- | --- |

G.

kadangi šalyje ir toliau blokuojama bei vartotojams neprieinama ne viena nepriklausomos žiniasklaidos interneto svetainė ir portalas, įskaitant, be kita ko, „Azadliq Radio“ („Radio Free Europe“ / „Radio Liberty Azerbaijan Service“) ir jos tarptautinę tarnybą, „Radio Free Europe“ / „Radio Liberty“, dienraštį „Azadliq“ (nesusijęs su „Azadliq Radio“), „Meydan TV“ ir „Azerbaijan Saadi“ („Azerbaidžano laikas“); kadangi 2017 m. pabaigoje ir 2018 m. pradžioje daug Azerbaidžano piliečių buvo apklausti dėl kritiškų komentarų skelbimo socialiniame tinkle „Facebook“, paprasčiausio mygtuko „Patinka“ paspaudimo po socialinėje žiniasklaidos skelbimu arba mygtuko „Dalyvaus“ paspaudimo artėjant politiniams susibūrimams;

| H. | kadangi 2018 m. gruodžio mėn. Baku ekonomikos ir administracinių bylų teismas nurodė tiriamajai žurnalistei Khadijai Ismayilovai sumokėti baudą, kurios suma – daugiau kaip 23 000 EUR, už įtariamą pajamų mokesčio vengimo atvejį, susijusį su „Radio Free Europe“, kur ji dirbo redaktore ir niekada nėjo teisinio atstovo pareigų; kadangi jos advokatas Yalchin Imanov yra vienas iš tų, kuriems buvo uždrausta dalyvauti Azerbaidžano advokatų asociacijoje; kadangi 2019 m. sausio 10 d. Europos Žmogaus Teisių Teismas priėmė sprendimą dėl K. Ismayilovos pateikto skundo prieš Azerbaidžano vyriausybę dėl vaizdo siužetų, susijusių su jos asmeniniu gyvenimu, platinimo, konstatuodamas, kad jos teisės buvo pažeistos pagal Europos žmogaus teisių konvencijos 8 straipsnį (asmens ir šeimos gyvenimo gerbimas) ir 10 straipsnį (saviraiškos laisvė); |
| --- | --- |

H.

kadangi 2018 m. gruodžio mėn. Baku ekonomikos ir administracinių bylų teismas nurodė tiriamajai žurnalistei Khadijai Ismayilovai sumokėti baudą, kurios suma – daugiau kaip 23 000 EUR, už įtariamą pajamų mokesčio vengimo atvejį, susijusį su „Radio Free Europe“, kur ji dirbo redaktore ir niekada nėjo teisinio atstovo pareigų; kadangi jos advokatas Yalchin Imanov yra vienas iš tų, kuriems buvo uždrausta dalyvauti Azerbaidžano advokatų asociacijoje; kadangi 2019 m. sausio 10 d. Europos Žmogaus Teisių Teismas priėmė sprendimą dėl K. Ismayilovos pateikto skundo prieš Azerbaidžano vyriausybę dėl vaizdo siužetų, susijusių su jos asmeniniu gyvenimu, platinimo, konstatuodamas, kad jos teisės buvo pažeistos pagal Europos žmogaus teisių konvencijos 8 straipsnį (asmens ir šeimos gyvenimo gerbimas) ir 10 straipsnį (saviraiškos laisvė);

| I. | kadangi pagal 2017 m. Civilinio ir administracinio proceso kodekse ir advokatūros įstatyme padarytus pakeitimus praktikuojantiems teisininkams, kurie nėra Advokatų asociacijos nariai, draudžiama kreiptis į teismą ir atstovauti savo klientams; kadangi ši nauja taisyklė nukreipta prieš daugybę teisininkų, atstovaujančių opozicijos nariams ir žmogaus teisių aktyvistams, pašalintiems iš advokatų asociacijos arba tiems, kuriems taikomos drausminės priemonės; |
| --- | --- |

I.

kadangi pagal 2017 m. Civilinio ir administracinio proceso kodekse ir advokatūros įstatyme padarytus pakeitimus praktikuojantiems teisininkams, kurie nėra Advokatų asociacijos nariai, draudžiama kreiptis į teismą ir atstovauti savo klientams; kadangi ši nauja taisyklė nukreipta prieš daugybę teisininkų, atstovaujančių opozicijos nariams ir žmogaus teisių aktyvistams, pašalintiems iš advokatų asociacijos arba tiems, kuriems taikomos drausminės priemonės;

| J. | kadangi Azerbaidžanas yra Europos Tarybos narys ir todėl yra įsipareigojęs gerbti demokratijos principus, žmogaus teises ir teisinės valstybės principus; kadangi Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos (PACE) ir Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro vardu du pranešėjai išreiškė didelį susirūpinimą dėl naujų kaltinimų M. Huseynovui; kadangi tokius pat nuogąstavimus išreiškė ESBO atstovas žiniasklaidos laisvės klausimais; |
| --- | --- |

J.

kadangi Azerbaidžanas yra Europos Tarybos narys ir todėl yra įsipareigojęs gerbti demokratijos principus, žmogaus teises ir teisinės valstybės principus; kadangi Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos (PACE) ir Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro vardu du pranešėjai išreiškė didelį susirūpinimą dėl naujų kaltinimų M. Huseynovui; kadangi tokius pat nuogąstavimus išreiškė ESBO atstovas žiniasklaidos laisvės klausimais;

| K. | kadangi 2018 m. liepos 11 d. ES ir Azerbaidžanas jau baigė savo partnerystės prioritetus ir nustatė bendrus politikos prioritetus, kuriais vadovaujantis per ateinančius kelerius metus būtų formuojama ir stiprinama ES ir Azerbaidžano partnerystė; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2018 m. liepos 11 d. ES ir Azerbaidžanas jau baigė savo partnerystės prioritetus ir nustatė bendrus politikos prioritetus, kuriais vadovaujantis per ateinančius kelerius metus būtų formuojama ir stiprinama ES ir Azerbaidžano partnerystė;

| 1. | ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti Mehmaną Huseynov ir primygtinai ragina Azerbaidžano valdžios institucijas panaikinti jam visus naujus kaltinimus; reiškia susirūpinimą dėl jo sveikatos, dėl kurios valdžios institucijos privalo suteikti visą būtiną profesionalią medicininę pagalbą ir sudaryti sąlygas jam reguliariai susitikti su šeimos nariais ir naudotis pasirinkto advokato paslaugomis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina nutraukti Azerbaidžano susidorojimą su disidentais ir ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus politinius kalinius, įskaitant žurnalistus, žmogaus teisių gynėjus ir kitus pilietinės visuomenės aktyvistus, įskaitant (bet neapsiribojant) Afganą Muchtarli, Ilkiną Rustaradehą, Rasahmazovą, Seymurą Hazynovą, Giyasą Mammadovą, Arazą Guliyevą, Tofigą Hasanli, Ilgizą Qahramanovą ir Afganą Sadygovą, ir ragina panaikinti visus jiems pateiktus kaltinimus ir visiškai atkurti jų politines ir pilietines teises; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina keleto aukšto lygio žmogaus teisių gynėjų, žurnalistų, opozicijos narių ir aktyvistų paleidimą per pastaruosius kelerius metus Azerbaidžane; ragina Azerbaidžano valdžios institucijas užtikrinti laisvą asmenų, kuriems taikomi apribojimai, įskaitant Ilgarą Mammadovą, Intiamą Alyvą, Khadiją Ismaiylovą ir kitus žurnalistus, judėjimą ir sudaryti jiems sąlygas laisvai dirbti; reiškia susirūpinimą dėl naujų K. Ismayilovai pateiktų baudžiamųjų kaltinimų ir ragina juos panaikinti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena Azerbaidžanui jo pareigas, kylančias iš Europos žmogaus teisių konvencijos, ir ragina Azerbaidžano valdžios institucijas visapusiškai gerbti ir vykdyti Europos žmogaus teisių teismo sprendimus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai ragina Azerbaidžano vyriausybę visapusiškai bendradarbiauti su Europos Tarybos Venecijos komisija ir žmogaus teisių komisaru ir įgyvendinti jų rekomendacijas, taip pat laikytis JT specialiųjų procedūrų, susijusių su žmogaus teisių gynėjais, ir užtikrinti, kad nepriklausomos pilietinės visuomenės grupės ir aktyvistai galėtų veikti laisvai ir be apribojimų, be kita ko, iš dalies pakeičiant įstatymus, kuriais labai ribojamas pilietinės visuomenės finansavimas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Azerbaidžaną visiškai užtikrinti spaudos ir žiniasklaidos laisvę tiek teisės aktuose, tiek praktikoje, tiek internete, tiek neprisijungus prie interneto, kad būtų garantuojama saviraiškos laisvė laikantis tarptautinių standartų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina Azerbaidžano valdžios institucijas užtikrinti, kad advokatų asociacija de facto būtų nepriklausoma nuo vykdomosios valdžios; primygtinai reikalauja, kad nepriklausomai praktikuojantiems teisininkams būtų leidžiama toliau praktikuoti ir atstovauti savo klientams pagal notaro patvirtintą įgaliojimą, ir ragina nutraukti savavališką advokatų, atstovaujančių opozicijos nariams ir žmogaus teisių aktyvistams, pašalinimą iš advokatų asociacijos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reiškia susirūpinimą dėl įtarimų, susijusių su keletu Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos narių, ir tariamų mėginimų daryti įtaką Europos sprendimus priimantiems asmenims taikant neteisėtas priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią rimtų žmogaus teisių pažeidimų Azerbaidžane kritikai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reiškia susirūpinimą dėl LGBTI asmenų padėties Azerbaidžane ir ragina Azerbaidžano vyriausybę nustoti bauginti žmogaus teisių gynėjus, skatinančius ir ginančius LGBTI asmenų teises, ir jiems trukdyti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia naujojo ES ir Azerbaidžano susitarimo svarbą; pabrėžia, kad pagrindiniai šio naujojo susitarimo principai turi būti demokratinės reformos, teisinė valstybė, geras valdymas, pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms; pabrėžia, kad atidžiai stebės padėtį visu derybų dėl naujo susitarimo laikotarpiu prieš priimdamas sprendimą, ar pritarti susitarimui; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Tarybą, Komisiją ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti, kad M. Huseynovo ir visų kitų politinių kalinių Azerbaidžane išlaisvinimas ir toliau būtų ES ir Azerbaidžano dvišalių santykių prioritetas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina ES ir valstybių narių delegacijas Azerbaidžane dėti dvigubai daugiau pastangų remiant politinius kalinius, žurnalistus ir tinklaraštininkus, kovos su korupcija aktyvistus, žmogaus teisių gynėjus ir pilietinės visuomenės narius ir jiems padedant; |
| --- | --- |

12.

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Komisijai, Azerbaidžano Respublikos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui, Europos Tarybai ir ESBO. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  OL C 331, 2018 9 18, p. 105.

(2)  OL C 316, 2017 9 22, p. 207.

(3)  OL C 234, 2016 6 28, p. 2.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0294.

(5)  OL C 356, 2018 10 4, p. 130.

(6)  OL C 337, 2018 9 20, p. 82.

(7)  2017 m. rugpjūčio 2 d. ataskaita A/HRC/36/37/Add.1.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/110 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/110

---

P8_TA(2019)0034

Sudanas

2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Sudano (2019/2512(RSP))

(2020/C 411/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Sudano, įskaitant 2018 m. gegužės 31 d. (1), 2018 m. kovo 15 d. (2), 2017 m. lapkričio 16 d. (3) ir 2016 m. spalio 6 d. (4) rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Sudano, įskaitant 2018 m. gegužės 31 d. (1), 2018 m. kovo 15 d. (2), 2017 m. lapkričio 16 d. (3) ir 2016 m. spalio 6 d. (4) rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, prie kurio Sudano Respublika prisijungė 1986 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, prie kurio Sudano Respublika prisijungė 1986 m.,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2007 m. žmogaus teisių gynėjui Salih Mahmoud Osman paskirta Sacharovo premija už minties laisvę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2007 m. žmogaus teisių gynėjui Salih Mahmoud Osman paskirta Sacharovo premija už minties laisvę,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadas dėl Sudano, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadas dėl Sudano,

| — | atsižvelgdamas į trejeto (Jungtinių Amerikos Valstijų, Norvegijos ir Jungtinės Karalystės) ir Kanados 2019 m. sausio 8 d. pareiškimą dėl reagavimo į besitęsiančius protestus Sudane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trejeto (Jungtinių Amerikos Valstijų, Norvegijos ir Jungtinės Karalystės) ir Kanados 2019 m. sausio 8 d. pareiškimą dėl reagavimo į besitęsiančius protestus Sudane,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 24 d. ir 2019 m. sausio 11 d. Užsienio reikalų ir saugumo politikos atstovo spaudai pareiškimus dėl vykstančių protestų Sudane, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 24 d. ir 2019 m. sausio 11 d. Užsienio reikalų ir saugumo politikos atstovo spaudai pareiškimus dėl vykstančių protestų Sudane,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. Sudano Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. Sudano Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. Sudano vyriausybės pasirašytą Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. Sudano vyriausybės pasirašytą Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. JT Žmogaus teisių tarybos surengtus interaktyvius dialogus žmogaus teisių padėties Sudane klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 11 d. JT Žmogaus teisių tarybos surengtus interaktyvius dialogus žmogaus teisių padėties Sudane klausimais,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi gruodžio mėn. viduryje Sudano vyriausybė paskelbė, kad nustos teikti subsidijas pagrindinėms prekėms, reaguodama į tai, kad įsibėgėjo infliacinė spiralė; kadangi infliacijos lygis šalyje (apie 122 proc.) šiuo metu yra antras pagal dydį pasaulyje (5); |
| --- | --- |

A.

kadangi gruodžio mėn. viduryje Sudano vyriausybė paskelbė, kad nustos teikti subsidijas pagrindinėms prekėms, reaguodama į tai, kad įsibėgėjo infliacinė spiralė; kadangi infliacijos lygis šalyje (apie 122 proc.) šiuo metu yra antras pagal dydį pasaulyje (5);

| B. | kadangi nuo 2018 m. gruodžio 19 d. visame Sudane demonstrantai išeina į gatves protestuodami dėl kainų kilimo, subsidijų pagrindinėms prekėms mažinimo ir kuro trūkumo; kadangi iš miestelių ir kaimų šie protestai išplito į sostinę – Chartumą; |
| --- | --- |

B.

kadangi nuo 2018 m. gruodžio 19 d. visame Sudane demonstrantai išeina į gatves protestuodami dėl kainų kilimo, subsidijų pagrindinėms prekėms mažinimo ir kuro trūkumo; kadangi iš miestelių ir kaimų šie protestai išplito į sostinę – Chartumą;

| C. | kadangi demonstracijos išplito ir dešimtys tūkstančių žmonių išėjo į gatves, kurie atspindėjo didelį Sudano visuomenės skerspjūvį prieš autoritarinį režimą ir paragino 29 metus valdžioje esantį prezidentą Omarą al-Baširą atsistatydinti; |
| --- | --- |

C.

kadangi demonstracijos išplito ir dešimtys tūkstančių žmonių išėjo į gatves, kurie atspindėjo didelį Sudano visuomenės skerspjūvį prieš autoritarinį režimą ir paragino 29 metus valdžioje esantį prezidentą Omarą al-Baširą atsistatydinti;

| D. | kadangi 22 politinės partijos pasitraukė iš vyriausybės, išreikšdamos solidarumą su demonstrantais; kadangi protestus palaiko kai kurie buvę prezidento sąjungininkai ir valdančiosios partijos nariai, kurie laikomi rimtu iššūkiu prezidentui O. al-Baširui, kuris siekia iš dalies pakeisti Konstitucijos 57 straipsnį, kad įgytų įgaliojimus iki gyvenimo galo; |
| --- | --- |

D.

kadangi 22 politinės partijos pasitraukė iš vyriausybės, išreikšdamos solidarumą su demonstrantais; kadangi protestus palaiko kai kurie buvę prezidento sąjungininkai ir valdančiosios partijos nariai, kurie laikomi rimtu iššūkiu prezidentui O. al-Baširui, kuris siekia iš dalies pakeisti Konstitucijos 57 straipsnį, kad įgytų įgaliojimus iki gyvenimo galo;

| E. | kadangi 2019 m. sausio 1 d. 22 opozicijos politinės partijos ir frakcijos reikalavo, kad prezidentas O. al-Baširas perduotų valdžią „suvereniai tarybai“ ir pereinamojo laikotarpio vyriausybei, kuri nustatytų tinkamą demokratinių rinkimų datą; kadangi 2020 m. numatyti kiti parlamento rinkimai; kadangi pagal Sudano Konstituciją prezidentui O. al-Baširui neleidžiama vėl kandidatuoti pasibaigus šiam terminui; kadangi kai kurie Sudano teisės aktų leidėjai paskelbė apie savo norą iš dalies pakeisti konstituciją ir pratęsti prezidento kadencijos trukmę, kad prezidentas O. al-Baširas galėtų būti išrinktas dar kartą 2020 m.; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2019 m. sausio 1 d. 22 opozicijos politinės partijos ir frakcijos reikalavo, kad prezidentas O. al-Baširas perduotų valdžią „suvereniai tarybai“ ir pereinamojo laikotarpio vyriausybei, kuri nustatytų tinkamą demokratinių rinkimų datą; kadangi 2020 m. numatyti kiti parlamento rinkimai; kadangi pagal Sudano Konstituciją prezidentui O. al-Baširui neleidžiama vėl kandidatuoti pasibaigus šiam terminui; kadangi kai kurie Sudano teisės aktų leidėjai paskelbė apie savo norą iš dalies pakeisti konstituciją ir pratęsti prezidento kadencijos trukmę, kad prezidentas O. al-Baširas galėtų būti išrinktas dar kartą 2020 m.;

| F. | kadangi Sudano valdžios institucijos panaudojo nacionalines saugumo pajėgas, policiją ir sukarintas pajėgas, kurios panaudojo pernelyg didelę jėgą, kad galėtų išsklaidyti beginklius protestuotojus, mušdami juos lazdomis ir šaudydami koviniais šaudmenimis, guminėmis kulkomis ir ašarinėmis dujomis; |
| --- | --- |

F.

kadangi Sudano valdžios institucijos panaudojo nacionalines saugumo pajėgas, policiją ir sukarintas pajėgas, kurios panaudojo pernelyg didelę jėgą, kad galėtų išsklaidyti beginklius protestuotojus, mušdami juos lazdomis ir šaudydami koviniais šaudmenimis, guminėmis kulkomis ir ašarinėmis dujomis;

| G. | kadangi prezidentas O. al-Baširas yra vienintelis valstybės vadovas, ieškomas dėl nusikaltimų žmoniškumui, karo nusikaltimų ir genocido, įvykdytų per jo etninio valymo kampaniją Darfūre, o 2009 m. kovo 4 d. ir 2010 m. liepos 12 d. Tarptautinis baudžiamasis teismas (TBT) išdavė du arešto orderius jo suėmimui, kurie dar neįvykdyti; kadangi, nors Sudanas nėra šalis, prisijungusi prie Romos statuto, JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1593 (2005) reikalaujama, kad jis bendradarbiautų su TBT; kadangi, nepaisant jo arešto orderio, prezidentas O. al-Baširas toliau nebaudžiamai vykdė nusikaltimus, išplėsdamas bombardavimus ir išpuolius prieš civilius gyventojus Darfūro, Sudano Mėlynojo Nilo ir Pietų Kordofano valstijose; |
| --- | --- |

G.

kadangi prezidentas O. al-Baširas yra vienintelis valstybės vadovas, ieškomas dėl nusikaltimų žmoniškumui, karo nusikaltimų ir genocido, įvykdytų per jo etninio valymo kampaniją Darfūre, o 2009 m. kovo 4 d. ir 2010 m. liepos 12 d. Tarptautinis baudžiamasis teismas (TBT) išdavė du arešto orderius jo suėmimui, kurie dar neįvykdyti; kadangi, nors Sudanas nėra šalis, prisijungusi prie Romos statuto, JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1593 (2005) reikalaujama, kad jis bendradarbiautų su TBT; kadangi, nepaisant jo arešto orderio, prezidentas O. al-Baširas toliau nebaudžiamai vykdė nusikaltimus, išplėsdamas bombardavimus ir išpuolius prieš civilius gyventojus Darfūro, Sudano Mėlynojo Nilo ir Pietų Kordofano valstijose;

| H. | kadangi, pasak tarptautinių žmogaus teisių organizacijų, iki 2019 m. sausio 1 d. žuvusiųjų skaičius pasiekė 45; kadangi Sudano vyriausybė praneša tik apie 24 žuvusiuosius; kadangi dar trys protestuotojai buvo nužudyti 2019 m. sausio 9 d. vykstant antivyriausybinei demonstracijai Sudane; kadangi tą pačią dieną Chartume vyko pirmas per visą istoriją mitingas prezidentui O. al-Baširui remti; |
| --- | --- |

H.

kadangi, pasak tarptautinių žmogaus teisių organizacijų, iki 2019 m. sausio 1 d. žuvusiųjų skaičius pasiekė 45; kadangi Sudano vyriausybė praneša tik apie 24 žuvusiuosius; kadangi dar trys protestuotojai buvo nužudyti 2019 m. sausio 9 d. vykstant antivyriausybinei demonstracijai Sudane; kadangi tą pačią dieną Chartume vyko pirmas per visą istoriją mitingas prezidentui O. al-Baširui remti;

| I. | kadangi, Sudano vyriausybės teigimu, per tris protestų savaites policija suėmė 816 žmonių, tačiau, kaip teigia pilietinė visuomenė, faktinis skaičius yra žymiai didesnis; kadangi keli Chartumo universiteto darbuotojai buvo suimti po to, kai jie prisijungė prie protestų; kadangi kai kurie opozicijos lyderiai, žurnalistai, žmogaus teisių gynėjai, universitetų profesoriai ir studentai, įskaitant tuos, kurie buvo sunkiai sužaloti, sulaikomi be teisės matytis su šeimos nariais, teisininkais ar gydytojais; |
| --- | --- |

I.

kadangi, Sudano vyriausybės teigimu, per tris protestų savaites policija suėmė 816 žmonių, tačiau, kaip teigia pilietinė visuomenė, faktinis skaičius yra žymiai didesnis; kadangi keli Chartumo universiteto darbuotojai buvo suimti po to, kai jie prisijungė prie protestų; kadangi kai kurie opozicijos lyderiai, žurnalistai, žmogaus teisių gynėjai, universitetų profesoriai ir studentai, įskaitant tuos, kurie buvo sunkiai sužaloti, sulaikomi be teisės matytis su šeimos nariais, teisininkais ar gydytojais;

| J. | kadangi 2019 m. sausio 8 d. Sudano žmogaus teisių srities teisininkas Salih Mahmoud Osman ir 2007 m. Sacharovo premijos laureatas buvo areštuotas savo kontoroje; kadangi valdžios institucijos patvirtino, kad jis sulaikytas, tačiau neatskleidė, kur yra laikomas; kadangi S. M. Osmano šeima ypač nerimauja dėl jo sulaikymo dėl jo hipertenzijos ir diabeto, dėl kurių jam reikalinga medicininė priežiūra; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2019 m. sausio 8 d. Sudano žmogaus teisių srities teisininkas Salih Mahmoud Osman ir 2007 m. Sacharovo premijos laureatas buvo areštuotas savo kontoroje; kadangi valdžios institucijos patvirtino, kad jis sulaikytas, tačiau neatskleidė, kur yra laikomas; kadangi S. M. Osmano šeima ypač nerimauja dėl jo sulaikymo dėl jo hipertenzijos ir diabeto, dėl kurių jam reikalinga medicininė priežiūra;

| K. | kadangi vykdant areštų bangą buvo suimta daug žmogaus teisių gynėjų ir kai kurie opozicijos nariai; |
| --- | --- |

K.

kadangi vykdant areštų bangą buvo suimta daug žmogaus teisių gynėjų ir kai kurie opozicijos nariai;

| L. | kadangi 2019 m. sausio 8 d. buvęs viceprezidentas Ali Osman Taha įspėjo vyriausybės priešininkus, kad šalį gins nereguliariosios karinės „brigados“; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2019 m. sausio 8 d. buvęs viceprezidentas Ali Osman Taha įspėjo vyriausybės priešininkus, kad šalį gins nereguliariosios karinės „brigados“;

| M. | kadangi laisva, nepriklausoma ir nešališka žiniasklaida yra vienas esminių demokratinės visuomenės pagrindų; kadangi vyriausybė sustabdė prieigą prie socialinių tinklų svetainių, o keli laikraščiai nebuvo spausdinami po to, kai Sudano nacionalinė žvalgybos ir saugumo tarnyba (NISS) paskelbė apribojimus dėl informacijos, susijusios su protestais, skelbimo; kadangi, plačiai naudodamiesi virtualiaisiais privačiaisiais tinklais (angl. VPN), žmonės galėjo dalytis piešiniais ir vaizdo medžiaga apie sužeistus ar žuvusius protestuotojus; kadangi Sudanas užima 174 vietą iš 180 šalių organizacijos „Žurnalistai be sienų“ 2018 m. pasaulio spaudos laisvės indekse; kadangi 2019 m. sausio 13 d. Sudano specialistų asociacija, įskaitant, be kita ko, gydytojus, profesorius ir inžinierius, paragino dalyvauti protestuose sostinėje Chartume ir kituose miestuose, pvz., Medanyje (rytuose), Kustyje (pietuose) ir Dongoloje (šiaurėje), minint „sukilimo savaitę“; kadangi pirmą kartą taip pat paskelbtas raginimas protestuoti Njaloje ir Al-Fashere, esančiuose Darfūro konflikto regione; |
| --- | --- |

M.

kadangi laisva, nepriklausoma ir nešališka žiniasklaida yra vienas esminių demokratinės visuomenės pagrindų; kadangi vyriausybė sustabdė prieigą prie socialinių tinklų svetainių, o keli laikraščiai nebuvo spausdinami po to, kai Sudano nacionalinė žvalgybos ir saugumo tarnyba (NISS) paskelbė apribojimus dėl informacijos, susijusios su protestais, skelbimo; kadangi, plačiai naudodamiesi virtualiaisiais privačiaisiais tinklais (angl. VPN), žmonės galėjo dalytis piešiniais ir vaizdo medžiaga apie sužeistus ar žuvusius protestuotojus; kadangi Sudanas užima 174 vietą iš 180 šalių organizacijos „Žurnalistai be sienų“ 2018 m. pasaulio spaudos laisvės indekse; kadangi 2019 m. sausio 13 d. Sudano specialistų asociacija, įskaitant, be kita ko, gydytojus, profesorius ir inžinierius, paragino dalyvauti protestuose sostinėje Chartume ir kituose miestuose, pvz., Medanyje (rytuose), Kustyje (pietuose) ir Dongoloje (šiaurėje), minint „sukilimo savaitę“; kadangi pirmą kartą taip pat paskelbtas raginimas protestuoti Njaloje ir Al-Fashere, esančiuose Darfūro konflikto regione;

| N. | kadangi, pasak žmogaus teisių gynėjų, ypač žmonės iš Darfūro regiono buvo persekiojami ir areštuojami visoje šalyje, net jei jie nedalyvavo demonstracijose; |
| --- | --- |

N.

kadangi, pasak žmogaus teisių gynėjų, ypač žmonės iš Darfūro regiono buvo persekiojami ir areštuojami visoje šalyje, net jei jie nedalyvavo demonstracijose;

| O. | kadangi Sudanas dar neratifikavo kitų pagrindinių visuotinių žmogaus teisių sutarčių, įskaitant Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir Konvenciją dėl moterų diskriminacijos panaikinimo; |
| --- | --- |

O.

kadangi Sudanas dar neratifikavo kitų pagrindinių visuotinių žmogaus teisių sutarčių, įskaitant Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir Konvenciją dėl moterų diskriminacijos panaikinimo;

| P. | kadangi trejetas, kurį sudaro JAV, Norvegija ir JK ir kurį rėmė Kanada, viešai pasmerkė brutalų demonstracijų slopinimą Sudane; |
| --- | --- |

P.

kadangi trejetas, kurį sudaro JAV, Norvegija ir JK ir kurį rėmė Kanada, viešai pasmerkė brutalų demonstracijų slopinimą Sudane;

| Q. | kadangi ES palaiko aukšto lygio ryšius su Sudano vyriausybe, įskaitant Komisijos narių vizitus į Sudaną; |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES palaiko aukšto lygio ryšius su Sudano vyriausybe, įskaitant Komisijos narių vizitus į Sudaną;

| R. | kadangi organizacijos „Open Doors International“ 2018 m. sudarytame „Pasaulio stebėjimo sąraše“ Sudanas užėmė ketvirtą vietą šalių, kuriose krikščionių padėtis blogiausia, sąraše; kadangi kitų religinių mažumų ar netikinčių asmenų padėtis yra tiek pat sudėtinga; |
| --- | --- |

R.

kadangi organizacijos „Open Doors International“ 2018 m. sudarytame „Pasaulio stebėjimo sąraše“ Sudanas užėmė ketvirtą vietą šalių, kuriose krikščionių padėtis blogiausia, sąraše; kadangi kitų religinių mažumų ar netikinčių asmenų padėtis yra tiek pat sudėtinga;

| 1. | griežtai smerkia pernelyg didelį Nacionalinės žvalgybos ir saugumo tarnybos jėgos naudojimą per vykstančius žmonių protestus ir Sudano valdžios institucijų tęsiamas represijas, kurios ir toliau nukreipiamos prieš aktyvistus ir žmogaus teisių gynėjus, taip pat teisininkus, mokytojus, studentus ir gydytojus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Sudano vyriausybę nutraukti mirtinos jėgos naudojimą, savavališkus suėmimus ir taikių protestuotojų kalinimą ir neleisti, kad dar būtų pralieta kraujo ir kankinama; pabrėžia, kad visos teisėsaugos ir saugumo įstaigos turėtų veikti vyriausybei tiesiogiai jas kontroliuojant ir pagal Sudano konstitucinius ir tarptautinius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reiškia užuojautą nukentėjusiems nuo smurto, kilusio prasidėjus žmonių protestams, ir jų šeimoms; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti A. Sacharovo premijos laureatą Salihą Mahmoudą Osmaną ir primygtinai ragina Sudano valdžios institucijas užtikrinti, kad jis gautų skubią medicininę priežiūrą ir netrukdomas galimybes susisiekti su savo teisininku ir šeima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Sudano vyriausybę gerbti žmonių teisę išsakyti savo problemas ir leisti visiems žmogaus teisių gynėjams Sudane atlikti savo teisėtą darbą ginant žmogaus teises ir nepatiriant jokių apribojimų ir atsakomųjų represijų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiškia ypatingą susirūpinimą dėl 2018 m. gruodžio 23 d. Sudano valdžios institucijų sulaikytų 32 furių kilmės universiteto studentų – prieš televizijos kameras surengta jų parodomoji eisena, jie ne kartą apkaltinti specialiu pasirengimu Izraelyje ir kaltinami dėl vykstančių protestų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Sudano vyriausybę nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti visus žmogaus teisių gynėjus, žurnalistus, politinės opozicijos lyderius ir kitus protestuotojus, kurie šiuo metu kalinami be kaltinimų ir be teismo, ir suteikti visas galimybes tiems, kurie teisiami, naudotis teisiniu atstovavimu; ragina Sudano vyriausybę paskelbti, kur jie yra; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Sudano vyriausybę nedelsiant ištirti visus įtarimus dėl policijos ir Nacionalinės žvalgybos ir saugumo tarnybos sulaikytų asmenų kankinimo, netinkamo elgesio su sulaikytaisiais, savavališkų suėmimų ir per didelio jėgos naudojimo, įskaitant atsisakymą suteikti būtiną medicininį gydymą, ir patraukti atsakomybėn už tai atsakingus asmenis, vykdant teisingą teismo procesą, kad būtų paskelbti rezultatai ir atsakingi asmenys būtų patraukti atsakomybėn pagal tarptautinius standartus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad laisva, nepriklausoma ir nešališka žiniasklaida yra vienas iš esminių demokratinės visuomenės, kurioje atviros diskusijos atlieka labai svarbų vaidmenį, pagrindų; ragina ES pasinaudojant išorės politika ir jos priemonėmis dėti daugiau pastangų propaguoti žodžio laisvę; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina nedelsiant panaikinti prieigos prie interneto apribojimus ir žodžio laisvės suvaržymus, taikomus vykdant laikraščių cenzūrą, ir primygtinai ragina Sudaną įgyvendinti reformas, kad būtų užtikrinta žodžio laisvė, laikantis konstitucinių pareigų ir tarptautinių įsipareigojimų, įskaitant Kotonu susitarimą su Liuksemburge 2005 m. birželio 25 d. padarytais pirmaisiais pakeitimais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja dėl valstybės remiamo krikščionių, kitų religijų ir netikinčių asmenų persekiojimo, bažnyčių uždarymo ir griovimo; dar kartą patvirtina, kad religijos, tikėjimo ar įsitikinimų laivė yra visuotinė žmogaus teisė, kuri turi būti visur ir visų saugoma; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad labai svarbu laikytis rinkimų tvarkaraščio, tačiau susirūpinęs pažymi, kad prasidėjo Sudano Konstitucijos keitimo procesas, siekiant leisti prezidentui O. al Bashirui kandidatuoti į prezidentus dar kartą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pakartoja raginimą prezidentui O. al Bashirui laikytis tarptautinės teisės pagal konvencijas ir sutartis, kurių šalis yra jo vyriausybė; toliau remia Tarptautinio baudžiamojo teismo vaidmenį keliant jam kaltinimus dėl karo nusikaltimų, nusikaltimų žmoniškumui ir genocido; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena Komisijos nario Ch. Stylianideso 2018 m. gegužės 31 d. Europos Parlamente padarytą pareiškimą, kuriame jis teigė, kad ES ir toliau naudosis įvairiomis turimomis priemonėmis, kad propaguotų ir saugotų Sudano moterų ir mergaičių žmogaus teises, be kita ko, didinant jų galimybes gauti kokybiškų švietimo ir sveikatos priežiūros paslaugų ir didinant bendruomenių informuotumą apie jų teises, o ypač siekiant sumažinti žalingų praktikų mastą, pvz., moterų lyties organų žalojimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir valstybes nares užtikrinti, kad vadinamasis migracijos valdymas ir kovos su terorizmu veiksmai nepakenktų žmogaus teisių rėmimui; reiškia susirūpinimą dėl to, kad režimas naudojasi ES ir pavienių valstybių narių bendradarbiavimu su Sudanu migracijos klausimais kaip pateisinimu ir proga sustiprinti savo kontrolės ir represijų prieš žmones pajėgumą, pavyzdžiui, naudodamasis sekimo pajėgų stiprinimu, be kita ko, pasienyje ir tiekiama įranga, tokia kaip biometrinė įranga; todėl ragina ES ir jos valstybes nares užtikrinti visišką su Sudanu susijusių saugumo srities projektų skaidrumą, įskaitant visą planuojamą veiklą ir ES bei nacionalinio finansavimo gavėjus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pakartoja savo raginimą visoje ES uždrausti eksportuoti, parduoti, atnaujinti ir prižiūrėti bet kokio pavidalo saugumo įrangą, kuri gali būti ar yra naudojama represijoms šalies viduje, įskaitant interneto stebėjimo technologiją, šalims, kuriose paminamos žmogaus teisės, tokioms kaip Sudanas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į Europos išorės veiksmų tarnybos atstovo spaudai pareiškimus, padarytus vykstant protestams; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai viešai pasmerkti didelį nerimą keliančią padėtį Sudane ir pasinaudoti visomis turimomis įtakos priemonėmis, kad būtų padarytas spaudimas Sudano valdžios institucijoms nutraukti tęsiamą smurtą ir represijas, masinius sulaikymus ir žudymus ir kad jos būtų paragintos laikytis savo įsipareigojimų pagal tarptautines normas ir teisės aktus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia ES įsipareigojimą teikti humanitarinę pagalbą ir remti pilietinės visuomenės organizacijas Sudane ir ragina ES ir jos valstybes nares toliau dėti pastangas šiose srityse; primygtinai ragina Komisiją toliau didinti Europos plėtros fondo finansinę paramą žmogaus teisių gynėjams ir pilietinės visuomenės organizacijoms Sudane; |
| --- | --- |

18.

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sudano vyriausybei, Afrikos Sąjungai, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkams ir Panafrikos Parlamentui. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0233.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0080.

(3)  OL C 356, 2018 10 4, p. 50.

(4)  OL C 215, 2018 6 19, p. 33.

(5)  Apskaičiavo profesorius Steve H. Hanke, John Hopkins universitetas. https://allafrica.com/stories/201807230267.html

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/114 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/114

---

P8_TA(2019)0036

2017 m. metinis pranešimas dėl EIB finansinės veiklos kontrolės

2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2017 m. metinio pranešimo dėl EIB finansinės veiklos kontrolės (2018/2151(INI))

(2020/C 411/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos investicijų banko (EIB) 2017 m. veiklos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos investicijų banko (EIB) 2017 m. veiklos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. EIB finansinę ataskaitą ir 2017 m. EIB statistinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. EIB finansinę ataskaitą ir 2017 m. EIB statistinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. tvarumo ataskaitą, 2017 m. EIB operacijų ES viduje vertinimo pagal trijų ramsčių sistemą ataskaitą ir 2017 m. Europos investicijų banko veiklos rezultatų už ES ribų ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. tvarumo ataskaitą, 2017 m. EIB operacijų ES viduje vertinimo pagal trijų ramsčių sistemą ataskaitą ir 2017 m. Europos investicijų banko veiklos rezultatų už ES ribų ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Audito komiteto 2017 m. metines ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Audito komiteto 2017 m. metines ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. EIB skaidrumo politikos įgyvendinimo ataskaitą ir 2017 m. EIB bendrojo valdymo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. EIB skaidrumo politikos įgyvendinimo ataskaitą ir 2017 m. EIB bendrojo valdymo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno sprendimą byloje 1316/2016/TN dėl tariamų Europos investicijų banko skaidrumo politikos trūkumų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno sprendimą byloje 1316/2016/TN dėl tariamų Europos investicijų banko skaidrumo politikos trūkumų (1),

| — | atsižvelgdamas į skundų nagrinėjimo tvarkos peržiūrą, susijusią su Europos ombudsmeno sprendimu byloje 1316/2016/TN dėl tariamų Europos investicijų banko skaidrumo politikos trūkumų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į skundų nagrinėjimo tvarkos peržiūrą, susijusią su Europos ombudsmeno sprendimu byloje 1316/2016/TN dėl tariamų Europos investicijų banko skaidrumo politikos trūkumų,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. EIB Vyriausiojo atitikties užtikrinimo pareigūno tarnybos veiklos ataskaitą ir 2017 m. EIB grupės kovos su sukčiavimu veiklos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. EIB Vyriausiojo atitikties užtikrinimo pareigūno tarnybos veiklos ataskaitą ir 2017 m. EIB grupės kovos su sukčiavimu veiklos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2017–2019 m. EIB grupės veiklos planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017–2019 m. EIB grupės veiklos planą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 ir 9 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 ir 9 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 ir 309 straipsnius, į prie SESV pridėtą Protokolą Nr. 5 dėl EIB statuto ir į Protokolą Nr. 28 dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 ir 309 straipsnius, į prie SESV pridėtą Protokolą Nr. 5 dėl EIB statuto ir į Protokolą Nr. 28 dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos,

| — | atsižvelgdamas į Europos investicijų banko darbo tvarkos taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos investicijų banko darbo tvarkos taisykles,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl metinio pranešimo dėl 2015 m. EIB finansinės veiklos kontrolės (2), 2018 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl metinio pranešimo dėl 2016 m. EIB finansinės veiklos kontrolės (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl metinio pranešimo dėl 2015 m. EIB finansinės veiklos kontrolės (2), 2018 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl metinio pranešimo dėl 2016 m. EIB finansinės veiklos kontrolės (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1080/2011/ES dėl EIB išorės įgaliojimų 2007–2013 m. (4) ir į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 466/2014/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje (5), nuostoliams atlyginti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1080/2011/ES dėl EIB išorės įgaliojimų 2007–2013 m. (4) ir į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 466/2014/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje (5), nuostoliams atlyginti,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) veiklos laikotarpio pratęsimo, taip pat į to fondo bei Europos investavimo konsultacijų centro techninius patobulinimus (COM(2016)0597, SWD(2016)0297 ir SWD(2016)0298), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) veiklos laikotarpio pratęsimo, taip pat į to fondo bei Europos investavimo konsultacijų centro techninius patobulinimus (COM(2016)0597, SWD(2016)0297 ir SWD(2016)0298),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 8 d. bendrovės „Ernst & Young“ atliktą Reglamento (ES) Nr. 2015/1017 (ESIF reglamento) taikymo ad hoc auditą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 8 d. bendrovės „Ernst & Young“ atliktą Reglamento (ES) Nr. 2015/1017 (ESIF reglamento) taikymo ad hoc auditą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 28 d. Komisijos ataskaitą dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) garantijų fondo valdymo 2017 m. (COM(2018)0345 final), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 28 d. Komisijos ataskaitą dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) garantijų fondo valdymo 2017 m. (COM(2018)0345 final),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio mėn. EIB veiklos vertinimo ataskaitą dėl ESIF veikimo vertinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio mėn. EIB veiklos vertinimo ataskaitą dėl ESIF veikimo vertinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 29 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai „Išsami ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) ES garantijos naudojimo ir Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) garantijų fondo veikimo“ (COM(2018)0497), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 29 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai „Išsami ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) ES garantijos naudojimo ir Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) garantijų fondo veikimo“ (COM(2018)0497),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. sudarytą Europos Komisijos, Europos Audito Rūmų ir Europos investicijų banko trišalį susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. sudarytą Europos Komisijos, Europos Audito Rūmų ir Europos investicijų banko trišalį susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2018m. vasario mėn. Europos Audito Rūmų informacinį dokumentą „ES finansų ateitis: ES biudžeto veikimo reforma“ ir jų 2018 m. liepos mėn. informacinį dokumentą „Komisijos pasiūlymas dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018m. vasario mėn. Europos Audito Rūmų informacinį dokumentą „ES finansų ateitis: ES biudžeto veikimo reforma“ ir jų 2018 m. liepos mėn. informacinį dokumentą „Komisijos pasiūlymas dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A8-0479/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A8-0479/2018),

| A. | kadangi EIB misija yra prisidėti prie valstybių narių integracijos, harmoningo vystymosi ir ekonominės bei socialinės sanglaudos sutelkiant dideles sumas lėšų kapitalo rinkose ir skolinant šias lėšas palankiomis sąlygomis projektams, kuriais siekiama ES politikos tikslų; |
| --- | --- |

A.

kadangi EIB misija yra prisidėti prie valstybių narių integracijos, harmoningo vystymosi ir ekonominės bei socialinės sanglaudos sutelkiant dideles sumas lėšų kapitalo rinkose ir skolinant šias lėšas palankiomis sąlygomis projektams, kuriais siekiama ES politikos tikslų;

| B. | kadangi EIB yra itin svarbus ekonomikos atsigavimo siekiui Sąjungos mastu, du kartus iš eilės padidinęs kapitalą ir atliekantis itin svarbų vaidmenį įgyvendinat Investicijų planą Europai, kuris vykdomas valdant Europos strateginių investicijų fondą (ESIF); |
| --- | --- |

B.

kadangi EIB yra itin svarbus ekonomikos atsigavimo siekiui Sąjungos mastu, du kartus iš eilės padidinęs kapitalą ir atliekantis itin svarbų vaidmenį įgyvendinat Investicijų planą Europai, kuris vykdomas valdant Europos strateginių investicijų fondą (ESIF);

| C. | kadangi EIB turėtų prisidėti prie integracinio ekonomikos augimo, tvaraus ir kokybiško užimtumo ir nelygybės mažinimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi EIB turėtų prisidėti prie integracinio ekonomikos augimo, tvaraus ir kokybiško užimtumo ir nelygybės mažinimo;

| D. | kadangi reguliarus ir kruopštus įvairių sektorių poreikių vertinimas yra itin svarbus siekiant nustatyti investicijų trūkumus ir kliūtis įvairiuose regionuose, taip pat siekiant nustatyti galimybių, kurios lemia ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo potencialą, rinkinį, toliau prisidėti įgyvendinant 2015 m. Paryžiaus tikslus ir tinkamai patikrinti rinkos nesėkmių, kurias lemia esami išorės veiksniai, sektorių ir teritorinio vystymosi poreikiai, pobūdį ir mastą; |
| --- | --- |

D.

kadangi reguliarus ir kruopštus įvairių sektorių poreikių vertinimas yra itin svarbus siekiant nustatyti investicijų trūkumus ir kliūtis įvairiuose regionuose, taip pat siekiant nustatyti galimybių, kurios lemia ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo potencialą, rinkinį, toliau prisidėti įgyvendinant 2015 m. Paryžiaus tikslus ir tinkamai patikrinti rinkos nesėkmių, kurias lemia esami išorės veiksniai, sektorių ir teritorinio vystymosi poreikiai, pobūdį ir mastą;

| E. | kadangi EIB vaidmuo didinant viešųjų lėšų poveikį itin svarbus Sąjungos pajėgumui reaguoti į naujas ekonomikos ir aplinkos tendencijas bei joms kylančią riziką ir geopolitinį netikrumą ir prie jų prisitaikyti, kartu didinant ir stiprinant EIB grupės rizikos priežiūrą ir protingą rizikos valdymą; |
| --- | --- |

E.

kadangi EIB vaidmuo didinant viešųjų lėšų poveikį itin svarbus Sąjungos pajėgumui reaguoti į naujas ekonomikos ir aplinkos tendencijas bei joms kylančią riziką ir geopolitinį netikrumą ir prie jų prisitaikyti, kartu didinant ir stiprinant EIB grupės rizikos priežiūrą ir protingą rizikos valdymą;

| F. | kadangi EIB grupė, valdydama Europos strateginių investicijų fondą (ESIF), patyrė didelių savo verslo pobūdžio, apimties, rizikos pobūdžio ir sudėtingumo pokyčių ir buvo stebima tendencija didinti smulkesnių operacijų, kurioms teikiama ES garantija pagal ESIF, skaičių, ir taip labai padaugėjo valdymo Europos komisijos vardu įgaliojimų ir teikiamų konsultacijų paslaugų; |
| --- | --- |

F.

kadangi EIB grupė, valdydama Europos strateginių investicijų fondą (ESIF), patyrė didelių savo verslo pobūdžio, apimties, rizikos pobūdžio ir sudėtingumo pokyčių ir buvo stebima tendencija didinti smulkesnių operacijų, kurioms teikiama ES garantija pagal ESIF, skaičių, ir taip labai padaugėjo valdymo Europos komisijos vardu įgaliojimų ir teikiamų konsultacijų paslaugų;

| G. | kadangi „Brexit“ padarys poveikį EIB kapitalo bazei, pakankamumui ir būsimiems skolinimo pajėgumams; |
| --- | --- |

G.

kadangi „Brexit“ padarys poveikį EIB kapitalo bazei, pakankamumui ir būsimiems skolinimo pajėgumams;

| H. | kadangi EIB turėtų užtikrinti pridėtinę vertę taikydamas aukščiausią sąžiningumo, gero valdymo lygį ir, atsižvelgiant į ombudsmeno išvadas, pateiktas sprendime byloje 1316/2016/TN dėl tariamų Europos investicijų banko skaidrumo politikos trūkumų (7), visų pirma aukščiausią skaidrumo ir atskaitomybės lygį, taip pat vadovaudamasis taikytina geriausia bankininkystės praktika; |
| --- | --- |

H.

kadangi EIB turėtų užtikrinti pridėtinę vertę taikydamas aukščiausią sąžiningumo, gero valdymo lygį ir, atsižvelgiant į ombudsmeno išvadas, pateiktas sprendime byloje 1316/2016/TN dėl tariamų Europos investicijų banko skaidrumo politikos trūkumų (7), visų pirma aukščiausią skaidrumo ir atskaitomybės lygį, taip pat vadovaudamasis taikytina geriausia bankininkystės praktika;

| I. | kadangi nuolatinis EIB prioritetas ir toliau turėtų būti kova su pinigų plovimu, terorizmo finansavimu ir žalinga mokesčių srities praktika; |
| --- | --- |

I.

kadangi nuolatinis EIB prioritetas ir toliau turėtų būti kova su pinigų plovimu, terorizmo finansavimu ir žalinga mokesčių srities praktika;

| J. | kadangi 2017 m. gruodžio 31 d. Europos investicijų fondo (EIF) akcininkai buvo EIB (58,5 proc.), Europos Komisijos atstovaujama Sąjunga (29,7 proc.) ir 32 finansų įstaigos (11,8 proc.) kadangi dauguma EIF operacijų šiuo metu finansuojama pagal konkrečius įgaliojimų susitarimus su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2017 m. gruodžio 31 d. Europos investicijų fondo (EIF) akcininkai buvo EIB (58,5 proc.), Europos Komisijos atstovaujama Sąjunga (29,7 proc.) ir 32 finansų įstaigos (11,8 proc.) kadangi dauguma EIF operacijų šiuo metu finansuojama pagal konkrečius įgaliojimų susitarimus su trečiosiomis šalimis;

EIB vaidmuo užtikrinant pridėtinę vertę teikiančias strategines viešąsias investicijas

| 1. | pažymi, kad vis dar reikalingos viešosios investicijos, kad būtų galima panaikinti investicijų spragas įvairiuose sektoriuose, kuriuose investicijos vis dar žemesnio nei prieš krizę lygio daugelyje pažeidžiamiausių valstybių narių ir sanglaudos šalyse, kad būtų galimas tolesnis atsigavimas nuo krizės poveikio ir siekiant paskatinti ilgalaikį ir tvarų ekonomikos augimą, užimtumą ir sanglaudą Sąjungoje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad EIB bendras pasirašytasis kapitalas yra 243 mlrd. EUR; pažymi, kad EIB akcininkės yra visos valstybės narės ir kad be įmokėto kapitalo valstybės narės taip pat įsipareigoja paprašius suteikti papildomo kapitalo; nurodo, kad keturios didžiausios akcininkės yra Vokietija, Prancūzija, Italija ir Jungtinė Karalystė, kurių kiekvienai tenka po 39,14 mlrd. EUR ir 16,11 proc. visos sumos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad pagal EIB veiklos strategiją jis siekia remti Europos strateginius tikslus, kaip antai atkurti ES konkurencingumą ir ilgalaikį ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, supaprastinti galimybę gauti finansavimą MVĮ, saugoti aplinką ir skatinti energetikos pertvarką finansuojant prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato kaitos švelninimo projektus, spręsti užimtumo krizę, su kuria susiduria ES jaunoji karta, remti infrastruktūros projektus ir padėti pažaboti migracijos priežastis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad EIB atlieka svarbų finansinį vaidmenį, kuris gali lemti reikšmingus rezultatus mažinant nelygybę Sąjungoje, ir ragina EIB sutelkti investicijas, kuriomis prisidedama prie 2015 m. Paryžiaus susitarimo tikslų įgyvendinimo, didinamas konkurencingumas ir lygios galimybės ir remiama sanglaudos politika mažiau išsivysčiusiuose regionuose; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina EIB tęsti vis atsirandančių investicijų spragų užpildymą ir besitęsiančių struktūrinių rinkos nesėkmių kompensavimą, tuo tikslu planuojant holistines vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikes išlaidas, lengvinant bendrą finansavimą nacionaliniu lygmeniu ir investicijų planus, be kita ko, skirtus Sąjungos regionams ir vietovėms, kuriems būdingos mažos pajamos ir kurie patiria daugiau investavimo kliūčių; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad 2017–2019 m. veiksmų plane nustatyti EIB prioritetai turėtų būti skirti veiksmingam strategijos „Europa 2020“ tikslų, susijusių su pažangiu ir tvariu augimu, įgyvendinimui; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad EIB taikomomis skolinimo sąlygomis turėtų būti supaprastinama ES periferinių regionų plėtra, skatinant ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą; ragina EIB smarkiai stiprinti vietos ir regioninėms valdžios institucijoms prieš tvirtinant projektus teikiamos techninės pagalbos ir finansinių konsultacijų mechanizmą, kad būtų pagerintas prieinamumas ir užtikrinta, kad dalyvautų visos valstybės narės, ypač tos, kuriose sėkmingai patvirtintų projektų procentinė dalis yra mažesnė; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina EIB suformuoti tvarias finansų arba finansavimo galimybes ir palankią investicijoms aplinką, atspindinčius Sąjungos įsipareigojimus ir politikos tikslus, siekiant skatinti ekonominę, socialinę bei teritorinę sanglaudą ir inovacijas Sąjungoje, taip pat stiprinti EIB investicijų socialinį ir aplinkos matmenis naikinant investicijų į socialinį sektorių ir infrastruktūrų saugumą spragas; ragina EIB didelės apimties projektų atveju atsižvelgti į visą poveikio aplinkai riziką ir finansuoti tik projektus, kuriais kuriama reali pridėtinė vertė vietos gyventojams, taip pat aplinkosaugos, socialiniu it ekonominiu požiūriais; pabrėžia, kad svarbu vykdyti griežtą stebėseną, susijusią su galima korupcijos ir sukčiavimo rizika šiomis aplinkybėmis, taip pat atlikti išsamius ex ante ir ex post finansuojamų projektų vertinimus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina EIB nuolat informuoti suinteresuotąsias šalis apie finansines galimybes ir teikti tinkamas konsultacijų paslaugas, kai reikia, net jei EIB priemonės siejamos su paklausa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad per tebevykstančias derybas dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos būtina parengti išsamią tvarką dėl visų JK įsipareigojimų EIB siekiant užtikrinti, kad nebūtų pakenkta EIB gebėjimui siekti savo tikslų; |
| --- | --- |

10.

Investicijų į svarbiausias strategines sritis valdymas

| 11. | pažymi, kad pagal EIB 2017 m. finansinę ataskaitą šio banko pasirašytos paskolos 2017 m. sudarė 69,9 mlrd. EUR sumą (62,6 mlrd. EUR ES viduje ir 7,3 mlrd. EUR už ES ribų), ir tai yra mažesnė suma, palyginti su 5 pastaraisiais metais (2013–2016 m.), siekianti mažiau kaip 70 mlrd. EUR, tačiau laikomasi 10 proc. lankstumo maržos, numatytos pagal EIB veiklos planą; taip pat atkreipia dėmesį į bendro paskolų portfelio stabilumą ir kokybę, nes tik apie 0,3 proc. paskolų sutarčių nuvertėjo, palyginti su 2016 m.; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad Europos Sąjunga suteikia garantiją EIB, ir tai yra standartinis sprendimas, taikomas valstybėms skiriant finansų įstaigas, kurių tikslas – padėti įgyvendinti viešuosius tikslus; tačiau pažymi, kad šiuo atveju būtina kuo atsakingiau vykdyti paskolų politiką, kad lėšos būtų efektyviai panaudotos visos Sąjungos, jos valstybių narių ir viešojo intereso labui; ragina EIB, kurio veikla yra susijusi su vystymosi užduotimi, užtikrinti, kad būtų geriau laikomasi jo aplinkos apsaugos ir socialinės politikos bei JT darnaus vystymosi tikslų, taip pat vykdant bendrai finansuojamus projektus arba investuojant lėšas į investicijų fondus ir privataus kapitalo fondus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pakartoja susirūpinimą, kad pusė valstybių narių gavo 80 proc. visų EIB investicijų, teikiamų ES viduje, o kitos 14 valstybių narių gavo tik 10 proc. šių investicijų; taip pat pakartoja, kad trys valstybės narės atskirai gavo atitinkamai 16 proc., 15 proc. ir 11 proc. investicijų; prašo šio banko į savo ataskaitą įtraukti suskirstytą informaciją apie jo investicijas mažas pajamas gaunančiuose ir dideles pajamas gaunančiuose regionuose pagal paties banko investicijų apžvalgą (angl. EIBIS) ir pagal galimą poveikį siekiant pašalinti investicijų spragas ir kliūtis mažiau palankioje padėtyje esančiuose ES regionuose; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina EIB dar kartą išnagrinėti savo investicijų vienam gyventojui įverčius ir atitinkamai valstybių narių padėtį reitingų skalėje, nes naujausi skaičiai, regis, rodo reitingą, apskritai atitinkantį reitingą pagal valstybių narių gautas absoliučias sumas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | taip pat pažymi, kad pagal Europos investicijų fondo (EIF) 2017 m. metinę ataskaitą EIF 2017 m. pasirašė sandorius, kurių bendra suma siekia 9,3 mlrd. EUR, palyginti su 9,45 mlrd. EUR 2016 m., skiriant 35,4 mlrd. EUR sumą Europos MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms paremti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad EIB grupės teikiamas finansavimas ES ir už jos ribų 2017 m. siekiant paremti ES politikos tikslus atitinkamai sudarė: i) 13,8 mlrd. inovacijoms ir įgūdžiams, ii) 18 mlrd. EUR infrastruktūrai, iii) 16,7 mlrd. EUR su aplinka susijusiems projektams ir iv) 29,6 mlrd. EUR MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms; pabrėžia, kad dėl MVĮ, startuolių, mokslinių tyrimų, inovacijų, skaitmeninės ekonomikos ir energijos vartojimo efektyvumo poveikio ir svarbos tiek vietos, tiek nacionalinei ekonomikai, investavimas į juos yra svarbiausias veiksnys siekiant, kad atsigautų ES ekonomika ir būtų skatinama kurti kokybiškas darbo vietas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pažymi, kad Sąjungos viduje, 2017 m. EIB paskolų suma siekė 18,24 mlrd. EUR horizontaliajam ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslui ir kad Bankas pasiekė 29,6 proc. tam skirtų investicijų tikslinį rodiklį (planuotas 30 proc. tikslinis rodiklis); |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad EIB įsipareigojo 25 proc. viso savo finansavimo skirti su klimato kaita susijusiems projektams, o iki 2020 m. jį padidinti iki 35 proc.; šią tendenciją reikėtų vertinti teigiamai, atsižvelgiant į tai, kad remiamų projektų efektyvumas turi būti užtikrintas ne tik kovojant su klimato kaita, bet ir finansiniu požiūriu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pažymi, kad Sąjungos viduje 16,58 mlrd. EUR buvo skirta kovos su klimato kaita horizontaliajam tikslui ir šiomis investicijomis EIB padėjo laikytis 2015 m. Paryžiaus susitarimo ir siekti visuotinio darnaus vystymosi; ragina EIB šioje srityje ir toliau siekti labai ryžtingų tikslų; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina EIB įsipareigojimą iki 2020 m. suderinti savo operacijas su 2015 m. Paryžiaus susitarimu; atsižvelgdamas į naujausią Tarptautinės klimato kaitos komisijos (TKKK) ataskaitą, ragina EIB peržiūrėti savo klimato politikos strategiją, siekiant suderinti ją su visuotinio atšilimo 1,5 oC perspektyva; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina EIB sustiprinti savo dalyvavimą ir veiklą Vakarų Balkanų šalyse, nes jos strategiškai svarbios ES, ir regione būtina vykdyti aktyvesnę kreditų teikimo ir investavimo veiklą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkreipia dėmesį į vykdomą EIB skolinimo energetikos projektams kriterijų peržiūrą; tikisi, kad ši peržiūra bus suderinta su 2015 m. Paryžiaus susitarimu; pakartoja savo raginimą EIB skolinant pirmenybę teikti energijos vartojimo efektyvumo ir mažos apimties decentralizuotiems atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektams ir pateikti plataus užmojo planą, kuriuo siekiama nutraukti iškastinio kuro projektų finansavimą; ragina EIB siekti tapti lyderiu kovos su klimato kaita veiksmų srityje ir padidinti investicijas į atsinaujinančiosios energijos ir efektyvaus energijos vartojimo sritį, taip pat šį tikslą laikyti prioritetu šiuo metu vykdant kriterijų, taikomų teikiant paskolas energetikos srityje, peržiūrą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | todėl palankiai vertina EIB vaidmenį leidžiant klimato apsaugos obligacijas (arba 4,29 mlrd. EUR vertės, palyginti su 3,8 mlrd. EUR 2016 m.), ir tai atitinka šio banko dalyvavimą klimato politikoje siekiant padidinti investicijas į energijos naudojimo efektyvumą ir mažuosius elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamintojus, kurie daro didelį vietos ir regioninį poveikį; |
| --- | --- |

23.

| 24. | laikosi nuomonės, kad EIB turėtų ir toliau stiprinti savo vaidmenį padėdamas siekti darnaus vystymosi tikslų ir kad kovos su klimato kaita veiksmai turėtų būti daugiausia susiję su švariu transportu ir švarios energijos gamyba, energijos suvartojimo mažinimu (šildymui, transportui ir gamybai), švaria pramonine gamyba ir tvariu ūkininkavimu, vandens valymu ir tiekimu bei apskritai perėjimu prie netaršių technologijų; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena, kad MVĮ yra Europos ekonomikos pagrindas, todėl ragina EIB didinti jų galimybes gauti kreditą stiprinant esamas programas, pavyzdžiui, Europos mikrofinansų priemonę „Progress“, ir skiriant jiems daugiau lėšų; ragina nustatyti perspektyvesnius MVĮ ir labai mažų įmonių politikos reikalavimus EIB lėšas teikiantiems bankams tarpininkams; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad teikdamas paramą ES įmonėms užsienyje, EIB turėtų tinkamai atsižvelgti į ES prekybos strategiją, įskaitant galiojančius ir būsimus laisvosios prekybos, paslaugų ir investicijų susitarimus; šiuo požiūriu EIB turėtų ypatingą dėmesį skirti Europos MVĮ tarptautinimo reikalavimams; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primena, kad visos EIB skolinimo veiklos dalis yra susijusi su operacijomis už Sąjungos ribų; pažymi, kad būtina užtikrinti glaudų EIB išorės skolinimo veiklos ir ES išorės investicijų plano koordinavimą ir papildomumą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pripažįsta EIB pastangas padėti siekti darnaus vystymosi tikslų ir spręsti visuotines problemas, susijusias su migracija, be kita ko, leidžiant klimato apsaugos obligacijas, kad būtų galima finansuoti 17 Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

28.

EIB finansinių operacijų rezultatai

| 29. | patenkintas atkreipia dėmesį į Audito komiteto išvadas, kad finansinėje ataskaitoje, kurią priėmė EIB direktorių valdyba, pateikiamas tikras ir teisingas banko finansinės padėties ir jo 2017 m. veiklos rezultatų bei pinigų srautų vaizdas 2017 m. gruodžio 31 d., kaip numatyta pagal taikomą apskaitos sistemą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tačiau pakartoja savo prašymą, susijusį su EIB metine ataskaita, ir prašo, kad EIB pateiktų visapusiškesnę, išsamesnę ir labiau suderintą metinę veiklos ataskaitą ir reikšmingai pagerintų informacijos pateikimą, įtraukdamas išsamiai ir patikimai suskirstytas patvirtintas, pasirašytas ir tais metais išmokėtas investicijas, naudotus finansavimo šaltinius (nuosavus išteklius, ESIF, centralizuotai valdomas ES programas ir pan.), taip pat tokią informaciją apie naudos gavėjus (valstybes nares, viešąjį arba privatųjį sektorių, tarpininkus arba tiesioginius gavėjus), remiamus sektorius ir ex post vertinimų rezultatus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pažymi, kad 2017 m. Banko pasirašytos naujos specialios veiklos suma, susijusi su rizikingesniais projektais, sudarė 18,0 mlrd. EUR (2016 m. – 13,1 mlrd. EUR), iš tų lėšų 2,7 mlrd. EUR pasirašyta paties EIB rizika, o likusi 15,3 mlrd. EUR suma padengta kredito rizikos mažinimo portfelio lėšomis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkreipia dėmesį į ataskaitoje pateiktus 2017 m. pabaigtų 26 projektų, vykdytų už ES ribų, rezultatus, kurių vertinimas naudojantis rezultatų vertinimo sistema (RVS), taikoma išorės intervencijoms, sudarė galimybes įvertinti ne tik tikėtinus rezultatus, bet ir pasiektus rezultatus; vis dėlto pastebi, kad informacija apie veiklą ES viduje pateikta išimtinai tik apie 2017 m. pasirašytų naujų operacijų galima poveikį ir tikėtinus rezultatus, gautus taikant 3 ramsčiais pagrįsto vertinimo priemonę; pakartoja raginimą Bankui įtraukti informaciją apie rezultatus, pasiektus įvykdžius projektus ES viduje, ir, prireikus, šiam tikslui pritaikyti 3 ramsčiais pagrįstą vertinimą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad reikia nustatyti išsamesnius EIB papildomumo tikrinimo kriterijus siekiant geriau nukreipti finansavimą, kad būtų išvengta dvigubo nukreipimo tam pačiam tikslui ir, kai galima, siekti visų įmanomų sąveikų; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Europos investicijų banke skatinti veiklos rezultatų kultūrą laipsniškai tobulinant visų pirma siaurus svarbiausios veiklos rezultatų rodiklius, taikomus EIB pagrindinių operacijų poveikiui; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina EIB reguliariai pateikti įrodymus, kad išdavos, poveikis ir rezultatai tvarūs, tuo tikslu taikant tinkamus ir naujausius rodiklius; mano, kad suvestinėje naudojamų rodiklių tinkamumo ir aktualumo gerinimas yra itin svarbus ne tik siekiant parodyti šių rezultatų aprėptį ir poveikį, bet ir siekiant rasti intervencijų būdus, kurie visada veiksmingesni; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mano, kad be veiksmingo investicijų lygio, reikia imtis veiksmų siekiant patvarumo, t. y. projektų gebėjimo ir toliau teikti naudą ilguoju laikotarpiu aplinkosaugine, finansine, ekonomine ir socialine forma (tiesiogiai ar netiesiogiai) po to, kai projektai užbaigti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palankiai vertina 2017 m. EIB patvirtintą finansavimo neskyrimo politiką ir ragina griežtai taikyti šią priemonę siekiant, kad EIB finansavimas nebūtų skiriamas klientams, užsiimantiems korupcijos ar sukčiavimo praktika; |
| --- | --- |

37.

Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) plėtra

| 38. | pažymi, kad 2017 m. pabaigoje EIB grupė (EIB ir EIF) pasirašė 606 operacijas pagal ESIF, pagal kurias teikiamas bendras finansavimas sudarė 37,4 mlrd. EUR, ir kad tikimasi, jog šiomis operacijomis bus sutelkta 207,3 mlrd. EUR visose 28 valstybėse narėse ir pagal visus tikslus, nustatytus ESIF reglamente, o šios lėšos bus paskirstytos pagrindiniams sektoriams taip: 30 proc. MVĮ, 24 proc. moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir inovacijoms, 21 proc. energetikos sektoriui, 10 proc. skaitmeninei sričiai, 8 proc. transportui, 4 proc. socialinei infrastruktūrai ir 4 proc. aplinkai ir efektyviam išteklių naudojimui; primygtinai ragina EIB kuo labiau sumažinti investicijas į sektorius ir projektus, kuriems būdingas taršos anglies dioksidu intensyvumas, ir padidinti savo investicijų į aplinkos gerinimą ir energijos vartojimo efektyvumo didinimą dalį; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pažymi, kad 2017 m. gruodžio 31 d. pagal infrastruktūros ir inovacijų liniją (angl. IIW) EIB pasirašė 278 operacijas, pagal kurias bendras finansavimas sudarys 27,4 mlrd. EUR ir pagal kurias tikimasi sutelkti 131,4 mlrd. EUR investicijų 27 valstybėse narėse, taip pat kad pagal MVĮ liniją (angl. SMEW) EIF pasirašė operacijas su 305 finansų tarpininkais, pagal kurias bendra finansavimo suma sudaro beveik 10 mlrd. EUR ir pagal kurias tikimasi sutelkti 76 mlrd. EUR investicijų visose 28 ES valstybėse narėse; pažymi, kad iki 2017 m. pabaigos iš viso 135,785 įmonės jau gavo ESIF remiamą finansavimą pagal MVĮ liniją sukurta arba paremta 1,5 mln. darbo vietų; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pakartoja, kad faktinės investicijos, sutelktos pagal ESIF, gali būti išmatuotos tik investavimo laikotarpio pabaigoje, kartu atsižvelgiant į apskaičiuotą visuotinį didinamąjį poveikį, kurį lems 606 sandoriai, patvirtinti ir pasirašyti pagal ESIF, ir kuris 2017 m. pabaigoje siekė 13,53 karto, t. y. šiek tiek mažiau nei tikėtasi iš pradžių ir ESIF veikimo pradžioje nustatytas 15 kartų tikslinis rodiklis; pažymi, kad informacija apie tai, kaip nustatyti etaloniniai daugikliai, šiuo metu paskirstyta visose EIB tarnybose, ir rekomenduoja visa šią informaciją sukaupti į vieną dokumentą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pažymi, kad nebuvo pasinaudota Sąjungos biudžeto garantijomis dėl atliktų operacijų, kurios buvo susijusios su įsipareigojimų nevykdymu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atkreipia dėmesį, kad orientacinių geografinio sutelkimo ribų, kurias nustatė ESIF valdančioji taryba ir pagal kurias reikalaujama, kad investicijų laikotarpio pabaigoje pagal infrastruktūros ir inovacijų liniją suteikta investicijų dalis (pasirašytų operacijų aspektu) bet kuriose trijose valstybėse narėse kartu nesudarytų daugiau kaip 45 proc. viso ESIF portfelio, nebuvo laikomasi, atsižvelgiant į tai, kad 2017 m. gruodžio 31 d. trims valstybėms narėms, kurioms teko didžiausias pasirašytų operacijų skaičius (Prancūzijai, Italijai ir Ispanijai), teko ir beveik 47 proc. pasirašytų operacijų; atkreipia dėmesį į tai, kad dar esama galimybių išplėsti ESIF lėšų teritorinį paskirstymą, kartu plačiau skleidžiant šio fondo investicijų galimybes; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pažymi, kad ESIF vertinimas ir šio vertinimo išvados, jog ESIF ir ne ESIF finansuojamoms ypatingos veiklos operacijoms būdinga panaši rizika, taip pat kad ESIF, Europos struktūrinių ir investicinių fondų (ESI fondų) ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) dotacijų derinimas ir toliau yra ribotas, taip pat esama rizikos, kad ESIF išstums ESI fondų finansines priemones; tikisi, kad atlikus ESIF vertinimą nustatyti trūkumai ir pavojai bus pašalinti įgyvendinant „ESIF 2.0“; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palankiai vertina padidėjusį skaidrumą, nes skelbiami ESIF investicijų komiteto sprendimai ir dokumentai, kuriuos priėmė valdančioji taryba, kartu su posėdžių protokolais; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina siekti didesnės sąveikos tarp ESIF ir nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų, nes derinimas su nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais yra periodinė veikla, kuris būtų galima prisidėti prie ESIF veiksmingumo; |
| --- | --- |

45.

Žmogaus teisės

| 46. | ragina EIB parengti žmogaus teisių strategiją ir sugriežtinti išsamų tikrinimą projektų lygmeniu, siekiant nustatyti ir pašalinti su žmogaus teisėmis susijusią riziką visose savo veiklos srityse ir visą savo projektų gyvavimo laikotarpį; taip pat ragina EIB sukurti veiksmingą mechanizmą, kurį taikant žmogaus teisių gynėjai galėtų saugiai įspėti banką apie blogėjančią aplinką ar konflikto ir represijos riziką; |
| --- | --- |

46.

EIB bendrojo valdymo ir veiklos skaidrumo ir atskaitomybės didinimas

| 47. | atkreipia dėmesį į Audito komiteto pastabas jo 2017 finansinių metų metinėje ataskaitoje valdytojų tarybai dėl:






  a) | to, kaip svarbu užtikrinti ilgalaikį EIB finansinį tvirtumą ir tvarumą ir išlaikyti jo AAA reitingą aplinkybėmis, kai nėra tikrumo dėl geopolitinių, ekonominės politikos, reglamentavimo ir makroekonominių įvykių; |
| --- | --- | --- |

47.

a)

to, kaip svarbu užtikrinti ilgalaikį EIB finansinį tvirtumą ir tvarumą ir išlaikyti jo AAA reitingą aplinkybėmis, kai nėra tikrumo dėl geopolitinių, ekonominės politikos, reglamentavimo ir makroekonominių įvykių;

| b) | poreikio persvarstyti ir sustiprinti EIB grupės vidaus kontrolės ir rizikos valdymo sąlygas atsižvelgiant į tai, kad kinta EIB grupės veiklos aprėptis ir jis tampa vis sudėtingesnė; |
| --- | --- |

b)

poreikio persvarstyti ir sustiprinti EIB grupės vidaus kontrolės ir rizikos valdymo sąlygas atsižvelgiant į tai, kad kinta EIB grupės veiklos aprėptis ir jis tampa vis sudėtingesnė;

| c) | poreikio visiškai įgyvendinti geriausią bankininkystės praktiką, be kita ko, srityse, kuriose vis lieka atitikties spragų; |
| --- | --- |

c)

poreikio visiškai įgyvendinti geriausią bankininkystės praktiką, be kita ko, srityse, kuriose vis lieka atitikties spragų;

| d) | poreikio atlikti išsamią peržiūrą ir po to pakoreguoti EIB kreditų patvirtinimą ir susijusį sprendimų priėmimo procesą, nes skolos suteikimo svarstymo ir patvirtinimo procesas ir atitinkamos kontrolės sąlygos nėra tokios, kad būtų galima patenkinti dabartinius verslo poreikius ir akivaizdu, kad esama spaudimo tarnyboms; |
| --- | --- |

d)

poreikio atlikti išsamią peržiūrą ir po to pakoreguoti EIB kreditų patvirtinimą ir susijusį sprendimų priėmimo procesą, nes skolos suteikimo svarstymo ir patvirtinimo procesas ir atitinkamos kontrolės sąlygos nėra tokios, kad būtų galima patenkinti dabartinius verslo poreikius ir akivaizdu, kad esama spaudimo tarnyboms;

| 48. | labai apgailestauja kartu su Audito komitetu, kad EIB dar nepasiekė pažangos sprendžiant problemas, nurodytas trejus metus iš eilės (2015, 2016 ir 2017 m.) ir susijusias su esamais tam tikrų valdymo komiteto narių atsakomybės sričių deriniais; visiškai pritaria ir reiškia paramą Audito komiteto rekomendacijoms, kad visi EIB valdymo komiteto nariai turėtų galėti veikti objektyviai, kritiškai ir nepriklausomai ir kad netipiniai atsakomybės sričių deriniai, kaip antai atsakomybė ir už pirmos, ir už antros gynybos linijos veiksmų priežiūrą, turėtų būti panaikinti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | todėl prašo EIB rimtai atsižvelgti į šią rekomendaciją it užtikrinti aiškų atsakomybės sričių pasidalijimą valdymo komiteto lygmeniu; palankiai vertina pradėtą reformą, kuria siekiama pakeisti EIB valdymo struktūrą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina EIB panaikinti esamas taikomos geriausios bankininkystės praktikos sistemos spragas ir tikisi, kad ši sistema pradėjo veikti visu pajėgumu 2008 m., ne jos įgyvendinimas yra laikomas būtina sąlyga norint išlaikyti EIB finansinį pajėgumą ir stabilumą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | yra susirūpinęs dėl Audito komiteto išvadų, kad sparti EIB veiklos ir pajėgumų plėtra, susijusi su ESIF įgyvendinimu, su valdymo trečiųjų šalių vardu įgaliojimais ir konsultacijų paslaugų teikimų nebūtinai suderintas su atitinkamais verslo struktūros ar procesų pritaikymais; pažymi, kad 2017 m. Audito komitetas išlaikė penkias savo rekomendacijas iš 2015 ir 2016 m., susijusias su vidaus kontrole ir rizikos aplinka; ragina EIB įgyvendinti šias rekomendacijas pirmenybės tvarka ir užtikrinti, kad vidaus procesai, kibernetinis saugumas ir rizikos valdymas atitiktų naujus ir didėjančius reikalavimus EIB grupei ir jai iškilusius uždavinius; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mano, kad EIB turėtų didinti savo skaidrumą ne tik Europos Parlamento, bet ir valstybių narių valdžios institucijų atžvilgiu; mano, kad visiškai pagrįsta, jog demokratiškai išrinktiems atstovams turėtų būti suteikta daugiau informacijos apie EIB veiklą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mano, kad esama galimybių padidinti skaidrumą tiek valdymo organų, tiek veiklos lygmenimis; pakartoja, kad turi būti nuolat atskleidžiama informacija apie vertinimo taikant 3 ramsčiais pagrįsto vertinimo priemonę ir vertinimo naudojantis rezultatų vertinimo sistema (RVS) rezultatus; taip pat prašo atskleisti nekonfidencialią valdymo komiteto ir valdytojų tarybos posėdžių protokolų informaciją; su pasitenkinimu pažymi, kad 2017 m. EIB pradėjo skelbti EIB direktorių valdybos posėdžių protokolus, direktorių interesų konfliktų deklaracijas ir tam tikrą informaciją apie projektus, o būtent poveikio aplinkai vertinimus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pakartoja, kad skaidrumas, griežtas išsamus tikrinimas ir kontrolė įgyvendinant ES politiką lemia ne tik EIB visos bendros atskaitomybės ir atsakomybės griežtinimą, tuo tikslu teikiant aiškias finansų tarpininkų galutinių naudos gavėjų rūšies apžvalgas, grindžiamas išsamiu tikrinimu ir „pažink savo klientą“ principu, bet taip pat padeda didinti finansuojamų projektų bendrą veiksmingumą ir tvarumą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pakartoja raginimą EIB išplėsti informaciją, skelbiamą apie projektus, įgyvendintus pasitelkus tarpininkus, įtraukiant taip pat informaciją apie galutinius projektus, kuri sudarytų galimybę įvertinti EIB investicijų ekonominį ir socialinį poreikį; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primena, kad vykdant valdymo procesą reikėtų geriau atsižvelgti į rezultatus, gautus plėtojant dialogą ar konsultacijas su pilietinės visuomenės organizacijomis arba konkrečiomis interesų grupėmis ar susirūpinusiais vietos ir regioniniais subjektais, kad būtų galima priimti labiau informacija grindžiamus ir teisėtus demokratinius sprendimus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | reiškia susirūpinimą dėl išvadų, pateiktų Europos Audito Rūmų metinėje ataskaitoje, kurioje rašoma, kad buvo atskleisti dideli trūkumai, susiję su Europos investicijų fondu: Audito Rūmai atkreipia dėmesį į reguliavimo pažeidimą, susijusį su tuo, kad valstybių narių audito institucijos buvo įpareigotos atlikti MVĮ iniciatyvų auditą, tačiau pagal galiojančius teisės aktus dar neturi teisės atlikti patikrą vietoje; |
| --- | --- |

57.

| 58. | 30 Audito Rūmų tikrintų investicijų atveju finansų tarpininkai patvirtino paskolas penkiems gavėjams be jų MVĮ statuso patvirtinimo; Europos Audito rūmai nelaikė šių projektų tinkamais finansuoti, tačiau buvo dar keturios naudos gavėjų paimtos paskolos, iš dalies arba visa apimtimi skirtos netinkamai finansuoti veiklai; |
| --- | --- |

58.

| 59. | teigiamai vertina tai, kad Audito Rūmų atskleistos problemos yra teoriškai išspręstos iš dalies pakeistu Finansiniu reglamentu; ragina EIB į kitą metinę ataskaitą įtraukti klausimus, susijusius su reguliavimo trūkumais, ir užtikrinti, kad pagal iš dalies pakeistą Finansinį reglamentą valstybių narių audito institucijos galėtų atlikti auditus net galutinio naudos gavėjo lygmeniu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | palankiai vertina tai, kad patvirtintas EIB politikai taikomas požiūris į pereinamąjį laikotarpį dėl menkai reguliuojamų, neskaidrių ir nebendradarbiaujančių jurisdikcijų (angl. NCJ), kurį EIB direktorių valdyba patvirtino 2017 m. sausio mėn., tačiau tikisi, kad šis požiūris turėtų lemti šios politikos persvarstymą siekiant pagerinti EIB taikomą išsamų įmonių mokesčių tikrinimą išorės skolinimo atvejais, kartu atliekant ir EIB grupės kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu sistemos peržiūrą; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina EIB atlikti tinkamą įmonės atsakomybės ir sąžiningumo išsamų tikrinimą, siekiant nustatyti tikruosius visų jo klientų savininkus ir atsakingus už operacijas, taip pat išsamų bendrovių galutinių investuotojų tikrinimą, kai kyla pavojus EIB investicijoms į nuosavo kapitalo fondus; ragina EIB savo interneto svetainėje skelbti duomenis, susijusius su faktine klientų nuosavybe, siekiant padidinti savo operacijų matomumą ir padėti užkirsti kelią korupcijos ir interesų konfliktų atvejams; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina EIB, vadovaujantis 2018 m. gegužės 25 d. Tarybos priimtomis išvadomis dėl ES standartinės nuostatos dėl gero valdymo mokesčių srityje susitarimuose su trečiosiomis valstybėmis, stiprinti sąsają tarp EIB finansavimo ir gero mokesčių valdymo; mano, kad EIB turėtų toliau padėti griausią praktiką siekiant sąžiningo apmokestinimo, kovojant su mokesčių slėpimu ir mokesčių vengimu; ragina EIB patvirtinti atsakingą apmokestinimo politiką, kuria būtų užtikrinama, kad EIB nefinansuoja klientų, dalyvaujančių mokesčių vengimo ir mokesčių slėpimo schemose arba vykdančių veiklą per vadinamuosius mokesčių rojus; ragina EIB į savo sutartis su visais atrinktais finansų tarpininkais įtraukti standartines nuostatas ir išlygas dėl gero valdymo; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pabrėžia, kad pagal persvarstytą EIB Išorės skolinimo įgaliojimą aiškiai nurodoma, kad ES juodasis sąrašas yra Bankui teisiškai privalomas ir kad EIB operacijomis neremiami projektai, kuriais prisidedama prie pinigų plovimo, terorizmo finansavimo, mokesčių vengimo, mokestinio sukčiavimo ir mokesčių slėpimo; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pažymi, kad 2017 m. pabaigoje su EIB buvo susijusios 136 tiriamos sukčiavimo bylos, atitinkančias tris pagrindines įtarimų rūšis, o būtent įtarimai dėl sukčiavimo buvo tiriami 53,7 proc. atvejų, korupcijos – 25,5 proc. atvejų ir slaptų susitarimų -10,7 proc. atvejų; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pažymi, kad EIB lėšas naudojo su išmetamųjų teršalų skandalu susijusios bendrovės, ypač bendrovė „Volkswagen“, ir kad jos dėl to galėjo būti panaudotos neetiškai ir neteisėtai veiklai finansuoti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pažymi, kad naujų tinkamų nagrinėti skundų skaičius išaugo nuo 84 2016 m. iki naujo visų didžiausio rekordo – 102 skundų 2017 m. ir kad 2017 m. išnagrinėti 173 skundai; pažymi, kad 38 iš 2017 m. gautų skundų buvo susiję tik su dviem EIB investicijų projektais: Transadrijos dujotiekio projektu ir Mombasos uosto privažiuojamojo kelio Kenijoje projektu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | atkreipia dėmesį į EIB skundų nagrinėjimo tvarkos politikos peržiūrą ir tai, kad į netinkamo administravimo apibrėžtį įtraukti Europos ombudsmeno pateikti pavyzdžiai, apimantys prasto arba nevykdomo administravimo formas, kaip antai administracinius pažeidimus, neteisėtą diskriminaciją, nepagrįstą atsisakymą pateikti informaciją, piktnaudžiavimą įgaliojimais ir nereikalingą delsimą, tačiau reiškia susirūpinimą dėl likusios peržiūros rezultato dalies; |
| --- | --- |

67.

| 68. | apgailestauja, kad EIB neatsižvelgė į 2018 m. gegužės 3 d. Parlamento rezoliucijos dėl metinio pranešimo dėl 2016 m. EIB finansinės veiklos kontrolės 86 dalyje Parlamento išreikštą susirūpinimą dėl EIB skundų nagrinėjimo tvarkos peržiūros; reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad patvirtinta peržiūrėta skundų nagrinėjimo tvarka kelia didelį pavojų skundų nagrinėjimo skyriaus nepriklausomumui ir jo tyrimų bei išvadų skaidrumui; ragina užtikrinti, kad EIB skundų nagrinėjimo skyriaus vadovas galėtų priimti visus sprendimus dėl skundo priimtinumo ir tinkamumo tirti nepriklausomai nuo kitų EIB tarnybų ir kad skundų nagrinėjimo skyriaus vadovo įdarbinimo procedūra būtų skaidresnė; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atkreipia dėmesį į 2018 m. gegužės 23 d. Ombudsmeno sprendimą byloje Nr. 1316/2016 TN dėl įtarimų dėl EIB skaidrumo politikos ir ragina Banką įgyvendinti Ombudsmeno siūlomus patobulinimus, pagal kuriuos rekomenduojama panaikinti konfidencialumo prezumpciją, susijusią su dokumentais, surinktais ir parengtais per patikrinimus, tyrimus ir auditus, taip pat vėl parengti EIB skaidrumo politikos nuostatas, susijusias su per tarpininkus teikiamomis paskolomis terminais, per kuriuos turi būti išnagrinėjami prašymai dėl informacijos; |
| --- | --- |

69.

| 70. | primena, kad reikia nustatyti griežtesnes taisykles dėl interesų konfliktų ir aiškius, griežtus bei skaidrius kriterijus, siekiant užkirsti kelią bet kokios rūšies įtakai ar objektyvumo nebuvimui taikant paskolų paskirstymo mechanizmą; pakartoja, kad EIB privalo kuo greičiau peržiūrėti savo elgesio kodeksą, siekdamas užtikrinti, kad pirmininko pavaduotojai nevadovautų jokioms operacijoms savo gimtosiose šalyse, kadangi dėl to kyla pavojus institucijos nepriklausomumui; ragina EIB atsižvelgti į ombudsmeno rekomendacijas ir peržiūrėti elgesio kodeksą, siekiant, kad būtų geriau užkertamas kelias interesų konfliktams jo valdymo institucijose ir galimoms „sukamųjų durų“ reiškinio problemoms; |
| --- | --- |

70.

| 71. | tikisi, kad šiuo metu peržiūrima EIB informatorių apsaugos politika bus plataus užmojo ir joje bus nustatyti aukšti standartai; ragina EIB į šią peržiūrą įtraukti tiek vidaus, tiek išorės informatorius ir nustatyti tvarką bei terminus, taip pat parengti aiškias ir tikslias gaires siekiant geriau orientuoti informatorius ir apsaugoti juos nuo atsakomųjų veiksmų; |
| --- | --- |

71.

Europos Parlamento vykdoma kontrolė

| 72. | pritaria Europos Audito Rūmų pozicijai, kad Audito Rūmams turi būti suteikti įgaliojimai atlikti visų EIB operacijų auditą, įskaitant operacijas, kurias vykdydamas EIB naudoja su ES biudžetu nesusijusias lėšas; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina EP Biudžeto kontrolės komitetą surengti metinį praktinį seminarą / klausymą dėl EIB veiklos ir EIB operacijų kontrolės, kuris suteiktų Parlamentui papildomos svarbios informacijos, padėsiančios jam atlikti EIB ir jo operacijų kontrolės darbą; |
| --- | --- |

73.

Tolesni veiksmai, susiję su Parlamento rekomendacijomis

| 74. | ragina EIB pranešti apie tai, kaip reaguota į ankstesnes Europos Parlamento rekomendacijas, pateiktas jo metinėse rezoliucijose, ypač susijusias su:






  a) | jo skolinimo veiklos įtaka ir pasiektais rezultatais; |
| --- | --- | --- |

74.

a)

jo skolinimo veiklos įtaka ir pasiektais rezultatais;

| b) | interesų konfliktų prevencija, visų pirma ESIF investicijų komiteto ir EIB direktorių valdybos narių interesų konfliktų, ir griežtesnių taisyklių dėl interesų konfliktų užtikrinimu atitinkamame elgesio kodekse, ypač valdymo komiteto ir direktorių valdybos narių elgesio kodekse; |
| --- | --- |

b)

interesų konfliktų prevencija, visų pirma ESIF investicijų komiteto ir EIB direktorių valdybos narių interesų konfliktų, ir griežtesnių taisyklių dėl interesų konfliktų užtikrinimu atitinkamame elgesio kodekse, ypač valdymo komiteto ir direktorių valdybos narių elgesio kodekse;

| c) | rangos ir subrangos sistemos skaidrumu ir informacijos susijusios su tarpininkais ir galutiniais gavėjais atskleidimu siekiant užkirsti kelią mokesčių vengimui, sukčiavimui ir korupcijai; |
| --- | --- |

c)

rangos ir subrangos sistemos skaidrumu ir informacijos susijusios su tarpininkais ir galutiniais gavėjais atskleidimu siekiant užkirsti kelią mokesčių vengimui, sukčiavimui ir korupcijai;

o

o o

| 75. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

75.

---

(1)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/en/95520

(2)  OL C 298, 2018 8 23, p. 80.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0198.

(4)  OL L 280, 2011 10 27, p. 1.

(5)  OL L 135, 2014 5 8, p. 1.

(6)  OL L 169, 2015 7 1, p. 1.

(7)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/en/95520

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/125 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/125

---

P8_TA(2019)0037

Tarpvalstybiniai prašymai grąžinti meno kūrinius ir kultūros vertybes, pagrobtas per ginkluotus konfliktus ir karus

2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tarpvalstybinių prašymų grąžinti meno kūrinius ir kultūros vertybes, pagrobtas per ginkluotus konfliktus ir karus (2017/2023(INI))

(2020/C 411/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1954 m. Hagos kultūros vertybių apsaugos ginkluoto konflikto metu konvenciją ir į jos 1999 m. kovo mėn. antrąjį protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1954 m. Hagos kultūros vertybių apsaugos ginkluoto konflikto metu konvenciją ir į jos 1999 m. kovo mėn. antrąjį protokolą,

| — | Atsižvelgdamas į savo 1995 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl iš žydų bendruomenių pagrobto turto grąžinimo (1) ir 1998 m. liepos 16 d. rezoliuciją dėl holokausto aukų nuosavybės grąžinimo (2), |
| --- | --- |

—

Atsižvelgdamas į savo 1995 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl iš žydų bendruomenių pagrobto turto grąžinimo (1) ir 1998 m. liepos 16 d. rezoliuciją dėl holokausto aukų nuosavybės grąžinimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio mėn. priimtą priemonių paketą, kuriuo siekiant sustiprinti ES gebėjimą kovoti su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu ir vykdomi 2016 m. vasario 2 d. Kovos su teroristų finansavimu stiprinimo veiksmų plane (COM(2016)0050) išdėstyti įsipareigojimai ir į 2017 m. liepos 13 d. jos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kultūros vertybių importo (COM(2017)0375), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio mėn. priimtą priemonių paketą, kuriuo siekiant sustiprinti ES gebėjimą kovoti su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu ir vykdomi 2016 m. vasario 2 d. Kovos su teroristų finansavimu stiprinimo veiksmų plane (COM(2016)0050) išdėstyti įsipareigojimai ir į 2017 m. liepos 13 d. jos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kultūros vertybių importo (COM(2017)0375),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 30 d. rezoliuciją dėl ISIS / „Da'esh“ vykdomo kultūros objektų naikinimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. balandžio 30 d. rezoliuciją dėl ISIS / „Da'esh“ vykdomo kultūros objektų naikinimo (3),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. birželio 24 d. Tarptautinio privatinės teisės unifikavimo instituto (UNIDROIT) Konvenciją dėl pavogtų ar neteisėtai išvežtų kultūros objektų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. birželio 24 d. Tarptautinio privatinės teisės unifikavimo instituto (UNIDROIT) Konvenciją dėl pavogtų ar neteisėtai išvežtų kultūros objektų,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/60/ES dėl neteisėtai iš valstybės narės teritorijos išvežtų kultūros objektų grąžinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/60/ES dėl neteisėtai iš valstybės narės teritorijos išvežtų kultūros objektų grąžinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvencijos 1 protokolo 1 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvencijos 1 protokolo 1 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 17 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 17 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 116/2009 dėl kultūros vertybių eksporto (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 116/2009 dėl kultūros vertybių eksporto (5),

| — | atsižvelgdama į 2012 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1215/2012 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (6), visų pirma į jo 7 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2012 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1215/2012 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (6), visų pirma į jo 7 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2003 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl prekių, kurių nuosavybės teisės gali būti užginčytos, laisvo judėjimo vidaus rinkoje teisinės sistemos (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2003 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl prekių, kurių nuosavybės teisės gali būti užginčytos, laisvo judėjimo vidaus rinkoje teisinės sistemos (7),

| — | atsižvelgdamas į savo Vidaus politikos generalinio direktorato 2016 m. atliktą tyrimą dėl tarpvalstybinių ieškinių grąžinti meno kūrinius, pagrobtus per ginkluotus konfliktus ir karus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Vidaus politikos generalinio direktorato 2016 m. atliktą tyrimą dėl tarpvalstybinių ieškinių grąžinti meno kūrinius, pagrobtus per ginkluotus konfliktus ir karus,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (8),

| — | atsižvelgdamas į 1970 m. lapkričio 14 d. UNESCO nelegalaus kultūros vertybių įvežimo, išvežimo ir nuosavybės teisės perdavimo uždraudimo priemonių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1970 m. lapkričio 14 d. UNESCO nelegalaus kultūros vertybių įvežimo, išvežimo ir nuosavybės teisės perdavimo uždraudimo priemonių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 4 d. Tarybos rezoliuciją Nr. 14232/12 dėl neoficialaus kultūros vertybių srityje veikiančių teisėsaugos institucijų ir ekspertų tinklo (ES CULTNET) sukūrimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 4 d. Tarybos rezoliuciją Nr. 14232/12 dėl neoficialaus kultūros vertybių srityje veikiančių teisėsaugos institucijų ir ekspertų tinklo (ES CULTNET) sukūrimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę (A8-0465/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę (A8-0465/2018),

| A. | kadangi, pasak Interpolo, meno vertybių juodoji rinka tampa tokia pat pelninga, kaip ir narkotikų, ginklų bei suklastotų prekių rinka; |
| --- | --- |

A.

kadangi, pasak Interpolo, meno vertybių juodoji rinka tampa tokia pat pelninga, kaip ir narkotikų, ginklų bei suklastotų prekių rinka;

| B. | kadangi, remiantis Komisijos pasiūlymo dėl Reglamento dėl kultūros vertybių importo poveikio vertinimu, 80–90 proc. pasaulyje parduodamų antikvarinių vertybių kilmė neteisėta; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis Komisijos pasiūlymo dėl Reglamento dėl kultūros vertybių importo poveikio vertinimu, 80–90 proc. pasaulyje parduodamų antikvarinių vertybių kilmė neteisėta;

| C. | kadangi kultūros paveldas yra vienas pagrindinių civilizacijos elementų, pavyzdžiui, turinčių simbolinę vertę ir įkūnijančių visuomenę vienijančią žmonijos kultūrinę atmintį; kadangi pastaraisiais metais konfliktuojančios grupuotės ir teroristinę veiklą vykdantys subjektai visame pasaulyje įvykdė ne vieną nusikaltimą pasaulio kultūros paveldo atžvilgiu, kadangi vertingi meno kūriniai, skulptūros ir archeologiniai radiniai parduodami ir iš kai kurių ES nepriklausančių šalių importuojami į ES, o iš to gaunamas pelnas gali būti naudojamas teroristinei veiklai finansuoti; kadangi būtina tvirtai įsipareigoti kovoti su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis, pavyzdžiui, meno kūriniais, pagrobtais vykstant ginkluotiems konfliktams ir karams Libijoje, Sirijoje ir Irake; kadangi kultūros vertybės nepaprastai svarbios kultūros, meno, istorijos ir mokslo požiūriais ir turi būti apsaugotos nuo neteisėto pasisavinimo ir grobstymo; |
| --- | --- |

C.

kadangi kultūros paveldas yra vienas pagrindinių civilizacijos elementų, pavyzdžiui, turinčių simbolinę vertę ir įkūnijančių visuomenę vienijančią žmonijos kultūrinę atmintį; kadangi pastaraisiais metais konfliktuojančios grupuotės ir teroristinę veiklą vykdantys subjektai visame pasaulyje įvykdė ne vieną nusikaltimą pasaulio kultūros paveldo atžvilgiu, kadangi vertingi meno kūriniai, skulptūros ir archeologiniai radiniai parduodami ir iš kai kurių ES nepriklausančių šalių importuojami į ES, o iš to gaunamas pelnas gali būti naudojamas teroristinei veiklai finansuoti; kadangi būtina tvirtai įsipareigoti kovoti su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis, pavyzdžiui, meno kūriniais, pagrobtais vykstant ginkluotiems konfliktams ir karams Libijoje, Sirijoje ir Irake; kadangi kultūros vertybės nepaprastai svarbios kultūros, meno, istorijos ir mokslo požiūriais ir turi būti apsaugotos nuo neteisėto pasisavinimo ir grobstymo;

| D. | kadangi iš karto pasibaigus Antrajam pasauliniam karui buvo stengiamasi surasti ir grąžinti pagrobtą turtą į jo kilmės šalis; |
| --- | --- |

D.

kadangi iš karto pasibaigus Antrajam pasauliniam karui buvo stengiamasi surasti ir grąžinti pagrobtą turtą į jo kilmės šalis;

| E. | kadangi neteisėtai parduotų ir (arba) iškastų ar gautų objektų restitucija turi būti užtikrinta vadovaujantis ES įsipareigojimu užtikrinti teisingus procesus ir atlyginti žalą nukentėjusiesiems, taip pat UNESCO konstitucija ir paveldo apsaugos konvencijomis; |
| --- | --- |

E.

kadangi neteisėtai parduotų ir (arba) iškastų ar gautų objektų restitucija turi būti užtikrinta vadovaujantis ES įsipareigojimu užtikrinti teisingus procesus ir atlyginti žalą nukentėjusiesiems, taip pat UNESCO konstitucija ir paveldo apsaugos konvencijomis;

| F. | kadangi tiek Vašingtono konferencijos principuose nacių konfiskuoto meno klausimu, tiek Vilniaus forume, tiek Terezyno deklaracijoje dėl Holokausto metu nusavinto turto ir susijusių klausimų pabrėžiama asmeninio nekilnojamojo turto restitucijos svarba; kadangi meno kūrinių, kurie buvo grąžinti po Vašingtono konferencijos, skaičius svyruoja maždaug tarp 1 000 ir 2 000 (9); kadangi nėra išsamaus pastaraisiais metais grąžintų meno kūrinių sąrašo; |
| --- | --- |

F.

kadangi tiek Vašingtono konferencijos principuose nacių konfiskuoto meno klausimu, tiek Vilniaus forume, tiek Terezyno deklaracijoje dėl Holokausto metu nusavinto turto ir susijusių klausimų pabrėžiama asmeninio nekilnojamojo turto restitucijos svarba; kadangi meno kūrinių, kurie buvo grąžinti po Vašingtono konferencijos, skaičius svyruoja maždaug tarp 1 000 ir 2 000 (9); kadangi nėra išsamaus pastaraisiais metais grąžintų meno kūrinių sąrašo;

| G. | kadangi tebesama meno kūrinių, kurių pasigendama ir kurie laukia, kol bus grąžinti savo teisėtiems savininkams arba jų paveldėtojams; kadangi 1998 m. Vašingtono konferencijoje pateiktu Jonathano Petropouloso vertinimu, visoje Europoje buvo pavogta apie 650 000 meno kūrinių, o Ronald Lauder nurodė, kad vis dar pasigendama 11 000 meno kūrinių, kurių vertė tuo metu (1998 m.) siekė 10–30 mlrd. JAV dolerių; kadangi Ieškinių konferencija ir Pasaulinė žydų turto restitucijos organizacija paprastai atsako, kad tikslių duomenų nėra: buvo pagrobta apie 650 000 meno kūrinių, vis dar negrąžinta apie 100 000; |
| --- | --- |

G.

kadangi tebesama meno kūrinių, kurių pasigendama ir kurie laukia, kol bus grąžinti savo teisėtiems savininkams arba jų paveldėtojams; kadangi 1998 m. Vašingtono konferencijoje pateiktu Jonathano Petropouloso vertinimu, visoje Europoje buvo pavogta apie 650 000 meno kūrinių, o Ronald Lauder nurodė, kad vis dar pasigendama 11 000 meno kūrinių, kurių vertė tuo metu (1998 m.) siekė 10–30 mlrd. JAV dolerių; kadangi Ieškinių konferencija ir Pasaulinė žydų turto restitucijos organizacija paprastai atsako, kad tikslių duomenų nėra: buvo pagrobta apie 650 000 meno kūrinių, vis dar negrąžinta apie 100 000;

| H. | kadangi bylų šalys ir toliau susiduria su teisinėmis problemomis, viena vertus, dėl neretai labai specifinio jų reikalavimų pobūdžio, antra vertus, dėl pasibaigusio pokario restitucijos įstatymų galiojimo, tradicinių normų netaikymo atgaline data, neapibrėžtos pagrobto turto sąvokos, ieškiniams taikomų senaties terminų nuostatų ar nuostatų dėl įgyjamosios senaties bei sąžiningo įgijimo; |
| --- | --- |

H.

kadangi bylų šalys ir toliau susiduria su teisinėmis problemomis, viena vertus, dėl neretai labai specifinio jų reikalavimų pobūdžio, antra vertus, dėl pasibaigusio pokario restitucijos įstatymų galiojimo, tradicinių normų netaikymo atgaline data, neapibrėžtos pagrobto turto sąvokos, ieškiniams taikomų senaties terminų nuostatų ar nuostatų dėl įgyjamosios senaties bei sąžiningo įgijimo;

| I. | kadangi, ieškiniai dėl išgrobstytų meno kūrinių ir kultūros vertybių restitucijos daugiausia nagrinėjami pagal tarptautinę viešąją teisę, kadangi šios normos turi būti papildytos griežtesnėmis tarptautinės privatinės teisės normomis; |
| --- | --- |

I.

kadangi, ieškiniai dėl išgrobstytų meno kūrinių ir kultūros vertybių restitucijos daugiausia nagrinėjami pagal tarptautinę viešąją teisę, kadangi šios normos turi būti papildytos griežtesnėmis tarptautinės privatinės teisės normomis;

| J. | kadangi dėl nepakankamai išvystyto tarptautinės privatinės teisės aspekto tiek tarptautiniu, tiek Europos lygmenimis atsiranda daugiau teisinio netikrumo tarpvalstybinės išgrobstytų meno kūrinių ir kultūros vertybių restitucijos atvejais, susijusiais ne tik su baigtais nacių pagrobto meno kūrinių sandoriais, bet ir su būsimais sandoriais; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl nepakankamai išvystyto tarptautinės privatinės teisės aspekto tiek tarptautiniu, tiek Europos lygmenimis atsiranda daugiau teisinio netikrumo tarpvalstybinės išgrobstytų meno kūrinių ir kultūros vertybių restitucijos atvejais, susijusiais ne tik su baigtais nacių pagrobto meno kūrinių sandoriais, bet ir su būsimais sandoriais;

| K. | kadangi nėra ES teisės aktų, kuriais būtų aiškiai ir išsamiai reglamentuojami ieškiniai grąžinti meno kūrinius ir kultūros objektus, fizinių asmenų pagrobtus per ginkluotus konfliktus; |
| --- | --- |

K.

kadangi nėra ES teisės aktų, kuriais būtų aiškiai ir išsamiai reglamentuojami ieškiniai grąžinti meno kūrinius ir kultūros objektus, fizinių asmenų pagrobtus per ginkluotus konfliktus;

| L. | kadangi UNESCO, kartu su pagrindiniais Europos aukcionais, muziejais ir žinomais kolekcininkais, rengia pažangius šių darbų kilmės mokslinius tyrimus, kad galėtų juos grąžinti savininkams; |
| --- | --- |

L.

kadangi UNESCO, kartu su pagrindiniais Europos aukcionais, muziejais ir žinomais kolekcininkais, rengia pažangius šių darbų kilmės mokslinius tyrimus, kad galėtų juos grąžinti savininkams;

| M. | kadangi, siekdama papildyti Interpolo pavogtų daiktų duomenų bazę, Tarptautinė muziejų taryba (ICOM) daugiau kaip dešimt metų skelbia objektų, kuriais gali būti neteisėtai prekiaujama, kategorijų raudonuosius sąrašus; |
| --- | --- |

M.

kadangi, siekdama papildyti Interpolo pavogtų daiktų duomenų bazę, Tarptautinė muziejų taryba (ICOM) daugiau kaip dešimt metų skelbia objektų, kuriais gali būti neteisėtai prekiaujama, kategorijų raudonuosius sąrašus;

| 1. | apgailestauja, kad iki šiol praktiškai nesiimta jokių tolesnių veiksmų reaguojant į jo rezoliuciją dėl prekių, kurių nuosavybės teisės gali būti užginčytos, laisvo judėjimo vidaus rinkoje teisinės sistemos, kurioje Parlamentas paragino Komisiją atlikti įvairių aspektų, susijusių su civilinės materialinės ir procesinės teisės normomis, kilmės paieškomis, katalogavimo sistemomis, alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmais ir tarpvalstybinės koordinavimo administracinės institucijos sukūrimo verte, tyrimą; mano, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 2 dalis galėtų būti teisinis pagrindas suteikti Sąjungai įgaliojimus veikti šioje srityje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad meno kūrinių ir kitų kultūros vertybių grobimas tiek ginkluotų konfliktų ir karų, tiek taikos metu yra bendra didžiulį susirūpinimą kelianti bendra problema, kurią būtina spręsti tiek kultūros vertybių grobimo prevencijos, tiek pagrobtų kultūros vertybių restitucijos aspektais, siekiant apsaugoti ir užtikrinti kultūros paveldo neliečiamumą bei visuomenių, bendruomenių, grupių ir asmenų tapatybę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad ES lygmeniu buvo skiriama nepakankamai dėmesio meno kūrinių ir kultūros vertybių, kurios buvo pagrobtos, pavogtos ar neteisėtai įsigytos, inter alia, per ginkluotus konfliktus, restitucijai, ypač privatinės teisės, tarptautinės privatinės teisės ir civilinio proceso srityse; ragina Komisiją apsaugoti, remti ir skatinti tarpvalstybinius ieškinius dėl meno vertybių, prarastų arba pasisavintų vykdant valstybės sankcionuotus grobimo veiksmus arba išplėštų per ginkluotus konfliktus, restitucijos; šiuo tikslu ragina Komisiją ir valstybes nares priimti rekomendacijas ir gaires, kad būtų didinamas informuotumas apie būtinybę remti valstybių narių nacionalines institucijas nagrinėjant restitucijos prašymus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad tokios institucijos kaip UNESCO ir Interpolas ragina stiprinti kultūros paveldo apsaugą ir įgalinti valstybes įgyvendinti priemones, kurios palengvintų restituciją; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja, kad nesama patikimos statistikos apie tikslų kultūros vertybių grobstymo ir neteisėtos prekybos jomis mastą; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti patikimą statistiką šioje srityje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiškia susirūpinimą, kad pagal daugumą dabartinių politinių ir teisėkūros iniciatyvų dėmesys išimtinai skiriamas viešajai, administracinei ir (arba) baudžiamajai teisei; pabrėžia, kad, norint parengti visapusišką reglamentavimo sistemą, būtina daugiau dėmesio skirti privatinei teisei; ragina kompetentingas institucijas priimti visas reikiamas priemones ir iniciatyvas šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad būtina atlikti daugiau tyrimų, siekiant daugiau sužinoti apie menkai žinomą neteisėtos prekybos kultūros vertybėmis sritį ir gauti geresnės informacijos apie jos mastą, struktūrą ir dydį, pvz., atsižvelgiant į Vokietijoje šiuo metu įgyvendinamą projektą ILLICID; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teigiamai vertina tai, kad kai kurios valstybės narės pripažino, jog turi būti sprendžiamos šios išskirtinės problemos, susijusios su ieškiniais dėl meno kūrinių ir kultūros vertybių, pavogtų, pagrobtų ar neteisėtai įgytų per ginkluotus konfliktus ir karus, grąžinimo, siekiant priimti teisinius sprendimus, kuriais būtų užtikrintos privačių asmenų, valstybės ir vietos valdžios institucijų bei religinių asociacijų nuosavybės teisės, kurių ginkluotų konfliktų ar karų metu jie neteisėtai neteko savo meno kūrinių atžvilgiu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad svarbu didinti bendrą informuotumą, siekiant pasmerkti šią neteisėtą praktiką, ir primena, kad kiekvienas iš savininko paimtas objektas yra visam laikui prarastas istorinis ir mokslinis turtas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad veiksmingiausias būdas kovoti su prekyba kultūros vertybėmis ir juodosios meno rinkos plėtra, tuo pačių remiant restituciją, yra sąžiningos praktikos prekybos meno kūriniais srityje vystymo ir jų grąžinimo skatinimas, kuris žvelgiant iš tarptautinės ir pasaulinės perspektyvos gali daryti tiek siekiamą prevencinį poveikį, tiek priverstinį ir baudžiamąjį; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, jog, norint parengti taisykles, pagal kurias būtų galima veiksmingai užkirsti kelią meno kūrinių ir kultūros vertybių grobstymui ir kontrabandai, bei užtikrinti visapusiškai skaidrią, patikimą ir etišką pasaulinę meno rinką, Komisija turėtų siekti bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, kad būtų mezgamos vaisingos partnerystės, šiuo tikslu vadovaujantis 1995 m. UNIDROIT konvencijoje dėl pavogtų ar neteisėtai išvežtų kultūros objektų išdėstytais principais; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad ES teisėkūros veiksmai – taip pat ir tarptautinės privatinės teisės srityje – būtų veiksmingi tik ateities sandorių atžvilgiu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | laikosi nuomonės, kad norint sukurti atsakingą ir etišką Europos meno rinką reikia pabaigti metais trukusias išlygas ir nuokrypius; ragina Komisiją šiuo klausimu nustatyti civilinės teisės priemones, kurios padėtų įveikti sudėtingas problemas, su kuriomis susiduria privačios šalys, siekiančios, kad būtų grąžinti iš tiesų jiems priklausantys meno kūriniai; kartu ragina Komisiją sukurti naują diskusijų programą, kad būtų galima nustatyti geriausią praktiką ir sprendimus dabar ir ateityje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Reglamento dėl kultūros vertybių importo, taip pat 2018 m. spalio 25 d. Europos Parlamento priimtus šio pasiūlymo pakeitimus (10); atsižvelgdamas į globalią meno rinkos apimtį ir privačiose rankose esančių objektų skaičių, pakartoja, kad būtina toliau dėti pastangas tarpvalstybinės per ginkluotus konfliktus ir karus pagrobtų meno kūrinių ir kultūros vertybių restitucijos srityje; pabrėžia, kad mokslinių kilmės vietos tyrimų ir Europos bendradarbiavimo nauda pasitvirtino atpažįstant pagrobtus objektus ir vėliau sudarant galimybę juos grąžinti, o kai kuriais atvejais – užkertant kelią teroristinių grupių ar karų finansavimui; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apgailestauja, jog dėl to, kad valstybėse narėse netaikomos mokslinių kilmės vietos tyrimų ir deramo stropumo taisyklės, jos taikomos negriežtai arba skiriasi, nemažai tarpvalstybinių ieškinių dėl restitucijos negali būti nagrinėjami veiksmingai ir koordinuotai, o dėl to gali būti skatinamas grobstymas ir neteisėta prekyba bei kontrabanda; pažymi, kad stokojant bendrų standartų, visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant muziejus, prekiautojus meno kūriniais, kolekcininkus, turistus ir keliautojus, dažnai lieka neaišku, kokia procedūra turėtų būti taikoma; todėl prašo Komisijos suderinti mokslinių kilmės vietos tyrimų taisykles ir įtraukti kai kuriuos pagrindinius 1995 m. UNIDROIT konvencijos dėl pavogtų ar neteisėtai išvežtų kultūros objektų principus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad nedelsiant būtina aktyviai skatinti sistemingą naudojimąsi aukštos kokybės nepriklausomais moksliniais kilmės vietos tyrimais, siekiant identifikuoti pagrobtus meno kūrinius, palengvinti jų grąžinimą teisėtiems savininkams, sukurti visiškai skaidrią, atsakingą ir etišką meno rinką, taip pat veiksmingai užkirsti kelią meno ir kultūros vertybių grobimui ir prekybai jais bei nuo šių veiksmų atgrasyti; atkreipia dėmesį į galimybes, šiuo tikslu siūlomas pagal Europos finansines priemones; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti ir remti specialias mokymų programas mokslinių kilmės vietos tyrimų srityje Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, kad pirmiausia įsitraukusieji į kovą su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis galėtų plėtoti ir tobulinti savo ekspertines žinias – taip pat ir įgyvendinant tarpvalstybinius projektus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad moksliniai kilmės vietos tyrimai glaudžiai susiję su deramo stropumo pareiga, taikoma įsigyjant meno kūrinius, ir kad tai kelia didelį susirūpinimą visiems meno rinkos dalyviams, nes pagal kai kurių valstybių nacionalinius įstatymus už sąmoningą ar neatsargų vogtų meno kūrinių įsigijimą yra baudžiama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, jog akivaizdu, kad turėtų būti pasirūpinta parengti išsamų visų kultūros objektų, įskaitant priklausiusius žydams, kuriuos išgrobstė naciai bei jų sąjungininkai, sąrašą, kuris apimtų laikotarpį nuo jų pagrobimo iki šių dienų; ragina Komisiją paremti katalogavimo sistemą, kurią naudotų ir viešieji subjektai bei privačios meno kolekcijos, siekiant rinkti duomenis apie pagrobtų, pavogtų ir neteisėtai įgytų kultūros vertybių būklę ir tikslų pateiktų ieškinių statusą; ragina Komisiją remti skaitmeninimo projektus, kuriuos įgyvendinant būtų kuriamos arba sujungiamos esamos skaitmeninės duomenų bazės, siekiant palengvinti keitimąsi šiais duomenimis ir moksliniais kilmės vietos tyrimais; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad, norint sudaryti sąlygas deramiems moksliniams kilmės vietos tyrimams atlikti, būtina sukurti kuo išsamesnį dokumentų sąvadą arba sandorių registrą; prašo Komisijos aktyviai padėti parengti bendras tokių registrų gaires ir priimti tinkamas priemones, siekiant paraginti valstybes nares nustatyti bendrą pareigą meno rinkos specialistams naudoti tokį sandorių registrą ir, kalbant bendriau, laikytis 1995 m. UNIDROIT konvencijos dėl pavogtų ar neteisėtai eksportuojamų kultūros objektų; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primygtinai ragina Komisiją skatinti ir finansiškai remti mokslinius kilmės vietos tyrimus visoje Sąjungoje; siūlo Komisijai surengti diskusijų forumą, siekiant keistis geriausia praktika ir rasti geriausius sprendimus dabarčiai ir ateičiai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją svarstyti galimybę nustatyti specialius alternatyvaus ginčų sprendimo mechanizmus nagrinėjant pagrobtų meno kūrinių ir kultūros vertybių restitucijos atvejus, siekiant įveikti esamas teisines kliūtis, pvz., mišrią arbitražo ir tarpininkavimo procedūrą; akcentuoja aiškių standartų ir skaidrių bei neutralių procedūrų svarbą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pažymi, kad dėl senaties terminų ieškovams neretai kyla sunkumų sprendžiant restitucijos klausimus; ragina Komisiją įvertinti šį klausimą ir tinkamai subalansuoti senaties laikotarpį, taikomą ieškinių dėl pagrobtų meno vertybių, įskaitant pagrobtąsias nacių, grąžinimo atveju, atsižvelgiant tiek į nukentėjusiųjų nuo grobimo ir vagysčių, tiek į rinkos dalyvių interesų apsaugą; mano, kad pavyzdžiu galėtų būti laikomas JAV Holokausto metu nusavintų meno vertybių grąžinimo aktas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją svarstyti galimybę imtis teisėkūros veiksmų, siekiant stiprinti teisinę ieškinių dėl tarpvalstybinės meno kūrinių ir kultūros vertybių, pagrobtų per ginkluotus konfliktus ir karus, grąžinimo sistemą, remiantis tarptautinės privatinės teisės priemonėmis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prašo kompetentingų ES institucijų paraginti valstybes nares dalytis informacija apie esamą praktiką, susijusią su kultūros vertybių kilmės vietos patikrinimu, ir stiprinti savo bendradarbiavimą, kad būtų derinamos kontrolės priemonės ir administracinės procedūros, kuriomis siekiama nustatyti kultūros vertybių kilmės vietą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad valstybių narių lygmeniu nepakankamai koordinuojama aiškinant deramo stropumo sąvoka; ragina Komisiją deramo stropumo sąvoką išaiškinti, kiek tai susiję su sąžiningumu; kaip pavyzdį nurodo Šveicarijos tarptautinio kultūros vertybių perdavimo federalinio įstatymo 16 straipsnį, pagal kurį prekiautojams ir aukcionų rengėjams draudžiama sudaryti sandorį dėl meno kūrinio, jei kyla abejonių dėl šio objekto kilmės; pažymi, kad pagal šį įstatymą pareiga įrodyti iš dalies perduodama pardavėjui; tačiau meno objekto valdytojas negali remtis sąžiningumo principu, jeigu jis arba ji negali įrodyti, kad jį įsigydamas tam skyrė deramą dėmesį; ragina Komisiją priimti priemones, kuriomis būtų siekiama informuoti meno rinką ir galimus meno objektų pirkėjus apie mokslinių kilmės vietos tyrimų svarbą, turint galvoje, kad šie moksliniai tyrimai susiję su deramo stropumo pareiga; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją parengti bendrus prieigos prie viešųjų ir privačių archyvų, kuriuose saugoma turto tapatybės ir vietos nustatymo, principus ir imtis veiksmų, rengiant išsamią esamų kultūros vertybių duomenų bazių schemą, ir numatyti galimybę sukurti centrinę metaduomenų bazę, kurią naudojant būtų atsižvelgiama į prieinamą informaciją, kuri būtų nuolat atnaujinama ir kuria galėtų naudotis visi susiję subjektai; mano, kad, naudojantis šia centrine metaduomenų baze, turėtų būti sukurta bendra katalogavimo sistema, pagal kurią galėtų būti naudojami standartizuoti objektų atpažinties kodai; todėl prašo Komisijos kaip rinkos standartą visoje vidaus rinkoje paraginti taikyti objektų atpažinties kodus, kuriuos yra sukūrusios ir skatina Tarptautinė muziejų taryba (ICOM) ir kitos organizacijos; atkreipia dėmesį į tai, kad ši duomenų bazė turėtų būti sujungta su Interpolo Vogtų meno kūrinių duomenų baze ir reguliariai atnaujinama; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, jog siekiant atlikti išsamesnius ir tikslesnius mokslinius kilmės vietos tyrimus kultūros vertybių dokumentų sąvado ar sandorių registro sukūrimas būtų dar vienas būdas naudingai papildyti minėtąją duomenų bazę; prašo Komisijos priimti reikiamas priemones, siekiant paskatinti valstybes nares nustatyti bendrą pareigą meno rinkos subjektams naudoti tokius dokumentų sąvadus ar sandorių registrus ir, kalbant bendriau, laikytis 1995 m. UNIDROIT konvencijos dėl pavogtų ar neteisėtai išvežtų kultūros objektų; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad centrinė duomenų bazė turėtų veikti remiantis bendra katalogavimo sistema, pagal kurią objektai būtų identifikuojami standartiniu būdu (atsižvelgiant į tokias savybes, kaip medžiaga, technika, išmatavimai, įrašai, pavadinimas, tema, data ar laikotarpis ir t. t.); |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją parengti bendrus principus, kaip nustatyti nuosavybės teises, taip pat taisykles dėl senaties terminų, įrodymų standartus, taip pat sąvokas „grobimas“ ir „meno kūriniai“, atsižvelgiant į valstybėse narėse galiojančias susijusias taisykles; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina valstybes nares ir šalis kandidates dėti visas būtinas pastangas, kad būtų priimtos priemonės, skirtos mechanizmų, kurie būtų palankūs šioje rezoliucijoje minimų vertybių grąžinimo požiūriu, sukūrimui užtikrinti, ir turėti galvoje, kad, vadovaujantis Europos žmogaus teisių konvencijos 1 protokolo 1 straipsniu, meno kūrinių, pagrobtų, pavogtų ar neteisėtai įgytų vykdant nusikaltimus žmoniškumui, grąžinimas teisėtiems ieškovams yra visuotinės svarbos klausimas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad siekdama parengti taisyklių, veiksmingai užkertančių kelią meno kūrinių ir kultūros vertybių grobstymui, rinkinį ir sukurti visiškai skaidrią, atsakingą, atskaitingą ir etišką pasaulinę meno kūrinių rinką Komisija turėtų stengtis bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis ir megzti vaisingas partnerystes, kurios būtų palankios šioje rezoliucijoje minimų vertybių grąžinimo požiūriu, kartu atsižvelgiant tiek į 1995 m. UNIDROIT konvencijoje dėl pavogtų ar neteisėtai išvežtų kultūros objektų, tiek į Europos žmogaus teisių konvencijos 1 protokolo 1 straipsnyje išdėstytus principus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primena, kad švietimo priemonėmis puoselėjama pagarba meno kūriniams ir kitoms kultūros vertybėms, kaip kultūros paveldo simboliams, bei jų vertinimas ir kad dėl to švietimas atlieka svarbų vaidmenį užkertant kelią kultūros vertybių grobimui ir neteisėtai prekybai jomis; šiuo atžvilgiu ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti ir remti švietimo ir sąmoningumo didinimo veiklą – taip pat ir neformaliojo švietimo bei savaiminio mokymosi kontekste; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją ir visas kompetentingas institucijas priimti priemones, kuriomis būtų siekiama informuoti meno rinką ir galimus meno objektų pirkėjus apie mokslinių kilmės vietos tyrimų svarbą, turint galvoje, kad šie moksliniai tyrimai susiję su deramo stropumo pareiga; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primena, kad glaudus policijos ir muitinės tarnybų bendradarbiavimas Europos ir tarptautiniu lygmeniu yra itin svarbus kovojant su neteisėta prekyba kultūros paveldo kūriniais; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pritaria idėjai, kad klausimai dėl tarpvalstybinės restitucijos procedūrų, susijusių su pagrobtais, pavogtais arba neteisėtai įgytais meno kūriniais ir kultūros vertybėmis, ir dėl aktyvaus mokslinių kilmės vietos tyrimų skatinimo būtų keliami įgyvendinant 2018-ųjų Europos kultūros paveldo metų iniciatyvą; todėl ragina Komisiją ir jos sudarytą darbo grupę šį klausimą įtraukti į savo darbo planą, kuriame detalizuojama 2018-ųjų Europos kultūros paveldo metų veikla; |
| --- | --- |

35.

| 36. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  OL C 17, 1996 1 22, p. 199.

(2)  OL C 292, 1998 9 21, p. 166.

(3)  OL C 346, 2016 9 21, p. 55.

(4)  OL L 159, 2014 5 28, p. 1.

(5)  OL L 39, 2009 2 10, p. 1.

(6)  OL L 351, 2012 12 20, p. 1.

(7)  OL C 91 E, 2004 4 15, p. 500.

(8)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(9)  Ieškinių konferencijos ir Pasaulinės žydų turto restitucijos organizacijos Pagrobto meno ir kultūros vertybių iniciatyvos pagrindu surinkta informacija.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0418.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/131 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/131

---

P8_TA(2019)0042

Direktyvos 2011/7/ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu, atliekamu pagal komercinius sandorius, įgyvendinimas

2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2011/7/ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu, atliekamu pagal komercinius sandorius, įgyvendinimo (2018/2056(INI))

(2020/C 411/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/7/ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu, atliekamu pagal komercinius sandorius (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/7/ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu, atliekamu pagal komercinius sandorius (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Direktyvos 2011/7/ES įgyvendinimo (COM(2016)0534) ir į pridedamą Komisijos tarnybų darbo dokumentą (SWD(2016)0278), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Direktyvos 2011/7/ES įgyvendinimo (COM(2016)0534) ir į pridedamą Komisijos tarnybų darbo dokumentą (SWD(2016)0278),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos strategijos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos strategijos (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl MVĮ galimybių gauti finansavimą ir MVĮ finansavimo įvairumo didinimo kapitalo rinkų sąjungoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 15 d. rezoliuciją dėl MVĮ galimybių gauti finansavimą ir MVĮ finansavimo įvairumo didinimo kapitalo rinkų sąjungoje (3),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos 2018 m. liepos mėn. paskelbtą išsamią analizę pavadinimu „Direktyva 2011/7/ES dėl pavėluoto mokėjimo komerciniuose sandoriuose. Įgyvendinimo Europos mastu vertinimas“ (angl. „Directive 2011/7/EU on late payments in commercial transactions. European Implementation Assessment“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento tyrimų tarnybos 2018 m. liepos mėn. paskelbtą išsamią analizę pavadinimu „Direktyva 2011/7/ES dėl pavėluoto mokėjimo komerciniuose sandoriuose. Įgyvendinimo Europos mastu vertinimas“ (angl. „Directive 2011/7/EU on late payments in commercial transactions. European Implementation Assessment“),

| — | atsižvelgdamas į bendrovės „Intrum“ paskelbtą „Europos mokėjimų ataskaitą“ (angl. European Payment Report“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrovės „Intrum“ paskelbtą „Europos mokėjimų ataskaitą“ (angl. European Payment Report“),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir į 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 1 straipsnio 1 dalies e punktą ir 3 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A8-0456/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A8-0456/2018),

| A. | kadangi mokėjimai yra svarbus sklandaus verslo įmonių veikimo veiksnys, o perspektyvi ir efektyvi verslo aplinka priklauso nuo greitai atliekamų mokėjimų, kad įmonės galėtų laiku vykdyti savo įsipareigojimus, plėstis, investuoti, kurti darbo vietas, skatinti platesni ekonomikos augimą ir apskritai būti naudingos Europos ekonomikai; |
| --- | --- |

A.

kadangi mokėjimai yra svarbus sklandaus verslo įmonių veikimo veiksnys, o perspektyvi ir efektyvi verslo aplinka priklauso nuo greitai atliekamų mokėjimų, kad įmonės galėtų laiku vykdyti savo įsipareigojimus, plėstis, investuoti, kurti darbo vietas, skatinti platesni ekonomikos augimą ir apskritai būti naudingos Europos ekonomikai;

| B. | kadangi ekonominės veiklos vykdytojai vidaus rinkoje daugiausia tiekia prekes ir teikia paslaugas kitiems ekonominės veiklos vykdytojams ir viešojo sektoriaus institucijoms atidedamų mokėjimų pagrindu, t. y. kai tiekėjas nustato klientui sąskaitos faktūros apmokėjimo terminą (pagal šalių susitarimą, kaip nurodyta tiekėjo sąskaitoje faktūroje, arba pagal atitinkamas teisės nuostatas); |
| --- | --- |

B.

kadangi ekonominės veiklos vykdytojai vidaus rinkoje daugiausia tiekia prekes ir teikia paslaugas kitiems ekonominės veiklos vykdytojams ir viešojo sektoriaus institucijoms atidedamų mokėjimų pagrindu, t. y. kai tiekėjas nustato klientui sąskaitos faktūros apmokėjimo terminą (pagal šalių susitarimą, kaip nurodyta tiekėjo sąskaitoje faktūroje, arba pagal atitinkamas teisės nuostatas);

| C. | kadangi vėluojantys mokėjimai yra nuolatinė žalinga praktika, kuri daro neigiamą poveikį Europos įmonių, visų pirma MVĮ, vystymuisi, nes, susidūrusios su vėluojančiais mokėjimais, jos neturi nuspėjamų likvidumo srautų; |
| --- | --- |

C.

kadangi vėluojantys mokėjimai yra nuolatinė žalinga praktika, kuri daro neigiamą poveikį Europos įmonių, visų pirma MVĮ, vystymuisi, nes, susidūrusios su vėluojančiais mokėjimais, jos neturi nuspėjamų likvidumo srautų;

| D. | kadangi mažosioms ir vidutinėms įmonėms įsipareigojimų neįvykdymo problema yra ypač aktuali, nes tai turi neigiamo poveikio jų likvidumui, jų finansų valdymas tampa sudėtingesnis ir tai turi įtakos jų konkurencingumui ir pelningumui; |
| --- | --- |

D.

kadangi mažosioms ir vidutinėms įmonėms įsipareigojimų neįvykdymo problema yra ypač aktuali, nes tai turi neigiamo poveikio jų likvidumui, jų finansų valdymas tampa sudėtingesnis ir tai turi įtakos jų konkurencingumui ir pelningumui;

| E. | kadangi didelės verslo įmonės turi daugiau išteklių nei MVĮ apsisaugoti nuo pavėluotų mokėjimų, pvz., išankstinis mokėjimas, kredito patikros, skolų išieškojimas, banko garantijos arba kredito draudimas, ir taip pat gali geriau pasinaudoti visuotine mažų palūkanų normų aplinka savo investicijoms ir įtakai vedant derybas didinti; |
| --- | --- |

E.

kadangi didelės verslo įmonės turi daugiau išteklių nei MVĮ apsisaugoti nuo pavėluotų mokėjimų, pvz., išankstinis mokėjimas, kredito patikros, skolų išieškojimas, banko garantijos arba kredito draudimas, ir taip pat gali geriau pasinaudoti visuotine mažų palūkanų normų aplinka savo investicijoms ir įtakai vedant derybas didinti;

| F. | kadangi pagal Direktyvą 2011/7/ES (Pavėluoto mokėjimo direktyva) viešojo sektoriaus institucijoms tenka „ypatinga atsakomybė“ (4) skatinti verslo aplinką, kuri būtų palanki laiku atliekamiems mokėjimams; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal Direktyvą 2011/7/ES (Pavėluoto mokėjimo direktyva) viešojo sektoriaus institucijoms tenka „ypatinga atsakomybė“ (4) skatinti verslo aplinką, kuri būtų palanki laiku atliekamiems mokėjimams;

| G. | kadangi Pavėluoto mokėjimo direktyvoje, be kita ko, nustatyti mokėjimo laikotarpiai, taikomi įmonių tarpusavio ir įmonių bei viešojo sektoriaus institucijų sandoriams, automatinė teisė į delspinigius už pavėluotą mokėjimą, ne mažesnė kaip 40 EUR kompensacija už išieškojimo išlaidas ir įstatymais nustatytos palūkanos, kurios bent 8 proc. viršija Europos Centrinio Banko orientacinę normą; |
| --- | --- |

G.

kadangi Pavėluoto mokėjimo direktyvoje, be kita ko, nustatyti mokėjimo laikotarpiai, taikomi įmonių tarpusavio ir įmonių bei viešojo sektoriaus institucijų sandoriams, automatinė teisė į delspinigius už pavėluotą mokėjimą, ne mažesnė kaip 40 EUR kompensacija už išieškojimo išlaidas ir įstatymais nustatytos palūkanos, kurios bent 8 proc. viršija Europos Centrinio Banko orientacinę normą;

| H. | kadangi nepaisant to, kad dėl Pavėluoto mokėjimo direktyvos vidutinė mokėjimo laikotarpių trukmė apskritai sutrumpėjo, šešioms iš dešimties ES įmonių vykdant įmonių tarpusavio sandorius vis dar sumokama vėliau, nei numatyta sutartyje; |
| --- | --- |

H.

kadangi nepaisant to, kad dėl Pavėluoto mokėjimo direktyvos vidutinė mokėjimo laikotarpių trukmė apskritai sutrumpėjo, šešioms iš dešimties ES įmonių vykdant įmonių tarpusavio sandorius vis dar sumokama vėliau, nei numatyta sutartyje;

| I. | kadangi atsižvelgiant į visų įmonių dydį, MVĮ dėl derybinės galios disbalanso ar baimės, kad bus pakenkta verslo santykiams ir bus prarasta būsima sutartis, dažniausiai sutinka su ilgesniais ar nesąžiningais mokėjimo terminais arba juos joms gali primesti didesnės įmonės; |
| --- | --- |

I.

kadangi atsižvelgiant į visų įmonių dydį, MVĮ dėl derybinės galios disbalanso ar baimės, kad bus pakenkta verslo santykiams ir bus prarasta būsima sutartis, dažniausiai sutinka su ilgesniais ar nesąžiningais mokėjimo terminais arba juos joms gali primesti didesnės įmonės;

| J. | kadangi, bendrovės „Atradius“ mokėjimų barometro duomenimis, 95 proc. MVĮ teigia, jog Europoje joms vėluojama mokėti, o šis skaičius yra didesnis, palyginti su taip teigiančių didelių įmonių skaičiumi, todėl galima daryti išvadą, kad MVĮ paprastai sumoka greičiau nei didelės įmonės, tačiau joms pačioms sumokama vėliau; |
| --- | --- |

J.

kadangi, bendrovės „Atradius“ mokėjimų barometro duomenimis, 95 proc. MVĮ teigia, jog Europoje joms vėluojama mokėti, o šis skaičius yra didesnis, palyginti su taip teigiančių didelių įmonių skaičiumi, todėl galima daryti išvadą, kad MVĮ paprastai sumoka greičiau nei didelės įmonės, tačiau joms pačioms sumokama vėliau;

| K. | kadangi pavėluoti mokėjimai turi įtakos visiems ekonomikos sektoriams, tačiau jie ypač paplitę tuose sektoriuose, kurių atitinkamose vertės grandinėse vyrauja MVĮ (pvz., statybos, komunalinių paslaugų ir transporto, profesinių paslaugų, gamybos, maisto ir gėrimų ir IT / telekomunikacijų); |
| --- | --- |

K.

kadangi pavėluoti mokėjimai turi įtakos visiems ekonomikos sektoriams, tačiau jie ypač paplitę tuose sektoriuose, kurių atitinkamose vertės grandinėse vyrauja MVĮ (pvz., statybos, komunalinių paslaugų ir transporto, profesinių paslaugų, gamybos, maisto ir gėrimų ir IT / telekomunikacijų);

| L. | kadangi pavėluoti mokėjimai lemia 1 iš 4 bankroto atvejų ES; |
| --- | --- |

L.

kadangi pavėluoti mokėjimai lemia 1 iš 4 bankroto atvejų ES;

| M. | kadangi dėl pavėluotų mokėjimų bendrovės patiria papildomų išlaidų, nes turi naudoti išteklius vėluojančių mokėtojų ieškojimui arba mokėti palūkanas už pagal sutartis suteiktą kreditą, kad galėtų tęsti verslo veiklą; |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl pavėluotų mokėjimų bendrovės patiria papildomų išlaidų, nes turi naudoti išteklius vėluojančių mokėtojų ieškojimui arba mokėti palūkanas už pagal sutartis suteiktą kreditą, kad galėtų tęsti verslo veiklą;

| N. | kadangi pavėluoti mokėjimai ar baimė, kad bus vėluojama sumokėti, vis dar yra viena iš pagrindinių kliūčių, trukdančių MVĮ dalyvauti viešųjų pirkimų konkursuose; |
| --- | --- |

N.

kadangi pavėluoti mokėjimai ar baimė, kad bus vėluojama sumokėti, vis dar yra viena iš pagrindinių kliūčių, trukdančių MVĮ dalyvauti viešųjų pirkimų konkursuose;

| O. | kadangi už kiekvieną vėlavimo sutrumpinimo dieną būtų galima sutaupyti 158 mln. EUR finansavimo išlaidų, o šie papildomi grynųjų pinigų srautai galėtų paremti 6,5 mln. papildomų darbo vietų kūrimą Europoje; |
| --- | --- |

O.

kadangi už kiekvieną vėlavimo sutrumpinimo dieną būtų galima sutaupyti 158 mln. EUR finansavimo išlaidų, o šie papildomi grynųjų pinigų srautai galėtų paremti 6,5 mln. papildomų darbo vietų kūrimą Europoje;

| P. | kadangi Komisija pradėjo pažeidimų nagrinėjimo procedūras prieš keturias valstybes nares (Graikiją, Slovakiją, Ispaniją ir Italiją) dėl netinkamo Pavėluoto mokėjimo direktyvos taikymo, o dėl Italijos kreipėsi į Teisingumo Teismą; |
| --- | --- |

P.

kadangi Komisija pradėjo pažeidimų nagrinėjimo procedūras prieš keturias valstybes nares (Graikiją, Slovakiją, Ispaniją ir Italiją) dėl netinkamo Pavėluoto mokėjimo direktyvos taikymo, o dėl Italijos kreipėsi į Teisingumo Teismą;

| Q. | kadangi tam tikros valstybės narės pradėjo iniciatyvas, kuriomis siekiama skleisti greito mokėjimo kultūrą naudojant greito mokėjimo kodeksus, savanorišką pramonės lygmens subjektų dalyvavimą arba didesnę sąveiką su viešųjų pirkimų taisyklėmis; |
| --- | --- |

Q.

kadangi tam tikros valstybės narės pradėjo iniciatyvas, kuriomis siekiama skleisti greito mokėjimo kultūrą naudojant greito mokėjimo kodeksus, savanorišką pramonės lygmens subjektų dalyvavimą arba didesnę sąveiką su viešųjų pirkimų taisyklėmis;

| R. | kadangi Komisijos 2016 m. paskelbtoje Pavėluoto mokėjimo direktyvos įgyvendinimo ataskaitoje padaryta išvada, kad tai, jog bendrovės žino apie savo teises pagal šią direktyvą, dar nereiškia, kad jos tomis teisėmis naudojasi, ir kad bendros vidutinių mokėjimo laikotarpių stebėsenos sistemos neturėjimas, nevisiškai aiškios kai kurios pagrindinės direktyvos sąvokos ir rinkos disbalansas tarp didesnių ir mažesnių įmonių pasirodė esantys pagrindiniai veiksniai, kurie trukdo veiksmingai taikyti šią direktyvą; |
| --- | --- |

R.

kadangi Komisijos 2016 m. paskelbtoje Pavėluoto mokėjimo direktyvos įgyvendinimo ataskaitoje padaryta išvada, kad tai, jog bendrovės žino apie savo teises pagal šią direktyvą, dar nereiškia, kad jos tomis teisėmis naudojasi, ir kad bendros vidutinių mokėjimo laikotarpių stebėsenos sistemos neturėjimas, nevisiškai aiškios kai kurios pagrindinės direktyvos sąvokos ir rinkos disbalansas tarp didesnių ir mažesnių įmonių pasirodė esantys pagrindiniai veiksniai, kurie trukdo veiksmingai taikyti šią direktyvą;

| S. | kadangi pavėluotas mokėjimas yra su įvairiais veiksniais susijusi sudėtinga problema, kurią lemia horizontaliosios varomosios jėgos, būdingos visiems sektoriams ir visų rūšių sandoriams (pvz., pinigų srautų problemos, galios ir dydžio disbalansas tarp bendrovių, tiekimo grandinės struktūra, administracinis neefektyvumas, nedidelės galimybės gauti kreditą, sąskaitų faktūrų ir kreditų valdymo žinių trūkumas), ir išorės veiksnių (t. y. ekonominės padėties ir šalies verslo kultūros) įtaka, neįmanoma rasti vieno visų klausimų sprendimo; |
| --- | --- |

S.

kadangi pavėluotas mokėjimas yra su įvairiais veiksniais susijusi sudėtinga problema, kurią lemia horizontaliosios varomosios jėgos, būdingos visiems sektoriams ir visų rūšių sandoriams (pvz., pinigų srautų problemos, galios ir dydžio disbalansas tarp bendrovių, tiekimo grandinės struktūra, administracinis neefektyvumas, nedidelės galimybės gauti kreditą, sąskaitų faktūrų ir kreditų valdymo žinių trūkumas), ir išorės veiksnių (t. y. ekonominės padėties ir šalies verslo kultūros) įtaka, neįmanoma rasti vieno visų klausimų sprendimo;

| T. | kadangi pasiūlyme dėl direktyvos dėl įmonių vienų kitoms taikomos nesąžiningos prekybos praktikos maisto tiekimo grandinėje (COM(2018)0173) apima nuostatas dėl pavėluoto mokėjimo už greitai gendančias prekes ir valstybių narių pareigos paskirti vykdymo užtikrinimo instituciją, kuri stebėtų, kaip laikomasi taisyklių; |
| --- | --- |

T.

kadangi pasiūlyme dėl direktyvos dėl įmonių vienų kitoms taikomos nesąžiningos prekybos praktikos maisto tiekimo grandinėje (COM(2018)0173) apima nuostatas dėl pavėluoto mokėjimo už greitai gendančias prekes ir valstybių narių pareigos paskirti vykdymo užtikrinimo instituciją, kuri stebėtų, kaip laikomasi taisyklių;

| U. | kadangi pavėluotą mokėjimą lemiančios problemos turi būti sprendžiamos derinant teisines ir savanoriškas priemones, numatant tikslinius intervencinius veiksmus, kuriuose dalyvautų Komisija, valstybės narės ir verslo asociacijos; kadangi toks derinys apimtų prevencines priemones, skirtas prieš sandorį kylančioms problemoms spręsti, ir taisomąsias priemones, kuriomis problemos būtų sprendžiamos sudarius sandorį; kadangi imantis bet kokių intervencinių veiksmų – nustatytų teisės aktais ar savanoriškų – reikėtų atsižvelgti į atitinkamo ekonomikos sektoriaus ypatumus; |
| --- | --- |

U.

kadangi pavėluotą mokėjimą lemiančios problemos turi būti sprendžiamos derinant teisines ir savanoriškas priemones, numatant tikslinius intervencinius veiksmus, kuriuose dalyvautų Komisija, valstybės narės ir verslo asociacijos; kadangi toks derinys apimtų prevencines priemones, skirtas prieš sandorį kylančioms problemoms spręsti, ir taisomąsias priemones, kuriomis problemos būtų sprendžiamos sudarius sandorį; kadangi imantis bet kokių intervencinių veiksmų – nustatytų teisės aktais ar savanoriškų – reikėtų atsižvelgti į atitinkamo ekonomikos sektoriaus ypatumus;

Mokėjimo kultūros gerinimas ES taikant įvairias teisines ir savanoriškas priemones

| 1. | mano, kad ir Pavėluoto mokėjimo direktyva, ir nacionalinės teisės aktai dėl pavėluoto mokėjimo turi būti geriau vykdomi greitai ir veiksmingai laikantis nustatytų maksimalių sąskaitų apmokėjimo terminų ir taikant priemones, kuriomis siekiama pagerinti mokėjimo sąlygų taisykles ir atgrasyti nuo nesąžiningos praktikos; pažymi, kad šias priemones galima suskirstyti į kategorijas pagal jų pobūdį (teisinės arba savanoriškos), apimtį (horizontaliosios arba taikomos konkrečiam sektoriui) ir tikslą (preventyvios, taisomosios arba keičiančios verslo kultūrą); mano, kad lygiagrečiai kai kuriose valstybėse narėse priimti teisės aktai ir veiksmai, kurių imtąsi dėl pažeidimų, Europos Sąjungoje lėmė viešojo administravimo institucijų kultūros pokyčius, dėl kurių apskritai sumažėjo pavėluotų mokėjimų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tvirtina, kad, turint mintyje kiekvieno sektoriaus ypatumus, nėra vieno visiems sektoriams tinkamo metodo spręsti pavėluotų mokėjimų klausimą, nes kai kuriuose įmonių tarpusavio sektoriuose ilgesni mokėjimo terminai, kurie nepažeidžia Direktyvoje 2011/7/EB nustatytų terminų, atitinka įmonių poreikius; tačiau pabrėžia, kad turėtų būti dedamos pastangos pereiti prie 30 dienų mokėjimo terminų ir kad mokėjimo terminai, ilgesni kaip 60 dienų, kaip leidžiama pagal Direktyvą 2011/7/ES, yra spraga, kuri gali sudaryti sąlygas pasiekti susitarimą dėl ilgų terminų, kurie galėtų pakenkti pačioms įmonėms, ypač MVĮ, nors tuo pačiu laikantis įmonių teisės sudaryti sutartis rinkoje; pabrėžia, kaip svarbu visada užtikrinti vienodas sąlygas dominuojančioje padėtyje esančioms įmonėms ir mažiems veiklos vykdytojams; |
| --- | --- |

2.

Prevencinės priemonės

| 3. | mano, kad valstybės narės turėtų nustatyti griežtesnes mokėjimo sąlygas; pažymi, kad kai kurios valstybės narės standartinio mokėjimo terminą apribojo iki 30 dienų, tačiau tik kelios valstybės narės nustatė maksimalius mokėjimo terminus, nuo kurių sutarties šalys negali nukrypti; be to, pažymi, kad dažniau maksimalūs mokėjimo terminai nustatomi sektoriaus lygmeniu; mano, kad teisės aktas, kuriuo būtų nustatytos griežtesnės mokėjimo sąlygos, veiksmingai padėtų šiek tiek sutrumpinti mokėjimo terminus ir, jeigu jo būtų laikomasi, užtikrintų vienodas veiklos sąlygas didelėms ir mažoms įmonėms; todėl pažymi, kad suvienodinus ir supaprastinus taisykles būtų galima patikslinti, ko kreditoriai ir skolininkai gali tikėtis, jei vėluojama atlikti mokėjimą, taip užtikrinant geresnį jų ekonominės veiklos nuspėjamumą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad mokėjimo įpročiams pritaikius padidintą skaidrumą, tai padėtų atgrasyti nuo vėluojančių mokėjimų; mano, kad prieiga prie šios informacijos gali būti paskata viešiesiems subjektams ir įmonėms gerinti savo mokėjimų praktiką ir vykdyti savo piniginius įsipareigojimus; ragina valstybes nares apsvarstyti įvairias galimas privalomo informacijos apie mokėjimų įpročius skelbimo formas, pvz., duomenų bazes ar registrus, skirtus tiek privačiajam, tiek viešajam sektoriui; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę parengti privalomas sistemas, kuriose būtų pateikiama informacija apie gera įmonių mokėjimo praktiką („įvardijimas ir pagyrimas“, angl. name and fame) ir skatinti verslo santykiuose laikytis sumokėjimo laiku kultūros, be kita ko, atsižvelgiant į tai, kad yra įrodyta, jog mokėjimas laiku yra pažangi verslo strategija, nes atsakingi mokėtojai gali išsiderėti geresnius sandorius ir pasikliauti patikimais tiekėjais; prašo Komisijos atlikti esamų nacionalinių sistemų, pagal kurias teikiama informacija apie gerą įmonių ir valdžios institucijų mokėjimų praktiką („įvardijimas ir pagyrimas“, angl. name and fame) tarp įmonių ir viešųjų institucijų, tyrimą ir išnagrinėti, ar įmanoma nustatyti bendrus šių sistemų kriterijus ES lygmeniu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad svarbu verslininkams, ypač MVI, teikti daugiau informacijos ir juos šviesti kredito ir sąskaitų faktūrų tvarkymo klausimais; primena, kad veiksmingas kredito valdymas padeda sutrumpinti vidutinį lėšų surinkimo laikotarpį ir tokiu būdu palaiko optimalų grynųjų pinigų srautą ir kartu sumažina įsipareigojimų nevykdymo riziką ir didina augimo potencialą; mano, kad mokymas taip pat turėtų būti rengiamas ir viešojo sektoriaus tarnautojams ir kad švietimas bei parama taip pat gali labiau paskatinti MVĮ pasinaudoti Pavėluoto mokėjimo direktyvos taisomosiomis priemonėmis; pažymi, kad MVĮ, deja, dažnai trūksta pajėgumų investuoti į mokymą ir kad šiuo metu nėra ES ar nacionalinio lygmens programų, kuriomis būtų siekiama didinti verslo įmonių žinias apie kreditų ir sąskaitų faktūrų tvarkymą; mano, kad daugiau ES lėšų galbūt turėtų būti skiriama MVĮ finansiniam švietimui, todėl primygtinai ragina valstybių narių valdžios institucijas dėti daugiau pastangų rengti tolesnius MVĮ skirtus mokymus apie kredito valdymą; be to, mano, kad mokymai ir parama taip pat turėtų apimti uždelstų mokėjimų, susijusių su tarpvalstybiniais sandoriais, susigrąžinimo gaires, ir todėl ragina Komisiją toliau šias gaires ir kitą naudingą informaciją, pvz., apie teises ir priemones, skirtas verslininkams teisiniuose ginčuose su skolininkais, patalpinti portale „Jūsų Europa“, užtikrinant paramą įmonėms per Europos įmonių tinklą; |
| --- | --- |

6.

Taisomosios priemonės

| 7. | ragina valstybes nares ir verslo asociacijas nacionaliniu ir regioniniu mastu apsvarstyti galimybę sukurti nemokamas ir konfidencialias tarpininkavimo paslaugas (tarpininkavimas, taikinimas, arbitražas ir ginčų sprendimas), kuriomis, kaip alternatyva teismo procesui, galėtų naudotis visos įmonės ginčams mokėjimo klausimais spręsti ir verslo santykiams palaikyti, bet taip pat šviesti įmones apie jų teises ir teisių gynimo priemones pavėluoto mokėjimo atveju; pabrėžia, kad tokios tarpininkavimo paslaugos būtų labai naudingos MVĮ, kurios dažnai neturi tinkamų finansinių priemonių, kad galėtų ginčus spręsti teisme, ir todėl atsisako pasinaudoti savo teisėmis; be to, ragina valstybes nares tinkamai atsižvelgti į galimybę valstybės lėšomis finansuoti nepriklausomus ombudsmenus, atsakingus už pavėluotų mokėjimų ir ginčų dėl nemokėjimo tyrimą; jie teiktų pagalbą mažosioms įmonėms sprendžiant pavėluoto mokėjimo ir nemokėjimo ginčus ir konsultuotų dėl veiksmų, kurių reikia imtis, jei atsiranda mokėjimų įsiskolinimai, ir rekomenduotų sprendimus, ypač skirtus MVĮ; ragina ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti veiksmingą teisės kreiptis į teismą įgyvendinimą bylose, susijusiose su skolų išieškojimu tarpvalstybiniuose sandoriuose; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina valstybes nares užtikrinti nacionalinės teisės aktų vykdymą ir skatinti bei taikyti griežtesnę kontrolę, pvz., didelių įmonių atveju, ir naudoti administracines sankcijas, kurios būtų veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos, nes tai padėtų gerinti mokėjimo kultūrą; tvirtina, kad tiesioginis viešojo sektoriaus institucijų įsikišimas (nes būtent jos užtikrina administracinių nuobaudų vykdymą) galėtų padėti įveikti baimės veiksnį ir atleisti kreditorius nuo atsakomybės imtis veiksmų prieš skolininkus, nes institucijos tiesiogiai užtikrintų teisės aktų vykdymą ir savo nuožiūra imtųsi veiksmų prieš įmones, kurių mokėjimo praktika netinkama; mano, kad sankcijų vertė ir jų kumuliacinis pobūdis galėtų atgrasyti įmones nuo pavėluoto mokėjimo ir pabrėžia, kad tokia tvarka turėtų būti taikoma palaipsniui, priklausomai nuo bendrovės atitikties lygio; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad, nepaisant to, kad 2011 m. vasario mėn. buvo priimta Pavėluoto mokėjimo direktyva ir kad kai kurios valstybės narės neseniai įdiegė verslininkų apsaugos mechanizmus, kasmet tūkstančiai MVĮ ir startuolių visoje Europoje bankrutuoja, laukdami, kol bus apmokėtos jų sąskaitos faktūros, įskaitant išrašytąsias nacionalinėms valdžios institucijoms; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti galimybę, kad viešojo sektoriaus institucijos privalėtų sumokėti atitinkamą kompensaciją ar taikyti kitas paramos priemones įmonėms, kurioms jos skolingos, pvz., MVĮ skirtus garantinius fondus ir faktoringą įmonėms, kurioms įsiskolinę viešojo sektoriaus institucijos, kad įmonės dėl vėluojančių mokėjimų nebūtų priverstos bankrutuoti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad įmonių mokesčių skolos, mokestiniai ir socialinio draudimo įsipareigojimai turėtų būti kompensuojami iš sumų, kurias joms skolingos viešojo sektoriaus institucijos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primygtinai ragina valstybes nares įsteigti MVĮ skirtus garantijų fondus, kuriais būtų užtikrinamos MVĮ, kurioms yra skolingos viešojo sektoriaus institucijos, skolos bankams; |
| --- | --- |

11.

| 12. | labai susirūpinęs atkreipia dėmesį į padėtį kai kuriose valstybėse narėse, kai viešojo sektoriaus institucijos smarkiai vėluoja sumokėti už prekes ir (arba) paslaugas, kurias joms tiekia ir (arba) teikia įmonės (pvz., sveikatos apsaugos sektorius yra vienas iš labiausiai nukentėjusių šiuo atžvilgiu), kaip nurodyta tiekimo sutarčių neperleidimo sąlygose, be to, tiekėjams (teisės aktais) užkertamas kelias užtikrinti nustatytų reikalavimų vykdymą teisme, ir todėl tos įmonės patiria didelių finansinių sunkumų ar net bankrutuoja; mano, kad siekiant paremti įmones, kurių finansų valdymas yra sudėtingas dėl uždelstų mokėjimų iš viešojo sektoriaus institucijų, valstybės narės turėtų taikyti greitesnes ir veiksmingesnes PVM grąžinimo ir skolų išieškojimo procedūras, ypač MVĮ; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad greito mokėjimo kodeksais ir chartijomis bei įmonių socialinės atsakomybės priemonėmis, kartu su vidaus auditu ir vidaus vykdymo užtikrinimo kriterijais, galima prisidėti prie atsakingos mokėjimo kultūros kūrimo ir sąžiningų santykių bei įmonių tarpusavio pasitikėjimo užtikrinimo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tvirtina, kad tam tikros direktyvos sąvokos, kaip antai „labai nesąžininga“ mokėjimo terminų sutartiniuose susitarimuose ir komercinėje praktikoje atžvilgiu, ir tai, kada prasideda ir baigiasi sutartyje numatyti mokėjimo terminai, turėtų būti paaiškinta Komisijos parengtose rekomendacijose; taip pat atkreipia dėmesį į naują Teisingumo Teismo praktiką, susijusią su tam tikrų direktyvos sąvokų aiškinimu (t. y. „įmonė“, „komercinis sandoris“ ir „labai nesąžininga“ bylose C-256/15 ir C-555/14); |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad svarbu užkirsti kelią viešajam sektoriui nukrypti nuo Direktyvoje nustatytų mokėjimo terminų taisyklių; todėl ragina valstybes nares ir Komisiją, atsižvelgiant į naujausią Teisingumo Teismo praktiką (byla C-555/14), imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad viešojo sektoriaus institucijos laiku mokėtų savo tiekėjams ir kad kreditoriams būtų automatiškai mokamos įstatymais numatytos palūkanos ir kompensacija, kai mokėjimai vėluoja, kad nereikėtų pradėti uždelstų mokėjimų procedūrų, ir ragina Komisiją siūlyti automatiškai skaičiuoti palūkanas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, jog greitai atliekami mokėjimai yra ypatingai svarbūs, kad įmonės, visų pirma MVĮ, galėtų išlikti ir augti; pažymi, kad finansinės ir skaitmeninės technologijos iš esmės keičia mokėjimo priemones ir greitį; todėl tikisi, kad sparčiai augs elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymas, o tradiciniai mokėjimo būdai palaipsniui bus pakeisti novatoriškais mokėjimo būdais (pvz., tiekimo grandinės finansavimu, faktoringu ir kt.), kad kreditoriui būtų galima išmokėti tikruoju laiku, kai tik išrašoma sąskaita faktūra; |
| --- | --- |

16.

| 17. | labai susidomėjęs atkreipia dėmesį į tam tikrose valstybėse narėse taikomas procedūras, susijusias su vėluojančiais viešojo sektoriaus institucijų mokėjimais, kai centrinė valdžia gali duoti įspėjimą vietos valdžios institucijai už tai, kad ši laiku nesumokėjo savo tiekėjams, o jeigu ir toliau vėluojama sumokėti, centrinė valdžia gali tiesiogiai sumokėti tiekėjams už suteiktas prekes ar paslaugas, sustabdydama mokėjimų asignavimus į terminų nesilaikančios vietos valdžios institucijos biudžetą; mano, kad taikant tokią sistemą, kurioje patikima viešųjų įstaigų mokėjimo rezultatų stebėsena derinama su veiksmingu sankcijų griežtinimo planu, apie kurį plačiai pranešama, kai tik jis pradedamas taikyti, pasiekta tokių rezultatų, kuriuos verta toliau analizuoti ir kuriuos reikėtų perduoti valstybėms narėms kaip apie gerosios patirties pavyzdį; |
| --- | --- |

17.

| 18. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į Komisijos ataskaitos išvadas, kuriose teigiama, kad pagrindinė priežastis, dėl kurios kreditorių įmonės nesinaudoja savo teisėmis pagal Pavėluoto mokėjimo direktyvą, yra baimė sugadinti gerus verslo santykius; mano, kad reikėtų imtis veiksmų ir padėti MVĮ lengviau pasinaudoti pagal Pavėluoto mokėjimo direktyvą suteiktomis teisėmis; todėl ragina išsamiau išnagrinėti Pavėluoto mokėjimo direktyvos 7 straipsnio 5 dalyje numatytą įmonėms oficialiai atstovaujančių organizacijų galimybę kreiptis į valstybių narių teismus dėl to, kad sutarties sąlygos ar praktika yra labai nesąžiningos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pritaria tam tikroms kai kuriose valstybėse narėse taikomoms pramonės lygmens iniciatyvoms, pagal kurias dalyvaujančios korporacijos surašė pasižadėjimą, kuriame nurodyti konkretūs veiksmai, kuriais bus užtikrinta, kad mažesniems tiekėjams būtų greičiau sumokama už jų tiekiamus produktus ar teikiamas paslaugas; pažymi, kad „įvardijimas ir pagyrimas“ galėtų duoti numatytų rezultatų vykstant savireguliacijai pramonės lygmeniu ir teikti didelę paramą MVĮ; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia viešųjų pirkimų, kaip priemonės pagerinti bendrosios rinkos veikimą, svarbą; ragina apsvarstyti didesnę Pavėluoto mokėjimo direktyvos ir viešųjų pirkimų taisyklių sąveiką, visų pirma galimybę perkančiosioms organizacijoms imtis veiksmų, kad į būsimus viešuosius pirkimus nebūtų įtraukti įsipareigojimų nevykdantys rangovai, jei jie laiku nesumoka subrangovams, nors privalo tai padaryti (Viešųjų pirkimų direktyva) (5), plačiau taikyti Viešųjų pirkimų direktyvos 71 straipsnio 3 dalyje numatytą galimybę tam tikromis sąlygomis išmokėti tiesioginę išmoką subrangovams ir, kaip vieną iš kriterijų, kuriais remiantis vertinamas potencialių rangovų finansinis pajėgumas viešuosiuose konkursuose, nustatyti mokėjimo subrangovams įpročius; ragina valstybes nares užtikrinti viešųjų institucijų mokėjimų rangovams ir subrangovams skaidrumą ir atsekamumą, taip pat mokėjimų, kuriuos rangovas atlieka savo subrangovams arba tiekėjams; |
| --- | --- |

20.

Išvados ir rekomendacijos

| 21. | ragina valstybes nares visapusiškai prisiimti atsakomybę už viešojo administravimo institucijų mokėjimų vykdymą ir patobulinti savo teisės aktus, siekiant užtikrinti tinkamą visų Pavėluoto mokėjimo direktyvos nuostatų įgyvendinimą, taip pat panaikinti visus nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus arba viešajame sektoriuje taikomą sutarčių sudarymo praktiką, kurie neatitinka Direktyvos tikslų, pavyzdžiui, susijusių su viešojo sektoriaus gautinoms sumoms taikomais vykdymo ir perleidimo draudimais; kartu pakartoja, kad Komisija turėtų dėti visas pastangas, kad užtikrintų visapusišką ir tinkamą esamų įsipareigojimų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti ryžtingai pereiti prie greito mokėjimo kultūros (6) imantis tinkamiausių priemonių, įskaitant, gairių dėl geriausios patirties pavyzdžių parengimą, jei reikia ir tinkama, teisėkūros iniciatyvas, atsižvelgiant į pirmiau minėtus pasiūlymus, kuriant patikimą verslo aplinką bendrovėms ir skatinant punktualaus mokėjimo kultūrą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti veiksmingesnes mokėjimo procedūras, visų pirma pabrėždamas, kad tikrinimo procedūros, kurias atliekant tikrinamos sąskaitos faktūros arba vertinama prekių ir paslaugų atitiktis sutarties sąlygoms, neturėtų būti naudojamos siekiant dirbtinai pratęsti mokėjimo terminus viršijant Direktyvoje nustatytas ribas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena valstybėms narėms ir Komisijai, kad greitas mokėjimas yra labai svarbus reikalavimas perspektyviai verslo aplinkai užtikrinti ir todėl jis turėtų būti įtrauktas į visas politikos ir teisėkūros iniciatyvas, kurios susijusios su verslo įmonėmis (pvz., įmonių socialinė atsakomybė, pradedančios įmonės ir platformų santykiai su įmonėmis); |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina valstybes nares ir Komisiją naudotis specializuotomis publikacijomis, reklamos kampanijomis ir bet kuriomis kitomis priemonėmis siekiant didinti įmonių informuotumą apie pavėluoto mokėjimo atvejais taikomas teisių gynimo priemones; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisija sudaryti palankesnes sąlygas Europos verslininkams naudotis atitinkamomis finansavimo linijomis ir pagerinti prieigą prie jų; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybėms narėms. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  OL L 48, 2011 2 23, p. 1.

(2)  OL C 76, 2018 2 28, p. 112.

(3)  OL C 204, 2018 6 13, p. 153.

(4)  Direktyvos 2011/7/EB 6 konstatuojamoji dalis.

(5)  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB, 57 straipsnio 4 dalies g punktas.

(6)  Direktyvos 2011/7/EB 12 konstatuojamoji dalis.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/137 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/137

---

P8_TA(2019)0043

Europos investicijų banko finansinės veiklos metinė ataskaita

2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos investicijų banko finansinės veiklos metinės ataskaitos (2018/2161(INI))

(2020/C 411/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos investicijų banko (EIB) 2017 m. veiklos ataskaitą „Poveikis ateičiai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos investicijų banko (EIB) 2017 m. veiklos ataskaitą „Poveikis ateičiai“,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. EIB finansinę ataskaitą ir 2017 m. EIB statistinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. EIB finansinę ataskaitą ir 2017 m. EIB statistinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Europos investicijų banko (EIB) 2018 m. ataskaitą „2017 m. EIB Europos Sąjungoje vykdoma veiklai: rezultatai ir poveikis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos investicijų banko (EIB) 2018 m. ataskaitą „2017 m. EIB Europos Sąjungoje vykdoma veiklai: rezultatai ir poveikis“,

| — | atsižvelgdamas į Europos investicijų banko (EIB) 2018 m. ataskaitą „2017 m. EIB ne Europos Sąjungoje: visuotinis finansavimo poveikis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos investicijų banko (EIB) 2018 m. ataskaitą „2017 m. EIB ne Europos Sąjungoje: visuotinis finansavimo poveikis“,

| — | atsižvelgdamas į EIB grupės 2017 m. tvarumo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EIB grupės 2017 m. tvarumo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15, 126, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ir 309 straipsnius ir į prie jos pridedamą Protokolą Nr. 5 dėl EIB statuto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15, 126, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ir 309 straipsnius ir į prie jos pridedamą Protokolą Nr. 5 dėl EIB statuto,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „Investicijų planas Europai“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „Investicijų planas Europai“ (COM(2014)0903),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 15 d. EIB politikos menkai reguliuojamų, neskaidrių ir nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų atžvilgiu dokumentą ir į jos 2014 m. balandžio 8 d. priedėlį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 15 d. EIB politikos menkai reguliuojamų, neskaidrių ir nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų atžvilgiu dokumentą ir į jos 2014 m. balandžio 8 d. priedėlį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Tarptautinės prekybos komiteto nuomones (A8-0415/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Tarptautinės prekybos komiteto nuomones (A8-0415/2018),

| A. | kadangi EIB pagrindinis tikslas yra teikti ilgalaikį finansavimą ir ekspertines žinias projektams ir pritraukti papildomų investicijų, kad būtų pasiekti ES tikslai; |
| --- | --- |

A.

kadangi EIB pagrindinis tikslas yra teikti ilgalaikį finansavimą ir ekspertines žinias projektams ir pritraukti papildomų investicijų, kad būtų pasiekti ES tikslai;

| B. | kadangi EIB yra vienintelis bankas, kurio savininkės yra Europos Sąjungos valstybės narės ir kuris atstovauja jų interesams; |
| --- | --- |

B.

kadangi EIB yra vienintelis bankas, kurio savininkės yra Europos Sąjungos valstybės narės ir kuris atstovauja jų interesams;

| C. | kadangi EIB yra laikomas ES institucija, atsakinga už finansus, ir pagrindine viešųjų ir privačių investicijų skatinimo ES institucija, kai daugiau kaip 90 proc. jo paskolų yra suteikiama Sąjungoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi EIB yra laikomas ES institucija, atsakinga už finansus, ir pagrindine viešųjų ir privačių investicijų skatinimo ES institucija, kai daugiau kaip 90 proc. jo paskolų yra suteikiama Sąjungoje;

| D. | kadangi EIB skolinimo veikla dažniausiai finansuojama išleidžiant obligacijas tarptautinėse kapitalo rinkose; |
| --- | --- |

D.

kadangi EIB skolinimo veikla dažniausiai finansuojama išleidžiant obligacijas tarptautinėse kapitalo rinkose;

| E. | kadangi EIB metinė finansavimo programa siekia apie 60 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

E.

kadangi EIB metinė finansavimo programa siekia apie 60 mlrd. EUR;

| F. | kadangi 33 proc. ir 37 proc. atitinkamai 2017 m. ir 2016 m. išleistų EIB obligacijų buvo išleistos JAV doleriais; |
| --- | --- |

F.

kadangi 33 proc. ir 37 proc. atitinkamai 2017 m. ir 2016 m. išleistų EIB obligacijų buvo išleistos JAV doleriais;

| G. | kadangi EIB obligacijos yra aukščiausios kredito kokybės, o trys didžiausios kredito reitingų agentūros EIB skiria AAA reitingą, nes, be kita ko, jo savininkės yra valstybės narės, o dėl konservatyvios rizikos valdymo politikos jo paskolų portfelis yra tvirtas – neveiksnių paskolų dalis sudaro tik 0,3 proc. |
| --- | --- |

G.

kadangi EIB obligacijos yra aukščiausios kredito kokybės, o trys didžiausios kredito reitingų agentūros EIB skiria AAA reitingą, nes, be kita ko, jo savininkės yra valstybės narės, o dėl konservatyvios rizikos valdymo politikos jo paskolų portfelis yra tvirtas – neveiksnių paskolų dalis sudaro tik 0,3 proc.

| H. | kadangi finansinės priemonės ir biudžeto garantijos galėtų padidinti poveikį ES biudžetui; |
| --- | --- |

H.

kadangi finansinės priemonės ir biudžeto garantijos galėtų padidinti poveikį ES biudžetui;

| I. | kadangi EIB yra įprastas ES partneris įgyvendinant finansines priemones, glaudžiai bendradarbiaujantis su nacionalinėmis, regioninėmis arba daugiašalėmis finansų įstaigomis; |
| --- | --- |

I.

kadangi EIB yra įprastas ES partneris įgyvendinant finansines priemones, glaudžiai bendradarbiaujantis su nacionalinėmis, regioninėmis arba daugiašalėmis finansų įstaigomis;

| J. | kadangi EIB taip pat atlieka svarbų vaidmenį ne ES, vykdydamas išorės skolinimo veiklą kaip didžiausias pasaulyje daugiašalis skolininkas ir skolintojas; |
| --- | --- |

J.

kadangi EIB taip pat atlieka svarbų vaidmenį ne ES, vykdydamas išorės skolinimo veiklą kaip didžiausias pasaulyje daugiašalis skolininkas ir skolintojas;

| K. | kadangi EIB toliau stiprina Europos integraciją, o jo vaidmuo tapo dar svarbesnis 2008 m. prasidėjus finansų krizei; |
| --- | --- |

K.

kadangi EIB toliau stiprina Europos integraciją, o jo vaidmuo tapo dar svarbesnis 2008 m. prasidėjus finansų krizei;

| L. | kadangi 2017–2019 m. veiklos plane nustatyti EIB prioritetai yra susiję su strategijos „Europa 2020“ tikslais dėl pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo energetikos, transporto ir judumo, sveikatos, kaimo infrastruktūros plėtros ir žemės ūkio verslo paramos, mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ir vidutinės kapitalizacijos įmonių bei aplinkos ir inovacijų srityse; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2017–2019 m. veiklos plane nustatyti EIB prioritetai yra susiję su strategijos „Europa 2020“ tikslais dėl pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo energetikos, transporto ir judumo, sveikatos, kaimo infrastruktūros plėtros ir žemės ūkio verslo paramos, mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) ir vidutinės kapitalizacijos įmonių bei aplinkos ir inovacijų srityse;

| M. | kadangi EIB grupė turėtų išlaikyti aukštą kreditingumą kaip pagrindinį savo verslo modelio pranašumą ir kokybišką, tvirtą turto portfelį su patikimais investicijų projektais pagal ESIF ir visas portfelio finansines priemones; |
| --- | --- |

M.

kadangi EIB grupė turėtų išlaikyti aukštą kreditingumą kaip pagrindinį savo verslo modelio pranašumą ir kokybišką, tvirtą turto portfelį su patikimais investicijų projektais pagal ESIF ir visas portfelio finansines priemones;

EIB pasiekimai per pastaruosius 60 metų

| 1. | džiaugiasi dėl EIB 60 metų sėkmingos veiklos, per kurią bankas investavo 1,1 trilijono EUR ir finansavo 11 800 projektų 160 šalyse, kaip didžiausias pasaulyje daugiašalis skolininkas ir skolintojas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina tai, kad EIB grupės skolinimo lėšomis, ES patvirtintomis 2015–2016 m. laikotarpiui, paramai investicijoms bus skirta 544 mlrd. EUR, t. y. 2,3 proc. prisidedama prie BVP, ir iki 2020 m. bus sukurta 2,25 mln. darbo vietų; primygtinai ragina EIB toliau plėsti savo veiklą, kuria prisidedama prie ilgalaikio ir tvaraus augimo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia EIB galimybes formuoti rinkas laikantis ES politikos tikslų: pripažįsta EIB pajėgumą investuoti anticikliškai siekiant spręsti finansų krizės ir ribotos MVĮ bei novatoriškų projektų vykdytojų prieigos prie finansavimo sukeltas nepakankamo išsivystymo ir nuosmukio problemas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia svarbų EIB, kaip ES banko, vaidmenį, nes tai vienintelė tarptautinė finansų įstaiga, kuri visa priklauso ES valstybėms narėms ir visapusiškai vadovaujasi ES politika ir standartais; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina stiprinti EIB patariamąją veiklą ir ragina EIB kartu su Komisija, valstybėmis narėmis ir nacionalinėmis oficialiomis finansavimo skatinimo institucijomis šalinti sisteminius trūkumus, dėl kurių tam tikri regionai ar šalys negali gauti visapusiškos naudos iš EIB finansinės veiklos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad 700 000 MVĮ bus suteiktos geresnės galimybės gauti finansavimą, ir pažymi, kad EIB Ekonomikos departamento ir Komisijos Jungtinio tyrimų centro vertinimu, ESIF operacijomis jau buvo paremta daugiau kaip 750 000 darbo vietų, o numatyta, kad iki 2020 m. šis darbo vietų skaičius padidės iki 1,4 mln., ir kad pagal J. C. Junckerio planą ES BVP jau padidėjo 0,6 proc., o iki 2020 m. ES BVP turėtų padidėti dar 1,3 proc.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina EIB pradėtą ekonominio atsparumo iniciatyvą, kuria siekiama padėti Vakarų Balkanų šalims ir ES pietinėms kaimyninėms šalims spręsti neteisėtos migracijos ir priverstinio perkėlimo keliamus iššūkius; ragina padidinti šios iniciatyvos finansavimą ir sustiprinti EIB dalyvavimą šiuose regionuose, siekiant remti humanitarinius veiksmus, darbo vietų kūrimą, ekonomikos augimą ir infrastruktūros tobulinimą; todėl palankiai vertina tai, kad buvo patvirtinti pirmieji Europos išorės investicijų plano (EIIP) projektai Afrikoje, ir tikisi, kad EIB teks svarbesnis vaidmuo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad vien 2017 m. patvirtintas rekordinis skaičius projektų (901), įskaitant daugiau kaip 78 mln. EUR, skirtų inovacijoms, aplinkai, infrastruktūrai ir MVĮ; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į EIB veiklą, kuria remiama ekonominė ir socialinė sanglauda ir kuri apima daugiau kaip 200 mlrd. EUR finansavimą regionams per pastaruosius 10 metų; |
| --- | --- |

9.

Bendrosios pastabos

| 10. | palankiai vertina EIB veiksmus, kurių jis ėmėsi siekdamas geriau įvertinti savo investicijų poveikį, o ne vien teikti duomenis apie kiekybinį finansavimo mastą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad EIB reagavo į krizę gerokai išplėsdamas savo veiklą; mano, kad jis atliko teigiamą vaidmenį mažinant investicijų trūkumą; primygtinai ragina EIB papildomą dėmesį skirti privačiojo sektoriaus investicijų išstūmimo rizikai šiuo metu normalizuojantis ekonominėms sąlygoms; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad EIB veikla buvo itin svarbi sprendžiant atsigavimo po krizės ir investicijų lygio klausimus; pažymi, kad investicijos valstybėse narėse ir regionuose bei sektoriuose vis dar yra nevienodos; ragina EIB toliau investuoti į ES valstybes nares, kad padėtų atsigauti jų ekonomikai; pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas inovacijų ir infrastruktūros sektorių, kuriuose itin didelis investicijų trūkumas, finansavimui; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad beveik trečdalis EIB finansavimo išreikšta doleriais, o tai kelia riziką, kad JAV gali taikyti sankcijas; prašo EIB pradėti palaipsniui mažinti finansavimą doleriais; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad Europos Audito Rūmai kiekvienais metais vykdo EIB auditą; atkreipia dėmesį į diskusijas dėl galimybės ECB pradėti vykdyti EIB skolinimo operacijų priežiūrą; įspėja, kad tai gali turėti didžiulį poveikį EIB pobūdžiui, veikimui ir valdymui; |
| --- | --- |

14.

Inovacijos ir įgūdžiai

| 15. | pripažįsta, jog EIB teikia pirmenybę inovacijoms ir įgūdžiams, kad būtų skatinamas augimas ir užtikrinamas ilgalaikis Europos konkurencingumas, 2017 m. skiriant 13,9 mlrd. EUR paskoloms, iš jų – 7,4 mln. sparčiam skaitmeniniam ryšiui ir 36,8 mln. – pažangiųjų skaitiklių įrengimui; |
| --- | --- |

15.

Aplinka ir tvarumas

| 16. | palankiai vertina tai, kad 2017 m. EIB paskolino 16,6 mlrd. EUR projektams, kuriais remiamas aplinkos apsaugos politikos tikslas, finansavo projektus aplinkos apsaugos, atsinaujinančiosios energijos, energijos vartojimo efektyvumo, biologinės įvairovės, švaraus oro, švaraus vandens, vandens ir atliekų tvarkymo ir tvaraus transporto srityse ir įsipareigojo suteikti daugiau kaip 25 proc. visų viešosios politikos srities paskolų klimato srities paskoloms, viršydamas savo pradinį įsipareigojimą 3,2 proc.; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad ES institucijos turėtų rodyti pavyzdį, kai klausimai susiję su finansų tvarumu; pripažįsta EIB, kaip didžiausio pasaulyje ekologinių obligacijų emitento, statusą ir tai, kad šios klimato apsaugos obligacijos investuotojams teikia skaidrią sąsają su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir energijos vartojimo efektyvumo projektais, kurie gauna naudos iš pajamų, gautų iš EIB ekologinių obligacijų emisijų, ir yra įtraukti į EIB projektų naudos klimatui ataskaitų teikimo sistemą, įskaitant poveikio rodiklius, pvz., išvengtą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, absoliučius išmetamų teršalų kiekius, sutaupytas energijos sąnaudas ir įrengtus papildomus energijos gamybos pajėgumus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | šiomis aplinkybėmis palankiai vertina pirmą EIB informuotumo apie tvarumą obligacijų emisiją, kuri siekia 500 mln. EUR ir kuri bus skirta didelio poveikio projektams, kuriais padedama įgyvendinti JT darnaus vystymosi tikslus, sykiu užtikrinant socialiai atsakingų investuotojų pasitikėjimą taikant griežtus skaidrumo ir rinkos standartus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina tai, kad EIB pasiekė savo 25 proc. finansavimo tikslą klimato kaitos srityje; susirūpinęs pažymi, kad Komisija, priešingai, nepasiekė 20 proc. tikslo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina tai, kad sukurta pažangiojo išmaniųjų pastatų finansavimo iniciatyva, kuria siekiama investicijas į energijos vartojimo efektyvumo projektus gyvenamuosiuose pastatuose padaryti patrauklesnes privatiems investuotojams, sumaniai naudojant ES dotacijas kaip garantiją; palankiai vertina tai, kad EIB neseniai pradėjo investuoti į socialinį būstą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rekomenduoja EIB priimti energetikos strategiją, kuri visiškai atitiktų Paryžiaus susitarimo tikslus, atsižvelgiant į mokslinių tyrimų rezultatus ir Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) ataskaitoje pateiktas rekomendacijas dėl visuotinio atšilimo 1,5 oC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, poveikio ir su tuo susijusių pasaulyje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo perspektyvų, atsižvelgiant į pasaulinio atsako į klimato kaitos grėsmę stiprinimą, tvarų vystymąsi ir pastangas panaikinti skurdą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina EIB ir toliau teikti paskolas, kuriomis remiami Europos energetikos politikos tikslai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina EIB toliau vykdyti su klimato kaita ir aplinkos apsauga susijusius projektus, turėdamas omenyje tai, kad ES yra pasirašiusi Paryžiaus susitarimą, ir primena ES prisiimtą įsipareigojimą iki 2030 m. bent 40 proc. sumažinti savo išmetamą teršalų kiekį; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia EIB finansavimo svarbą atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos pajėgumų plėtrai ir energijos vartojimo efektyvumo didinimui pramonės, transporto ir panašiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina EIB bendradarbiauti su mažesniais rinkos dalyviais ir bendruomenės kooperatyvais, siekiant paskatinti nedidelės apimties atsinaujinančiosios energetikos projektus susijungti, kad jie tokiu būdu galėtų gauti EIB finansavimą; |
| --- | --- |

25.

Infrastruktūra

| 26. | pabrėžia EIB teikiamą paramą saugiai ir veiksmingai energijos tiekimo, transporto ir miestų infrastruktūrai, kuri buvo išreikšta 18 mlrd. EUR vertės paskolomis infrastruktūros politikos tikslus remti ir 2017 m. suteikus daugiau kaip 22 mlrd. EUR paskolų miestų reikmėms; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina EIB ir toliau teikti paskolas, kuriomis remiami Europos energetikos politikos tikslai; |
| --- | --- |

27.

MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonės

| 28. | palankiai vertina didelę EIB grupės paramą MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms, kurioms skirta bendra investicijų suma siekė 29,6 mlrd. EUR, ir kuri turėjo teigiamo poveikio 287 000 bendrovėms, kuriose dirba 3,9 mln. darbuotojų; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primena, kad, pasak EIB, didelės įmonės dvigubai dažniau nei MVĮ linkusios vykdyti novatorišką veiklą, o novatoriškų jaunų įmonių galimybės gauti kreditą dvigubai dažniau yra ribotos; primygtinai ragina EIB teikti paramą mažesnėms įmonėms mažesnėmis paskolomis siekiant didesnio poveikio įvairesnėms Europos ekonomikos grupėms; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atsižvelgiant į esminį vaidmenį, kurį atlieka MVĮ, mano, kad į EIB MVĮ strategiją turėtų būti įtrauktas jo administracinių ir konsultavimo pajėgumų stiprinimas, kad būtų galima teikti informaciją ir techninę paramą MVĮ jų vystymosi ir finansavimo paraiškų srityje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina dešimt EIB aplinkosaugos ir socialinių reikalų vadove nustatytų standartų, kurie yra būtina dalyvavimo EIB skolinimo operacijose sąlyga, įskaitant taršos prevencijos ir taršos mažinimo, biologinės įvairovės ir ekosistemų, su klimatu susijusių standartų, kultūros paveldo, priverstinio perkėlimo, pažeidžiamų grupių teisių ir interesų, darbo standartų, profesinės ir visuomenės sveikatos, saugos ir saugumo bei suinteresuotųjų šalių dalyvavimo sritis; |
| --- | --- |

31.

Atskaitomybė, skaidrumas ir komunikacija

| 32. | primygtinai ragina EIB ir jo suinteresuotuosius subjektus apsvarstyti, kokių reformų reikia norint užtikrinti jo valdymo demokratizavimą, didesnį veiklos skaidrumą ir tvarumą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina EIB sustiprinti komunikacijos pastangas; mano, kad itin svarbu bendrauti su ES piliečiais ir geriau paaiškinti savo politikos tikslus; šiomis aplinkybėmis mano, kad reikėtų pradėti svarstyti, kaip padidinti EIB finansavimo pajėgumus, be kita ko, ir kaip priemonę parodyti konkretų ES indėlį į jos piliečių kasdienį gyvenimą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | susirūpinęs pažymi, kad toliau didėja bendrosios administracinės išlaidos, visų pirma dėl padidėjusių personalo išlaidų; įspėja apie riziką, kad gali dar labiau padidėti EIB kapitalo bazės išlaidų ir pajamų santykis; ragina EIB laikytis išlaidų drausmės, išlaikyti taupaus ir efektyvaus valdymo struktūrą ir užtikrinti, kad ji netaptų daug vadovaujančių pareigų turinčia valdymo struktūra; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pažymi pastaruoju metu pagerėjusį EIB skaidrumą, pvz., jo direktorių valdybos protokolų skelbimą ir projektų rezultatų suvestinės skelbimą įgyvendinant projektus, kurie remiami ESIF garantija, ir nepriklausomo Investicijų komiteto priimto sprendimo pagrindimą pagal persvarstytą ESIF reglamentą; supranta, kad bankas negali atskleisti neskelbtinos komercinės informacijos; |
| --- | --- |

35.

| 36. | primena, kad EIB grupės skaidrumo politika grindžiama informacijos atskleidimo prielaida ir kad kiekvienas asmuo gali susipažinti su jos dokumentais ir informacija; ragina EIB toliau didinti skaidrumą, pavyzdžiui, skelbiant išsamius protokolus ir suteikiant prieigą prie informacijos tiek viduje, tiek Europos Parlamentui ir kitoms institucijoms bei visuomenei, ypač kiek tai susiję su sutarčių sudarymo ir subrangos sistema, vidaus tyrimų ir atrankos rezultatais, veiklos ir programų stebėsena ir vertinimu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad iš visų uždavinių, kuriuos EIB turi išspręsti, svarbiausias yra tinkama priežiūra; mano, kad turint omenyje banko vaidmenį ir institucinę sąrangą, reikalinga priežiūros struktūra; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atkreipia dėmesį į EIB skundų nagrinėjimo tvarkos peržiūrą ir procedūras; primena savo poziciją dėl EIB skundų nagrinėjimo tvarkos, išdėstytą 2018 m. gegužės 3 d. rezoliucijoje dėl metinio pranešimo dėl 2016 m. EIB finansinės veiklos kontrolės (1); ragina EIB užtikrinti Skundų nagrinėjimo mechanizmo biuro nepriklausomumą ir efektyvumą ir imtis tolesnių veiksmų siekiant sumažinti biurokratiją, padidinti savo pajėgumus atlikti makroekonominę analizę ir gerinti lyčių pusiausvyrą vadovaujamose pareigybėse; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina tai, kad Parlamento prašymu jam dabar turi būti pateikiamos investicinių projektų, kuriems suteikiama ES garantija, rezultatų vertinimo suvestinės; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti aukštą skaidrumo lygį dėl finansinių tarpininkų, kurių paslaugomis naudojasi EIB (visų pirma tai komerciniai bankai, tačiau ir mikrofinansų įstaigos bei kooperatyvai), siekiant užtikrinti, kad teikiant paskolas per tarpininkus būtų taikomi tie patys skaidrumo reikalavimai, kaip ir kitų rūšių paskoloms; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palankiai vertina EIB ekonominio atsparumo iniciatyvą, kuri yra bendro ES atsako į migraciją ir pabėgėlių krizę dalis, daugiausia dėmesio skiriant pagrindinėms migracijos priežastims šalinti; primygtinai ragina ją glaudžiai koordinuoti ir derinti su ES išorės investicijų planu; pažymi, kad iki šiol įvykdytų 26 Ekonominio atsparumo iniciatyvos projektų ir 2,8 mlrd. EUR siekiančių investicijų naudą turėtų pajusti daugiau kaip 1 500 mažesnių įmonių ir vidutinės kapitalizacijos įmonių, ir jie turėtų padėti išlaikyti daugiau kaip 100 000 darbo vietų; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina EIB imtis visų būtinų priemonių, pasinaudojant patirtimi, įgyta įgyvendinant ESIF, siekiant kuo labiau padidinti būsimos programos „InvestEU“ rezultatus, ypatingą dėmesį skiriant regioninei ir socialinei nelygybei ir labiausiai nuo ekonomikos krizės nukentėjusioms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina tai, kad per penkerius metus nuo 2016 m. spalio mėn. padidintas ekonominio atsparumo iniciatyvos finansavimas Pietų kaimynystės šalims ir Vakarų Balkanų šalims, papildomai prie jau numatytų 7,5 mlrd. EUR paskyrus 6 mlrd. EUR, ir kad skiriama daug dėmesio tvariai ir gyvybingai infrastruktūrai; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kaip svarbu didinti priimančiųjų ir tranzito šalių ekonominį atsparumą remiant darbo vietų kūrimą ir vietos gyventojams bei perkeltiems asmenims reikalingos infrastruktūros vystymą; palankiai vertina tai, kad pabėgėlių bendruomenės taip pat gali pasinaudoti galimybėmis plėtoti savo savarankiškumą ir gyventi oriai; pabrėžia, kad investicijos į ekonomikos atsparumą turėtų padėti pagerinti regionų pasirengimą būsimiems išorės sukrėtimams ir padidinti stabilumą nestabiliose šalyse; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pažymi Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) trečiąją sukaktį ir pripažįsta jo laimėjimus, palankiai vertina 335 mlrd. EUR investicijas, kurios buvo sutelktos Sąjungoje po to, kai teisės aktų leidėjai patvirtino ESIF reglamentą (Reglamentas (ES) Nr. 2015/1017) (2), pagal kurį 28 valstybėse narėse patvirtinta 898 operacijų, iš kurių du trečdaliai gauta iš privačių išteklių, ir kuris viršijo pradinę 2015 m. nustatytą 315 mlrd. EUR sumą; atkreipia dėmesį į Europos Vadovų Tarybos ir Europos Parlamento sprendimą pratęsti ESIF veiklos laikotarpį iki 2020 m. pabaigos, o pajėgumą – iki 500 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad reikia sparčiau kurti kapitalo rinkų sąjungą, kad EIB galėtų iš tiesų sutelkti dėmesį į rinkos nepakankamumo spragų šalinimą ir teikti finansavimą didelės rizikos projektams; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pakartoja, kad pripažįsta, jog reikia užtikrinti tęstinumą remiant paklausa grindžiamus mechanizmus, pvz., ESIF, kuriais remiamos ilgalaikės investicijos į realiąją ekonomiką, sutelkiamos privačios investicijos ir sukuriamas didelis makroekonominis poveikis bei sukuriama darbo vietų sektoriuose, kurie yra svarbūs Sąjungos ateičiai po dabartinės DFP; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina laiku sukurti tolesnę iniciatyvą laikotarpiui po 2020 m., kad būtų užtikrintas būtinas tęstinumas, kuris turėtų apimti iš ESIF įgytą patirtį ir išlaikyti pagrindinius sėkmės veiksnius; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mano, kad EIB grupė buvo labai svarbi sėkmingai ESIF veiklai, nes tai buvo vienintelis dialogo su paramos gavėjais ir tarpininkais partneris ir vienintelis įgyvendinantysis partneris; mano, kad siekiant išvengti dubliavimosi, bet kurioje būsimoje „InvestEU“ programoje EIB būtų priimtiniausias ES partneris banko uždaviniams vykdyti (iždo, turto valdymo, rizikos vertinimo), kai įgyvendinamos finansinės priemonės; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina EIB grupę intensyviau bendradarbiauti su nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais ir įstaigomis ir ragina EIB toliau stiprinti savo veiklą su minėtais bankais ir įstaigomis siekiant užtikrinti aprėptį ir toliau plėtoti patariamąją veiklą bei techninę pagalbą siekiant išlaikyti ilgalaikę geografinę pusiausvyrą; pažymi, kad įgyvendinant ESIF projektus įgyta labai įvairios patirties; remia ir skatina tolesnį keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais tarp EIB ir valstybių narių, siekiant užtikrinti ekonominį efektyvumą; |
| --- | --- |

50.

Skolinimas už ES ribų

| 51. | palankiai vertina EIB svarbų vaidmenį ne ES, kurį jis atlieka vykdydamas išorės skolinimo veiklą; pabrėžia, kad EIB veiksmingai valdo išorės skolinimo įgaliojimą, kaip patvirtinta 2018 m. birželio mėn. atlikus nepriklausomą vertinimą, kuriame pripažįstama jo svarba ir veiksmingumas teikiant ES finansavimą trečiosioms šalims mažiausiomis Sąjungos biudžeto išlaidomis; prašo Europos Audito Rūmų pateikti specialiąją ataskaitą dėl EIB išorės skolinimo veiklos rezultatų ir darnos su ES politikos kryptimis; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mano, kad EIB ir toliau turėtų imtis vadovaujamo vaidmens kuriant būsimus ES finansavimo mechanizmus, skirtus trečiosioms šalims, sykiu užtikrinant, kad EIB priimant sprendimus dėl skolinimo prioritetas būtų teikiamas vietos verslininkams, norintiems steigti vietos įmones, kurios dažnai būna mažos ir labai mažos ir kurios labiausiai prisideda prie vietos ekonomikos; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mano, kad EIB turėtų toliau vykdyti savo dabartinę užsienio politikos veiklą, be kita ko, taikydamas tokias priemones, kaip trečiųjų šalių skolinimo įgaliojimai; palankiai vertina EIB vykdomą AKR investicinės priemonės valdymą; pagal šią priemonę daugiausia vykdomi projektai, kuriais skatinamas privačiojo sektoriaus vystymas; šiuo atžvilgiu pabrėžia, jog itin svarbu, kad pagrindinis EIB, kaip dvišalės ES finansų institucijos, vaidmuo aiškiai atsispindėtų finansavimo už ES ribų struktūroje laikotarpiu po 2020 m.; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mano, kad EIB veikla turi būti visapusiškai suderinta su kita Europos Sąjungos politika ir Europos Sąjungos veikla laikantis SESV 7 straipsnio ir Pagrindinių teisių chartijos; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia metinių EIB teikiamų ataskaitų dėl operacijų, kurios vykdomos už Sąjungos ribų, svarbą bendrųjų principų, kuriais grindžiama Sąjungos išorės veikla, JT darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. ir Paryžiaus klimato susitarimo laikymosi požiūriu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primena EIB, kad jis turi vykdyti veiklą vadovaudamasis savo vystymosi įgaliojimu pagal išorės skolinimo įgaliojimą, kad būtų galima užtikrinti, jog investicijos į besivystančias šalis atneš deramų pajamų vietos mokesčių institucijoms; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atkreipia dėmesį į tai, kad pusė visų EIB skolinimo operacijų naudojantis išorės skolinimo įgaliojimais buvo skirta vietos finansų tarpininkams ir jų tikslas buvo paskatinti mikrokreditų teikimą, ir ragina EIB teikti išsamesnę ir sistemingesnę informaciją apie jo finansų tarpininkų vykdomą perskolinimą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | primena, kad EIB veikla turi atspindėti Sąjungos vidaus ir išorės politiką; pabrėžia, kad jo skolinimo sąlygos turėtų suteikti daugiau galimybių siekti susijusių politikos tikslų ir ypač skatinti Sąjungos pakraščio regionų vystymąsi skatinant ekonomikos augimą ir užimtumą; ragina EIB gerokai sustiprinti vietos ir regioninėms valdžios institucijoms prieš tvirtinant projektus teikiamos techninės pagalbos ir finansinių konsultacijų mechanizmą, kad būtų pagerintas prieinamumas ir įtrauktos visos valstybės narės, ypač tos, kuriose sėkmingai patvirtintų projektų procentinė dalis mažiausia; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina EIB daug investuoti į perėjimą prie ekologiškos ekonomikos Rytų partnerystės šalyse; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina EIB dėti daugiau pastangų teikiant finansavimą visame pasaulyje, kad būtų diversifikuotos jo investicijos į energijos vartojimo efektyvumą, atsinaujinančiąją energiją ir žiedinę ekonomiką – šioje srityje veiksmų turi imtis ne tik atskiros valstybės, bet ir regionai, vyriausybių padaliniai ir mažesnės įmonės, ir ragina nutraukti finansavimą projektams, keliantiems rimtą grėsmę aplinkai ir gamtos ištekliams; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia EIB finansavimo veiklos rytinėse kaimyninėse šalyse svarbą; prašo EIB daugiau skolinti rytinėms kaimyninėms šalims siekiant remti investicijas šalyse, kurios įgyvendina asociacijos susitarimus su ES; |
| --- | --- |

61.

Mokestinių prievolių vykdymas

| 62. | palankiai vertina 2018 m. sausio mėn. EIB priimtą Kovos su pinigų plovimu ir kovos su terorizmo finansavimu sistemą, kuria nustatyti pagrindiniai kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu principai ir susiję sąžiningumo aspektai EIB grupės veikloje; |
| --- | --- |

62.

| 63. | palankiai vertina EIB pasiektą pažangą taikant aukščiausius standartus, siekiant užkirsti kelią mokestiniam sukčiavimui, mokesčių slėpimui, pinigų plovimui ir teroristų finansavimui, taip pat mokesčių vengimui ir agresyviam mokesčių planavimui, visapusiškai taikant ES politiką ir standartus, pavyzdžiui, mokesčių tikslais nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų ES sąrašą; atsižvelgdamas į tai ragina EIB nutraukti bendradarbiavimą su tarpininkais, šalimis ir jurisdikcijomis, kurios įtrauktos į šį sąrašą; pabrėžia, kad itin svarbu EIB nuolat būti budriam ir derinti savo veiksmus prie nuolat kintančių šios neleistinos praktikos metodų; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina EIB toliau taikyti sustiprintas deramo tikrinimo priemones kiekvieno sandorio, kuriam nustatyti didesni rizikos veiksniai, atveju, pvz., kai nustatytos sąsajos su reikalavimų neatitinkančia jurisdikcija, mokesčių rizikos rodikliai ir sandoriai su sudėtingomis kelių jurisdikcijų struktūromis, neatsižvelgiant į tai, ar esama sąsajų su reikalavimų neatitinkančia jurisdikcija; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti kokybišką informaciją apie galutinius naudos gavėjus ir veiksmingai užkirsti kelią sandoriams su finansiniais tarpininkais, pvz., komerciniais bankais ir investicinėmis įmonėmis, turinčiais neigiamų precedentų skaidrumo, sukčiavimo, korupcijos, organizuoto nusikalstamumo ir pinigų plovimo srityse; |
| --- | --- |

65.

| 66. | palankiai vertina tai, kad EIB atsižvelgia į mokesčių poveikį šalyse, kuriose investuojama, ir į tai, kaip investicijos prisidės prie ekonomikos vystymosi, darbo vietų kūrimo ir nelygybės mažinimo; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina EIB sustiprinti komunikacijos pastangas; mano, kad itin svarbu bendrauti su ES piliečiais ir geriau paaiškinti savo politikos tikslus ir tokiu būdu parodyti konkretų ES indėlį į jos piliečių kasdienį gyvenimą; |
| --- | --- |

67.

| 68. | tikisi, kad EIB suderins savo vidaus politiką atsižvelgdamas į naujai priimtus teisės aktus, kuriais greta kovos su mokesčių slėpimu siekiama kovoti su mokesčių vengimu, kaip nurodyta 2018 m. kovo 21 d. Komisijos komunikate dėl naujų kovos su mokesčių vengimo praktika reikalavimų ES teisės aktuose, reglamentuojančiuose visų pirma finansavimo ir investavimo operacijas (C(2018)1756); |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina EIB bendradarbiauti su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) ir nacionalinėmis valdžios institucijomis siekiant užkirsti kelią sukčiavimui ir pinigų plovimui; |
| --- | --- |

69.

„Brexit’as“

| 70. | primygtinai ragina „Brexit‘o“ derybininkus susitarti dėl laipsniško Jungtinės Karalystės lėšų pašalinimo iš EIB portfelio, sudaryto dalyvaujant Jungtinei Karalystei, Jungtinės Karalystės įmokėto kapitalo dalies grąžinimo ir EIB suteiktų garantijų ir jo turto Jungtinėje Karalystėje tęstinumo; pabrėžia, kad Jungtinės Karalystės išstojimas iš ES neturi daryti poveikio EIB AAA reitingui; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina rasti teisingą sprendimą dėl EIB darbuotojų, kurie yra Didžiosios Britanijos piliečiai; |
| --- | --- |

71.

| 72. | palankiai vertina tai, kad buvo sukurtos regioninės investavimo platformos, skirtos rinkos trūkumams šalinti ir konkrečių šalių poreikiams tenkinti; |
| --- | --- |

72.

| 73. | dar kartą pabrėžia, kad būtina sumažinti EIB finansavimo pasiskirstymo geografiniu požiūriu netolygumą, nes 2017 m. 70 proc. finansavimo buvo skirta šešioms valstybėms narėms, nepaisant to, kad vienas iš EIB tikslų yra ekonominė ir socialinė sanglauda Sąjungoje; todėl ragina užtikrinti dinamišką, teisingą ir skaidrų geografinį projektų ir investicijų pasiskirstymą tarp valstybių narių ypatingą dėmesį skiriant mažiau išsivysčiusiems regionams; |
| --- | --- |

73.

o

o o

| 74. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

74.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0198.

(2)  OL L 169, 2015 7 1, p. 1.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/145 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/145

---

P8_TA(2019)0044

Diferencijuota integracija

2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl diferencijuotos integracijos (2018/2093(INI))

(2020/C 411/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 1 d. Komisijos baltąją knygą dėl Europos ateities „Kokia ES 27 bus 2025 m.? Apmastymai ir scenarijai“ (COM(2017)2025) ir pridedamus diskusijoms skirtus dokumentus dėl ES finansų ateities, dėl Europos gynybos ateities, dėl ekonominės ir pinigų sąjungos ateities, dėl globalizacijos suvaldymo ir dėl socialinio Europos matmens, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 1 d. Komisijos baltąją knygą dėl Europos ateities „Kokia ES 27 bus 2025 m.? Apmastymai ir scenarijai“ (COM(2017)2025) ir pridedamus diskusijoms skirtus dokumentus dėl ES finansų ateities, dėl Europos gynybos ateities, dėl ekonominės ir pinigų sąjungos ateities, dėl globalizacijos suvaldymo ir dėl socialinio Europos matmens,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl daugiapakopio valdymo Europos Sąjungoje konstitucinių problemų (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl daugiapakopio valdymo Europos Sąjungoje konstitucinių problemų (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A8-0402/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A8-0402/2018),

| A. | kadangi diferencijuota integracija yra daug aspektų turinti sąvoka, galinti apibrėžti įvairius reiškinius tiek politiniu, tiek techniniu požiūriu; |
| --- | --- |

A.

kadangi diferencijuota integracija yra daug aspektų turinti sąvoka, galinti apibrėžti įvairius reiškinius tiek politiniu, tiek techniniu požiūriu;

| B. | kadangi ES integracijos procesams būdingas tai, kad sparčiai didėja situacijų, kuriose būtina diferencijuota integracija atsižvelgiant į pirminės ir antrinės teisės aktus, skaičius ir įvairovė; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES integracijos procesams būdingas tai, kad sparčiai didėja situacijų, kuriose būtina diferencijuota integracija atsižvelgiant į pirminės ir antrinės teisės aktus, skaičius ir įvairovė;

| C. | kadangi politinis diferencijuotos integracijos suvokimas labai skiriasi priklausomai nuo šalies aplinkybių; kadangi kai kuriose valstybėse narėse, ilgesnį laiką esančiose Sąjungos narėmis, ji gali būti suvokiama teigiamai ir būti siejama su pradininkų grupės, siekiančios spartesnės pažangos integracijos srityje, sukūrimu, o neseniai į Sąjungą įstojusiose valstybėse narėse dažnai manoma, kad taip valstybės narės suskirstomos į pirmos ir antros klasės valstybes nares; |
| --- | --- |

C.

kadangi politinis diferencijuotos integracijos suvokimas labai skiriasi priklausomai nuo šalies aplinkybių; kadangi kai kuriose valstybėse narėse, ilgesnį laiką esančiose Sąjungos narėmis, ji gali būti suvokiama teigiamai ir būti siejama su pradininkų grupės, siekiančios spartesnės pažangos integracijos srityje, sukūrimu, o neseniai į Sąjungą įstojusiose valstybėse narėse dažnai manoma, kad taip valstybės narės suskirstomos į pirmos ir antros klasės valstybes nares;

| D. | kadangi diferencijuota integracija taip pat siejama su labai skirtingais mechanizmais, kurių kiekvienas gali daryti labai skirtingą poveikį Europos integracijai; kadangi galima atskirti skirtingo laiko arba „kelių greičių“ Europą, kur tikslai yra tokie patys, bet jie pasiekiami skirtingu greičiu, būdų diferencijavimą arba Europą à la carte ir vietos diferencijavimą, dažnai vadinamą kintamąja geometrija; |
| --- | --- |

D.

kadangi diferencijuota integracija taip pat siejama su labai skirtingais mechanizmais, kurių kiekvienas gali daryti labai skirtingą poveikį Europos integracijai; kadangi galima atskirti skirtingo laiko arba „kelių greičių“ Europą, kur tikslai yra tokie patys, bet jie pasiekiami skirtingu greičiu, būdų diferencijavimą arba Europą à la carte ir vietos diferencijavimą, dažnai vadinamą kintamąja geometrija;

| E. | kadangi diferenciacija yra stabilus Europos integracijos bruožas ne tik tose srityse, kuriose ES turi kompetenciją, bet ir kitose srityse, ir kartais ji leido gilinti ir plėsti ES tuo pačiu laiku; kadangi atsižvelgiant į tai negalima nei priešintis diferencijavimui ir integracijai, nei pateikti diferencijavimą kaip inovacinį Sąjungos ateities kelią; |
| --- | --- |

E.

kadangi diferenciacija yra stabilus Europos integracijos bruožas ne tik tose srityse, kuriose ES turi kompetenciją, bet ir kitose srityse, ir kartais ji leido gilinti ir plėsti ES tuo pačiu laiku; kadangi atsižvelgiant į tai negalima nei priešintis diferencijavimui ir integracijai, nei pateikti diferencijavimą kaip inovacinį Sąjungos ateities kelią;

| F. | kadangi, jei diferencijuota integracija gali būti pragmatiškas sprendimas siekiant skatinti Europos integraciją, ji turėtų būti taikoma nuosaikiai ir taikant siaurai apibrėžtas ribas, atsižvelgiant į riziką, kad bus suskaidyta Sąjunga ir jos institucinė sistema; kadangi galutinis diferencijuotos integracijos tikslas turėtų būti skatinti valstybių narių įtrauktį, o ne atskirtį; |
| --- | --- |

F.

kadangi, jei diferencijuota integracija gali būti pragmatiškas sprendimas siekiant skatinti Europos integraciją, ji turėtų būti taikoma nuosaikiai ir taikant siaurai apibrėžtas ribas, atsižvelgiant į riziką, kad bus suskaidyta Sąjunga ir jos institucinė sistema; kadangi galutinis diferencijuotos integracijos tikslas turėtų būti skatinti valstybių narių įtrauktį, o ne atskirtį;

| G. | kadangi patirtis rodo, jog tarpusavio priklausomybė yra integracijos veiksnys, o tuo tarpu politizavimas dažnai yra jos kliūtis; kadangi dėl to Sąjungos politikos sritys, kuriose integracija giliausia, pavyzdžiui, vidaus rinkos derinimas ir reguliavimas, paprastai yra mažiausiai politizuotos, o diferencijuota integracija labiau pasireiškia tose politikos srityse, kurioms būdinga didelė politinė poliarizacija, pavyzdžiui, pinigų politikos, gynybos, sienų kontrolės, pagrindinių teisių arba mokesčių politikos srityse; |
| --- | --- |

G.

kadangi patirtis rodo, jog tarpusavio priklausomybė yra integracijos veiksnys, o tuo tarpu politizavimas dažnai yra jos kliūtis; kadangi dėl to Sąjungos politikos sritys, kuriose integracija giliausia, pavyzdžiui, vidaus rinkos derinimas ir reguliavimas, paprastai yra mažiausiai politizuotos, o diferencijuota integracija labiau pasireiškia tose politikos srityse, kurioms būdinga didelė politinė poliarizacija, pavyzdžiui, pinigų politikos, gynybos, sienų kontrolės, pagrindinių teisių arba mokesčių politikos srityse;

| H. | kadangi valstybių narių politiniai ryšiai ir tarpusavio priklausomybė labai prisideda prie jų integracijos Sąjungoje; |
| --- | --- |

H.

kadangi valstybių narių politiniai ryšiai ir tarpusavio priklausomybė labai prisideda prie jų integracijos Sąjungoje;

| I. | kadangi Sutartyse numatyta galimybė valstybėms narėms pasirinkti įvairius integracijos būdus, pavyzdžiui, vykdant tvirtesnį bendradarbiavimą (Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 20 straipsnis) ir nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (ES sutarties 46 straipsnis), tačiau jose nėra nuostatų dėl nuolatinio lankstumo ar diferencijuotos integracijos kaip ilgalaikio tikslo ar Europos integracijos principo; kadangi šie skirtingi integracijos būdai turėtų būti taikomi tik ribotam politikos priemonių skaičiui, jie turėtų būti įtraukūs, kad visos valstybės narės galėtų dalyvauti, ir neturėtų trukdyti kurti dar glaudesnės Sąjungos, kaip nurodyta ES sutarties 1 straipsnyje; be to, kadangi šiuo metu galima vykdyti tvirtesnį bendradarbiavimą bendros saugumo ir gynybos politikos srityje, prisidedant prie tikros Europos gynybos sąjungos kūrimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi Sutartyse numatyta galimybė valstybėms narėms pasirinkti įvairius integracijos būdus, pavyzdžiui, vykdant tvirtesnį bendradarbiavimą (Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 20 straipsnis) ir nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą (ES sutarties 46 straipsnis), tačiau jose nėra nuostatų dėl nuolatinio lankstumo ar diferencijuotos integracijos kaip ilgalaikio tikslo ar Europos integracijos principo; kadangi šie skirtingi integracijos būdai turėtų būti taikomi tik ribotam politikos priemonių skaičiui, jie turėtų būti įtraukūs, kad visos valstybės narės galėtų dalyvauti, ir neturėtų trukdyti kurti dar glaudesnės Sąjungos, kaip nurodyta ES sutarties 1 straipsnyje; be to, kadangi šiuo metu galima vykdyti tvirtesnį bendradarbiavimą bendros saugumo ir gynybos politikos srityje, prisidedant prie tikros Europos gynybos sąjungos kūrimo;

| J. | kadangi, išskyrus finansinių sandorių mokestį, visi egzistuojantys diferencijuotos integracijos atvejai galėjo būti tvirtinami Taryboje kvalifikuota balsų dauguma, o ne vienbalsiai, jei tai buvo numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 329 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

J.

kadangi, išskyrus finansinių sandorių mokestį, visi egzistuojantys diferencijuotos integracijos atvejai galėjo būti tvirtinami Taryboje kvalifikuota balsų dauguma, o ne vienbalsiai, jei tai buvo numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 329 straipsnio 2 dalyje;

| K. | kadangi kai kurių formų diferencijuota integracija gali daryti įcentrinį poveikį ir pritraukti daugiau valstybių narių vėliau prisijungti prie iniciatyvos; |
| --- | --- |

K.

kadangi kai kurių formų diferencijuota integracija gali daryti įcentrinį poveikį ir pritraukti daugiau valstybių narių vėliau prisijungti prie iniciatyvos;

| L. | kadangi diferencijavimo proceso metu ES teisinėje sistemoje buvo sukurtos iniciatyvos, taip pat kai kurios lankstesnės tarpvyriausybinės teisinės priemonės, dėl kurių susikūrė sudėtinga sistema, kurią piliečiams sunku suprasti; |
| --- | --- |

L.

kadangi diferencijavimo proceso metu ES teisinėje sistemoje buvo sukurtos iniciatyvos, taip pat kai kurios lankstesnės tarpvyriausybinės teisinės priemonės, dėl kurių susikūrė sudėtinga sistema, kurią piliečiams sunku suprasti;

| M. | kadangi valstybės narės nėra vienintelės galimos diferencijuotos integracijos dalyvės; kadangi 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 (4) dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) jau sudaro galimybes vykdyti tarpvalstybinį bendradarbiavimą bendrų interesų pagrindu; |
| --- | --- |

M.

kadangi valstybės narės nėra vienintelės galimos diferencijuotos integracijos dalyvės; kadangi 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 (4) dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) jau sudaro galimybes vykdyti tarpvalstybinį bendradarbiavimą bendrų interesų pagrindu;

| 1. | primygtinai teigia, kad diskusijos apie diferencijuotą integraciją turi būti ne apie tai, ar diferencijuoti, ar nediferencijuoti, o apie geriausius būdus, kaip užtikrinti diferencijuotą integraciją, kuri jau dabar yra politinė realija, ES institucinėje sistemoje, atsižvelgiant į Sąjungos ir jos piliečių interesus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena savo išvadas, kad tarpvalstybinėmis sprendimų priėmimo struktūromis ir procesais padidinamas institucinės atsakomybės sudėtingumas, sumažinamas skaidrumas ir demokratinė atskaitomybė ir kad Bendrijos metodas yra tinkamiausias Sąjungos veikimui užtikrinti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad diferencijuota integracija turėtų atspindėti idėją, jog Europa veikia ne pagal požiūrį „vienas dydis tinka visiems“, o kad ji turėtų prisitaikyti prie savo piliečių poreikių ir pageidavimų; mano, kad kartais gali tekti diferencijuoti norint pradėti vykdyti naujus Europos projektus ir išeiti iš aklavietės, susidariusios dėl nacionalinių politinių aplinkybių, nesusijusių su bendru projektu; be to, mano, kad diferencijavimas turėtų būti pragmatiškai naudojamas kaip konstitucinė priemonė lankstumui užtikrinti, nepažeidžiant Sąjungos bendrojo intereso ir lygių piliečių teisių bei galimybių; pakartoja, kad diferencijavimas turėtų būti laikomas tik laikina priemone siekiant veiksmingo ir integruoto politikos formavimo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad Europos Vadovų Taryba turėtų skirti pakankamai laiko Europos darbotvarkei parengti parodydama bendrų veiksmų naudą ir bandydama įtikinti visas valstybes nares juose dalyvauti; pabrėžia, kad bet kokio pobūdžio diferencijuota integracija, kuri padeda pasiekti susitarimą, yra atsarginis variantas, o ne strateginis prioritetas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pakartoja, kad yra įsitikinęs, jog diferencijuota integracija turi išlikti, kaip numatyta ES sutarties 20 ir 46 straipsniuose, būti atvira visoms valstybėms narėms ir turi būti toliau naudojama kaip gilesnės Europos integracijos pavyzdys, kai jokia valstybė narė nelieka politikos nuošalyje ilguoju laikotarpiu, ir ji neturėtų būti laikoma priemone, padedančia rasti à la carte sprendimus, kurie kelia grėsmę Sąjungos metodui ir ES institucinei sistemai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tvirtina, kad bet kokios formos diferencijavimo iniciatyva, lemianti Sąjungos valstybių narių suskirstymą į pirmos ir antros klasės valstybes nares arba tokį jų suvokimą, būtų didelė politinė nesėkmė su neigiamomis pasekmėmis ES projektui; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina bet kokį būsimą diferencijuotos integracijos modelį kurti taip, kad juo būtų teikiamos paskatos ir visapusiška parama norinčių sutikti dalyvauti valstybių narių pastangoms plėtoti ekonomiką ir persitvarkymui per pagrįstos trukmės laikotarpį siekiant atitikti reikiamus kriterijus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad vienas iš būdų patenkinti lanksčių priemonių poreikį yra pašalinti vieną iš problemos priežasčių; todėl ragina dar labiau sumažinti procedūrų, pagal kurias Taryboje būtų balsuojama vieningai, ir taikyti balsavimo tvarką balsuojant kvalifikuota balsų dauguma, naudojantis nuostata dėl pereigos (ES sutarties 48 straipsnio 7 dalis); |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad diferencijuota integracija visada turėtų būti vykdoma pagal Sutarčių nuostatas, išsaugant ES institucijų vienybę, ir dėl jos neturėtų atsirasti lygiagrečių institucinių susitarimų ar susitarimų, kurie netiesiogiai prieštarautų ES teisės dvasiai ir pagrindiniams principams; ji turėtų sudaryti sąlygas prireikus sukurti specialias įstaigas, nedarant poveikio Sąjungos institucijų kompetencijai ir vaidmeniui; atkreipia dėmesį į tai, kad lankstumas ir prisitaikymas prie nacionalinių, regioninių ar vietos ypatumų galėtų būti užtikrinti antrinės teisės nuostatomis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad diferencijuotos integracijos padarinys neturėtų būti sudėtingesni sprendimų priėmimo procesai, galintys pakenkti ES institucijų demokratinei atskaitomybei; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad Jungtinės Karalystės išstojimas iš ES yra galimybė nuo atsisakymo dalyvauti (angl. opting-out) modelio pereiti prie nediskriminuojančio ir skatinančio sutikimo dalyvauti (angl. opting-in) modelio; pabrėžia, kad, taikant šį sutikimo dalyvauti modelį, pažangos siekiant vis glaudesnės Sąjungos neturėtų riboti žemiausias bendras vardiklis – požiūris „vienas dydis tinka visiems“, bet būtų sudarytos sąlygos užtikrinti pažangai reikalingą lankstumą, sykiu paliekant atviras duris toms valstybėms narėms, kurios nori ir gali atitikti reikiamus kriterijus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina kitą kartą persvarstant Sutartis įvesti tvarką į dabartinį diferencijavimo procesą – panaikinti nuolatinio atsisakymo dalyvauti praktiką ir pirminės ES teisės išimtis atskiroms valstybėms narėms, nes jie lemia neigiamą ES pirminės teisės diferencijavimą, iškreipia ES teisės aktų vientisumą apskritai ir kelia pavojų ES socialinei sanglaudai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tačiau pripažįsta, kad naujiems nariams tik visiškai išimtiniais atvejais ir tik laikinai bei atsižvelgiant į kiekvieną atvejį atskirai gali būti reikalingi tam tikri pereinamieji laikotarpiai; primygtinai reikalauja nustatyti tam tikras aiškias ir įvykdomas teisines nuostatas, kad šie laikotarpiai netaptų nuolatiniais; |
| --- | --- |

13.

| 14. | todėl primygtinai reikalauja, kad norint tapti ES narėmis turėtų būti reikalaujama visose politikos srityse visapusiškai laikytis ES pirminės teisės, o šalims, kurios nori palaikyti glaudžius santykius su ES, tačiau nenori visapusiškai laikytis pirminės teisės ir kurios nenori ar negali prisijungti prie ES, turėtų būti pasiūlyta kokios nors formos partnerystė; mano, kad palaikant tokius ryšius turėtų būti taikomi atitinkami įsipareigojimai, pavyzdžiui, įnašai į ES biudžetą, ir turėtų būtų taikoma sąlyga laikytis Sąjungos pagrindinių vertybių, teisinės valstybės principo ir – norint dalyvauti vidaus rinkoje – keturių laisvių; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad pagarba ES pagrindinėms vertybėms ir jų išsaugojimas yra Europos Sąjungos – vertybėmis pagrįstos bendrijos – kertinis akmuo ir kad šios vertybės sieja valstybes nares; todėl mano, kad diferencijavimas neturėtų būti leistinas pagarbos esamoms pagrindinėms teisėms ir vertybėms, įtvirtintoms ES sutarties 2 straipsnyje, srityje; taip pat primygtinai reikalauja, kad nebūtų įmanoma diferencijuoti politikos srityse, kuriose nedalyvaujančios valstybės narės galėtų sukelti neigiamų išorinių padarinių, pavyzdžiui, ekonominį ir socialinį dempingą; reikalauja, kad Komisija, teikdama pasiūlymą dėl tvirtesnio bendradarbiavimo, atidžiai išnagrinėtų galimą išcentrinę poveikį, taip pat ir ilguoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena savo rekomendaciją apibrėžti partnerystę siekiant aplink ES sukurti valstybių partnerių, kurios negali arba nenori įstoti į ES, tačiau nori glaudesnių santykių su ES, erdvę (5); |
| --- | --- |

16.

| 17. | siūlo nustatyti specialią procedūrą, pagal kurią tvirtesnio bendradarbiavimo nuostatos po tam tikro skaičiaus metų būtų įtrauktos į ES acquis, jeigu valstybės narės, sudarančios kvalifikuotą balsų daugumą Taryboje, ir gavus Europos Parlamento pritarimą, pradėjo tvirčiau bendradarbiauti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad lankstumas ir diferencijavimas turėtų būti derinami su bendrų taisyklių pagrindinėse srityse stiprinimu, siekiant užtikrinti, kad diferencijavimas nesukeltų politinio susiskaidymo; todėl mano, kad į būsimą Europos institucinę sistemą turėtų būti įtraukti būtini Europos ramsčiai, susiję su politinėmis, ekonominėmis, socialinėmis ir aplinkos teisėmis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pripažįsta, kad regioninis bendradarbiavimas atlieka svarbų vaidmenį stiprinant Europos integraciją, ir mano, kad tolesnis jo plėtojimas turi didelį potencialą sutvirtinti ir pagilinti integraciją, pritaikant ją prie vietos ypatumų ir noro bendradarbiauti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | siūlo ES teisėje sukurti tinkamas priemones ir numatyti biudžetą, kad ES būtų išbandytos tarpvalstybinės iniciatyvos visai ES svarbiais klausimais, kurios vėliau galėtų tapti pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų arba tvirtesnio bendradarbiavimo atvejais; |
| --- | --- |

20.

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  OL C 252, 2018 7 18, p. 215.

(2)  OL C 252, 2018 7 18, p. 201.

(3)  OL C 468, 2016 12 15, p. 176.

(4)  OL L 210, 2006 7 31, p. 19.

(5)  OL C 252, 2018 7 18, p. 207.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/149 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/149

---

P8_TA(2019)0045

Ombudsmeno strateginis tyrimas OI/2/2017 dėl skaidrumo ES Tarybos parengiamuosiuose organuose svarstant teisėkūros procedūra priimamų aktų projektus

2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Ombudsmeno strateginio tyrimo OI/2/2017 dėl skaidrumo ES Tarybos parengiamuosiuose organuose svarstant teisėkūros procedūra priimamų aktų projektus (2018/2096(INI))

(2020/C 411/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15 straipsnio 3 dalį ir jos nuostatas dėl galimybės susipažinti su Sąjungos institucijų dokumentais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15 straipsnio 3 dalį ir jos nuostatas dėl galimybės susipažinti su Sąjungos institucijų dokumentais,

| — | atsižvelgdamas į SESV 228 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 228 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno statuto 3 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno statuto 3 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl visuomenės teisės susipažinti su dokumentais (Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnio 7 dalis) 2014–2015 m. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl visuomenės teisės susipažinti su dokumentais (Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnio 7 dalis) 2014–2015 m. (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl skaidrumo, atskaitomybės ir sąžiningumo ES institucijose (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl skaidrumo, atskaitomybės ir sąžiningumo ES institucijose (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 30 d. rezoliuciją dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros aiškinimo ir įgyvendinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 30 d. rezoliuciją dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros aiškinimo ir įgyvendinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į LIX Europos reikalų komitetų konferencijos (COSAC) pranešimą, priimtą per jos plenarinę sesiją, kuri 2018 m. birželio 17–19 d. vyko Sofijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į LIX Europos reikalų komitetų konferencijos (COSAC) pranešimą, priimtą per jos plenarinę sesiją, kuri 2018 m. birželio 17–19 d. vyko Sofijoje,

| — | atsižvelgdamas į Ombudsmeno specialųjį pranešimą Europos Parlamentui atlikus strateginį tyrimą OI/2/2017/TE dėl teisėkūros proceso Taryboje skaidrumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ombudsmeno specialųjį pranešimą Europos Parlamentui atlikus strateginį tyrimą OI/2/2017/TE dėl teisėkūros proceso Taryboje skaidrumo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Konstitucinių reikalų komiteto ir Peticijų komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Konstitucinių reikalų komiteto ir Peticijų komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto ir Peticijų komiteto pranešimą (A8-0420/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto ir Peticijų komiteto pranešimą (A8-0420/2018),

| A. | kadangi, vadovaujantis SESV 228 straipsniu ir Ombudsmeno statuto 3 straipsniu, Ombudsmenas gali imtis tyrimo remdamasis skundu arba savo iniciatyva, kai randa tam pagrindo; |
| --- | --- |

A.

kadangi, vadovaujantis SESV 228 straipsniu ir Ombudsmeno statuto 3 straipsniu, Ombudsmenas gali imtis tyrimo remdamasis skundu arba savo iniciatyva, kai randa tam pagrindo;

| B. | kadangi Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 1 straipsnyje ir 10 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad sprendimai Sąjungos lygmeniu turi būti priimami kuo atviriau ir kuo labiau juos priartinant prie piliečių; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 1 straipsnyje ir 10 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad sprendimai Sąjungos lygmeniu turi būti priimami kuo atviriau ir kuo labiau juos priartinant prie piliečių;

| C. | kadangi Europos Parlamentas, kaip piliečiams tiesiogiai atstovaujanti institucija, ir Europos Sąjungos Taryba, kuri atstovauja valstybėms narėms, yra dvi Europos Sąjungos teisėkūros institucijos ir dvigubas Europos Sąjungos teisėtumo šaltinis; |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Parlamentas, kaip piliečiams tiesiogiai atstovaujanti institucija, ir Europos Sąjungos Taryba, kuri atstovauja valstybėms narėms, yra dvi Europos Sąjungos teisėkūros institucijos ir dvigubas Europos Sąjungos teisėtumo šaltinis;

| D. | kadangi Europos Parlamentas užtikrina didelį savo vykdomos teisėkūros procedūros skaidrumą – taip pat ir darbo komitetuose etapu – taigi piliečiai, žiniasklaida ir suinteresuotosios šalys gali aiškiai įsivardyti įvairias Parlamento pozicijas ir konkrečių pasiūlymų priežastis bei stebėti, kaip priimami galutiniai sprendimai; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Parlamentas užtikrina didelį savo vykdomos teisėkūros procedūros skaidrumą – taip pat ir darbo komitetuose etapu – taigi piliečiai, žiniasklaida ir suinteresuotosios šalys gali aiškiai įsivardyti įvairias Parlamento pozicijas ir konkrečių pasiūlymų priežastis bei stebėti, kaip priimami galutiniai sprendimai;

| E. | kadangi, remiantis ES sutarties 16 straipsnio 8 dalimi, Taryba, spręsdama ir balsuodama dėl įstatymo galią turinčių aktų projektų, turi posėdžiauti viešai; |
| --- | --- |

E.

kadangi, remiantis ES sutarties 16 straipsnio 8 dalimi, Taryba, spręsdama ir balsuodama dėl įstatymo galią turinčių aktų projektų, turi posėdžiauti viešai;

| F. | kadangi daugumą sprendimų, kurie galėtų būti priimami kvalifikuota balsų dauguma, Taryba priima bendru sutarimu ir be oficialaus balsavimo; |
| --- | --- |

F.

kadangi daugumą sprendimų, kurie galėtų būti priimami kvalifikuota balsų dauguma, Taryba priima bendru sutarimu ir be oficialaus balsavimo;

| G. | kadangi Ombudsmenas pradėjo Tarybos parengiamuosiuose organuose vykstančių teisėkūros diskusijų skaidrumo tyrimą, 2017 m. kovo 10 d. pateikė Tarybai 14 klausimų ir inicijavo viešas konsultacijas; |
| --- | --- |

G.

kadangi Ombudsmenas pradėjo Tarybos parengiamuosiuose organuose vykstančių teisėkūros diskusijų skaidrumo tyrimą, 2017 m. kovo 10 d. pateikė Tarybai 14 klausimų ir inicijavo viešas konsultacijas;

| H. | kadangi atlikęs tyrimą Ombudsmenas nustatė, jog tai, kad Taryboje stokojama skaidrumo galimybės visuomenei susipažinti su jos teisėkūros dokumentais požiūriu, ir jos dabartinė praktika, susijusi su sprendimų priėmimo proceso skaidrumu – ypač parengiamuoju etapu COREPER ir darbo grupių lygmeniu – priskirtina netinkamam administravimui; |
| --- | --- |

H.

kadangi atlikęs tyrimą Ombudsmenas nustatė, jog tai, kad Taryboje stokojama skaidrumo galimybės visuomenei susipažinti su jos teisėkūros dokumentais požiūriu, ir jos dabartinė praktika, susijusi su sprendimų priėmimo proceso skaidrumu – ypač parengiamuoju etapu COREPER ir darbo grupių lygmeniu – priskirtina netinkamam administravimui;

| I. | kadangi 2018 m. vasario 9 d. Ombudsmenas pateikė šešis pasiūlymus dėl patobulinimų ir tris konkrečias rekomendacijas Tarybai dėl jos parengiamųjų organų veiklos skaidrumo bei paprašė Tarybos pateikti atsakymą; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2018 m. vasario 9 d. Ombudsmenas pateikė šešis pasiūlymus dėl patobulinimų ir tris konkrečias rekomendacijas Tarybai dėl jos parengiamųjų organų veiklos skaidrumo bei paprašė Tarybos pateikti atsakymą;

| J. | kadangi Taryba atsakymo į Ombudsmeno ataskaitoje pateiktas rekomendacijas per teisiškai nustatytą trijų mėnesių laikotarpį nepateikė ir kadangi Ombudsmenas, atsižvelgdamas į teisėkūros skaidrumo klausimo svarbą, nusprendė šio termino Tarybai nepratęsti bei pateikė ataskaitą Parlamentui; |
| --- | --- |

J.

kadangi Taryba atsakymo į Ombudsmeno ataskaitoje pateiktas rekomendacijas per teisiškai nustatytą trijų mėnesių laikotarpį nepateikė ir kadangi Ombudsmenas, atsižvelgdamas į teisėkūros skaidrumo klausimo svarbą, nusprendė šio termino Tarybai nepratęsti bei pateikė ataskaitą Parlamentui;

| 1. | reiškia gilų susirūpinimą dėl to, kad Europos Sąjunga dažnai kritikuojama dėl demokratijos stokos; todėl pabrėžia, jog tai, kad viena iš trijų jos pagrindinių institucijų priima sprendimus neužtikrindama skaidrumo, kurio tikimasi iš demokratiškai veikiančios įstaigos, daro žalą tokiam pataus užmojo sumanymui, kaip Europos projektas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | yra giliai įsitikinęs, kad visapusiškai demokratiškas ir skaidrus sprendimų priėmimas ES lygmeniu nepaprastai svarbus norint didinti piliečių pasitikėjimą Europos projektu ir ES institucijomis, ypač rengiantis 2019 m. gegužės mėn. vyksiantiems Europos Parlamento rinkimams, todėl yra pasiryžęs stiprinti visų ES institucijų demokratinę atskaitomybę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pritaria Ombudsmeno nuomonei, kad galimybės piliečiams suprasti ir visapusiškai sekti teisėkūros pažangą bei joje dalyvauti užtikrinimas yra Sutartimis nustatytas teisinis reikalavimas ir pamatinis šiuolaikinės demokratijos reikalavimas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, jog didelis teisėkūros proceso skaidrumas yra nepaprastai svarbus norint, kad piliečiai, žiniasklaida ir suinteresuotosios šalys galėtų reikalauti savo išrinktų atstovų ir vyriausybių atskaitomybės; |
| --- | --- |

4.

| 5. | yra įsitikinęs, kad aukšto lygio skaidrumas yra priemonė apsisaugoti nuo spekuliacijų, melagingų naujienų ir sąmokslo teorijų plitimo, nes suteikia faktinį pagrindą tokiems teiginiams viešai paneigti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad Europos Parlamentas atvirai ir skaidriai atstovauja ES piliečių interesams – tai patvirtino ir Ombudsmenas – bei atkreipia dėmesį į pažangą, kurią tobulindama savo skaidrumo standartus yra padariusi Komisija; apgailestauja, kad Taryba dar nesivadovauja panašiais standartais; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad Tarybos parengiamųjų organų, t. y. Nuolatinių atstovų komitetų (COREPER I + II) ir daugiau nei 150 darbo grupių, darbas yra neatskiriama sprendimų priėmimo procedūros Taryboje dalis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgailestauja, kad, kitaip negu Parlamento komitetų posėdžiai, Tarybos parengiamųjų organų posėdžiai ir dauguma Taryboje vykstančių debatų yra uždari; yra įsitikinęs, kad piliečiai, žiniasklaida ir suinteresuotosios šalys turi turėti galimybę stebėti Tarybos ir jos parengiamųjų organų posėdžius naudodamiesi deramomis priemonėmis – taip pat ir juos gyvai bei tiesiogiai transliuojant internetu – ir kad šių posėdžių protokolai turėtų būti skelbiami, siekiant užtikrinti didelį teisėkūros proceso abiejose ES teisėkūros institucijose skaidrumą; pabrėžia, kad, vadovaujantis demokratinio teisėtumo principu, visuomenė turi turėti galimybę reikalauti abiejų teisėkūros institucijų atskaitomybės už jų veiksmus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja dėl to, kad, Tarybai nerodant iniciatyvos, nepaskelbiama didžioji dalis su teisės aktais susijusių dokumentų, taigi piliečiams užkertamas kelias sužinoti, kokie dokumentai faktiškai parengiami, ir varžoma jų teisė prašyti leisti susipažinti su dokumentais; apgailestauja, kada prieinamą informaciją apie teisėkūros dokumentus Taryba teikia registre, kuris iki galo neparengtas ir nėra patogus naudoti; ragina Tarybą savo viešame registre pateikti visus su teisės aktais susijusius dokumentus – nesvarbu, kokio jie formato ir kaip klasifikuojami; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į pastangas, Komisijos, Parlamento ir Tarybos įdėtas siekiant sukurti bendrą teisėkūros duomenų bazę, ir pabrėžia, jog visos trys institucijos atsakingos už tai, kad šis darbas būtų greitai baigtas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad Tarybos praktika, pagal kurią su teisės aktais susiję dokumentai, platinami jos parengiamuosiuose organuose, yra sistemingai žymimi grifu „LIMITE“, pažeidžia Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktiką (6) ir teisinį reikalavimą užtikrinti visuomenei kuo didesnes galimybes susipažinti su teisėkūros dokumentais; ragina Tarybą visapusiškai įgyvendinti ESTT sprendimus ir pasirūpinti, kad užsilikusių neatitikimų bei praktikos skirtumų nebeliktų; primena, jog grifas „LIMITE“ neturi tvirto teisinio pagrindo, ir mano, jog Tarybos vidaus gairės turėtų būti peržiūrėtos siekiant užtikrinti, kad dokumentai grifu „LIMITE“ galėtų būti žymimi tik deramai pagrįstais atvejais, laikantis ESTT praktikos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apgailestauja, jog, 2013 m. ESTT priėmus sprendimą byloje Access Info Europe, COREPER nusprendė, kad paprastai dokumentuose, susijusiuose su vykstančiomis teisėkūros procedūromis, dokumento rengėjas valstybių narių pavadinimus turėtų įrašyti „kai tinkama“; mano, jog nepriimtina, kad pozicijos, kurias per Tarybos parengiamųjų organų posėdžius priima atskiros valstybės narės, nėra nei skelbiamos, nei sistemingai registruojamos, taigi piliečiai, žiniasklaida ir suinteresuotosios šalys neturi galimybės veiksmingai stebėti, kaip elgiasi jų išrinktos vyriausybės; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad šis informacijos nebuvimas varžo ir nacionalinių parlamentų galimybes kontroliuoti nacionalinių vyriausybių veiksmus Taryboje – o tai esminė nacionalinių parlamentų funkcija vykstant ES teisėkūros procedūrai – bei leidžia nacionalinių vyriausybių nariams savo valstybėje atsiriboti nuo ES lygmeniu priimtų sprendimų, kuriuos jie patys rengė ir priėmė; mano, kad ši praktika prieštarauja Sutarčių dvasiai ir kad nacionalinių vyriausybių nariai, „kaltindami Briuselį“ už sprendimus, kuriuos priimant patys dalyvavo, ir pakirsdami pasitikėjimą Europos Sąjunga, elgiasi neatsakingai; teigia, kad, sistemingai įrašant valstybių narių pozicijas Tarybos parengiamuosiuose organuose, būtų galima atgrasyti nuo šios praktikos, kuri turi nedelsiant liautis; pažymi, kad ši praktika naudinga politikams, kurie siekia diskredituoti ES visuomenės akyse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, jog tai, kad, vykstant tarpinstitucinėms teisėkūros institucijų deryboms, nepakankamas skaidrumas Taryboje iškreipia padėtį prieinamos informacijos požiūriu, ir, savo ruožtu, lemia struktūrinį Tarybos pranašumą Europos Parlamento atžvilgiu, yra nesuderinama su demokratijos principais; pakartoja savo raginimą gerinti dokumentų ir informacijos mainus tarp Parlamento ir Tarybos bei leisti Parlamento atstovams stebėtojų teisėmis dalyvauti Tarybos ir jos organų posėdžiuose, visų pirma tais atvejais, kai svarstomi teisės aktai, tuo pačiu būdu, kaip ir tada, kai Parlamentas sudaro galimybę Tarybos atstovams dalyvauti jo posėdžiuose; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena, kad, Ombudsmenui atlikus strateginį trišalių dialogų skaidrumo tyrimą, į rekomendacijas atsižvelgta nebuvo – labiausiai dėl Tarybos nenoro šito daryti; mano, kad, trišaliams dialogams tapus įprastu būdu siekti susitarimų dėl teisėkūros dokumentų, jiems turėtų būti taikomas aukšto lygio skaidrumo reikalavimas; mano, kad tai turėtų apimti reikiamų dokumentų skelbimą savo iniciatyva, tarpinstitucinio tvarkaraščio parengimą ir bendrą taisyklę, pagal kurią derybos galėtų prasidėti tik patvirtinus viešus įgaliojimus, vadovaujantis ES teisėkūros procesui būdingais viešumo ir skaidrumo principais; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reikalauja, kad Taryba, kaip viena iš dviejų ES teisėkūros institucijų, liautųsi veikusi kaip diplomatinis forumas, nes tai nėra jai numatyta funkcija, ir suderintų savo darbo metodus su parlamentinės ir dalyvaujamosios demokratijos standartais, kaip numatyta pagal Sutartis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | laikosi nuomonės, kad valstybių narių vyriausybės neužtikrina piliečiams jų teisės į informaciją ir, neformalaus formato grupėse (Euro grupės ir euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimuose) rengdamos plataus užmojo ekonominius ir finansinius sprendimus ar iš anksto dėl jų apsispręsdamos, apeina skaidrumo standartus bei deramą demokratinę kontrolę; primygtinai ragina užtikrinti, kad Tarybos neformaliuose ir parengiamuosiuose organuose – pirmiausia Euro grupėje, Euro grupės darbo grupėje, Finansinių paslaugų komitete bei Ekonomikos ir finansų komitete – būtų nedelsiant pradėti taikyti ES teisės aktai dėl skaidrumo ir galimybės susipažinti su dokumentais; ragina per ateinančią Sutarčių peržiūrą visapusiškai formalizuoti Euro grupės veiklą, siekiant užtikrinti tinkamą prieigą visuomenei ir parlamentinę kontrolę; |
| --- | --- |

16.

| 17. | dar kartą ragina imtis veiksmų, kad Taryba taptų tikru teisėkūros organu, taip sukuriant išties dvinarę teisėkūros sistemą, kuri apimtų Tarybą ir Parlamentą, o vykdomąją funkciją atliktų Komisija; siūlo, kad šiuo metu rengiami specializuotų sudėčių Tarybos posėdžiai būtų traktuojami kaip vienos teisėkūros Tarybos parengiamųjų organų posėdžiai: ir vienu, ir kitu atveju jie vyktų viešai – panašiai, kaip veikia Europos Parlamento komitetai – o galutiniai teisėkūros sprendimai būtų priimami vienoje teisėkūros Taryboje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad viešas balsavimas yra pamatinis demokratinio sprendimų priėmimo bruožas; ragina Tarybą naudotis galimybe taikyti kvalifikuotą balsų daugumą ir, esant galimybių, susilaikyti nuo sprendimų priėmimo bendru sutarimu bei, savo ruožtu, netaikant oficialaus viešo balsavimo praktikos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | visapusiškai pritaria Europos ombudsmeno rekomendacijoms Tarybai ir ragina Tarybą imtis bent visų priemonių, kurios būtinos Ombudsmeno rekomendacijoms kuo greičiau įgyvendinti, o būtent:






  a) | sistemingai registruoti valstybių narių vyriausybių atstovų tapatybę, jiems reiškiant savo poziciją per Tarybos parengiamųjų organų posėdžius; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

sistemingai registruoti valstybių narių vyriausybių atstovų tapatybę, jiems reiškiant savo poziciją per Tarybos parengiamųjų organų posėdžius;

| b) | parengti aiškius kriterijus dėl dokumentų žymėjimo grifu „LIMITE“ vadovaujantis ES teisės nuostatomis ir juos paskelbti; |
| --- | --- |

b)

parengti aiškius kriterijus dėl dokumentų žymėjimo grifu „LIMITE“ vadovaujantis ES teisės nuostatomis ir juos paskelbti;

| c) | sistemingai peržiūrėti dokumentų „LIMITE“ statusą ankstyvuoju etapu – iki galutinai patvirtinamas teisėkūros procedūra priimamas aktas ir iki neoficialių derybų trišalio dialogo pagrindu, kai Taryba jau būna pasiekusi pirminę poziciją dėl pasiūlymo; |
| --- | --- |

c)

sistemingai peržiūrėti dokumentų „LIMITE“ statusą ankstyvuoju etapu – iki galutinai patvirtinamas teisėkūros procedūra priimamas aktas ir iki neoficialių derybų trišalio dialogo pagrindu, kai Taryba jau būna pasiekusi pirminę poziciją dėl pasiūlymo;

| 20. | mano, kad profesinė paslaptis negali būti sistemiškai naudojama kaip priežastis dokumentams užregistruoti ir atskleisti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į pareiškimą, per bendrą Konstitucinių reikalų ir Peticijų komitetų posėdį paskelbtą Tarybai pirmininkavusios Austrijos atstovų, dėl nuolatinio Europos Parlamento informavimo apie Taryboje vykstančių svarstymų, susijusių su tuo, kaip teisėkūros skaidrumo požiūriu galėtų būti tobulinamos jos taisyklės ir procedūros, pažangą – šiame pareiškime taip pat reiškiamas pasiryžimas deramu lygiu įsitraukti į bendrus svarstymus klausimais, reikalaujančiais tarpinstitucinio koordinavimo, su Parlamentu – ir apgailestauja, kad iki šiol Parlamentui nepateikta jokių siūlymų; |
| --- | --- |

21.

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Europos ombudsmenui, Europos Vadovų Tarybai, Komisijai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

(2)  OL C 66, 2018 2 21, p. 23.

(3)  OL C 252, 2018 7 18, p. 215.

(4)  OL C 337, 2018 9 20, p. 120.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0225.

(6)  Kuo didesnės galimybės susipažinti su dokumentais principo klausimu žr. Sprendimą Švedija ir Turco / Taryba, sujungtos bylos C-39/05 P ir C-52/05 P, [2008], ECLI:EU:C:2008:374, p. 34, Sprendimą Taryba / Access Info Europe, C-280/11 P, [2013], ECLI:EU:C:2013:671, p. 27, ir Sprendimą De Capitani / Parlamentas, T-540/15 P, [2018], ECLI:EU:T:2018:167, p. 80.

---

2019 m. sausio 31 d., ketvirtadienis

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/153 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/153

---

P8_TA(2019)0054

Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos 2017 m. metinė ataskaita. Kova su sukčiavimu

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės ataskaitos „ES finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu“ (2018/2152(INI))

(2020/C 411/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 310 straipsnio 6 dalį ir 325 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 310 straipsnio 6 dalį ir 325 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl ankstesnių Komisijos ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) metinių ataskaitų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl ankstesnių Komisijos ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) metinių ataskaitų,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 3 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai „29-oji Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu metinė ataskaita (2017 m.)“ (COM(2018)0553) ir prie jos pridedamus tarnybų darbo dokumentus ((SWD(2018)0381), (SWD(2018)0382), (SWD(2018)0383), (SWD(2018)0384), (SWD(2018)0385) ir (SWD(2018)0386)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 3 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai „29-oji Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu metinė ataskaita (2017 m.)“ (COM(2018)0553) ir prie jos pridedamus tarnybų darbo dokumentus ((SWD(2018)0381), (SWD(2018)0382), (SWD(2018)0383), (SWD(2018)0384), (SWD(2018)0385) ir (SWD(2018)0386)),

| — | atsižvelgdamas į OLAF 2017 m. ataskaitą (1) ir OLAF Priežiūros komiteto 2017 m. veiklos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į OLAF 2017 m. ataskaitą (1) ir OLAF Priežiūros komiteto 2017 m. veiklos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 22 d. Europos Audito Rūmų nuomonę Nr. 8/2018 dėl 2018 m. gegužės 23 d. Komisijos pasiūlymo dėl OLAF reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dalinio pakeitimo dėl bendradarbiavimo su Europos prokuratūra ir OLAF tyrimų veiksmingumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. lapkričio 22 d. Europos Audito Rūmų nuomonę Nr. 8/2018 dėl 2018 m. gegužės 23 d. Komisijos pasiūlymo dėl OLAF reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dalinio pakeitimo dėl bendradarbiavimo su Europos prokuratūra ir OLAF tyrimų veiksmingumo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų 2017 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su institucijų atsakymais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų 2017 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su institucijų atsakymais,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (2) dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir į jo laikotarpio vidurio peržiūrą, kurią 2017 m. spalio 2 d. paskelbė Komisija (COM(2017)0589), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (2) dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir į jo laikotarpio vidurio peržiūrą, kurią 2017 m. spalio 2 d. paskelbė Komisija (COM(2017)0589),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (3) (FIA direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (3) (FIA direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (4),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (5),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos užsakymu parengtą 2015 m. ataskaitą „Tyrimas, kuriuo kiekybiškai nustatoma ir analizuojama PVM nepriemoka ES valstybėse narėse“ ir į 2016 m. balandžio 7 d. Komisijos komunikatą dėl PVM veiksmų plano „Bendros ES PVM erdvės kūrimas. Laikas spręsti“ (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos užsakymu parengtą 2015 m. ataskaitą „Tyrimas, kuriuo kiekybiškai nustatoma ir analizuojama PVM nepriemoka ES valstybėse narėse“ ir į 2016 m. balandžio 7 d. Komisijos komunikatą dėl PVM veiksmų plano „Bendros ES PVM erdvės kūrimas. Laikas spręsti“ (COM(2016)0148),

| — | atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-105/14 (6) (baudžiamoji byla prieš Ivo Taricco ir kt.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-105/14 (6) (baudžiamoji byla prieš Ivo Taricco ir kt.),

| — | atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-42/17 (7) (baudžiamoji byla prieš M.A.S. ir M.B.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-42/17 (7) (baudžiamoji byla prieš M.A.S. ir M.B.),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl informatorių vaidmens saugant Europos Sąjungos finansinius interesus (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl informatorių vaidmens saugant Europos Sąjungos finansinius interesus (8),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 12 d. Komisijos komunikato „Kovos su cigarečių kontrabanda ir kitokia neteisėta prekyba tabako gaminiais stiprinimas. Visapusė ES strategija“ (COM(2013)0324, 2013 m. birželio 6 d.) įgyvendinimo pažangos ataskaitą (COM(2017)0235), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 12 d. Komisijos komunikato „Kovos su cigarečių kontrabanda ir kitokia neteisėta prekyba tabako gaminiais stiprinimas. Visapusė ES strategija“ (COM(2013)0324, 2013 m. birželio 6 d.) įgyvendinimo pažangos ataskaitą (COM(2017)0235),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 6 d. Komisijos komunikatą „Kova su korupcija ES“ (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 6 d. Komisijos komunikatą „Kova su korupcija ES“ (COM(2011)0308),

| — | atsižvelgdamas į OLAF koordinuojamą ataskaitą „Sukčiavimas vykdant viešuosius pirkimus – įspėjamųjų ženklų ir geriausios patirties rinkinys“, paskelbtą 2017 m. gruodžio 20 d., ir 2017 m. OLAF vadovą „Pranešimas apie pažeidimus pasidalijamojo valdymo atveju“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į OLAF koordinuojamą ataskaitą „Sukčiavimas vykdant viešuosius pirkimus – įspėjamųjų ženklų ir geriausios patirties rinkinys“, paskelbtą 2017 m. gruodžio 20 d., ir 2017 m. OLAF vadovą „Pranešimas apie pažeidimus pasidalijamojo valdymo atveju“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 25 d. rezoliuciją „ES finansinių interesų apsauga. Pinigų ir turto susigrąžinimas iš trečiųjų valstybių sukčiavimo atvejais“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 25 d. rezoliuciją „ES finansinių interesų apsauga. Pinigų ir turto susigrąžinimas iš trečiųjų valstybių sukčiavimo atvejais“ (10),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 3 d. Komisijos ES kovos su korupcija ataskaitą (COM(2014)0038), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 3 d. Komisijos ES kovos su korupcija ataskaitą (COM(2014)0038),

| — | atsižvelgdamas į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 19/2017 „Importo procedūros: teisinės sistemos trūkumai ir neveiksmingas įgyvendinimas daro poveikį ES finansiniams interesams“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 19/2017 „Importo procedūros: teisinės sistemos trūkumai ir neveiksmingas įgyvendinimas daro poveikį ES finansiniams interesams“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų nuomonę Nr. 9/2018 dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES kovos su sukčiavimu programos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų nuomonę Nr. 9/2018 dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ES kovos su sukčiavimu programos,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Šiuolaikiškas biudžetas Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina. 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa“ (COM(2018)0321), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Šiuolaikiškas biudžetas Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina. 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa“ (COM(2018)0321),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl kovos su sukčiavimu muitų srityje ir ES nuosavų išteklių apsaugos (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl kovos su sukčiavimu muitų srityje ir ES nuosavų išteklių apsaugos (11),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 10 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 26/2018 „Keli vėlavimai įgyvendinti muitinės IT sistemas: kas buvo ne taip?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 10 d. Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 26/2018 „Keli vėlavimai įgyvendinti muitinės IT sistemas: kas buvo ne taip?“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0003/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A8-0003/2019),

| A. | kadangi de jure valstybės narės ir Komisija yra bendrai atsakingos už maždaug 74 proc. Sąjungos 2017 m. biudžeto įvykdymo; kadangi de facto valstybės narės šiuos išteklius panaudoja, o Komisija yra atsakinga už jų priežiūrą, kurią vykdo pasinaudodama savo kontrolės mechanizmais; |
| --- | --- |

A.

kadangi de jure valstybės narės ir Komisija yra bendrai atsakingos už maždaug 74 proc. Sąjungos 2017 m. biudžeto įvykdymo; kadangi de facto valstybės narės šiuos išteklius panaudoja, o Komisija yra atsakinga už jų priežiūrą, kurią vykdo pasinaudodama savo kontrolės mechanizmais;

| B. | kadangi tam, kad būtų galima padidinti piliečių pasitikėjimą ir užtikrinti, kad piliečių pinigai būtų naudojami tinkamai ir veiksmingai, patikimas viešųjų išlaidų valdymas ir ES finansinių interesų apsauga turėtų būti pagrindiniai ES politikos elementai; |
| --- | --- |

B.

kadangi tam, kad būtų galima padidinti piliečių pasitikėjimą ir užtikrinti, kad piliečių pinigai būtų naudojami tinkamai ir veiksmingai, patikimas viešųjų išlaidų valdymas ir ES finansinių interesų apsauga turėtų būti pagrindiniai ES politikos elementai;

| C. | kadangi SESV sutarties 310 straipsnio 6 dalyje nurodyta, kad „Sąjunga ir valstybės narės Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiam sukčiavimui ir kitoms neteisėtoms veikoms priešinasi pagal 325 straipsnį“; |
| --- | --- |

C.

kadangi SESV sutarties 310 straipsnio 6 dalyje nurodyta, kad „Sąjunga ir valstybės narės Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiam sukčiavimui ir kitoms neteisėtoms veikoms priešinasi pagal 325 straipsnį“;

| D. | kadangi norint užtikrinti, jog taikant supaprastinimo procesus būtų gaunami geri veiklos rezultatai, reikia reguliariai vykdyti veiklos auditus ir per juos vertinti indėlius, išlaidas, rezultatus ir poveikį; |
| --- | --- |

D.

kadangi norint užtikrinti, jog taikant supaprastinimo procesus būtų gaunami geri veiklos rezultatai, reikia reguliariai vykdyti veiklos auditus ir per juos vertinti indėlius, išlaidas, rezultatus ir poveikį;

| E. | kadangi reikia tinkamai spręsti valstybių narių teisinių ir administracinių sistemų įvairovės klausimą, kad būtų šalinami pažeidimai ir kovojama su sukčiavimu; kadangi dėl to Komisija turėtų dėti daug daugiau pastangų ir užtikrinti, kad kova su sukčiavimu būtų vykdoma veiksmingai ir kad būtų pasiekta apčiuopiamesnių ir labiau patenkinamų rezultatų; |
| --- | --- |

E.

kadangi reikia tinkamai spręsti valstybių narių teisinių ir administracinių sistemų įvairovės klausimą, kad būtų šalinami pažeidimai ir kovojama su sukčiavimu; kadangi dėl to Komisija turėtų dėti daug daugiau pastangų ir užtikrinti, kad kova su sukčiavimu būtų vykdoma veiksmingai ir kad būtų pasiekta apčiuopiamesnių ir labiau patenkinamų rezultatų;

| F. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 325 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad valstybės narės prieš Sąjungos finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą imasi tų pačių priemonių, kurių jos imasi prieš savo pačių finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 325 straipsnio 2 dalyje nurodyta, kad valstybės narės prieš Sąjungos finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą imasi tų pačių priemonių, kurių jos imasi prieš savo pačių finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą;

| G. | kadangi ES turi visuotinę teisę imtis veiksmų kovos su korupcija politikos srityje, neviršydama pagal SESV nustatytų ribų; kadangi SESV 67 straipsnyje nustatyta Sąjungos pareiga užtikrinti aukšto lygio saugumą, be kita ko, vykdant nusikalstamumo prevenciją bei kovojant su juo ir derinant baudžiamosios teisės aktus; kadangi SESV 83 straipsnyje korupcija apibrėžiama kaip viena iš ypač sunkių nusikaltimų, turinčių tarpvalstybinį pobūdį, sričių; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES turi visuotinę teisę imtis veiksmų kovos su korupcija politikos srityje, neviršydama pagal SESV nustatytų ribų; kadangi SESV 67 straipsnyje nustatyta Sąjungos pareiga užtikrinti aukšto lygio saugumą, be kita ko, vykdant nusikalstamumo prevenciją bei kovojant su juo ir derinant baudžiamosios teisės aktus; kadangi SESV 83 straipsnyje korupcija apibrėžiama kaip viena iš ypač sunkių nusikaltimų, turinčių tarpvalstybinį pobūdį, sričių;

| H. | kadangi SESV sutarties 325 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad „valstybės narės derina savo veiksmus, skirtus Sąjungos finansiniams interesams nuo sukčiavimo apsaugoti“ ir kad „jos, Komisijos padedamos, organizuoja glaudų ir reguliarų kompetentingų institucijų bendradarbiavimą“; |
| --- | --- |

H.

kadangi SESV sutarties 325 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad „valstybės narės derina savo veiksmus, skirtus Sąjungos finansiniams interesams nuo sukčiavimo apsaugoti“ ir kad „jos, Komisijos padedamos, organizuoja glaudų ir reguliarų kompetentingų institucijų bendradarbiavimą“;

| I. | kadangi korupcija valstybėse narėse yra plačiai paplitusi ir kelia didelę grėsmę Sąjungos finansiniams interesams, o tai savo ruožtu kelia grėsmę pasitikėjimui viešuoju administravimu; |
| --- | --- |

I.

kadangi korupcija valstybėse narėse yra plačiai paplitusi ir kelia didelę grėsmę Sąjungos finansiniams interesams, o tai savo ruožtu kelia grėsmę pasitikėjimui viešuoju administravimu;

| J. | kadangi PVM yra svarbus nacionalinių biudžetų pajamų šaltinis ir PVM pagrįsti nuosavi ištekliai 2017 m. sudarė 12,1 proc. visų ES biudžeto pajamų; |
| --- | --- |

J.

kadangi PVM yra svarbus nacionalinių biudžetų pajamų šaltinis ir PVM pagrįsti nuosavi ištekliai 2017 m. sudarė 12,1 proc. visų ES biudžeto pajamų;

| K. | kadangi 2005 m. balandžio 14 d. priimtoje Tarybos rezoliucijoje 6902/05 dėl išsamios ES kovos su korupcija politikos Komisija raginama apsvarstyti visas perspektyvias su tarpusavio vertinimo ir stebėsenos mechanizmo kūrimu susijusias galimybes, pvz., dalyvavimą Valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) veikloje arba ES priemonių vertinimo ir stebėsenos mechanizmą; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2005 m. balandžio 14 d. priimtoje Tarybos rezoliucijoje 6902/05 dėl išsamios ES kovos su korupcija politikos Komisija raginama apsvarstyti visas perspektyvias su tarpusavio vertinimo ir stebėsenos mechanizmo kūrimu susijusias galimybes, pvz., dalyvavimą Valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) veikloje arba ES priemonių vertinimo ir stebėsenos mechanizmą;

| L. | kadangi sistemingi ir įsigalėję korupcijos atvejai kai kuriose valstybėse narėse labai kenkia ES finansiniams interesams ir kartu kelia grėsmę demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms; |
| --- | --- |

L.

kadangi sistemingi ir įsigalėję korupcijos atvejai kai kuriose valstybėse narėse labai kenkia ES finansiniams interesams ir kartu kelia grėsmę demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms;

| M. | kadangi 2017 m. gruodžio mėn. paskelbtoje specialiojoje „Eurobarometro (470)“ ataskaitoje dėl korupcijos teigiama, kad bendras korupcijos suvokimas ir požiūris į ją apskritai išliko gana stabilūs, palyginti su 2013 m. duomenimis, ir tai rodo, kad nebuvo pasiekta jokių konkrečių rezultatų ES piliečių pasitikėjimo savo institucijomis didinimo klausimu; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2017 m. gruodžio mėn. paskelbtoje specialiojoje „Eurobarometro (470)“ ataskaitoje dėl korupcijos teigiama, kad bendras korupcijos suvokimas ir požiūris į ją apskritai išliko gana stabilūs, palyginti su 2013 m. duomenimis, ir tai rodo, kad nebuvo pasiekta jokių konkrečių rezultatų ES piliečių pasitikėjimo savo institucijomis didinimo klausimu;

Pažeidimų nustatymas ir pranešimas apie juos

| 1. | su džiaugsmu pažymi, kad 2017 m. bendras žinomų sukčiavimu laikomų ir juo nelaikomų pažeidimų skaičius (15 213 atvejų) sumažėjo 20,8 proc., palyginti su 2016 m. (19 080 atvejų), ir kad jų vertė sumažėjo 13 proc. (nuo 2,97 mlrd. EUR 2016 m. iki 2,58 mlrd. EUR 2017 m.); |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad ne visi pažeidimai padaryti sukčiaujant ir kad reikia aiškiai atskirti padarytas klaidas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad per metus gerokai (19,3 proc.) sumažėjo žinomų sukčiavimu laikomų pažeidimų skaičius, taigi toliau tęsiasi 2014 m. prasidėjusi jų mažėjimo tendencija; tikisi, kad šis sumažėjimas atspindi tikrą sukčiavimo sumažėjimą, o ne aptikimo trūkumus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad valstybės narės turėtų glaudžiau bendradarbiauti keičiantis informacija, kad pagerintų duomenų rinkimą ir padidintų patikrų veiksmingumą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja dėl to, kad daugiau nei pusė valstybių narių nėra priėmusios nacionalinių kovos su sukčiavimu strategijų (NKSS); ragina Komisiją skatinti minėtas valstybes nares paskubėti priimti NKSS; |
| --- | --- |

5.

| 6. | dar kartą ragina Komisiją nustatyti vienodą palyginamų duomenų apie pažeidimus ir sukčiavimo atvejus rinkimo iš valstybių narių sistemą siekiant standartizuoti pranešimo procesą bei užtikrinti teikiamų duomenų kokybę ir palyginamumą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nurodo, kad daugelis valstybių narių neturi konkrečių kovos su organizuotu nusikalstamumu teisės aktų, nors organizuotas nusikalstamumas nuolat auga tarpvalstybinėje veikloje ir sektoriuose, kurie daro poveikį ES finansiniams interesams, kaip antai kontrabanda ar pinigų padirbinėjimas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reiškia susirūpinimą dėl patikrų, susijusių su tarpininkų valdomomis finansinėmis priemonėmis, ir dėl trūkumų, kurie paaiškėjo atlikus naudos gavėjų registruotų būstinių kontrolę; pabrėžia, kad reikia numatyti, jog tiesioginės ir netiesioginės paskolos suteikiamos tik paskelbus kiekvienos šalies mokesčių ir apskaitos duomenis ir tik naudos gavėjams ir finansiniams tarpininkams, kurie dalyvauja finansavimo procedūrose, pateikus duomenis apie tikrąją nuosavybę; |
| --- | --- |

8.

Pajamos – nuosavi ištekliai

| 9. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad, remiantis Komisijos statistiniais duomenimis, PVM nepriemoka 2016 m. siekė 147 mlrd. EUR, t. y. daugiau kaip 12 proc. visų tikėtinų PVM pajamų ir kad Komisija vertina, jog dėl sukčiavimo PVM Bendrijos viduje atvejų Sąjungos kasmet patiriamos išlaidos siekia apie 50 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina 2016 m. balandžio 7 d. Komisijos PVM veiksmų planą, kuriuo siekiama reformuoti PVM sistemą, ir 13 pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuos Komisija patvirtino nuo 2016 m. gruodžio mėn., kurie yra susiję su perėjimu prie galutinės PVM tvarkos ir kuriais siekiama pašalinti su PVM susijusias kliūtis e. prekybos srityje, peržiūrėti MVĮ taikomą PVM tvarką, modernizuoti PVM tarifų politiką ir spręsti PVM nepriemokos problemą; pažymi, kad pasiūlymu dėl galutinės tvarkos būtų galima panaikinti dingusio prekiautojo sukčiavimo Bendrijoje atvejus, tačiau ji nebūtų pradėta taikyti iki 2022 m.; ragina valstybes nares skubiai įgyvendinti PVM sistemos reformą ir imtis daugiau neatidėliotinų veiksmų, kad kol kas būtų galima sumažinti padarytą žalą, be kita ko, pasitelkiant „Eurofisc“, OLAF, Europolą ir būsimą Europos prokuratūrą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina Teisingumo Teismo sprendimą M.A.S. byloje (C-42/17), kuriuo reikalaujama, kad valstybės narės, vykdydamos savo pareigas pagal SESV 325 straipsnio 1 ir 2 dalis, užtikrintų, jog ES finansiniams interesams kenkiančio su PVM susijusio didelio sukčiavimo atvejais būtų taikomos veiksmingos ir atgrasančios baudžiamosios sankcijos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | apgailestauja dėl to, kad 2017 m. OLAF užbaigus tyrimą dėl Jungtinėje Karalystėje vykdyto sukčiavimo muitų srityje atskleistas plataus masto PVM sukčiavimas, susijęs su importu per JK, piktnaudžiaujant PVM mokėjimo sustabdymu (vadinamoji 42-oji muitinės procedūra); palankiai vertina 2018 m. gegužės mėn. Komisijos pradėtą išankstinę pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš Jungtinę Karalystę; primena, kad šie nuostoliai bendrai vertinant sudaro apie 3,2 mlrd. EUR 2013–2016 m. laikotarpiu ir kad tai taip pat yra nuostolis ES biudžetui; yra susirūpinęs dėl to, kad naujai priimtų 2010 m. spalio 7 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 904/2010 dėl administracinio bendradarbiavimo ir kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčio srityje (12) pakeitimų, susijusių su administracinio bendradarbiavimo PVM srityje stiprinimo priemonėmis, gali nepakakti, kad būtų užkirstas kelias sukčiavimui taikant 42-ąją muitinės procedūrą, ir ragina Komisiją apsvarstyti naujas strategijas, pagal kurias būtų galima atsekti pagal 42-ąją muitinės procedūrą importuojamas prekes ES; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina iš dalies pakeistą Tarybos reglamentą (ES) Nr. 904/2010, kuris priimtas 2018 m. spalio 2 d., ir tikisi, kad tvirtesnis bendradarbiavimas padės veiksmingai šalinti pagrindines su tarpvalstybiniu sukčiavimu bendrojoje rinkoje susijusias problemas, tokias kaip dingusio prekiautojo sukčiavimas Bendrijoje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina tai, kad buvo priimta Finansinių interesų apsaugos (FIA) direktyva, kurioje aiškiau išdėstomi valstybių narių, Eurojusto, Europos prokuratūros ir Komisijos tarpvalstybinio bendradarbiavimo ir savitarpio teisinės pagalbos aspektai kovojant su sukčiavimu PVM; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į dabartinės padėties, susijusios su sukčiavimu vengiant mokėti PVM, visų pirma vadinamuoju karuseliniu sukčiavimu, rimtumą; ragina visas valstybes nares dalyvauti visoje „Eurofisc“ vykdomoje veikloje, siekiant padėti dalytis kovoje su sukčiavimu naudinga informacija; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena, kad Teisingumo Teismas ne kartą ir neseniai Taricco byloje (C-105/14) patvirtino, kad PVM yra Sąjungos finansinis interesas; vis dėlto pažymi, kad OLAF labai retai atlieka su PVM susijusių pažeidimų tyrimus, nes trūksta priemonių; ragina valstybes nares pritarti Komisijos pasiūlymui suteikti OLAF naujas priemones su PVM susijusiems atvejams tirti, pvz., suteikti prieigą prie „Eurofisc“, PVM informacijos mainų sistemos (VIES) ar banko sąskaitos informacijos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad praneštų sukčiavimu laikomų ir nelaikomų atvejų, susijusių su tradiciniais nuosavais ištekliais (TNI), skaičius (4 647 – 2016 m., 4 636– 2017 m.) ir susijusios sumos (537 mln. EUR 2016 m. ir 502 mln. EUR 2017 m.) mažai pakito; tačiau atkreipia dėmesį į nevienodą pažeidimų lygį valstybėse narėse: Graikijoje (7,17 proc.), Ispanijoje (4,31 proc.) ir Vengrijoje (3,35 proc.) jis akivaizdžiai viršijo ES nesurinktų TNI vidurkį (1,96 proc.); |
| --- | --- |

17.

| 18. | itin susirūpinęs pažymi, kad pastaraisiais metais išaugo tabako kontrabanda į ES ir apskaičiuota, kad dėl jos kasmet prarandama 10 mlrd. EUR ES ir valstybių narių biudžetų viešųjų pajamų, ir kad tuo pat metu ji yra pagrindinis organizuoto nusikalstamumo, įskaitant terorizmą, šaltinis; mano, jog būtina, kad valstybės narės imtųsi aktyvesnių kovos su šia neteisėta veikla veiksmų ir, pvz., pagerintų valstybių narių bendradarbiavimo ir keitimosi informacija procedūras; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad, siekiant nustatyti sukčiavimo atvejus veiksmingiausia taikyti skirtingų aptikimo metodų (prekių išleidimo kontrolė, patikrinimai po prekių išleidimo, patikrinimai, kuriuos atlieka kovos su sukčiavimu tarnybos, ir kt.) derinį ir kad kiekvieno metodo veiksmingumas priklauso nuo atitinkamos valstybės narės, veiksmingo jos administracijos koordinavimo ir atitinkamų valstybių narių tarnybų gebėjimo bendrauti tarpusavyje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, kad susirūpinimą kelia tai, jog kai kurios valstybės narės reguliariai nepraneša apie nei vieną sukčiavimo atvejį; ragina Komisiją ištirti padėtį, nes mano, kad mažai tikėtina, jog tose valstybėse narėse visai nėra sukčiavimo; ragina Komisiją tose šalyse vykdyti atsitiktinius patikrinimus vietoje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nerimauja dėl to, kad vidutinis išieškojimo rodiklis atvejais, apie kuriuos pranešta kaip apie sukčiavimą, 1989–2017 m., buvo tik 37 proc.; ragina Komisiją ieškoti priemonių, kaip pagerinti šią nepriimtiną padėtį; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prašo Komisijos kasmet pateikti ataskaitą apie ES nuosavų išteklių sumą, susigrąžintą laikantis OLAF pateiktų rekomendacijų, ir pranešti apie sumą, kurią dar reikia susigrąžinti; |
| --- | --- |

22.

ES kovos su sukčiavimu programa

| 23. | palankiai vertina ES kovos su sukčiavimu programos, kurią OLAF įgyvendins pagal tiesioginio valdymo būdą, sukūrimą (COM(2018)0386), ir ragina, kad nuo 2019 m. birželio mėn. dotacijos būtų valdomos elektroniniu būdu naudojantis Komisijos valdymo sistema „eGrants“; |
| --- | --- |

23.

Europos prokuratūra ir būsimi jos santykiai su OLAF

| 24. | teigiamai vertina 22 valstybių narių sprendimą įsteigti Europos prokuratūrą pagal tvirtesnio bendradarbiavimo procedūrą; ragina Komisiją skatinti iki šiol nenorinčias dalyvauti valstybes nares prisijungti prie su Europos prokuratūra susijusios veiklos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad OLAF ir Europos prokuratūros bendradarbiavimo susitarimais turėtų būti užtikrintas aiškus įgaliojimų atskyrimas, siekiant išvengti struktūrų dubliavimosi, kompetencijos konfliktų ir teisinių spragų, atsirandančių dėl kompetencijos trūkumo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | teigiamai vertina tai, kad 2019 m. ES biudžeto projekte pirmą kartą numatyti asignavimai Europos prokuratūrai (4,9 mln. EUR), ir pabrėžia, kad svarbu turėti tinkamą Europos prokuratūros personalą ir biudžetą; pažymi, kad numatyti tik 37 darbuotojų etatai, o tai reiškia, kad atskaičius 23 prokuroro etatus lieka tik 14 etatų, skirtų administracinėms užduotims atlikti; mano, kad tai yra nerealistiška, visų pirma, atsižvelgiant į tai, kad dar dvi valstybės narės neseniai nusprendė dalyvauti su Europos prokuratūra susijusioje veikloje; todėl prašo paankstinti 2020 m. numatytą darbuotojų skaičiaus padidinimą, kad Europos prokuratūra iki 2020 m. pabaigos pradėtų veikti visu pajėgumu, kaip numatyta reglamente; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina tikslinį Komisijos pasiūlymą persvarstyti Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, visų pirma dėl to, kad steigiama Europos prokuratūra; pabrėžia, kad būsimi OLAF ir Europos prokuratūros santykiai turėtų būti grindžiami glaudžiu bendradarbiavimu, veiksmingu keitimusi informacija ir papildomumu, kartu vengiant dubliavimosi ar kompetencijos konfliktų; |
| --- | --- |

27.

Kova su korupcija

| 28. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų; pabrėžia, kad, siekdama pateikti objektyvų ir sistemingą vertinimą, Komisija turėtų reguliariai skelbti grėsmių teisinei valstybei, įskaitant sisteminės korupcijos riziką, kiekvienoje valstybėje narėje vertinimą, pagrįstą rodiklių rinkiniu ir nepriklausomomis ataskaitomis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad įsteigus Europos prokuratūrą OLAF išliks vienintelė tarnyba, atsakinga už ES finansinių interesų apsaugą ES valstybėse narėse, kurios nusprendė neprisijungti prie Europos prokuratūros veiklos; pabrėžia, kad, remiantis Europos Audito Rūmų nuomone Nr. 8/2018, Komisijos pasiūlymas, kuriuo iš dalies keičiamas OLAF reglamentas, neišsprendžia prasto OLAF administracinių tyrimų veiksmingumo klausimo; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog OLAF ir toliau būtų tvirta ir visu pajėgumu veikianti Europos prokuratūros partnerė; |
| --- | --- |

29.

| 30. | apgailestauja dėl to, kad Komisija daugiau nemano, kad reikia skelbti kovos su korupcija ataskaitą; apgailestauja dėl Komisijos sprendimo į Europos semestro ekonomikos valdymo procesą įtraukti kovos su korupcija stebėseną; mano, kad taip dar labiau sumažinama Komisijos vykdoma stebėsena, nes turima duomenų tik vos apie kelias šalis; be to, apgailestauja, kad pakeitus metodą daugiausia dėmesio skiriama korupcijos ekonominiam poveikiui ir beveik visiškai neatsižvelgiama į kitus aspektus, kuriems korupcija gali daryti poveikį, kaip antai, piliečių pasitikėjimas viešuoju administravimu ir netgi demokratinėmis valstybių narių struktūromis; todėl primygtinai ragina Komisiją toliau skelbti savo kovos su korupcija ataskaitas; dar kartą ragina Komisiją vykdyti visapusiškesnę ir nuoseklesnę kovos su korupcija politiką ir, be kita ko, atlikti išsamų kiekvienoje valstybėje narėje įgyvendinamos kovos su korupcija politikos vertinimą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pakartoja, kad „sukamųjų durų“ reiškinys gali pakenkti institucijų ir interesų grupių atstovų santykiams; ragina ES institucijas apibrėžti sistemingą ir proporcingą požiūrį šiam iššūkiui atremti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | apgailestauja dėl to, kad Komisija neskatino ES dalyvavimo Europos Tarybos valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) veikloje; ragina Komisiją kuo greičiau atnaujinti derybas su GRECO siekiant laiku įvertinti atitiktį Jungtinių Tautų konvencijai prieš korupciją ir sukurti ES institucijų vidaus vertinimo mechanizmą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pakartoja savo raginimą Komisijai sukurti griežtų rodiklių ir lengvai pritaikomų vienodų kriterijų sistemą, pagrįstą Stokholmo programoje nustatytais reikalavimais, kad būtų išmatuotas korupcijos lygis valstybėse narėse ir įvertinta jų kovos su korupcija politika; ragina Komisiją nustatyti korupcijos indeksą, pagal kurį valstybes nares būtų galima suskirstyti eiliškumo tvarka; laikosi nuomonės, kad korupcijos indeksas galėtų būti patikimas pagrindas, kuriuo remdamasi Komisija galėtų parengti konkrečių šalių kontrolės mechanizmą, kurį naudojant būtų kontroliuojamas ES išteklių panaudojimas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | primena, kad Komisija neturi galimybės susipažinti su informacija, kuria keičiasi valstybės narės, kad galėtų užkirsti kelią dingusio prekiautojo sukčiavimui Bendrijoje, paprastai vadinamam karuseliniu sukčiavimu, ir su juo kovoti; laikosi nuomonės, kad Komisija turėtų turėti prieigą prie „Eurofisc“, kad galėtų geriau kontroliuoti, vertinti ir gerinti valstybių narių keitimąsi duomenimis; ragina visas valstybes nares dalyvauti visoje tinklo „Eurofisc“ vykdomoje veikloje, siekiant palengvinti ir paspartinti keitimąsi informacija su teisminėmis ir teisėsaugos institucijomis, kaip antai, Europolas ir OLAF, kaip rekomendavo Europos Audito Rūmai; ragina valstybes nares ir Tarybą suteikti Komisijai galimybę naudotis šiais duomenimis, kad būtų skatinamas bendradarbiavimas, stiprinamas duomenų patikimumas ir kovojama su tarpvalstybiniu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

34.

Viešieji pirkimai

Skaitmeninimas

| 35. | pažymi, kad didelė dalis viešųjų investicijų lėšų išleidžiama vykdant viešuosius pirkimus (2 trln. EUR per metus); atkreipia dėmesį į e. viešųjų pirkimų naudą kovojant su sukčiavimu, pvz., į tai, kad visos šalys sutaupo lėšų, didinamas skaidrumas ir supaprastinami bei sutrumpinami procesai; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją parengti visų ES politikos priemonių įgyvendinimo procesų skaitmeninimo sistemą (kvietimai teikti pasiūlymus, paraiškų teikimas, vertinimas, įgyvendinimas ir mokėjimai), kurią taikytų visos valstybės narės; |
| --- | --- |

36.

| 37. | apgailestauja dėl to, kad tik kelios valstybės narės naudoja naujas technologijas visiems svarbiausiems viešųjų pirkimų proceso etapams (e. pranešimai, e. prieiga prie konkurso dokumentų, e. pasiūlymų teikimas, e. vertinimas, e. skelbimas apie sutarties skyrimą, e. užsakymai, e. sąskaitų faktūrų išrašymas, e. mokėjimai); ragina valstybes nares iki 2019 m. liepos mėn. internete automatinio nuskaitymo formatu paskelbti visas formas, naudojamas viešųjų pirkimų procedūrose, ir viešai prieinamus sutarčių registrus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją numatyti paskatas, kad būtų sukurtas perkančiųjų organizacijų elektroninis profilis toms valstybėms narėms, kuriose tokių profilių nesama; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina Komisijos e. viešųjų pirkimų įdiegimo Europos Sąjungoje tvarkaraštį ir ragina Komisiją imtis tolesnių su juo susijusių veiksmų; |
| --- | --- |

39.

Prevencija ir ankstyvi konkurso procedūros etapai

| 40. | laikosi nuomonės, kad prevenciniai veiksmai yra labai svarbūs mažinant sukčiavimo ES lėšomis mastą ir kad perėjimas prie e. viešųjų pirkimų yra svarbus žingsnis siekiant užkirsti kelią sukčiavimui ir skatinti sąžiningumą bei skaidrumą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palankiai vertina ankstyvojo nustatymo ir draudimo dalyvauti procedūroje sistemos (EDES) sukūrimą ir mano, kad vykdant sukčiavimo prevenciją ankstyvu konkurso etapu veiksmingiausia yra taikyti įvairių nustatymo (kontrolės) metodų derinį, nes tuomet sudaroma galimybė nukreipti lėšas kitiems projektams; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palankiai vertina Sukčiavimo prevencijos koordinavimo patariamojo komiteto parengtas rekomendacijas dėl įspėjamųjų ženklų ir geriausios praktikos viešųjų pirkimų ir pranešimų apie pažeidimus srityse; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina ES bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių supaprastinimą ir mano, kad tolesnis paprastinimas padeda didinti veiksmingumą; tikisi, kad kiti Sąjungos lėšų gavėjai gaus daugiau naudos iš supaprastinto išlaidų apmokėjimo metodų; |
| --- | --- |

43.

Importo procedūros

| 44. | pažymi, kad muitai sudaro 14 proc. ES biudžeto, ir mano, kad neveiksmingas jų taikymas ir suderintų taisyklių trūkumas daro neigiamą poveikį ES finansiniams interesams; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pažymi, kad įvairių valstybių narių muitinės tarnybos keičiasi informacija apie įtariamą sukčiavimą, siekdamos užtikrinti muitinės taisyklių laikymąsi (savitarpio pagalba); mano, kad tokią komunikaciją yra lengviau vykdyti tais atvejais, kai muitinės importo deklaracijoje privaloma nurodyti siuntėją, ir ragina Komisiją imtis veiksmų, kad iki 2019 m. liepos mėn. ši nuoroda būtų privaloma visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | reiškia susirūpinimą dėl muitinio tikrinimo ir su juo susijusio muitų, kurie yra ES biudžeto nuosavų išteklių šaltinis, surinkimo; atkreipia dėmesį į tai, kad patikrinimus, ar importuotojai laikosi tarifų ir importo taisyklių, atlieka valstybių narių muitinės, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad patikrinimai prie ES sienų būtų tinkami ir suderinti, taigi padėtų garantuoti Sąjungos saugumą, saugą ir ekonominių interesų apsaugą, ir ragina, visų pirma, įsipareigoti kovoti su prekyba neteisėtomis ir suklastotomis prekėmis; |
| --- | --- |

46.

| 47. | apgailestauja dėl to, kad diegiant naująsias muitų sąjungai skirtas IT sistemas buvo ne kartą labai vėluojama, ir tai reiškia, kad kai kurios svarbiausios sistemos nebus prieinamos iki 2020 m. termino, nustatyto Sąjungos muitinės kodekse; pabrėžia, kad greitas perėjimas prie kompiuterizuotos muitinės aplinkos yra labai svarbus siekiant užtikrinti, kad muitinės administracijos veiktų taip, tarsi jos būtų vienas subjektas; ragina Komisiją ir valstybes nares padėti baigti kurti ES muitinės informacines sistemas ir užtikrinti jų finansinį tvarumą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palankiai vertina 11 OLAF bendrų muitinės operacijų, kurias vykdant buvo sėkmingai reaguota į įvairias grėsmes, kaip antai sukčiavimą pajamų srityje, neteisėtą grynųjų pinigų judėjimą, suklastotus produktus, cigarečių kontrabandą ir narkotikus; be to, palankiai vertina tai, kad OLAF paskelbus savitarpio pagalbos pranešimus nustatyti pažeidimai, visų pirma sukčiavimo atvejai, susiję su saulės baterijų plokštėmis; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti suderintą ir standartizuotą muitinį tikrinimą visuose įvežimo punktuose, nes dėl valstybių narių atliekamo muitinio tikrinimo skirtumų trikdomas veiksmingas muitų sąjungos veikimas; |
| --- | --- |

49.

Išlaidos

| 50. | palankiai vertina tai, kad labai sumažėjo atvejų (nuo 272 atvejų 2016 m. iki 133 atvejų 2017 m.), apie kuriuos pranešta kaip apie sukčiavimą kaimo plėtros srityje, skaičius ir kad dėl to sukčiavimo vertė sumažėjo nuo 47 mln. EUR iki 20 mln. EUR; tačiau atkreipia dėmesį į priešingą tendenciją tiesioginės paramos žemės ūkiui sektoriuje, kur sukčiavimu laikomų pažeidimų, apie kuriuos pranešta, vertė smarkiai išaugo – nuo 11 mln. EUR iki 39 mln. EUR, o vidutinė finansinė vertė atskirais atvejais padidėjo 227 proc.; tikisi, kad neigiama tendencija neįsivyraus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tikisi, kad supaprastinus administracines taisykles, kaip reikalaujama 2014–2020 m. laikotarpiu taikomose bendrosiose nuostatose, bus sudarytos sąlygos sumažinti sukčiavimu nelaikomų pažeidimų skaičių, lengviau nustatyti sukčiavimo atvejus, o ES lėšos taps prieinamesnės naudos gavėjams; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją toliau stengtis standartizuoti klaidų, susijusių su išlaidomis, nomenklatūrą, nes duomenys rodo, kad skirtingos valstybės narės skirtingoms kategorijoms priskiria tas pačias pranešamas klaidas (SWD(2018)0386); |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad aptikimo pajėgumai yra pagrindinė kovos su sukčiavimu ciklo ypatybė ir padeda užtikrinti ES biudžeto apsaugos sistemos veiksmingumą ir efektyvumą; todėl palankiai vertina tai, kad 2013–2017 m. laikotarpiu aktyviausios valstybės narės nustatant ir pranešant apie galimus sukčiavimu laikomus pažeidimus, buvo Lenkija, Rumunija, Vengrija, Italija ir Bulgarija ir 73 proc. sukčiavimu laikomų pažeidimų, apie kuriuos jos pranešė, buvo susiję su bendra žemės ūkio politika; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad tik skaičiais išreikštas ataskaitų vertinimas gali lemti neteisingą patikrų veiksmingumo suvokimą; todėl ragina Komisiją ir toliau remti valstybes nares, siekiant užtikrinti, kad būtų gerinama patikrų kokybė bei didinamas jų skaičius ir dalijamasi geriausios praktikos pavyzdžiais kovojant su sukčiavimu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atkreipia dėmesį į tai, kad sukčiavimu nelaikomų pažeidimų, apie kuriuos pranešta sanglaudos ir žuvininkystės politikos srityse (5 129 atvejai 2017 m.), skaičius po dvejų metų, kai jis buvo ypatingai didelis, pasiekė 2013 m. ir 2014 m. lygmenį (atitinkamai 4 695 ir 4 825 atvejai); |
| --- | --- |

54.

| 55. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtinas visiškas išlaidų apskaitos, ypač susijusios su infrastruktūros darbais, kurie finansuojami tiesiogiai naudojant ES lėšas ar finansines priemones, skaidrumas; ragina Komisiją užtikrinti, kad ES piliečiai galėtų visapusiškai susipažinti su informacija apie bendrai finansuojamus projektus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atkreipia dėmesį į tai, kad taikant Pasirengimo narystei paramos priemonę pažeidimų, apie kuriuos pranešta, skaičius 2017 m. toliau mažėjo ir kad palaipsniui užbaigiant pasirengimo narystei programas sukčiavimu laikomų pažeidimų, apie kuriuos pranešta, skaičius priartėjo prie nulio; |
| --- | --- |

56.

Nustatytos problemos ir būtinos priemonės

Geresnės patikros

| 57. | remia programą „Hercule III“, kuri yra tinkamas požiūrio „geriausias kiekvieno euro panaudojimas“ pavyzdys; tikisi, kad po 2020 m. ją pakeisianti programa bus dar veiksmingesnė; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tikisi, kad pagal naują numatomą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonės, įtrauktos į Integruoto sienų valdymo fondą, bus toliau gerinamas muitinių ir kitų teisėsaugos institucijų veiksmų koordinavimas ir stiprinamas bendradarbiavimas finansavimo tikslais užtikrinant geresnę ES lygmens partnerystę; |
| --- | --- |

58.

Tarpvalstybinis sukčiavimas

| 59. | pabrėžia, kad sistema, kuria naudodamosi kompetentingos institucijos galėtų keistis informacija, sudarytų galimybę atlikti sandorių tarp dviejų ar daugiau valstybių narių apskaitos įrašų kryžminę patikrą siekiant išvengti tarpvalstybinio sukčiavimo, susijusio su struktūriniais ir investicijų fondais, ir taip užtikrinti kompleksinį ir visa apimantį su valstybių narių finansinių interesų apsauga susijusį požiūrį; pakartoja prašymą Komisijai pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl abipusės administracinės pagalbos tose ES lėšų panaudojimo srityse, kuriose tokia praktika dar nenumatyta; |
| --- | --- |

59.

| 60. | reiškia susirūpinimą dėl OLAF nustatytų tarptautinio sukčiavimo atvejų ir dėl didėjančios jų grėsmės; palankiai vertina 2018 m. spalio 25 d. priimtą Europos Parlamento pranešimą „ES finansinių interesų apsauga. Pinigų ir turto susigrąžinimas iš trečiųjų valstybių sukčiavimo atvejais“ ir tai, kad į laisvosios prekybos susitarimą su Japonija sėkmingai įrašyta kovos su sukčiavimu nuostata; ragina Komisiją visuotinai taikyti kovos su sukčiavimu nuostatų įtraukimo į susitarimus, kuriuos ES pasirašo su trečiosiomis šalimis, praktiką; |
| --- | --- |

60.

Informatoriai

| 61. | teigiamai vertina pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (COM(2018)0218); tikisi, kad ji labai sustiprins informatorių saugumą Sąjungoje, todėl labai pagerės ES finansinė apsauga ir teisinės valstybės principų užtikrinimas; tikisi, kad ji įsigalios artimiausiu metu; ragina visas ES institucijas direktyvoje nustatytus standartus kuo greičiau įgyvendinti savo vidaus politikoje, kad būtų užtikrintas aukščiausias Sąjungos finansinių interesų apsaugos lygis; ragina valstybes nares ją įtraukti į savo nacionalinę teisinę sistemą užtikrinant kuo platesnę jos taikymo aprėptį; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad informatoriai atlieką svarbų vaidmenį sukčiavimo prevencijos, nustatymo ir pranešimo apie jį srityje ir kad būtina informatorius apsaugoti; |
| --- | --- |

62.

Tiriamoji žurnalistika

| 63. | laikosi nuomonės, kad tiriamoji žurnalistika atlieka itin svarbų vaidmenį siekiant ES ir valstybėse narėse gerinti būtino skaidrumo lygį ir kad reikia ją skatinti ir remti teisinėmis priemonėmis tiek valstybėse narėse, tiek Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

63.

Tabakas

| 64. | itin susirūpinęs pažymi, kad, remiantis OLAF vertinimu, dėl neteisėtos prekybos cigaretėmis ES ir valstybių narių biudžetai kasmet patiria per 10 mlrd. EUR siekiančių finansinių nuostolių; |
| --- | --- |

64.

| 65. | palankiai vertina tai, kad 2018 m. rugsėjo 25 d. įsigaliojo Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Protokolas dėl neteisėtos prekybos tabako gaminiais panaikinimo, po to kai jį 2018 m. birželio 27 d. buvo ratifikavusi 41 valstybė; palankiai vertina tai, kad pirmasis Protokolo šalių susitikimas įvyko 2018 m. spalio 8–10 d.; tačiau primygtinai ragina valstybes nares, kurios dar neratifikavo Protokolo, tai kuo greičiau padaryti; ragina Komisiją aktyviai dalyvauti rengiant išsamią ataskaitą, kurioje būtų nurodyta valstybių Protokolo šalių stebėjimo ir sekimo sistemų geroji praktika ir įgyvendinimo patirtis; ragina Protokolą pasirašiusias, bet jo neratifikavusias valstybes nares tai padaryti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atkreipia dėmesį į Komisijos sprendimą neatnaujinti susitarimo su bendrove „Philip Morris International“ (PMI), kuris baigė galioti 2016 m. liepos 9 d.; primena, kad 2016 m. kovo 9 d. Parlamentas paprašė Komisijos, pasibaigus susitarimo galiojimo laikui, jo neatnaujinti, nepratęsti ir dėl jo iš naujo nesiderėti; mano, kad kiti trys susitarimai su tabako bendrovėmis (BAT, JTI, ITL) neturėtų būti atnaujinti, pratęsti arba dėl jų neturėtų būti iš naujo deramasi; ragina Komisiją iki 2018 m. pabaigos pateikti trijų likusių susitarimų nutraukimo galimybės ataskaitą; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina Komisiją nedelsiant pateikti naują veiksmų planą ir išsamią ES kovos su neteisėta prekyba tabako gaminiais strategiją, kuri turėjo būti pateikta 2018 m. vasaros pabaigoje; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ragina Komisiją užtikrinti, kad sekimo sistema ir apsaugos priemonės, kurias valstybės narės cigaretėms ir suktinių tabakui turi įdiegti iki 2019 m. gegužės 20 d., o visiems kitiems tabako gaminiams (pvz., cigarams, cigarilėms ir bedūmiams tabako gaminiams) – iki 2024 m. gegužės 20 d., atitiktų nepriklausomas PSO Protokolo dėl neteisėtos prekybos tabako gaminiais panaikinimo, kurį Europos Sąjunga ratifikavo 2016 m. birželio 24 d., gaires; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina Komisiją iš anksto numatyti tabako pramonės vykdomo slapto atskirų ženklų klonavimo pavojų siekiant tiekti lygiagrečiai rinkai; |
| --- | --- |

69.

| 70. | su susirūpinimu pažymi, jog OLAF rekomendacijos dėl teisminių veiksmų valstybėse narėse įgyvendinamos labai ribotai; mano, kad tokia situacija yra netoleruotina, ir ragina Komisiją primygtinai paraginti valstybes nares užtikrinti visapusišką OLAF rekomendacijų įgyvendinimą ir nustatyti taisykles, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos OLAF surinktų įrodymų priimtinumui; |
| --- | --- |

70.

OLAF tyrimai ir vaidmuo

| 71. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą suteikti OLAF įgaliojimus tirti su pridėtinės vertės mokesčiu susijusius klausimus; ragina Komisiją nustatyti tam tikrą OLAF ataskaitų ir rekomendacijų skaidrumo lygį užbaigus visas Europos ir nacionalines procedūras; laikosi nuomonės, kad, priėmus būtinus su Europos prokuratūros įsteigimu susijusius OLAF reglamento pakeitimus, Komisija turėtų parengti išsamesnį ir nuoseklesnį OLAF sistemos modernizavimą; |
| --- | --- |

71.

| 72. | apgailestauja dėl OLAF ataskaitų terminologijos nenuoseklumo, pvz., užbaigtas tyrimas ir atliktas tyrimas; ragina Komisiją ir OLAF vartoti nuoseklią terminiją, kad bėgant metams būtų užtikrintas palyginamumas, susijęs su ataskaitų apie sukčiavimo atvejus teikimu ir jų tyrimo atnaujinimu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atkreipia dėmesį į nuolatinius klausimus, susijusius su nauja OLAF turinio valdymo duomenų baze; ypač apgailestauja dėl to, kad naujojoje duomenų bazėje buvo prarastos bylos; palankiai vertina tai, kad ši problema yra vienas svarbiausių prioritetų; ragina Komisiją pateikti Parlamentui išsamų turinio valdymo duomenų bazės IT projekto vertinimą, visų pirma, kalbant apie projekto rengimą, visas išlaidas, įgyvendinimą, naudotojų patirtį, ir problemų, su kuriomis buvo susidurta, sąrašą, remiantis OLAF Priežiūros komiteto pateiktomis rekomendacijomis (13); |
| --- | --- |

73.

| 74. | ragina Komisiją ir valstybes nares kartu užtikrinti, kad OLAF ir valstybių narių tyrimai vienas kitą papildytų, kad OLAF kiekvienoje valstybėje narėje turėtų vienodus tyrimo įgaliojimus, įskaitant galimybę susipažinti su banko sąskaitos informacija, ir kad OLAF surinktus įrodymus kaip baudžiamuosius įrodymus pripažintų visų valstybių narių teisminės institucijos, nes tai labai svarbu siekiant veiksmingai vykdyti tolesnius su OLAF tyrimais susijusius veiksmus; |
| --- | --- |

74.

o

o o

| 75. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, Europos Audito Rūmams, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos Priežiūros komitetui. |
| --- | --- |

75.

---

(1)  OLAF „18-oji Europos kovos su sukčiavimu tarnybos ataskaita, nuo 2017 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d.“, 2018 10 5.

(2)  OL L 248, 2013 9 18, p. 1.

(3)  OL L 198, 2017 7 28, p. 29.

(4)  OL L 283, 2017 10 31, p. 1.

(5)  OL L 298, 2012 10 26, p. 1.

(6)  2015 m. rugsėjo 8 d. Teisingumo Teismo (didžioji kolegija) sprendimas, baudžiamoji byla prieš Ivo Taricco ir kt., 105/14, ECLI:EU:C:2015:555.

(7)  2017 m. gruodžio 5 d. Teisingumo Teismo sprendimas (didžioji kolegija), baudžiamoji byla prieš M.A.S. ir M.B., 42/17, ECLI:EU:C:2017:936.

(8)  OL C 252, 2018 7 18, p. 56.

(9)  OL L 94, 2014 3 28, p. 65.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0419.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0384.

(12)  OL L 268, 2010 10 12, p. 1.

(13)  OLAF Priežiūros komiteto nuomonė Nr. 1/2018 dėl OLAF preliminaraus 2019 m. biudžeto projekto.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/163 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/163

---

P8_TA(2019)0057

Genetiškai modifikuoti aliejiniai rapsai Ms8, Rf3 ir Ms8 × Rf3

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo dėl leidimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 pateikti rinkai pašarus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų Ms8, Rf3 ir Ms8 × Rf3 arba kurie iš jų sudaryti, atnaujinimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2013/327/ES, projekto (D059688/02 – 2019/2521(RSP))

(2020/C 411/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo dėl leidimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 pateikti rinkai pašarus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų Ms8, Rf3 ir Ms8 × Rf3 arba kurie iš jų sudaryti, atnaujinimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2013/327/ES, projektą (D059688/02, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo dėl leidimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 pateikti rinkai pašarus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų Ms8, Rf3 ir Ms8 × Rf3 arba kurie iš jų sudaryti, atnaujinimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2013/327/ES, projektą (D059688/02,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį ir 23 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį ir 23 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2018 m. gruodžio 3 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2018 m. gruodžio 3 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 ir 13 straipsnius (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 ir 13 straipsnius (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) 2017 m. spalio 25 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. lapkričio 28 d. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) 2017 m. spalio 25 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2017 m. lapkričio 28 d. (3),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 14 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 14 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose prieštaraujama tam, kad būtų suteiktas leidimas naudoti genetiškai modifikuotus organizmus (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose prieštaraujama tam, kad būtų suteiktas leidimas naudoti genetiškai modifikuotus organizmus (4),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| A. | kadangi 2016 m. gegužės 20 d. įmonė „Bayer CropScience AG“ pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 11 ir 23 straipsnius pateikė Komisijai prašymą atnaujinti leidimą pateikti rinkai produktus, kuriems taikomas Komisijos sprendimas 2007/232/EB (5) (toliau – prašymas dėl atnaujinimo); |
| --- | --- |

A.

kadangi 2016 m. gegužės 20 d. įmonė „Bayer CropScience AG“ pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 11 ir 23 straipsnius pateikė Komisijai prašymą atnaujinti leidimą pateikti rinkai produktus, kuriems taikomas Komisijos sprendimas 2007/232/EB (5) (toliau – prašymas dėl atnaujinimo);

| B. | kadangi Sprendimu 2007/232/EB leista pateikti rinkai pašarus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų (GM) aliejinių rapsų Ms8, Rf3 ir Ms8 × Rf3 arba kurie iš jų sudaryti, ir į to leidimo taikymo sritį taip pat įtraukti produktai, kurių sudėtyje yra aliejinių rapsų Ms8, Rf3 ir Ms8 × Rf3 arba kurie iš jų sudaryti, kitai paskirčiai nei maistas ar pašarai, išskyrus auginimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi Sprendimu 2007/232/EB leista pateikti rinkai pašarus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų (GM) aliejinių rapsų Ms8, Rf3 ir Ms8 × Rf3 arba kurie iš jų sudaryti, ir į to leidimo taikymo sritį taip pat įtraukti produktai, kurių sudėtyje yra aliejinių rapsų Ms8, Rf3 ir Ms8 × Rf3 arba kurie iš jų sudaryti, kitai paskirčiai nei maistas ar pašarai, išskyrus auginimą;

| C. | kadangi 2017 m. spalio 25 d. Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) priėmė palankią nuomonę dėl paraiškos dėl atnaujinimo pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2017 m. spalio 25 d. Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) priėmė palankią nuomonę dėl paraiškos dėl atnaujinimo pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 6 ir 18 straipsnius;

| D. | kadangi Komisija pareiškėjo prašymu nusprendė iš dalies pakeisti ankstesnį Komisijos įgyvendinimo sprendimą 2013/327/ES (6) siekiant į jį įtraukti produktus, kuriems taikomas Sprendimas 2007/232/EB; kadangi dėl to Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektu pakeičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2013/327/ES ir panaikinamas Sprendimas 2007/232/EB; kadangi tokio požiūrio teisėtumas yra abejotinas; |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisija pareiškėjo prašymu nusprendė iš dalies pakeisti ankstesnį Komisijos įgyvendinimo sprendimą 2013/327/ES (6) siekiant į jį įtraukti produktus, kuriems taikomas Sprendimas 2007/232/EB; kadangi dėl to Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektu pakeičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2013/327/ES ir panaikinamas Sprendimas 2007/232/EB; kadangi tokio požiūrio teisėtumas yra abejotinas;

| E. | kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį kompetentingos institucijos pateikė daug kritinių pastabų (7); kadangi, be kita ko, valstybės narės kritikavo tai, kad pareiškėjo taikytas stebėsenos metodas neatitiko Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/18/EB (8) VII priedo reikalavimų arba EFSA rekomendacinių dokumentų, kad pareiškėjo pateiktose poveikio aplinkai stebėsenos po pateikimo rinkai ataskaitose nustatyta esminių trūkumų ir kad jose nepateikta patikimų duomenų, pagrindžiančių išvadą, kad genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų Ms8, Rf3 ir Ms8 x Rf3 importas ar naudojimas nepadarė neigiamo poveikio sveikatai ar aplinkai; |
| --- | --- |

E.

kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį kompetentingos institucijos pateikė daug kritinių pastabų (7); kadangi, be kita ko, valstybės narės kritikavo tai, kad pareiškėjo taikytas stebėsenos metodas neatitiko Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/18/EB (8) VII priedo reikalavimų arba EFSA rekomendacinių dokumentų, kad pareiškėjo pateiktose poveikio aplinkai stebėsenos po pateikimo rinkai ataskaitose nustatyta esminių trūkumų ir kad jose nepateikta patikimų duomenų, pagrindžiančių išvadą, kad genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų Ms8, Rf3 ir Ms8 x Rf3 importas ar naudojimas nepadarė neigiamo poveikio sveikatai ar aplinkai;

| F. | kadangi genetiškai modifikuoti aliejiniai rapsai Ms8, Rf3 ir Ms8 x Rf3 išvesti taip, kad būtų atsparūs herbicido gliufozinato naudojimui; |
| --- | --- |

F.

kadangi genetiškai modifikuoti aliejiniai rapsai Ms8, Rf3 ir Ms8 x Rf3 išvesti taip, kad būtų atsparūs herbicido gliufozinato naudojimui;

| G. | kadangi papildomo herbicido naudojimas yra įprastos žemės ūkio praktikos auginant herbicidams atsparius augalus dalis, todėl galima tikėtis, kad šie augalai bus apdorojami didesnėmis ir pakartotinėmis dozėmis, o dėl to ne tik padidės jo liekanų koncentracijos nuimame derliuje, taigi importuojamame produkte, bet ir gali būti padarytas poveikis genetiškai modifikuoto augalo sudėčiai ir agronominėms savybėms; |
| --- | --- |

G.

kadangi papildomo herbicido naudojimas yra įprastos žemės ūkio praktikos auginant herbicidams atsparius augalus dalis, todėl galima tikėtis, kad šie augalai bus apdorojami didesnėmis ir pakartotinėmis dozėmis, o dėl to ne tik padidės jo liekanų koncentracijos nuimame derliuje, taigi importuojamame produkte, bet ir gali būti padarytas poveikis genetiškai modifikuoto augalo sudėčiai ir agronominėms savybėms;

| H. | kadangi Sąjungoje nebeleidžiama naudoti gliufozinato, nes jis klasifikuojamas kaip toksiškas reprodukcijai ir todėl jam taikomi pavojingumo ribojimo kriterijai, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 (9); |
| --- | --- |

H.

kadangi Sąjungoje nebeleidžiama naudoti gliufozinato, nes jis klasifikuojamas kaip toksiškas reprodukcijai ir todėl jam taikomi pavojingumo ribojimo kriterijai, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 (9);

| I. | kadangi laikoma, kad liekanos, liekančios po purškimo herbicidais, nepatenka į EFSA genetiškai modifikuotų organizmų grupės kompetencijos sritį; kadangi genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų Ms8, Rf3 ir Ms8 x Rf3 purškimo gliufozinatu poveikis nebuvo įvertintas; kadangi informacija apie herbicidų ir jų metabolitų liekanų kiekį yra būtina nuodugniam herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų rizikos vertinimui atlikti; |
| --- | --- |

I.

kadangi laikoma, kad liekanos, liekančios po purškimo herbicidais, nepatenka į EFSA genetiškai modifikuotų organizmų grupės kompetencijos sritį; kadangi genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų Ms8, Rf3 ir Ms8 x Rf3 purškimo gliufozinatu poveikis nebuvo įvertintas; kadangi informacija apie herbicidų ir jų metabolitų liekanų kiekį yra būtina nuodugniam herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų rizikos vertinimui atlikti;

| J. | kadangi valstybės narės neprivalo išmatuoti importuojamų aliejinių rapsų gliufozinato liekanų, kad būtų užtikrinta atitiktis didžiausiai leidžiamajai liekanų koncentracijai pagal 2019, 2020 ir 2021 m. suderintą daugiametę Sąjungos kontrolės programą (10); |
| --- | --- |

J.

kadangi valstybės narės neprivalo išmatuoti importuojamų aliejinių rapsų gliufozinato liekanų, kad būtų užtikrinta atitiktis didžiausiai leidžiamajai liekanų koncentracijai pagal 2019, 2020 ir 2021 m. suderintą daugiametę Sąjungos kontrolės programą (10);

| K. | kadangi ne tik yra galimybė, kad gyvūnai ir žmonės Sąjungoje ir toliau bus veikiami didelės gliufozinato liekanų koncentracijos, esančios šiuose genetiškai modifikuotuose aliejiniuose rapsuose, bet ir kompetentingos institucijos ekspertas pareiškė susirūpinimą dėl metabolito N-acetil-gliufozinato, kurio yra genetiškai modifikuotuose aliejiniuose rapsuose Ms8xRf3, bet nėra jų genetiškai nemodifikuotame atitikmenyje (11); kadangi, nepaisant to, kad 2013 m. tyrimas rodo, jog N-Ac-GLF gali turėti neurotoksinį poveikį, tai nebuvo įvertinta atliekant EFSA vertinimą; |
| --- | --- |

K.

kadangi ne tik yra galimybė, kad gyvūnai ir žmonės Sąjungoje ir toliau bus veikiami didelės gliufozinato liekanų koncentracijos, esančios šiuose genetiškai modifikuotuose aliejiniuose rapsuose, bet ir kompetentingos institucijos ekspertas pareiškė susirūpinimą dėl metabolito N-acetil-gliufozinato, kurio yra genetiškai modifikuotuose aliejiniuose rapsuose Ms8xRf3, bet nėra jų genetiškai nemodifikuotame atitikmenyje (11); kadangi, nepaisant to, kad 2013 m. tyrimas rodo, jog N-Ac-GLF gali turėti neurotoksinį poveikį, tai nebuvo įvertinta atliekant EFSA vertinimą;

| L. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2018 m. gruodžio 3 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti, taigi leidimas nebuvo paremtas kvalifikuota valstybių narių dauguma; |
| --- | --- |

L.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2018 m. gruodžio 3 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti, taigi leidimas nebuvo paremtas kvalifikuota valstybių narių dauguma;

| M. | kadangi dviejuose aiškinamuosiuose memorandumuose dėl Komisijos atitinkamai 2015 m. balandžio 22 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 nuostatos dėl valstybių narių galimybės apriboti ar uždrausti genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų naudojimą savo teritorijose, ir 2017 m. vasario 14 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, Komisija apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, Komisija priėmė sprendimus dėl leidimų negaudama Valstybių narių komiteto nuomonės ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą, –tai didelė išimtis kalbant apie procedūrą apskritai – tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų leidimų; kadangi Komisijos pirmininkas J. C. Juncker jau ne kartą apgailestavo dėl šios praktikos kaip nedemokratiškos (12); |
| --- | --- |

M.

kadangi dviejuose aiškinamuosiuose memorandumuose dėl Komisijos atitinkamai 2015 m. balandžio 22 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 nuostatos dėl valstybių narių galimybės apriboti ar uždrausti genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų naudojimą savo teritorijose, ir 2017 m. vasario 14 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, Komisija apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, Komisija priėmė sprendimus dėl leidimų negaudama Valstybių narių komiteto nuomonės ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą, –tai didelė išimtis kalbant apie procedūrą apskritai – tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų leidimų; kadangi Komisijos pirmininkas J. C. Juncker jau ne kartą apgailestavo dėl šios praktikos kaip nedemokratiškos (12);

| N. | kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą Parlamentas atmetė (13)2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti bei pateikti naują pasiūlymą; |
| --- | --- |

N.

kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą Parlamentas atmetė (13)2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti bei pateikti naują pasiūlymą;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas neatitinka Sąjungos teisės, nes jis nesuderinamas su vienu Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 tikslu, pagal kurį, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 (14) nustatytais bendraisiais principais, siekiama nustatyti pagrindą, leidžiantį užtikrinti aukštą žmonių gyvybės ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, taip pat aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį, kalbant apie genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus, sykiu užtikrinant veiksmingą vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją atsiimti savo įgyvendinimo sprendimo projektą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją nesuteikti leidimo importuoti bet kokio maistui ar pašarams skirto genetiškai modifikuoto augalo, kuris yra atsparus herbicidui, kurio negalima naudoti Sąjungoje, šiuo atveju – gliufozinatui; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją nesuteikti leidimo jokiems herbicidams atspariems genetiškai modifikuotiems augalams, jeigu neatliktas visapusiškas liekanų po purškimo papildomais herbicidais, metabolitais ir jų komercinių formulių preparatais, naudojamais auginimo šalyse, vertinimas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją visapusiškai integruoti papildomų herbicidų naudojimo ir jų liekanų rizikos vertinimą į herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų rizikos vertinimą nepriklausomai nuo to, ar atitinkamą genetiškai modifikuotą augalą ketinama auginti Sąjungoje, ar importuoti į Sąjungą maistui ir pašarams; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pakartoja savo įsipareigojimą paspartinti darbą, susijusį su Komisijos pasiūlymu, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011; ragina Tarybą nedelsiant paspartinti savo darbą, susijusį su minėtu Komisijos pasiūlymu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją sustabdyti bet kokių įgyvendinimo sprendimų, susijusių su paraiškomis dėl leidimo naudoti genetiškai modifikuotus organizmus, įgyvendinimą iki tol, kol bus persvarstyta leidimų teikimo procedūra ir panaikinti dabar galiojančios procedūros, kuri pasirodė esanti netinkama, trūkumai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją atsiimti pasiūlymus dėl leidimų naudoti genetiškai modifikuotus organizmus, neatsižvelgiant į tai, ar jie skirti auginimui, ar maistui ir pašarams, jei Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas nepateikia nuomonės; |
| --- | --- |

9.

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(2)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3)  Genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MS8 × RF3 vertinimas siekiant atnaujinti leidimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (paraiška EFSA-GMO-RX-004), https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2017.5067

(4)  2014 m. sausio 16 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110).

| — | 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (OL C 399, 2017 11 24, p. 71). |
| --- | --- |

—

2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (OL C 399, 2017 11 24, p. 71).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 19). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 19).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 17). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 17).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 15). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 15).

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 108). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 108).

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 111). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 111).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 76). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 76).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 80). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 80).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 70). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 70).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 73). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 73).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 83). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 83).

| — | 2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 298, 2018 8 23, p. 34). |
| --- | --- |

—

2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 298, 2018 8 23, p. 34).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 71). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 71).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 67). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 67).

| — | 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 337, 2018 9 20, p. 54). |
| --- | --- |

—

2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 337, 2018 9 20, p. 54).

| — | 2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 55). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 55).

| — | 2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 60). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 60).

| — | 2017 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 122). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 122).

| — | 2017 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 127). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 127).

| — | 2017 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 133). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 133).

| — | 2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo atnaujinamas leidimas pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59122 (DAS-59122-7), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo atnaujinamas leidimas pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59122 (DAS-59122-7), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0051).

| — | 2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose derinamos dvi iš modifikacijų MON 87427, MON 89034 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/420/ES, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose derinamos dvi iš modifikacijų MON 87427, MON 89034 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/420/ES, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0052).

| — | 2018 m. gegužės 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti į rinką maisto produktus ir pašarus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1 (KM-ØØØH71-4), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti į rinką maisto produktus ir pašarus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1 (KM-ØØØH71-4), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0197).

| — | 2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų GA21 (MON-ØØØ21-9), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų GA21 (MON-ØØØ21-9), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0221).

| — | 2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos 1507, 59122, MON 810 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, ir kuriuo panaikinami sprendimai 2009/815/EB, 2010/428/ES ir 2010/432/ES pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos 1507, 59122, MON 810 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, ir kuriuo panaikinami sprendimai 2009/815/EB, 2010/428/ES ir 2010/432/ES pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0222).

| — | 2018 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo atnaujinamas leidimas pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

2018 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo atnaujinamas leidimas pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0416).

| — | 2018 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ir 59122 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, ir panaikinamas Sprendimas 2011/366/ES, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

2018 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ir 59122 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, ir panaikinamas Sprendimas 2011/366/ES, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0417).

(5)  2007 m. kovo 26 d. Komisijos sprendimas 2007/232/EB dėl aliejinių rapsų produktų (Brassica napus L., Ms8, Rf3 ir Ms8 × Rf3 linijos), genetiškai modifikuotų taip, kad būtų atsparūs herbicidui gliufosinat-amoniui, pateikimo į rinką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL L 100, 2007 4 17, p. 20).

(6)  2013 m. birželio 25 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2013/327/ES, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai maisto produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų Ms8, Rf3 ir Ms8 × Rf3 arba kurie iš jų sudaryti, ar iš tų genetiškai modifikuotų organizmų pagamintus maisto produktus ir pašarus (OL L 175, 2013 6 27, p. 57).

(7)  Valstybių narių pastabos, G priedas http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00569

(8)  2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/220/EEB (OL L 106, 2001 4 17, p. 1).

(9)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

(10)  2018 m. balandžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/555 dėl 2019, 2020 ir 2020 m. suderintos daugiametės Sąjungos kontrolės programos, skirtos užtikrinti, kad nebūtų viršijama didžiausia leidžiamoji pesticidų liekanų koncentracija augaliniuose ir gyvūniniuose maisto produktuose bei ant jų, ir pesticidų liekanų poveikiui vartotojams įvertinti (OL L 92, 2018 4 10, p. 6).

(11)  Valstybių narių pastabos, G priedas, p. 18, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2016-00569

(12)  Žr., pvz., jo 2014 m. liepos 15 d. įžanginę kalbą Europos Parlamento plenariniame posėdyje, kuri buvo vėliau įtraukta į kitos kadencijos Europos Komisijos politines gaires, arba jo 2016 m. rugsėjo 14 d. pranešimą apie Sąjungos padėtį.

(13)  OL C 355, 2017 10 20, p. 165.

(14)  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002 nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras, (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/168 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/168

---

P8_TA(2019)0058

Genetiškai modifikuoti kukurūzai 5307 (SYN-Ø53Ø7-1)

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (D059689/02 – 2019/2522(RSP))

(2020/C 411/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projektą (D059689/02, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie yra sudaryti ar pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 5307 (SYN-Ø53Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projektą (D059689/02,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 3 d. balsavimą Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete, kuris yra minimas Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje, kurio metu nuomonė nebuvo pateikta, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 3 d. balsavimą Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete, kuris yra minimas Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje, kurio metu nuomonė nebuvo pateikta,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai 11 ir 13 straipsnius (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai 11 ir 13 straipsnius (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) 2015 m. balandžio 16 d. priimtą nuomonę, paskelbtą 2015 m. gegužės 5 d. (3), ir pareiškimą, papildantį EMST mokslinę nuomonę dėl paraiškos dėl genetiškai modifikuotų kukurūzų 5307 pateikimo rinkai maistui ir pašarams, importo ir perdirbimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, kurį pateikė Syngenta Crop Protection AG, pateikimo į rinką pagal, atsižvelgiant į papildomą toksikologinį tyrimą, EFSA priimtą 2018 m. kovo 7 d. ir paskelbtą 2018 m. balandžio 11 d. (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) 2015 m. balandžio 16 d. priimtą nuomonę, paskelbtą 2015 m. gegužės 5 d. (3), ir pareiškimą, papildantį EMST mokslinę nuomonę dėl paraiškos dėl genetiškai modifikuotų kukurūzų 5307 pateikimo rinkai maistui ir pašarams, importo ir perdirbimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, kurį pateikė Syngenta Crop Protection AG, pateikimo į rinką pagal, atsižvelgiant į papildomą toksikologinį tyrimą, EFSA priimtą 2018 m. kovo 7 d. ir paskelbtą 2018 m. balandžio 11 d. (4),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 14 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 14 d. pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose prieštaraujama tam, kad būtų duotas leidimas teikti rinkai genetiškai modifikuotus organizmus (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose prieštaraujama tam, kad būtų duotas leidimas teikti rinkai genetiškai modifikuotus organizmus (5),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| A. | kadangi 2011 m. balandžio 7 d. bendrovė „Syngenta Crop Protection AG“ per savo dukterinę bendrovę „Syngenta Crop Protection NV/SA“ pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius Vokietijos nacionalinei kompetentingai institucijai pateikė paraišką pateikti rinkai maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų (GM) kukurūzų 5307, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti (toliau – paraiška); kadangi prašymas apėmė ir produktų, kurių sudėtyje yra arba jie susideda iš GM 5307 kukurūzų panaudojimą kitais nei maistui ir pašarams tikslais, išskyrus auginimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2011 m. balandžio 7 d. bendrovė „Syngenta Crop Protection AG“ per savo dukterinę bendrovę „Syngenta Crop Protection NV/SA“ pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius Vokietijos nacionalinei kompetentingai institucijai pateikė paraišką pateikti rinkai maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų (GM) kukurūzų 5307, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti (toliau – paraiška); kadangi prašymas apėmė ir produktų, kurių sudėtyje yra arba jie susideda iš GM 5307 kukurūzų panaudojimą kitais nei maistui ir pašarams tikslais, išskyrus auginimą;

| B. | kadangi genetiškai modifikuoti kukurūzai 5307 gamina naują insekticidinį baltymą eCry3.1Ab, kuris yra toksiškas tam tikriems vabalams ir lažiūriams ir kuris gaunamas iš sintezės ir persigrupavimo toksinų, kurie natūraliai pasireiškia dirvožemio bakterijose, kurios yra žinomos Bacillus thuringiensis (Bt) pavadinimu; kadangi genetiškai modifikuoti kukurūzai 5307 taip pat išskiria baltymų fosfomanozės izomerazę (PMI), kuri naudojama kaip atrankos žymuo; |
| --- | --- |

B.

kadangi genetiškai modifikuoti kukurūzai 5307 gamina naują insekticidinį baltymą eCry3.1Ab, kuris yra toksiškas tam tikriems vabalams ir lažiūriams ir kuris gaunamas iš sintezės ir persigrupavimo toksinų, kurie natūraliai pasireiškia dirvožemio bakterijose, kurios yra žinomos Bacillus thuringiensis (Bt) pavadinimu; kadangi genetiškai modifikuoti kukurūzai 5307 taip pat išskiria baltymų fosfomanozės izomerazę (PMI), kuri naudojama kaip atrankos žymuo;

| C. | kadangi savo EFSA 2015 m. pateiktoje nuomonėje padarė išvadą, kad ji negalėjo atlikti savo maisto ir (arba) pašarų rizikos vertinimo dėl 28 dienų toksiškumo tyrime, kurį pateikė pareiškėjas, trūkumų, ypač dėl to, kad duomenų rinkiniai buvo atliekami atskirai, ir dėl to, kad buvo naudojama nepakankamai gyvūnų (6); |
| --- | --- |

C.

kadangi savo EFSA 2015 m. pateiktoje nuomonėje padarė išvadą, kad ji negalėjo atlikti savo maisto ir (arba) pašarų rizikos vertinimo dėl 28 dienų toksiškumo tyrime, kurį pateikė pareiškėjas, trūkumų, ypač dėl to, kad duomenų rinkiniai buvo atliekami atskirai, ir dėl to, kad buvo naudojama nepakankamai gyvūnų (6);

| D. | kadangi pareiškėjas vėliau pateikė naują 28 dienų toksiškumo tyrimą; kadangi vis dėlto antrasis tyrimas neatitiko visų Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) gairių dėl kartotinių dozių 28 dienų oralinio toksiškumo tyrimų su graužikais, (7) kaip to prašė EFSA; |
| --- | --- |

D.

kadangi pareiškėjas vėliau pateikė naują 28 dienų toksiškumo tyrimą; kadangi vis dėlto antrasis tyrimas neatitiko visų Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) gairių dėl kartotinių dozių 28 dienų oralinio toksiškumo tyrimų su graužikais, (7) kaip to prašė EFSA;

| E. | kadangi savo 2018 m. ataskaitoje EFSA priėmė teigiamą nuomonę dėl šios paraiškos; |
| --- | --- |

E.

kadangi savo 2018 m. ataskaitoje EFSA priėmė teigiamą nuomonę dėl šios paraiškos;

| F. | kadangi, nors Cry baltymai (Bt toksinai) buvo pripažinti turinčiais naudingų savybių, tai reiškia, kas reiškia, kad jie gali sustiprinti kitų maisto produktų alergines savybes, to EMST netyrė; kadangi tai kelia problemų, nes Bt toksinai maisto produktuose ir pašaruose, pvz., sojose, gali susimaišyti su alergenais; |
| --- | --- |

F.

kadangi, nors Cry baltymai (Bt toksinai) buvo pripažinti turinčiais naudingų savybių, tai reiškia, kas reiškia, kad jie gali sustiprinti kitų maisto produktų alergines savybes, to EMST netyrė; kadangi tai kelia problemų, nes Bt toksinai maisto produktuose ir pašaruose, pvz., sojose, gali susimaišyti su alergenais;

| G. | kadangi per 28 dienų EFSA priimtą toksiškumo tyrimą buvo išbandytas tik izoliuotas baltymas; kadangi vis dėlto įrodyta, kad Bt toksinų toksiškumas galima sustiprintas sąveikaujant su kitais junginiais, pvz., augaliniais fermentais, kitais Bt toksinais ir liekanomis, susidariusiomis purškiant herbicidus; kadangi vien tik Bt toksino ištyrimas ir izoliuota forma neleidžia daryti išvadų apie jo poveikį sveikatai po vartojimo (8); |
| --- | --- |

G.

kadangi per 28 dienų EFSA priimtą toksiškumo tyrimą buvo išbandytas tik izoliuotas baltymas; kadangi vis dėlto įrodyta, kad Bt toksinų toksiškumas galima sustiprintas sąveikaujant su kitais junginiais, pvz., augaliniais fermentais, kitais Bt toksinais ir liekanomis, susidariusiomis purškiant herbicidus; kadangi vien tik Bt toksino ištyrimas ir izoliuota forma neleidžia daryti išvadų apie jo poveikį sveikatai po vartojimo (8);

| H. | kadangi EFSA pažymėjo, kad pareiškėjas nustatė atitinkamus eCry3.1Ab amino rūgščių sekos ir parasporinų panašumus, kurie žinduolių ląstelėse gali veikti kaip citotoksiniai baltymai; (9) kadangi Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) toliau šio klausimo nenagrinėjo; |
| --- | --- |

H.

kadangi EFSA pažymėjo, kad pareiškėjas nustatė atitinkamus eCry3.1Ab amino rūgščių sekos ir parasporinų panašumus, kurie žinduolių ląstelėse gali veikti kaip citotoksiniai baltymai; (9) kadangi Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) toliau šio klausimo nenagrinėjo;

| I. | kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų (10); |
| --- | --- |

I.

kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų (10);

| J. | kadangi, vienos kompetentingos institucijos teigimu (11), eCry3.1Ab išraiškos lygiai GM kukurūzų 5307 branduoliuose yra didesni nei leidžiama numatytoji didžiausia leidžiamoji koncentracija, kuri yra 0,01 mg/kg, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos Reglamente (EB) Nr. 396/2005 (12); |
| --- | --- |

J.

kadangi, vienos kompetentingos institucijos teigimu (11), eCry3.1Ab išraiškos lygiai GM kukurūzų 5307 branduoliuose yra didesni nei leidžiama numatytoji didžiausia leidžiamoji koncentracija, kuri yra 0,01 mg/kg, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos Reglamente (EB) Nr. 396/2005 (12);

| K. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2018 m. gruodžio 3 d. vykusį balsavimą nepateikė nuomonės, o tai reiškia, kad leidimas nebuvo patvirtintas kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma; |
| --- | --- |

K.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2018 m. gruodžio 3 d. vykusį balsavimą nepateikė nuomonės, o tai reiškia, kad leidimas nebuvo patvirtintas kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma;

| L. | kadangi tiek aiškinamajame memorandume dėl 2015 m. balandžio 22 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, kiek tai susiję su valstybių narių galimybe uždrausti naudoti genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus savo teritorijose, tiek ir aiškinamajame memorandume dėl 2017 m. vasario 14 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, Komisija apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, Komisija priimdavo sprendimus dėl leidimų, nesiremdama valstybių narių komiteto nuomone, ir kad priimant sprendimus dėl leidimų, susijusių su genetiškai modifikuotais maisto produktais ir pašarais norma tapo sugrąžinti klausimą Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą, nors tai apskritai yra visos procedūros išimtis; kadangi Komisijos pirmininkas J. C. Juncker jau ne kartą pasmerkė šią praktiką kaip nedemokratišką (13); |
| --- | --- |

L.

kadangi tiek aiškinamajame memorandume dėl 2015 m. balandžio 22 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, kiek tai susiję su valstybių narių galimybe uždrausti naudoti genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus savo teritorijose, tiek ir aiškinamajame memorandume dėl 2017 m. vasario 14 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, Komisija apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, Komisija priimdavo sprendimus dėl leidimų, nesiremdama valstybių narių komiteto nuomone, ir kad priimant sprendimus dėl leidimų, susijusių su genetiškai modifikuotais maisto produktais ir pašarais norma tapo sugrąžinti klausimą Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą, nors tai apskritai yra visos procedūros išimtis; kadangi Komisijos pirmininkas J. C. Juncker jau ne kartą pasmerkė šią praktiką kaip nedemokratišką (13);

| M. | kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą (14) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti bei pateikti naują pasiūlymą; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą (14) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti bei pateikti naują pasiūlymą;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas neatitinka Sąjungos teisės, nes jis nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 tikslu, pagal kurį, remiantis Reglamente (EB) Nr. 178/2002 (15), nustatytais bendraisiais principais, siekiama nustatyti pagrindą, leidžiantį užtikrinti aukštą žmonių gyvybės ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį kalbant apie genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus, sykiu užtikrinant veiksmingą vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prašo Komisijos atsiimti savo įgyvendinimo sprendimo projektą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pakartoja savo įsipareigojimą paspartinti darbą, susijusį su Komisijos pasiūlymu, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011; ragina Tarybą nedelsiant paspartinti darbą rengiant minėtą Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją sustabdyti bet kokių įgyvendinimo sprendimo, susijusio su paraiškomis dėl leidimo naudoti genetiškai modifikuotus organizmus, įgyvendinimą iki tol, kol bus persvarstyta leidimų teikimo procedūra ir panaikinti dabar galiojančios procedūros, kuri pasirodė esanti netinkama, trūkumai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją atsiimti pasiūlymus dėl GMO leidimų, jei Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas, neatsižvelgiant į tai, ar jie skirti auginimui, ar pašarams, nepateikia nuomonės; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(2)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3)  mokslinė nuomonė dėl genetiškai modifikuotų kukurūzų 5307 (genetiškai modifikuotų kukurūzų 2011) pateikimo rinkai maistui ir pašarams, importo ir perdirbimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 iš „Syngenta Crop Protection AG“, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4083

(4)  pareiškimas, kuriuo papildoma Europos maisto saugos tarnybos mokslinė nuomonė dėl paraiškos (EFSA-GE-DE-2011–95) dėl genetiškai modifikuotų kukurūzų 5307, skirtų maistui ir pašarams, pateikimo į rinką pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, gautos iš „Syngenta Crop Protection AG“, atsižvelgiant į papildomą toksikologinį tyrimą, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5233

(5)

| — | 2014 m. sausio 16 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110). |
| --- | --- |

—

2014 m. sausio 16 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110).

| — | 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (OL C 399, 2017 11 24, p. 71). |
| --- | --- |

—

2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (OL C 399, 2017 11 24, p. 71).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 19). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 19).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 17). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 17).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 15). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 15).

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 108). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 108).

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos sprendimo įgyvendinimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 111). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos sprendimo įgyvendinimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 111).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 76). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 76).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 80). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 80).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 70). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 70).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 73). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 73).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 83). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 83).

| — | 2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 298, 2018 8 23, p. 34). |
| --- | --- |

—

2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 298, 2018 8 23, p. 34).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 71). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 71).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 67). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 67).

| — | 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 337, 2018 9 20, p. 54). |
| --- | --- |

—

2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 337, 2018 9 20, p. 54).

| — | 2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 55). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 55).

| — | 2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 60). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 60).

| — | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 122). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 122).

| — | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 127). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 127).

| — | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 133). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 133).

| — | 2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59122 (DAS-59122-7), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59122 (DAS-59122-7), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0051).

| — | 2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose derinamos dvi iš modifikacijų MON 87427, MON 89034 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/420/ES, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose derinamos dvi iš modifikacijų MON 87427, MON 89034 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/420/ES, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0052).

| — | 2018 m. gegužės 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai maisto produktus ir pašarus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1 (KM-ØØØH71-4), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai maisto produktus ir pašarus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1 (KM-ØØØH71-4), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0197).

| — | 2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų GA21 (MON-ØØØ21-9), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų GA21 (MON-ØØØ21-9), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0221).

| — | 2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos 1507, 59122, MON 810 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, ir kuriuo panaikinami Sprendimai 2009/815/EB, 2010/428/ES ir 2010/432/ES pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos 1507, 59122, MON 810 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, ir kuriuo panaikinami Sprendimai 2009/815/EB, 2010/428/ES ir 2010/432/ES pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (priimti tekstai, P8_TA(2018)0222).

| — | 2018 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo atnaujinamas leidimas pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

2018 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo atnaujinamas leidimas pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0416).

| — | 2018 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ir 59122 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, ir panaikinamas Sprendimas 2011/366/ES, projekto (Patvirtinti tekstai, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

2018 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ir 59122 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, ir panaikinamas Sprendimas 2011/366/ES, projekto (Patvirtinti tekstai, P8_TA(2018)0417).

(6)  2015 m. EFSA nuomonė, p. 15, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4083

(7)  2018 m. EFSA pareiškimas, p. 4 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5233

(8)  daugiau informacijos pateikta Nepriklausomo biotechnologijų poveikio vertinimo instituto TESBIOTECH tyrimo p. 3: https://www.testbiotech.org/sites/default/files/Testbiotech_Comment_Maize%205307.pdf

(9)  2015 m. EFSA nuomonė, p. 9 https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2015.4083

(10)  G priedas, valstybių narių pastabos, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00310

(11)  valstybių narių pastabos, p. 95.

(12)  2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių augalinės ir gyvūninės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų ir iš dalies keičiantis Tarybos direktyvą 91/414/EEB (OL L 70, 2005 3 16, p. 1).

(13)  Žr., pavyzdžiui, Europos Parlamento plenarinio posėdžio įžanginę kalbą, įtrauktą į kitos kadencijos Europos Komisijai skirtas politines gaires (2014 m. liepos 15 d., Strasbūras), arba 2016 m. pranešimą apie Sąjungos padėtį (2016 m. rugsėjo 14 d., Strasbūras).

(14)  OL C 355, 2017 10 20, p. 165.

(15)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/173 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/173

---

P8_TA(2019)0059

Genetiškai modifikuoti kukurūzai MON 87403 (MON-874Ø3-1)

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87403 (MON-874Ø3-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 projekto (D059691/02 – 2019/2523(RSP))

(2020/C 411/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87403 (MON-874Ø3-1), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (D059691/02, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87403 (MON-874Ø3-1), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (D059691/02,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 3 d. vykusį balsavimą Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete, kuris nurodomas Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje, kurio metu nuomonė nebuvo pateikta, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 3 d. vykusį balsavimą Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete, kuris nurodomas Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje, kurio metu nuomonė nebuvo pateikta,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai 11 ir 13 straipsnius (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai 11 ir 13 straipsnius (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) 2018 m. kovo 8 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2018 m. kovo 28 d. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) 2018 m. kovo 8 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2018 m. kovo 28 d. (3),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose prieštaraujama tam, kad būtų duotas leidimas genetiškai modifikuotiems organizmams (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose prieštaraujama tam, kad būtų duotas leidimas genetiškai modifikuotiems organizmams (4),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| A. | kadangi 2015 m. birželio 26 d. bendrovė „Monsanto Europe S.A.“ Belgijos nacionalinei kompetentingai institucijai pateikė prašymą dėl maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87403 (toliau – prašymas), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pateikimo rinkai pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius ir kadangi paraiška taip pat apėmė produktų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87403 arba kurie iš jų sudaryti, pateikimą rinkai naudojant kitus maisto produktus nei maistas ir pašarai, išskyrus auginimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2015 m. birželio 26 d. bendrovė „Monsanto Europe S.A.“ Belgijos nacionalinei kompetentingai institucijai pateikė prašymą dėl maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87403 (toliau – prašymas), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pateikimo rinkai pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius ir kadangi paraiška taip pat apėmė produktų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87403 arba kurie iš jų sudaryti, pateikimą rinkai naudojant kitus maisto produktus nei maistas ir pašarai, išskyrus auginimą;

| B. | kadangi genetiškai modifikuoti kukurūzai MON 87403 yra genetiškai modifikuoti, kad padidėtų biomasė ir burbuolių derlius, įterpiant sutrumpintą genomo seką, gautą iš kitų augalų rūšių (Arabidopsis thaliana); kadangi dėl to susidaro baltymas (ATHB17Δ113), kuris turi konkuruoti su panašiais natūraliais baltymais, kontroliuojančiais genus ir augalų augimą; |
| --- | --- |

B.

kadangi genetiškai modifikuoti kukurūzai MON 87403 yra genetiškai modifikuoti, kad padidėtų biomasė ir burbuolių derlius, įterpiant sutrumpintą genomo seką, gautą iš kitų augalų rūšių (Arabidopsis thaliana); kadangi dėl to susidaro baltymas (ATHB17Δ113), kuris turi konkuruoti su panašiais natūraliais baltymais, kontroliuojančiais genus ir augalų augimą;

| C. | kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį kompetentingos institucijos pateikė daug kritinių pastabų (5); kadangi, pateiktose pastabose, inter alia, minima, kad eksperimentiniai duomenys nepagrindė teiginio dėl genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87403 derlingumo padidėjimo, negalima padaryti išvados dėl viso maisto produkto ir (arba) pašarų ilgalaikio poveikio reprodukcijai ar vystymuisi saugos, o pareiškėjo pasiūlymas dėl aplinkos stebėsenos plano neatitinka Europos Parlamento ir Tarybos (6) direktyvos 2001/18/EB VII priede nustatytų tikslų ir, svarbiausia, pateikti įrodymai nebuvo laikomi pakankamais siekiant užtikrinti genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87403 saugumą; |
| --- | --- |

C.

kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį kompetentingos institucijos pateikė daug kritinių pastabų (5); kadangi, pateiktose pastabose, inter alia, minima, kad eksperimentiniai duomenys nepagrindė teiginio dėl genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87403 derlingumo padidėjimo, negalima padaryti išvados dėl viso maisto produkto ir (arba) pašarų ilgalaikio poveikio reprodukcijai ar vystymuisi saugos, o pareiškėjo pasiūlymas dėl aplinkos stebėsenos plano neatitinka Europos Parlamento ir Tarybos (6) direktyvos 2001/18/EB VII priede nustatytų tikslų ir, svarbiausia, pateikti įrodymai nebuvo laikomi pakankamais siekiant užtikrinti genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87403 saugumą;

| D. | kadangi nepaisant EFSA leidimo, susijusio su genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87403 saugumu, nepriklausoma EFSA vertinimo analizė rodo, kad tikslūs molekuliniai mechanizmai, susiję su ATHB17Δ113, taip pat kaip tai sukelia numanomą poveikį ir bet kokį galimą šalutinį poveikį, vis dar nėra pakankamai gerai suprantami ir juos reikia tirti toliau (7); kadangi nesant išsamaus genetinio modifikavimo supratimo neįmanoma visapusiškai įvertinti susijusios rizikos; |
| --- | --- |

D.

kadangi nepaisant EFSA leidimo, susijusio su genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87403 saugumu, nepriklausoma EFSA vertinimo analizė rodo, kad tikslūs molekuliniai mechanizmai, susiję su ATHB17Δ113, taip pat kaip tai sukelia numanomą poveikį ir bet kokį galimą šalutinį poveikį, vis dar nėra pakankamai gerai suprantami ir juos reikia tirti toliau (7); kadangi nesant išsamaus genetinio modifikavimo supratimo neįmanoma visapusiškai įvertinti susijusios rizikos;

| E. | kadangi pareiškėjo atliktų lauko tyrimų rezultatai rodo, kad pastebėtas numatomo bruožo poveikis, t. y. padidėjusi biomasė ir burbuolių derlius buvo ne tik labai maži, bet ir nepastovūs; kadangi EFSA Genetiškai modifikuotų organizmų specialistų grupė pripažino, kad pakeitimas, susijęs su numatoma savybe, yra riboto masto, o tai rodo, kad požymių pasireiškimas gali priklausyti nuo aplinkos sąlygų atliekant lauko tyrimus (8); |
| --- | --- |

E.

kadangi pareiškėjo atliktų lauko tyrimų rezultatai rodo, kad pastebėtas numatomo bruožo poveikis, t. y. padidėjusi biomasė ir burbuolių derlius buvo ne tik labai maži, bet ir nepastovūs; kadangi EFSA Genetiškai modifikuotų organizmų specialistų grupė pripažino, kad pakeitimas, susijęs su numatoma savybe, yra riboto masto, o tai rodo, kad požymių pasireiškimas gali priklausyti nuo aplinkos sąlygų atliekant lauko tyrimus (8);

| F. | kadangi lauko tyrimai buvo atliekami tik Jungtinėse Amerikos Valstijose; kadangi tais atvejais, kai leidžiama importuoti į Sąjungą genetiškai modifikuotus kukurūzus MON 87403, jie gali būti auginami labai įvairiose kukurūzų auginimo šalyse, o klimato ir agronominės sąlygos labai skiriasi, taip pat gali atsirasti papildomų stresą keliančių veiksnių, pavyzdžiui, vandens apribojimo ar sausros; kadangi šie stresą keliantys veiksniai ir sąlygos, kurios EFSA Genetiškai modifikuotų organizmų specialistų grupės nuomone gali turėti poveikio bruožo pasirodymui (taigi ir bet kokiam nenumatytam poveikiui), nebuvo tinkamai įvertintos; |
| --- | --- |

F.

kadangi lauko tyrimai buvo atliekami tik Jungtinėse Amerikos Valstijose; kadangi tais atvejais, kai leidžiama importuoti į Sąjungą genetiškai modifikuotus kukurūzus MON 87403, jie gali būti auginami labai įvairiose kukurūzų auginimo šalyse, o klimato ir agronominės sąlygos labai skiriasi, taip pat gali atsirasti papildomų stresą keliančių veiksnių, pavyzdžiui, vandens apribojimo ar sausros; kadangi šie stresą keliantys veiksniai ir sąlygos, kurios EFSA Genetiškai modifikuotų organizmų specialistų grupės nuomone gali turėti poveikio bruožo pasirodymui (taigi ir bet kokiam nenumatytam poveikiui), nebuvo tinkamai įvertintos;

| G. | kadangi, paradoksalu, kad nors EFSA Genetiškai modifikuotų organizmų specialistų grupė padarė išvadą, kad sudėties analizė (genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87403 sudėties palyginimas su genetiškai nemodifikuotais, grindžiama lauko tyrimo rezultatais) nenustatė problemų, dėl kurių reikėtų toliau vertinti maisto ir pašarų saugą ir poveikį aplinkai, specialistų grupė taip pat iškėlė klausimą, ar sudėties duomenys, gauti lauko tyrimų metu, leistų atlikti išsamų rizikos vertinimą; |
| --- | --- |

G.

kadangi, paradoksalu, kad nors EFSA Genetiškai modifikuotų organizmų specialistų grupė padarė išvadą, kad sudėties analizė (genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87403 sudėties palyginimas su genetiškai nemodifikuotais, grindžiama lauko tyrimo rezultatais) nenustatė problemų, dėl kurių reikėtų toliau vertinti maisto ir pašarų saugą ir poveikį aplinkai, specialistų grupė taip pat iškėlė klausimą, ar sudėties duomenys, gauti lauko tyrimų metu, leistų atlikti išsamų rizikos vertinimą;

| H. | kadangi EFSA Genetiškai modifikuotų organizmų specialistų grupė tinkamai neišnagrinėjo galimo genetiškai modifikuotų kukurūzų keliamo pavojaus žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai; kadangi nepriimtina, kad Komisija, remdamasi EFSA nuomone, siūlo leisti naudoti šiuos genetiškai modifikuotus kukurūzus; |
| --- | --- |

H.

kadangi EFSA Genetiškai modifikuotų organizmų specialistų grupė tinkamai neišnagrinėjo galimo genetiškai modifikuotų kukurūzų keliamo pavojaus žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai; kadangi nepriimtina, kad Komisija, remdamasi EFSA nuomone, siūlo leisti naudoti šiuos genetiškai modifikuotus kukurūzus;

| I. | kadangi vienas iš EFSA nuomonėje nurodytų tyrimų buvo EFSA Genetiškai modifikuotų organizmų specialistų grupės nario ir mokslininko, dirbančio „Syngenta“, bendraautorinis tyrimas (9); kadangi pastebėta, kad nuorodos į šį tyrimą vėliau buvo išbrauktos iš EFSA nuomonės, o EFSA pažymėjo, kad jų pašalinimas nedaro esminio poveikio turiniui ar rezultatams (10); |
| --- | --- |

I.

kadangi vienas iš EFSA nuomonėje nurodytų tyrimų buvo EFSA Genetiškai modifikuotų organizmų specialistų grupės nario ir mokslininko, dirbančio „Syngenta“, bendraautorinis tyrimas (9); kadangi pastebėta, kad nuorodos į šį tyrimą vėliau buvo išbrauktos iš EFSA nuomonės, o EFSA pažymėjo, kad jų pašalinimas nedaro esminio poveikio turiniui ar rezultatams (10);

| J. | kadangi Parlamentas palankiai vertina tai, kad Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) vykdomasis direktorius įsipareigojo užtikrinti, kad ateityje EFSA darbuotojai nebendrautų su pramonės atstovais, siekiant išvengti netinkamą artumo pramonei įvaizdžio ir siekiant didinti vartotojų pasitikėjimą Sąjungos maisto saugos sistema (11); kadangi itin svarbu, kad būtų aiškiai nurodyti visi tyrimų, kuriuos atlikdama savo darbą naudojo EFSA, šaltiniai; |
| --- | --- |

J.

kadangi Parlamentas palankiai vertina tai, kad Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) vykdomasis direktorius įsipareigojo užtikrinti, kad ateityje EFSA darbuotojai nebendrautų su pramonės atstovais, siekiant išvengti netinkamą artumo pramonei įvaizdžio ir siekiant didinti vartotojų pasitikėjimą Sąjungos maisto saugos sistema (11); kadangi itin svarbu, kad būtų aiškiai nurodyti visi tyrimų, kuriuos atlikdama savo darbą naudojo EFSA, šaltiniai;

| K. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2018 m. gruodžio 3 d. vykusį balsavimą nepateikė nuomonės, o tai reiškia, kad leidimas nebuvo patvirtintas kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma; |
| --- | --- |

K.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2018 m. gruodžio 3 d. vykusį balsavimą nepateikė nuomonės, o tai reiškia, kad leidimas nebuvo patvirtintas kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma;

| L. | kadangi tiek aiškinamajame memorandume dėl 2015 m. balandžio 22 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, kiek tai susiję su valstybių narių galimybe uždrausti naudoti genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus savo teritorijose, tiek ir aiškinamajame memorandume dėl 2017 m. vasario 14 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, Komisija apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, Komisija priimdavo sprendimus dėl leidimų, nesiremdama valstybių narių komiteto nuomone, ir kad priimant sprendimus dėl leidimų, susijusių su genetiškai modifikuotais maisto produktais ir pašarais norma tapo sugrąžinti klausimą Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą, nors tai apskritai yra visos procedūros išimtis; kadangi pirmininkas J. C. Juncker jau ne kartą pasmerkė šią praktiką kaip nedemokratišką (12); |
| --- | --- |

L.

kadangi tiek aiškinamajame memorandume dėl 2015 m. balandžio 22 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, kiek tai susiję su valstybių narių galimybe uždrausti naudoti genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus savo teritorijose, tiek ir aiškinamajame memorandume dėl 2017 m. vasario 14 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, Komisija apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, Komisija priimdavo sprendimus dėl leidimų, nesiremdama valstybių narių komiteto nuomone, ir kad priimant sprendimus dėl leidimų, susijusių su genetiškai modifikuotais maisto produktais ir pašarais norma tapo sugrąžinti klausimą Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą, nors tai apskritai yra visos procedūros išimtis; kadangi pirmininkas J. C. Juncker jau ne kartą pasmerkė šią praktiką kaip nedemokratišką (12);

| M. | kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą (13) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti bei pateikti naują pasiūlymą; |
| --- | --- |

M.

kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą (13) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti bei pateikti naują pasiūlymą;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas neatitinka Sąjungos teisės, nes jis nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 tikslu, pagal kurį, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 (14) nustatytais bendraisiais principais, siekiama nustatyti pagrindą, leidžiantį užtikrinti aukštą žmonių gyvybės ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, taip pat aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį, kalbant apie genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus, sykiu užtikrinant veiksmingą vidaus rinkos veikimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją atsiimti savo įgyvendinimo sprendimo projektą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pakartoja savo įsipareigojimą paspartinti darbą, susijusį su Komisijos pasiūlymu, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011; ragina Tarybą nedelsiant paspartinti darbą rengiant minėtą Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją sustabdyti bet kokį įgyvendinimo sprendimą, susijusį su paraiškomis dėl leidimo naudoti genetiškai modifikuotus organizmus, įgyvendinimą iki tol, kol bus persvarstyta leidimų teikimo procedūra ir panaikinti dabar galiojančios procedūros, kuri pasirodė esanti netinkama, trūkumai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją atsiimti pasiūlymus dėl GMO leidimų, jei Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas, neatsižvelgiant į tai, ar jie skirti auginimui, ar pašarams, nepateikia nuomonės; |
| --- | --- |

6.

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(2)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3)  genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87403 naudojimo maistui ir pašarams, importo ir perdirbimo vertinimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (paraiška EFSA-GMO-BE-2015–125), https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5225

(4)

| — | 2014 m. sausio 16 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110). |
| --- | --- |

—

2014 m. sausio 16 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110).

| — | 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (OL C 399, 2017 11 24, p. 71). |
| --- | --- |

—

2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (OL C 399, 2017 11 24, p. 71).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 19). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 19).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 17). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 17).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 15). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 15).

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 108). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 108).

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos sprendimo įgyvendinimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 111). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos sprendimo įgyvendinimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 111).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 76). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 76).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 80). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 80).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 70). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 70).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 73). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 73).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 83). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 83).

| — | 2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 298, 2018 8 23, p. 34). |
| --- | --- |

—

2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 298, 2018 8 23, p. 34).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 71). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 71).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 67). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 67).

| — | 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 337, 2018 9 20, p. 54). |
| --- | --- |

—

2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 337, 2018 9 20, p. 54).

| — | 2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 55). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 55).

| — | 2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 60). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 60).

| — | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 122). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 122).

| — | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 127). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 127).

| — | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 133). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 133).

| — | 2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59122 (DAS-59122-7), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59122 (DAS-59122-7), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0051).

| — | 2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose derinamos dvi iš modifikacijų MON 87427, MON 89034 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/420/ES, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose derinamos dvi iš modifikacijų MON 87427, MON 89034 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/420/ES, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0052).

| — | 2018 m. gegužės 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai maisto produktus ir pašarus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1 (KM-ØØØH71-4), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai maisto produktus ir pašarus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1 (KM-ØØØH71-4), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0197).

| — | 2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų GA21 (MON-ØØØ21-9), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų GA21 (MON-ØØØ21-9), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0221).

| — | 2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos 1507, 59122, MON 810 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, ir kuriuo panaikinami Sprendimai 2009/815/EB, 2010/428/ES ir 2010/432/ES pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos 1507, 59122, MON 810 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, ir kuriuo panaikinami Sprendimai 2009/815/EB, 2010/428/ES ir 2010/432/ES pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0222).

| — | 2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo atnaujinamas leidimas pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo atnaujinamas leidimas pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0416).

| — | 2018 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ir 59122 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, ir panaikinamas Sprendimas 2011/366/ES, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

2018 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ir 59122 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, ir panaikinamas Sprendimas 2011/366/ES, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0417).

(5)  Valstybių narių pastabos: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionDocumentsLoader?question=EFSA-Q-2018-00222

(6)  2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/220/EEB (OL L 106, 2001 4 17, p. 1).

(7)  „Testbiotech“ komentaras dėl EFSA Genetiškai modifikuotų organizmų specialistų grupės, bendrovės „Monsanto“ mokslinė nuomonė dėl genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87403, skirtų maistui ir pašarams, importo ir perdirbimo, vertinimo: https://www.testbiotech.org/node/2210

(8)  EFSA nuomonė, p. 9 https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5225

(9)  Dėl išsamesnės informacijos žr. 2018 m. „Testbiotech“ komentarą dėl EFSA Genetiškai modifikuotų organizmų specialistų grupės, bendrovės „Monsanto“ mokslinę nuomonę dėl genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87403, skirtų maistui ir pašarams, importo ir perdirbimo, vertinimo: https://www.testbiotech.org/node/2210

(10)  Žr. EFSA nuomonę, p. 2: https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5225

(11)  2018 m. liepos mėn. EFSA raštas bendrovei „Testbiotech“: http://www.testbiotech.org/sites/default/files/EFSA_letter_Testbiotech_July_2018%20.pdf

(12)  Žr., pavyzdžiui, Europos Parlamento plenarinio posėdžio įžanginę kalbą, įtrauktą į kitos kadencijos Europos Komisijai skirtas politines gaires (2014 m. liepos 15 d., Strasbūras), arba 2016 m. pranešimą apie Sąjungos padėtį (2016 m. rugsėjo 14 d., Strasbūras).

(13)  OL C 355, 2017 10 20, p. 165.

(14)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/178 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/178

---

P8_TA(2019)0060

Genetiškai modifikuota medvilnė GHB614 × LLCotton25 × MON 15985

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (D059692/02 – 2019/2524(RSP))

(2020/C 411/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projektą (D059692/02, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 × LLCotton25 × MON 15985, kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projektą (D059692/02,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 19 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 3 d. vykusį balsavimą Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete, kuris nurodomas Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje, kurio metu nuomonė nebuvo pateikta, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 3 d. vykusį balsavimą Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatiniame komitete, kuris nurodomas Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje, kurio metu nuomonė nebuvo pateikta,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 ir 13 straipsnius (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, 11 ir 13 straipsnius (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) nuomonę, kuri buvo priimta 2018 m. kovo 7 d. ir paskelbta 2018 m. balandžio 20 d. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) nuomonę, kuri buvo priimta 2018 m. kovo 7 d. ir paskelbta 2018 m. balandžio 20 d. (3),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose prieštaraujama tam, kad būtų duotas leidimas teikti rinkai genetiškai modifikuotus organizmus (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose prieštaraujama tam, kad būtų duotas leidimas teikti rinkai genetiškai modifikuotus organizmus (4),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnio 2 ir 3 dalis,

| A. | kadangi 2011 m. vasario 11 d. bendrovė „Bayer CropScience AG“ pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius Nyderlandų nacionalinei kompetentingai institucijai pateikė paraišką pateikti rinkai maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 ir modifikacijų derinys LLCotton25 × MON 15985, kurie iš jų sudaryti arba iš jų pagaminti (toliau – paraiška); kadangi paraiškoje buvo prašoma leidimo pateikti rinkai ne maistui ir pašarams, bet kitose srityse, išskyrus auginimą, naudojamus produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 ir modifikacijų derinys LLCotton25 × MON 15985, ir kurie iš jų sudaryti arba iš jų pagaminti; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2011 m. vasario 11 d. bendrovė „Bayer CropScience AG“ pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 5 ir 17 straipsnius Nyderlandų nacionalinei kompetentingai institucijai pateikė paraišką pateikti rinkai maisto produktų, maisto sudedamųjų dalių ir pašarų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 ir modifikacijų derinys LLCotton25 × MON 15985, kurie iš jų sudaryti arba iš jų pagaminti (toliau – paraiška); kadangi paraiškoje buvo prašoma leidimo pateikti rinkai ne maistui ir pašarams, bet kitose srityse, išskyrus auginimą, naudojamus produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 ir modifikacijų derinys LLCotton25 × MON 15985, ir kurie iš jų sudaryti arba iš jų pagaminti;

| B. | kadangi 2018 m. kovo 7 d. EFSA priėmė palankią nuomonę dėl šios paraiškos; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2018 m. kovo 7 d. EFSA priėmė palankią nuomonę dėl šios paraiškos;

| C. | kadangi genetiškai modifikuota medvilnė GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 sintetina 2mEPSPS baltymą, kuris suteikia atsparumą herbicidams, kurių sudėtyje yra glifosato, ir PAT baltymą, kuris suteikia atsparumą amonio gliufozinato pagrindu pagamintiems herbicidams, ir Cry1Ac ir Cry1Ab2 baltymus, kurie suteikia apsaugą nuo tam tikrų žvynasparnių kenkėjų; kadangi, be to, šis augalas gamina baltymus (NPTII ir AAD), kurie suteikia atsparumą antibiotikams; |
| --- | --- |

C.

kadangi genetiškai modifikuota medvilnė GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 sintetina 2mEPSPS baltymą, kuris suteikia atsparumą herbicidams, kurių sudėtyje yra glifosato, ir PAT baltymą, kuris suteikia atsparumą amonio gliufozinato pagrindu pagamintiems herbicidams, ir Cry1Ac ir Cry1Ab2 baltymus, kurie suteikia apsaugą nuo tam tikrų žvynasparnių kenkėjų; kadangi, be to, šis augalas gamina baltymus (NPTII ir AAD), kurie suteikia atsparumą antibiotikams;

| D. | kadangi, nors žmonėms skirto vilnamedžių (medvilnės) aliejaus vartojimas Europoje galbūt palyginti ir nedidelis, šio aliejaus galima rasti įvairiuose maisto produktuose, įskaitant padažus, majonezą, smulkius konditerijos kepinius, šokolado užtepus ir traškučius (5); |
| --- | --- |

D.

kadangi, nors žmonėms skirto vilnamedžių (medvilnės) aliejaus vartojimas Europoje galbūt palyginti ir nedidelis, šio aliejaus galima rasti įvairiuose maisto produktuose, įskaitant padažus, majonezą, smulkius konditerijos kepinius, šokolado užtepus ir traškučius (5);

| E. | kadangi gyvūnams medvilnė duodama daugiausia kaip medvilnės sėklų išspaudos / miltai arba kaip aliejingos medvilnės sėklos (6); |
| --- | --- |

E.

kadangi gyvūnams medvilnė duodama daugiausia kaip medvilnės sėklų išspaudos / miltai arba kaip aliejingos medvilnės sėklos (6);

Papildomų herbicidų liekanos ir komponentai

| F. | kadangi papildomų herbicidų, šiuo atveju glifosato ir gliufozinato, naudojimas yra įprastos žemės ūkio praktikos auginant herbicidams atsparius augalus dalis, todėl galima tikėtis, kad jie bus veikiami didesnių ir kartotinių dozių, o tai ne tik lems ne tik didesnę liekanų koncentraciją derliuje, taigi ir importuojamuose produktuose, bet taip pat gali turėti įtakos genetiškai modifikuotų augalų sudėčiai ir jų agronominėms savybėms; |
| --- | --- |

F.

kadangi papildomų herbicidų, šiuo atveju glifosato ir gliufozinato, naudojimas yra įprastos žemės ūkio praktikos auginant herbicidams atsparius augalus dalis, todėl galima tikėtis, kad jie bus veikiami didesnių ir kartotinių dozių, o tai ne tik lems ne tik didesnę liekanų koncentraciją derliuje, taigi ir importuojamuose produktuose, bet taip pat gali turėti įtakos genetiškai modifikuotų augalų sudėčiai ir jų agronominėms savybėms;

| G. | kadangi Sąjungoje nuo 2018 m. rugpjūčio 1 d. neleidžiama naudoti gliufozinato, nes jis klasifikuojamas kaip toksiškas reprodukcijai ir todėl jam taikomi kriterijai, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 (7); |
| --- | --- |

G.

kadangi Sąjungoje nuo 2018 m. rugpjūčio 1 d. neleidžiama naudoti gliufozinato, nes jis klasifikuojamas kaip toksiškas reprodukcijai ir todėl jam taikomi kriterijai, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1107/2009 (7);

| H. | kadangi vis dar neatsakyta į klausimus dėl glifosato kancerogeniškumo; kadangi EFSA 2015 m. lapkričio mėn. pateikė išvadą, kad glifosatas tikriausiai nėra kancerogeniškas, o Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) 2017 m. kovo mėn. pateikė išvadą, kad nėra pagrindo jo priskirti jokiai kategorijai; kadangi 2015 m. Pasaulio sveikatos organizacijos Tarptautinė vėžio tyrimų agentūra, priešingai, glifosatą priskyrė prie galimų žmonėms pavojingų kancerogenų; |
| --- | --- |

H.

kadangi vis dar neatsakyta į klausimus dėl glifosato kancerogeniškumo; kadangi EFSA 2015 m. lapkričio mėn. pateikė išvadą, kad glifosatas tikriausiai nėra kancerogeniškas, o Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) 2017 m. kovo mėn. pateikė išvadą, kad nėra pagrindo jo priskirti jokiai kategorijai; kadangi 2015 m. Pasaulio sveikatos organizacijos Tarptautinė vėžio tyrimų agentūra, priešingai, glifosatą priskyrė prie galimų žmonėms pavojingų kancerogenų;

| I. | kadangi, pasak EFSA Augalų apsaugos produktų ir jų liekanų ekspertų grupės, negalima daryti išvadų dėl liekanų, gaunamų iš genetiškai modifikuotų pasėlių purškimo glifosato preparatais, saugumo (8); kadangi komerciniuose purškiamojo glifosato preparatuose naudojami priedai ir jų mišiniai gali būti toksiškesni nei vien tik veiklioji medžiaga (9); |
| --- | --- |

I.

kadangi, pasak EFSA Augalų apsaugos produktų ir jų liekanų ekspertų grupės, negalima daryti išvadų dėl liekanų, gaunamų iš genetiškai modifikuotų pasėlių purškimo glifosato preparatais, saugumo (8); kadangi komerciniuose purškiamojo glifosato preparatuose naudojami priedai ir jų mišiniai gali būti toksiškesni nei vien tik veiklioji medžiaga (9);

| J. | kadangi kilus susirūpinimui dėl glifosato priedo, žinomo kaip polietoksiluoto lajaus aminas, toksiškumo Sąjunga jau pašalino jį iš rinkos; kadangi, nepaisant to, problemų keliantys priedai ir mišiniai vis dar galbūt leidžiami šalyse, kuriose auginama genetiškai modifikuota medvilnė (šiuo metu Japonijoje); |
| --- | --- |

J.

kadangi kilus susirūpinimui dėl glifosato priedo, žinomo kaip polietoksiluoto lajaus aminas, toksiškumo Sąjunga jau pašalino jį iš rinkos; kadangi, nepaisant to, problemų keliantys priedai ir mišiniai vis dar galbūt leidžiami šalyse, kuriose auginama genetiškai modifikuota medvilnė (šiuo metu Japonijoje);

| K. | kadangi informacija apie herbicidų ir jų metabolitų liekanų kiekį yra būtina nuodugniam herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų rizikos vertinimui atlikti; kadangi laikoma, kad po purškimo herbicidais susidariusios liekanos nepatenka į EFSA genetiškai modifikuotų organizmų ekspertų grupės (EFSA GMO grupės) kompetencijos sritį; kadangi nei genetiškai modifikuotos medvilnės purškimo herbicidais poveikis, nei bendras purškimo glifosato ir gliufozinato preparatais poveikis dar neįvertintas; |
| --- | --- |

K.

kadangi informacija apie herbicidų ir jų metabolitų liekanų kiekį yra būtina nuodugniam herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų rizikos vertinimui atlikti; kadangi laikoma, kad po purškimo herbicidais susidariusios liekanos nepatenka į EFSA genetiškai modifikuotų organizmų ekspertų grupės (EFSA GMO grupės) kompetencijos sritį; kadangi nei genetiškai modifikuotos medvilnės purškimo herbicidais poveikis, nei bendras purškimo glifosato ir gliufozinato preparatais poveikis dar neįvertintas;

| L. | kadangi teisiškai nereikalaujama, kad valstybės narės nustatytų glifosato ar gliufozinato liekanas importuojamoje medvilnėje, kad užtikrintų atitiktį didžiausiems liekanų kiekiams, nustatytiems pagal 2019, 2020 ir 2021 m. Sąjungos suderintą daugiametę kontrolės programą (10); kadangi naujausioje Europos Sąjungos ataskaitoje dėl pesticidų liekanų maisto produktuose, kurią parengė Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) ir kuri pagrįsta suderintos daugiametės programos ir valstybių narių programų rezultatais, nėra informacijos apie tai, ar medvilnė atitinka didžiausio leistino bet kokių pesticidų liekanų kiekio normas (11); kadangi pagal naujausius duomenis nėra žinoma, ar glifosato arba gliufozinato liekanos genetiškai modifikuotoje medvilnėje GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 atitinka Sąjungos didžiausius leistinus liekanų kiekius; |
| --- | --- |

L.

kadangi teisiškai nereikalaujama, kad valstybės narės nustatytų glifosato ar gliufozinato liekanas importuojamoje medvilnėje, kad užtikrintų atitiktį didžiausiems liekanų kiekiams, nustatytiems pagal 2019, 2020 ir 2021 m. Sąjungos suderintą daugiametę kontrolės programą (10); kadangi naujausioje Europos Sąjungos ataskaitoje dėl pesticidų liekanų maisto produktuose, kurią parengė Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) ir kuri pagrįsta suderintos daugiametės programos ir valstybių narių programų rezultatais, nėra informacijos apie tai, ar medvilnė atitinka didžiausio leistino bet kokių pesticidų liekanų kiekio normas (11); kadangi pagal naujausius duomenis nėra žinoma, ar glifosato arba gliufozinato liekanos genetiškai modifikuotoje medvilnėje GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 atitinka Sąjungos didžiausius leistinus liekanų kiekius;

Toksiškos medžiagos gosipolio kiekis

| M. | kadangi gosipolis yra natūraliai susidaranti toksiška medvilnės sudedamoji dalis: kadangi gosipolio kiekis gali būti didesnis genetiškai modifikuotuose augaluose, kurių sudėtyje yra EPSPS baltymo (12); kadangi EFSA GMO grupė pažymėjo, kad laisvojo gosipolio kiekis neapdorotose genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 x LLCotton25 x MON 15985 sėklose buvo didesnis nei genetiškai nemodifikuotoje medvilnėje (atitinkamai 7 200 mg/kg ir 6 000 mg/kg) (13), tačiau abi vertės buvo didesnės už teisės aktais nustatytą 5 000 mg/kg ribą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/32/EB dėl gyvūnų pašarų (14); |
| --- | --- |

M.

kadangi gosipolis yra natūraliai susidaranti toksiška medvilnės sudedamoji dalis: kadangi gosipolio kiekis gali būti didesnis genetiškai modifikuotuose augaluose, kurių sudėtyje yra EPSPS baltymo (12); kadangi EFSA GMO grupė pažymėjo, kad laisvojo gosipolio kiekis neapdorotose genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 x LLCotton25 x MON 15985 sėklose buvo didesnis nei genetiškai nemodifikuotoje medvilnėje (atitinkamai 7 200 mg/kg ir 6 000 mg/kg) (13), tačiau abi vertės buvo didesnės už teisės aktais nustatytą 5 000 mg/kg ribą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/32/EB dėl gyvūnų pašarų (14);

| N. | kadangi, remiantis 2014 m. tyrimo „Medvilnės sėklų produktuose esančio gosipolio toksiškumas“ duomenimis, dažniausiai pasitaikantis toksinis poveikis gyvūnams yra sutrikusi patinų ir patelių reprodukcinė funkcija – tai gyvulininkystės pramonei lemia didžiulius ekonominius nuostolius; gosipolis taip pat kenkia imuninei sistemai, nes sumažėja gyvūnų atsparumas infekcijoms ir vakcinų efektyvumas (15); kadangi EFSA teršalų maisto grandinėje ekspertų grupė gosipolį apibūdino kaip nepageidaujamą medžiagą gyvūnų pašaruose (16); |
| --- | --- |

N.

kadangi, remiantis 2014 m. tyrimo „Medvilnės sėklų produktuose esančio gosipolio toksiškumas“ duomenimis, dažniausiai pasitaikantis toksinis poveikis gyvūnams yra sutrikusi patinų ir patelių reprodukcinė funkcija – tai gyvulininkystės pramonei lemia didžiulius ekonominius nuostolius; gosipolis taip pat kenkia imuninei sistemai, nes sumažėja gyvūnų atsparumas infekcijoms ir vakcinų efektyvumas (15); kadangi EFSA teršalų maisto grandinėje ekspertų grupė gosipolį apibūdino kaip nepageidaujamą medžiagą gyvūnų pašaruose (16);

| O. | kadangi EFSA GMO grupė teigia, kad didesnis gosipolio kiekis genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 x LLCotton25 x MON 15985 sėklose, palyginti su genetiškai nemodifikuotos medvilnės sėklomis, praktiškai nekelia pavojaus gyvūnų ir žmonių saugai, nes i) didžiausias laisvojo gosipolio kiekis reglamentuojamas ES teisės aktais ir ii) balintas ir rafinuotas medvilnės sėklų aliejus, taip pat iš medvilnės sėklų pagaminti miltai, kuriuos tiesiogiai gali vartoti žmonės iš esmės yra be gosipolio (17); kadangi EFSA neįvertino medvilnės aliejaus (skirto vartoti žmonėms) ir medvilnės miltų (skirtų pašarams), kaip rekomenduojama dabartiniame EBPO bendro sutarimo dokumente dėl naujų medvilnės rūšių sudėties klausimų; kadangi teiginys, kad gosipoliui galioja teisiniai apribojimai pagal Sąjungos teisės aktus, nesuteikia pakankamai garantijų, kad genetiškai modifikuota medvilnė GHB614 x LLCotton25 x MON 15985 yra saugi vartoti; |
| --- | --- |

O.

kadangi EFSA GMO grupė teigia, kad didesnis gosipolio kiekis genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 x LLCotton25 x MON 15985 sėklose, palyginti su genetiškai nemodifikuotos medvilnės sėklomis, praktiškai nekelia pavojaus gyvūnų ir žmonių saugai, nes i) didžiausias laisvojo gosipolio kiekis reglamentuojamas ES teisės aktais ir ii) balintas ir rafinuotas medvilnės sėklų aliejus, taip pat iš medvilnės sėklų pagaminti miltai, kuriuos tiesiogiai gali vartoti žmonės iš esmės yra be gosipolio (17); kadangi EFSA neįvertino medvilnės aliejaus (skirto vartoti žmonėms) ir medvilnės miltų (skirtų pašarams), kaip rekomenduojama dabartiniame EBPO bendro sutarimo dokumente dėl naujų medvilnės rūšių sudėties klausimų; kadangi teiginys, kad gosipoliui galioja teisiniai apribojimai pagal Sąjungos teisės aktus, nesuteikia pakankamai garantijų, kad genetiškai modifikuota medvilnė GHB614 x LLCotton25 x MON 15985 yra saugi vartoti;

Cry baltymai ir sąsajos su alerginėmis reakcijomis

| P. | kadangi genetiškai modifikuota medvilnė GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 sintetina du Bt toksinus (baltymus Cry1Ac ir Cry1Ab2), kurie suteikia apsaugą nuo tam tikrų žvynasparnių kenkėjų; kadangi, nors Cry1 baltymai buvo pripažinti turinčiais adjuvantų savybių, t. y. jie gali sustiprinti kitų maisto produktų alergines savybes, to EFSA nėra ištyrusi; |
| --- | --- |

P.

kadangi genetiškai modifikuota medvilnė GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 sintetina du Bt toksinus (baltymus Cry1Ac ir Cry1Ab2), kurie suteikia apsaugą nuo tam tikrų žvynasparnių kenkėjų; kadangi, nors Cry1 baltymai buvo pripažinti turinčiais adjuvantų savybių, t. y. jie gali sustiprinti kitų maisto produktų alergines savybes, to EFSA nėra ištyrusi;

| Q. | kadangi 2017 m. atliktame galimo Bt toksinų ir liekanų, susidarančių po purškimo papildomais herbicidais, poveikio sveikatai tyrime padaryta išvada, kad derėtų atkreipti ypatingą dėmesį į herbicidų liekanas ir jų sąveiką su Bt toksinais (18); kadangi EFSA šių klausimų netyrė; |
| --- | --- |

Q.

kadangi 2017 m. atliktame galimo Bt toksinų ir liekanų, susidarančių po purškimo papildomais herbicidais, poveikio sveikatai tyrime padaryta išvada, kad derėtų atkreipti ypatingą dėmesį į herbicidų liekanas ir jų sąveiką su Bt toksinais (18); kadangi EFSA šių klausimų netyrė;

Atsparumas antibiotikams

| R. | kadangi, medvilnė GHB614 x LLcotton25 x MON 15985 gamina baltymus (NPTII ir AAD), kurie suteikia atsparumą antibiotikams; kadangi NPT11 suteikia atsparumą neomicinui ir kanamicinui; kadangi AAD suteikia atsparumą streptomicinui; kadangi visas šias antimikrobines medžiagas PPO klasifikuoja kaip „itin svarbias“ (19); |
| --- | --- |

R.

kadangi, medvilnė GHB614 x LLcotton25 x MON 15985 gamina baltymus (NPTII ir AAD), kurie suteikia atsparumą antibiotikams; kadangi NPT11 suteikia atsparumą neomicinui ir kanamicinui; kadangi AAD suteikia atsparumą streptomicinui; kadangi visas šias antimikrobines medžiagas PPO klasifikuoja kaip „itin svarbias“ (19);

| S. | kadangi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/18/EB (20) 4 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad atliekant rizikos aplinkai vertinimą visų pirma būtų atsižvelgiama į genetiškai modifikuotus organizmus (GMO), kurių sudėtyje yra genų, lemiančių atsparumą antibiotikams, kurie naudojami žmonėms arba gyvūnams gydyti, ir kad bendras tikslas yra nustatyti ir nutraukti GMO atsparumo antibiotikams žymimuosius genus, kurie gali turėti neigiamą poveikį žmonių sveikatai ar aplinkos saugai; |
| --- | --- |

S.

kadangi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/18/EB (20) 4 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad atliekant rizikos aplinkai vertinimą visų pirma būtų atsižvelgiama į genetiškai modifikuotus organizmus (GMO), kurių sudėtyje yra genų, lemiančių atsparumą antibiotikams, kurie naudojami žmonėms arba gyvūnams gydyti, ir kad bendras tikslas yra nustatyti ir nutraukti GMO atsparumo antibiotikams žymimuosius genus, kurie gali turėti neigiamą poveikį žmonių sveikatai ar aplinkos saugai;

| T. | kadangi EFSA GMO grupė 2004 m. priimtoje nuomonėje išnagrinėjo atsparumo antibiotikams žymimųjų genų naudojimą atrenkant transgeninius įvykius augaluose, nes baimintasi, kad dėl genų perdavimo iš genetiškai modifikuotų augalų bakterijoms tokių žymimųjų genų naudojimas gali lemti didesnį žmonių ir gyvūnų atsparumą antibiotikams; |
| --- | --- |

T.

kadangi EFSA GMO grupė 2004 m. priimtoje nuomonėje išnagrinėjo atsparumo antibiotikams žymimųjų genų naudojimą atrenkant transgeninius įvykius augaluose, nes baimintasi, kad dėl genų perdavimo iš genetiškai modifikuotų augalų bakterijoms tokių žymimųjų genų naudojimas gali lemti didesnį žmonių ir gyvūnų atsparumą antibiotikams;

| U. | kadangi, remiantis šia 2004 m. nuomone, AAD genas priklauso atsparumo antibiotikams genų II grupei, kuri „turėtų būti naudojama tik lauko tyrimams ir neturėtų patekti į genetiškai modifikuotus augalus, kurie bus tiekiami rinkai“ (21); |
| --- | --- |

U.

kadangi, remiantis šia 2004 m. nuomone, AAD genas priklauso atsparumo antibiotikams genų II grupei, kuri „turėtų būti naudojama tik lauko tyrimams ir neturėtų patekti į genetiškai modifikuotus augalus, kurie bus tiekiami rinkai“ (21);

Valstybių narių kompetentingų institucijų pastabos

| V. | kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį kompetentingos institucijos pateikė daug kritinių pastabų, kurios apima toliau išdėstytus klausimus (bet ne vien) (22); |
| --- | --- |

V.

kadangi per trijų mėnesių konsultacijų laikotarpį kompetentingos institucijos pateikė daug kritinių pastabų, kurios apima toliau išdėstytus klausimus (bet ne vien) (22);

Demokratijos stoka sprendimų priėmimo procese

| W. | kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2018 m. gruodžio 3 d. vykusį balsavimą nepateikė nuomonės, o tai reiškia, kad leidimas nebuvo patvirtintas kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma; |
| --- | --- |

W.

kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2018 m. gruodžio 3 d. vykusį balsavimą nepateikė nuomonės, o tai reiškia, kad leidimas nebuvo patvirtintas kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma;

| X. | kadangi tiek aiškinamajame memorandume dėl 2015 m. balandžio 22 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 nuostatos dėl valstybių narių galimybės apriboti ar uždrausti genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų naudojimą savo teritorijose, tiek aiškinamajame memorandume dėl 2017 m. vasario 14 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, Komisija apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, Komisija priima sprendimus dėl leidimų, nesiremdama Valstybių narių komiteto nuomone, ir kad priimant sprendimus dėl leidimų, susijusių su genetiškai modifikuotais maisto produktais ir pašarais, norma tapo sugrąžinti klausimą Komisijai, kad ši priimtų galutinį sprendimą, nors tai yra retai taikoma visos procedūros išimtis; kadangi Komisijos pirmininkas J. C. Juncker jau ne kartą apgailestavo dėl šios praktikos kaip nedemokratiškos (23); |
| --- | --- |

X.

kadangi tiek aiškinamajame memorandume dėl 2015 m. balandžio 22 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 nuostatos dėl valstybių narių galimybės apriboti ar uždrausti genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų naudojimą savo teritorijose, tiek aiškinamajame memorandume dėl 2017 m. vasario 14 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, Komisija apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, Komisija priima sprendimus dėl leidimų, nesiremdama Valstybių narių komiteto nuomone, ir kad priimant sprendimus dėl leidimų, susijusių su genetiškai modifikuotais maisto produktais ir pašarais, norma tapo sugrąžinti klausimą Komisijai, kad ši priimtų galutinį sprendimą, nors tai yra retai taikoma visos procedūros išimtis; kadangi Komisijos pirmininkas J. C. Juncker jau ne kartą apgailestavo dėl šios praktikos kaip nedemokratiškos (23);

| Y. | kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą (24) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti bei pateikti naują pasiūlymą; |
| --- | --- |

Y.

kadangi 2015 m. spalio 28 d. per pirmąjį svarstymą (24) Parlamentas atmetė 2015 m. balandžio 22 d. pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ir paragino Komisiją jį atsiimti bei pateikti naują pasiūlymą;

| 1. | mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prašo Komisijos atsiimti savo įgyvendinimo sprendimo projektą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją nesuteikti leidimo importuoti jokio genetiškai modifikuoto maistui ar pašarams skirto augalo, kuris yra atsparus herbicidui, kurio negalima naudoti Sąjungoje, šiuo atveju – gliufozinatui; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją nesuteikti leidimo jokiems herbicidams atspariems genetiškai modifikuotiems augalams, jeigu neatliktas visapusiškas po purškimo papildomais herbicidais, metabolitais ir jų komercinių formulių preparatais, naudojamais auginimo šalyse, susidariusių liekanų vertinimas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją visapusiškai integruoti papildomų herbicidų naudojimo ir jų liekanų rizikos vertinimą į herbicidams atsparių genetiškai modifikuotų augalų rizikos vertinimą nepriklausomai nuo to, ar genetiškai modifikuotą augalą ketinama auginti Sąjungoje, ar importuoti maistui ir pašarams; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją nesuteikti leidimo importuoti jokių genetiškai modifikuotų augalų, kurie turi antibiotikams atsparių genų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pakartoja savo įsipareigojimą paspartinti darbą, susijusį su Komisijos pasiūlymu, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011; ragina Tarybą nedelsiant paspartinti darbą rengiant minėtą Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją sustabdyti bet kokių įgyvendinimo sprendimų, susijusių su paraiškomis dėl leidimo naudoti genetiškai modifikuotus organizmus, įgyvendinimą iki tol, kol bus persvarstyta leidimų teikimo procedūra ir panaikinti dabar galiojančios procedūros, kuri pasirodė esanti netinkama, trūkumai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją atsiimti pasiūlymus dėl GMO leidimų, jei Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas, neatsižvelgiant į tai, ar jie skirti auginimui, ar maistui ir pašarams, nepateikia nuomonės; |
| --- | --- |

9.

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(2)  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3)  Maistui ir pašarams naudojamos genetiškai modifikuotos medvilnės GHB614 × LLCotton25 × MON 15985 vertinimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (paraiška EFSA-GMO-NL-2011-94), https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(4)

| — | 2014 m. sausio 16 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110). |
| --- | --- |

—

2014 m. sausio 16 d. rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl auginti skirto kukurūzų produkto (Zea mays L., linija 1507), genetiškai modifikuoto, kad būtų atsparesnis tam tikriems Lepidoptera būrio kenkėjams, pateikimo rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL C 482, 2016 12 23, p. 110).

| — | 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (OL C 399, 2017 11 24, p. 71). |
| --- | --- |

—

2015 m. gruodžio 16 d. rezoliucija dėl 2015 m. gruodžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2015/2279, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × T25, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti (OL C 399, 2017 11 24, p. 71).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 19). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87705 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 19).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 17). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 17).

| — | 2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 15). |
| --- | --- |

—

2016 m. vasario 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 (MST-FGØ72-2) projekto (OL C 35, 2018 1 31, p. 15).

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 108). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 108).

| — | 2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 111). |
| --- | --- |

—

2016 m. birželio 8 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl genetiškai modifikuotų gvazdikų (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) pateikimo rinkai projekto (OL C 86, 2018 3 6, p. 111).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 76). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 sėklas, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 76).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 80). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 810 produktus, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 80).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 70). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 70).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 73). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl auginti skirtų genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 sėklų pateikimo rinkai projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 73).

| — | 2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 83). |
| --- | --- |

—

2016 m. spalio 6 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, kurie iš jos sudaryti arba iš jos pagaminti, projekto (OL C 215, 2018 6 19, p. 83).

| — | 2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 298, 2018 8 23, p. 34). |
| --- | --- |

—

2017 m. balandžio 5 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys ar keturios modifikacijos Bt11, 59122, MIR604, 1507 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 298, 2018 8 23, p. 34).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 71). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų DAS-40278-9, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 71).

| — | 2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 67). |
| --- | --- |

—

2017 m. gegužės 17 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės GHB119 (BCS-GHØØ5-8), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (OL C 307, 2018 8 30, p. 67).

| — | 2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 337, 2018 9 20, p. 54). |
| --- | --- |

—

2017 m. rugsėjo 13 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-68416-4, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 337, 2018 9 20, p. 54).

| — | 2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 55). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų FG72 × A5547-127, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 55).

| — | 2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 60). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 4 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų DAS-44406-6, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 60).

| — | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 122). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 122).

| — | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 127). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų sojų 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 127).

| — | 2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 133). |
| --- | --- |

—

2017 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų aliejinių rapsų MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ir MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (OL C 346, 2018 9 27, p. 133).

| — | 2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59122 (DAS-59122-7), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0051). |
| --- | --- |

—

2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų 59122 (DAS-59122-7), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0051).

| — | 2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose derinamos dvi iš modifikacijų MON 87427, MON 89034 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/420/ES, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0052). |
| --- | --- |

—

2018 m. kovo 1 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × NK603 (MON-87427-7 × MON-89Ø34-3 × MON-ØØ6Ø3-6) ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose derinamos dvi iš modifikacijų MON 87427, MON 89034 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Sprendimas 2010/420/ES, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0052).

| — | 2018 m. gegužės 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai maisto produktus ir pašarus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1 (KM-ØØØH71-4), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0197). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 3 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pratęsiamas leidimas pateikti rinkai maisto produktus ir pašarus, pagamintus iš genetiškai modifikuotų cukrinių runkelių H7-1 (KM-ØØØH71-4), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0197).

| — | 2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų GA21 (MON-ØØØ21-9), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0221). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo dėl leidimo pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų GA21 (MON-ØØØ21-9), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0221).

| — | 2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos 1507, 59122, MON 810 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, ir kuriuo panaikinami Sprendimai 2009/815/EB, 2010/428/ES ir 2010/432/ES pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0222). |
| --- | --- |

—

2018 m. gegužės 30 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų 1507 × 59122 × MON 810 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi ar trys modifikacijos 1507, 59122, MON 810 ir NK603, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, ir kuriuo panaikinami Sprendimai 2009/815/EB, 2010/428/ES ir 2010/432/ES pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0222).

| — | 2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo atnaujinamas leidimas pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0416). |
| --- | --- |

—

2018 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo atnaujinamas leidimas pateikti į rinką produktus, kurių sudėtyje yra, jie susideda arba pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų NK603 × MON 810 (MON-ØØ6Ø3-6 × MON-ØØ81Ø-6), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0416).

| — | 2018 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ir 59122 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, ir panaikinamas Sprendimas 2011/366/ES, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0417). |
| --- | --- |

—

2018 m. spalio 24 d. rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 87427, MON 89034, 1507, MON 88017 ir 59122 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, ir panaikinamas Sprendimas 2011/366/ES, projekto (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0417).

(5)  EFSA nuomonė, p. 17 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(6)  EFSA nuomonė, p. 18, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(7)  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

(8)  EFSA išvada dėl veikliosios medžiagos glifosato, kaip pesticido, rizikos vertinimo tarpusavio peržiūros, „EFSA Journal“, 2015, 13 (11):4302, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(9)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(10)  2018 m. balandžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/555 dėl 2019, 2020 ir 2020 m. suderintos daugiametės Sąjungos kontrolės programos, skirtos užtikrinti, kad nebūtų viršijama didžiausia leidžiamoji pesticidų liekanų koncentracija augaliniuose ir gyvūniniuose maisto produktuose bei ant jų, ir pesticidų liekanų poveikiui vartotojams įvertinti (OL L 92, 2018 4 10, p. 6).

(11)  2016 m. Europos Sąjungos ataskaita dėl pesticidų liekanų maisto produktuose, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5348

(12)  https://www.testbiotech.org/node/2209 p. 2.

(13)  EFSA nuomonė, p. 14, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(14)  2002 m. gegužės 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/32/EB dėl nepageidaujamų medžiagų gyvūnų pašaruose (OL L 140, 2002 5 30, p. 10) nustatytas didžiausias gosipolio kiekis medvilnės sėklose (kaip pašarinėje žaliavoje) – 5 000 mg/kg.

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:02002L0032-20131227&from=ES

(15)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC4033412/

(16)  EFSA nuomonė, p. 15, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(17)  EFSA nuomonė, p. 15, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5213

(18)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5236067/

(19)  P. 21, http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/255027/9789241512220-eng.pdf;jsessionid=11933F77EEEE4D6E7BD574889996C4E6?sequence=1

(20)  2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/220/EEB (OL L 106, 2001 4 17, p. 1).

(21)  https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2004.48

(22)  Plg. G priedas, Valstybių narių pastabos, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionDocumentsLoader?question=EFSA-Q-2018-00147

(23)  Žr., pavyzdžiui, Europos Parlamento plenarinio posėdžio įžanginę kalbą, įtrauktą į kitos kadencijos Europos Komisijai skirtas politines gaires (2014 m. liepos 15 d., Strasbūras), arba į 2016 m. pranešimą apie Sąjungos padėtį (2016 m. rugsėjo 14 d., Strasbūras).

(24)  OL C 355, 2017 10 20, p. 165.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/185 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/185

---

P8_TA(2019)0061

Padėtis Venesueloje

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Venesueloje (2019/2543(RSP))

(2020/C 411/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl Venesuelos, ypač į 2018 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl rinkimų Venesueloje (1), 2018 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl migracijos krizės ir humanitarinės padėties Venesueloje bei prie jos sausumos sienų su Kolumbija ir Brazilija (2) ir 2018 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl padėties Venesueloje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl Venesuelos, ypač į 2018 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl rinkimų Venesueloje (1), 2018 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl migracijos krizės ir humanitarinės padėties Venesueloje bei prie jos sausumos sienų su Kolumbija ir Brazilija (2) ir 2018 m. spalio 25 d. rezoliuciją dėl padėties Venesueloje (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2019 m. sausio 26 d. pareiškimą ES vardu dėl padėties Venesueloje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2019 m. sausio 26 d. pareiškimą ES vardu dėl padėties Venesueloje,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2019 m. sausio 10 d. pareiškimą ES vardu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai 2019 m. sausio 10 d. pareiškimą ES vardu,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statutą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statutą,

| — | atsižvelgdamas į Venesuelos Konstituciją, ypač į jos 233 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Venesuelos Konstituciją, ypač į jos 233 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi 2018 m. gegužės 20 d. vykę rinkimai buvo surengti nesilaikant minimalių tarptautinių standartų, skirtų patikimam procesui užtikrinti, ir nesilaikant politinio pliuralizmo, demokratijos, skaidrumo ir teisinės valstybės principų; kadangi ES kartu su kitomis regioninėmis organizacijomis ir demokratinėmis valstybėmis nepripažino nei rinkimų, nei taikant tokį neteisėtą procesą suformuotų valdžios institucijų; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2018 m. gegužės 20 d. vykę rinkimai buvo surengti nesilaikant minimalių tarptautinių standartų, skirtų patikimam procesui užtikrinti, ir nesilaikant politinio pliuralizmo, demokratijos, skaidrumo ir teisinės valstybės principų; kadangi ES kartu su kitomis regioninėmis organizacijomis ir demokratinėmis valstybėmis nepripažino nei rinkimų, nei taikant tokį neteisėtą procesą suformuotų valdžios institucijų;

| B. | kadangi 2019 m. sausio 10 d. Nicolás Maduro neteisėtai ir pažeisdamas konstitucinę tvarką pradėjo vykdyti jam nepriklausančius prezidento įgaliojimus prisiekdamas Aukščiausiame teisingumo teisme; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2019 m. sausio 10 d. Nicolás Maduro neteisėtai ir pažeisdamas konstitucinę tvarką pradėjo vykdyti jam nepriklausančius prezidento įgaliojimus prisiekdamas Aukščiausiame teisingumo teisme;

| C. | kadangi 2019 m. sausio 23 d. teisėtai ir demokratiškai išrinktas Nacionalinės Asamblėjos pirmininkas Juan Guaidó prisaikdintas kaip laikinasis Venesuelos prezidentas pagal Venesuelos Konstitucijos 233 straipsnį; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2019 m. sausio 23 d. teisėtai ir demokratiškai išrinktas Nacionalinės Asamblėjos pirmininkas Juan Guaidó prisaikdintas kaip laikinasis Venesuelos prezidentas pagal Venesuelos Konstitucijos 233 straipsnį;

| D. | kadangi pastarosiomis dienomis Venesueloje vyksta protestai ir masinės demonstracijos; kadangi pranešama, jog vykstant demonstracijoms ir neramumams dešimtys žmonių žuvo ir keli šimtai sužeista; kadangi dėl smurto veiksmų ir represijų prieš socialinius protestus, neteisėtų reidų, savavališkų suėmimų (be kita ko, daugiau kaip 70 nepilnamečių asmenų) ir opozicijos aktyvistų stigmatizavimo ir persekiojimo aukų skaičius tebeauga ir tebėra stipriai pažeidžiamos žmogaus teisės; kadangi šią savaitę buvo raginama rengti naujus protestus; |
| --- | --- |

D.

kadangi pastarosiomis dienomis Venesueloje vyksta protestai ir masinės demonstracijos; kadangi pranešama, jog vykstant demonstracijoms ir neramumams dešimtys žmonių žuvo ir keli šimtai sužeista; kadangi dėl smurto veiksmų ir represijų prieš socialinius protestus, neteisėtų reidų, savavališkų suėmimų (be kita ko, daugiau kaip 70 nepilnamečių asmenų) ir opozicijos aktyvistų stigmatizavimo ir persekiojimo aukų skaičius tebeauga ir tebėra stipriai pažeidžiamos žmogaus teisės; kadangi šią savaitę buvo raginama rengti naujus protestus;

| E. | kadangi ES ne kartą ragino Venesueloje atkurti demokratiją ir teisinę valstybę vykdant patikimą politinį procesą; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES ne kartą ragino Venesueloje atkurti demokratiją ir teisinę valstybę vykdant patikimą politinį procesą;

| F. | kadangi 2017 m. Europos Parlamentas Venesuelos demokratinei opozicijai ir politiniams kaliniams paskyrė Sacharovo premiją už minties laisvę; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2017 m. Europos Parlamentas Venesuelos demokratinei opozicijai ir politiniams kaliniams paskyrė Sacharovo premiją už minties laisvę;

| G. | kadangi Venesuelos gyventojai išgyvena precedento neturinčią socialinę, ekonominę ir demokratinę krizę: daugiau kaip 3 mln. žmonių migravo, infliacijos lygis viršija 1 650 000 %; |
| --- | --- |

G.

kadangi Venesuelos gyventojai išgyvena precedento neturinčią socialinę, ekonominę ir demokratinę krizę: daugiau kaip 3 mln. žmonių migravo, infliacijos lygis viršija 1 650 000 %;

| H. | kadangi tarptautiniai ir regioniniai partneriai, įskaitant ES, įsipareigojo padėti sudaryti sąlygas taikiam, patikimam ir įtraukiam politiniam procesui tarp visų svarbių Venesuelos subjektų; kadangi ES pakartoja esanti pasirengusi išlaikyti atvirus komunikacijos kanalus; |
| --- | --- |

H.

kadangi tarptautiniai ir regioniniai partneriai, įskaitant ES, įsipareigojo padėti sudaryti sąlygas taikiam, patikimam ir įtraukiam politiniam procesui tarp visų svarbių Venesuelos subjektų; kadangi ES pakartoja esanti pasirengusi išlaikyti atvirus komunikacijos kanalus;

| I. | kadangi Nicolás Maduro, reaguodamas į ES vardu pateiktą Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai prašymą skubiai surengti laisvus, skaidrius ir patikimus prezidento rinkimus, viešai atmetė galimybę surengti naujus prezidento rinkimus; |
| --- | --- |

I.

kadangi Nicolás Maduro, reaguodamas į ES vardu pateiktą Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai prašymą skubiai surengti laisvus, skaidrius ir patikimus prezidento rinkimus, viešai atmetė galimybę surengti naujus prezidento rinkimus;

| 1. | pripažįsta Juaną Guaidó teisėtu laikinuoju Venesuelos Bolivaro Respublikos prezidentu pagal Venesuelos Konstitucijos 233 straipsnį ir išreiškia visapusišką pritarimą jo veiksmų planui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prašo Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai kartu su valstybėmis narėmis laikytis tvirtos ir vieningos pozicijos ir pripažinti Juaną Guaidó vieninteliu teisėtu laikinuoju šalies prezidentu, kol demokratijai atkurti bus galima surengti naujus laisvus, skaidrius ir patikimus prezidento rinkimus; palankiai vertina tai, kad daugelis demokratinių valstybių jau pripažino naujojo laikinojo prezidento įgaliojimus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina ES ir jos valstybes nares, jei šis sprendimas bus patvirtintas, imtis veiksmų šioje srityje ir akredituoti atstovus, kuriuos paskirs teisėtos valdžios institucijos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | griežtai smerkia žiaurias represijas ir smurtą, dėl kurių žuvo ir sužalota žmonių; solidarizuojasi su Venesuelos tauta ir pareiškia nuoširdžią užuojautą aukų šeimoms ir draugams; primygtinai ragina de facto Venesuelos valdžios institucijas nutraukti bet kokius žmogaus teisių pažeidimus, patraukti atsakomybėn už juos atsakingus asmenis ir užtikrinti, kad būtų visapusiškai paisoma visų pagrindinių laisvių ir žmogaus teisių; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smerkia kelių žurnalistų, informuojančių apie padėtį Venesueloje, sulaikymą ir ragina nedelsiant juos paleisti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atmeta bet kokius pasiūlymus ar bandymus įveikti krizę, dėl kurių gali būti naudojama prievarta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | patvirtina, jog visapusiškai remia Nacionalinę Asamblėją, kuri yra vienintelė teisėta demokratinė Venesuelos valdžios institucija, kurios įgaliojimai, įskaitant jos narių prerogatyvas ir saugumą, turi būti atkurti ir gerbiami; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tvirtai remia anksčiau priimtas Europos Parlamento rezoliucijas atitinkantį JT generalinio sekretoriaus raginimą atlikti nepriklausomą ir visapusišką įvykdytų nužudymų tyrimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai bendradarbiauti su šio regiono šalimis ir kitais svarbiais subjektais, siekiant sukurti 2018 m. spalio 15 d. Tarybos išvadose pasiūlytą kontaktinę grupę, kuri galėtų tarpininkauti derantis dėl susitarimo dėl laisvų, skaidrių ir patikimų prezidento rinkimų, grindžiamų sutartu tvarkaraščiu, visiems dalyviams vienodomis sąlygomis, skaidrumu ir tarptautine stebėsena; |
| --- | --- |

9.

| 10. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, teisėtam laikinajam Venesuelos Bolivaro Respublikos prezidentui ir Venesuelos Bolivaro Respublikos Nacionalinei asamblėjai, Limos grupės valstybių vyriausybėms ir parlamentams, Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinei asamblėjai ir Amerikos valstybių organizacijos generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0199.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0313.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0436.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/187 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/187

---

P8_TA(2019)0062

Metinė konkurencijos politikos ataskaita

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės konkurencijos politikos ataskaitos (2018/2102(INI))

(2020/C 411/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 7, 8, 9, 11, 12, 39, 42 ir 109–109 straipsnius ir 174 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 7, 8, 9, 11, 12, 39, 42 ir 109–109 straipsnius ir 174 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač jos 35, 37 ir 38 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač jos 35, 37 ir 38 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 18 d. Komisijos 2017 m. konkurencijos politikos ataskaitą (COM(2018)0482) ir prie jos pridėtą tą pačią dieną paskelbtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 18 d. Komisijos 2017 m. konkurencijos politikos ataskaitą (COM(2018)0482) ir prie jos pridėtą tą pačią dieną paskelbtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (1),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijos tarp įmonių kontrolės (2) (EB Susijungimų reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijos tarp įmonių kontrolės (2) (EB Susijungimų reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 9 d. baltąją knygą „Veiksmingesnė ES susijungimų kontrolė“ (COM(2014)0449), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 9 d. baltąją knygą „Veiksmingesnė ES susijungimų kontrolė“ (COM(2014)0449),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 22 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria siekiama valstybių narių konkurencijos institucijoms suteikti įgaliojimus, kad jos būtų veiksmingesnės vykdymo užtikrinimo institucijos ir užtikrintų tinkamą vidaus rinkos veikimą (COM(2017)0142) (EKT+ direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. kovo 22 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria siekiama valstybių narių konkurencijos institucijoms suteikti įgaliojimus, kad jos būtų veiksmingesnės vykdymo užtikrinimo institucijos ir užtikrintų tinkamą vidaus rinkos veikimą (COM(2017)0142) (EKT+ direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 19 d. Komisijos pranešimą dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos (C(2016)2946), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 19 d. Komisijos pranešimą dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos (C(2016)2946),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 5 d. rezoliuciją „ES bendradarbiavimo susitarimai konkurencijos politikos įgyvendinimo srityje. Tolesnė veikla“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. vasario 5 d. rezoliuciją „ES bendradarbiavimo susitarimai konkurencijos politikos įgyvendinimo srityje. Tolesnė veikla“ (3),

| — | atsižvelgdamas į atitinkamas Komisijos taisykles, gaires, sprendimus, rezoliucijas, komunikatus ir dokumentus konkurencijos klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atitinkamas Komisijos taisykles, gaires, sprendimus, rezoliucijas, komunikatus ir dokumentus konkurencijos klausimais,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. (4) ir 2017 m. vasario 14 d. (5) rezoliucijas dėl 2017 ir 2016 m. metinių ES konkurencijos politikos ataskaitų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. (4) ir 2017 m. vasario 14 d. (5) rezoliucijas dėl 2017 ir 2016 m. metinių ES konkurencijos politikos ataskaitų,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos mėn. Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto Konkurencijos darbo grupės užsakytą tyrimą „Konkurencijos klausimai finansinių technologijų srityje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos mėn. Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto Konkurencijos darbo grupės užsakytą tyrimą „Konkurencijos klausimai finansinių technologijų srityje“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos atsakymus į klausimus, į kuriuos atsakoma raštu, Nr. E-000344–16, E-002666–16 ir E-002112–16, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos atsakymus į klausimus, į kuriuos atsakoma raštu, Nr. E-000344–16, E-002666–16 ir E-002112–16,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos 2018 m. birželio 18 d. paskelbtos 2017 m. konkurencijos politikos ataskaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos 2018 m. birželio 18 d. paskelbtos 2017 m. konkurencijos politikos ataskaitos,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 10 d. Komisijos galutinę ataskaitą dėl elektroninės prekybos sektoriaus tyrimo (COM(2017)0229), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gegužės 10 d. Komisijos galutinę ataskaitą dėl elektroninės prekybos sektoriaus tyrimo (COM(2017)0229),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A8-0474/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A8-0474/2018),

| A. | kadangi konkurencijos politika jau taikoma daugiau kaip 60 metų ir kadangi stipri ir veiksminga ES konkurencijos politika visada buvo Europos projekto kertinis akmuo; |
| --- | --- |

A.

kadangi konkurencijos politika jau taikoma daugiau kaip 60 metų ir kadangi stipri ir veiksminga ES konkurencijos politika visada buvo Europos projekto kertinis akmuo;

| B. | kadangi mokesčių slėpimas ir mokesčių vengimas sukuria nesąžiningą konkurenciją, kuri daro neigiamą poveikį ypač mažoms ir vidutinėms įmonėms (toliau–MVĮ); |
| --- | --- |

B.

kadangi mokesčių slėpimas ir mokesčių vengimas sukuria nesąžiningą konkurenciją, kuri daro neigiamą poveikį ypač mažoms ir vidutinėms įmonėms (toliau–MVĮ);

| C. | kadangi pinigų plovimas, mokesčių vengimas ir slėpimas kenkia teisingam mokestinių pajamų paskirstymui valstybėse narėse ir taip iškraipo konkurenciją vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi pinigų plovimas, mokesčių vengimas ir slėpimas kenkia teisingam mokestinių pajamų paskirstymui valstybėse narėse ir taip iškraipo konkurenciją vidaus rinkoje;

| D. | kadangi dėl masinio turtingų asmenų ir didelį grynąjį kapitalą turinčių įmonių mokesčių vengimo ne tik nukenčia eiliniai mokesčių mokėtojai, bet ir kyla grėsmė geram valdymui, makroekonominiam stabilumui, socialinei sanglaudai bei visuomenės pasitikėjimui Sąjungos ir valstybių narių institucijomis; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl masinio turtingų asmenų ir didelį grynąjį kapitalą turinčių įmonių mokesčių vengimo ne tik nukenčia eiliniai mokesčių mokėtojai, bet ir kyla grėsmė geram valdymui, makroekonominiam stabilumui, socialinei sanglaudai bei visuomenės pasitikėjimui Sąjungos ir valstybių narių institucijomis;

| E. | kadangi tam tikros vyriausybės ir jurisdikcijos, kai kurios iš jų veikia ES viduje, specializuojasi kurti arba kuria konkurenciją iškreipiančius lengvatinius mokesčių režimus tarptautinių bendrovių ir turtingų asmenų, kurie patys šiose jurisdikcijose neturi ekonominio pagrindo, o yra tik jiems atstovaujančios priedangos įmonės, naudai; |
| --- | --- |

E.

kadangi tam tikros vyriausybės ir jurisdikcijos, kai kurios iš jų veikia ES viduje, specializuojasi kurti arba kuria konkurenciją iškreipiančius lengvatinius mokesčių režimus tarptautinių bendrovių ir turtingų asmenų, kurie patys šiose jurisdikcijose neturi ekonominio pagrindo, o yra tik jiems atstovaujančios priedangos įmonės, naudai;

| 1. | mano, kad konkurencijos politika, kuria siekiama užtikrinti vienodas veiklos sąlygas visuose sektoriuose, yra kertinis Europos socialinės rinkos ekonomikos akmuo ir pagrindinis veiksnys užtikrinant tinkamą vidaus rinkos veikimą; palankiai vertina Komisijos 2017 m. konkurencijos politikos ataskaitą, taip pat jos pastangas ir veiklą, kuriomis siekiama užtikrinti, kad Sąjungos konkurencijos taisyklės būtų veiksmingai taikomos visų ES piliečių naudai, ypač tų, kurių pozicijos kaip vartotojų yra silpnos; be to, ragina Komisiją toliau užtikrinti visapusišką ES konkurencijos taisyklių vykdymą, ypatingą dėmesį skiriant sunkumams, su kuriais susiduria MVĮ, ir vengti nevienodo jų taikymo valstybėse narėse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina ir toliau remia struktūrinį dialogą su už konkurenciją atsakingu Komisijos nariu ir Komisijos pastangas palaikyti glaudų bendradarbiavimą su Parlamento kompetentingo komiteto ir jo Konkurencijos politikos darbo grupės nariais; mano, kad Komisijos metinė konkurencijos politikos ataskaita yra būtina demokratinės kontrolės priemonė; primena, kad pastaraisiais metais Parlamentas pagal įprastą teisėkūros procedūrą dalyvavo formuojant konkurencijos taisyklių sistemą, pvz., pasiūlyme dėl EKT + direktyvos; pažymi, kad Parlamentui turėtų būti suteikti bendro sprendimo įgaliojimai, kad jis galėtų formuoti konkurencijos taisyklių sistemą, ir apgailestauja, kad pastarojo meto Sutarčių pakeitimuose nebuvo sustiprintas šios srities Sąjungos politikos demokratinis aspektas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina ir toliau remia ryžtingą Komisijos Konkurencijos GD darbotvarkę ir prioritetus, taip pat pažymi, kad ir toliau esama svarbių problemų, pavyzdžiui, susiliejimų kontrolės srityje, kurioje absoliutus susiliejimų skaičius yra didelė problema; pažymi, kad Komisijos sprendimai dėl susiliejimų, antimonopolinių priemonių ir valstybės pagalbos yra politinių diskusijų tema, ir pabrėžia, kad, nors kai kurie naujausių sprendimų pavyzdžiai pateikiami šioje ataskaitoje, bendras vaizdas yra platesnis ir todėl Parlamentas nesiekia priimti pozicijos dėl atskirų atvejų, nes Komisija turi spręsti apie tai, kada nesilaikoma teisės aktų dėl konkurencijos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prašo Komisijos išnagrinėti galimą neigiamą siūlomo bendrovių „Siemens“ ir „Alstom“ susiliejimo poveikį Europos geležinkelių rinkos konkurencingumui ir jo neigiamą poveikį geležinkelių naudotojams; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad 2018 m. Komisija pateikė pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto siekiant sukurti visos Europos asmeninės pensijos produktą (angl. PEPP), kuris būtų privatus pensijų fondas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad vartotojas yra pagrindinis veiksmingos konkurencijos Europos bendrojoje rinkoje naudos gavėjas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina sunkvežimių kartelių tyrimą; teigiamai vertina tai, kad Komisija nagrinėjo ne tik kartelio tarp didelių sunkvežimių gamintojų poveikį sunkvežimių kainoms, bet ir skyrė jiems sankcijas dėl to, kad jie siekė, kad būtų vėluojama pradėti naudoti švaresnius sunkvežimius; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad konkurencijos taisyklės yra pagrįstos sutartimis, ir, kaip nustatyta SESV 7 straipsnyje, jas reikėtų aiškinti atsižvelgiant į platesnes Europos vertybes, kuriomis grindžiama Sąjungos teisė, susijusi su socialiniais reikalais, socialine rinkos ekonomika, aplinkosaugos standartais, klimato politika ir vartotojų apsauga; mano, kad taikant ES konkurencijos teisę turėtų būti šalinami visi rinkos iškraipymai, įskaitant rinkos iškraipymus, kuriuos lemia neigiami išoriniai socialiniai ir aplinkosaugos veiksniai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad konkurencijos politika turėtų veikti kaip katalizatorius pereinant prie kitokio energijos vartojimo modelio visoje ES, skatinti ekonominę ir socialinę integraciją Europoje, skatinti ekologiškai tvarią ūkininkavimo veiklą ir riboti didelių energijos įmonių galimybes padidinti energijos tiekimo kainas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad net jei produktai arba paslaugos tiekiami nemokamai, daugiausia skaitmeninėje ekonomikoje, vartotojai vis tiek gali patirti neteisingą elgesį, pavyzdžiui, kokybės, asortimento arba inovacijų suprastėjimą arba priverstinius metodus; mano, kad ES konkurencijos taisyklės ir vykdymo užtikrinimas taip pat turėtų apimti įvairius aspektus, nesusijusius su kainomis, ir turėtų atsižvelgti į platesnius aspektus, pvz., į produktų ar paslaugų kokybę, taip pat atsižvelgiant į piliečių privatumą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į didžiulius pokyčius rinkose, atsirandančius dėl nuolatinės technologijų plėtros, dėl kurių atsiranda ir galimybių, ir iššūkių; šiuo atžvilgiu pabrėžia esminį konkurencijos politikos vaidmenį tolesnėje bendrosios skaitmeninės rinkos raidoje; pabrėžia, kad reikia skubiai sukurti sistemą, kurią taikant būtų skatinamos duomenų inovacijos ir nauji verslo modeliai ir kartu veiksmingai sprendžiamos duomenimis ir algoritmais pagrįstos ekonomikos problemos; visų pirma atkreipia dėmesį į tai, kad kelios skaitmeninės platformos, kurios turi prieigą ir gali kontroliuoti vis didėjančius duomenų srautus, gali sukurti masto ekonomiją ir didelį išorinį tinklo poveikį, o dėl pernelyg didelės koncentracijos ir pajamų gavimo iš piktnaudžiavimo rinkos galia gali sukelti rinkos nepakankamumus; šiame kontekste palankiai vertina specialiųjų Komisijos nario patarėjų paskyrimą siekiant sutelkti dėmesį į būsimas skaitmeninimo problemas konkurencijos politikos srityje ir su susidomėjimu laukia jų darbo išvadų ir rekomendacijų dėl veiksmų; pabrėžia, kad šiais klausimais būtina ES mastu taikyti bendrą požiūrį; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad naudotojai dažnai nežino, kokiu mastu jų duomenys naudojami ir perduodami trečiosioms šalims rinkodaros ar komerciniais tikslais; ragina Komisiją, vadovaujantis 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (6) (E. privatumo direktyva) 5 straipsnio 3 dalimi, užtikrinti, kad skaitmeninės įmonės asmens duomenis naudotų tik gavus aiškų atitinkamo abonento ar naudotojo sutikimą ir kad be šio sutikimo nebūtų galima perduoti duomenų trečiosioms šalims, su kuriomis bendrovė ar platforma yra sudariusios susitarimą; todėl mano, kad skaitmeninės rinkos turi būti vertinamos vadovaujantis daugiadalykiu požiūriu, nes antikonkurenciniai veiksmai gali apimti kitų sričių, pvz., duomenų apsaugos ir vartotojų teisės aktų, teisės pažeidimus; pabrėžia, kad imantis tinkamų vykdymo užtikrinimo veiksmų reikėtų, kad skirtingos kompetentingos institucijos bendradarbiautų, visų pirma, konkurencijos, vartotojų ir duomenų apsaugos institucijos, kaip siūloma Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno iniciatyvoje dėl tarpuskaitos namų (7); |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją surengti technologijų įmonių klausymą, į kurį būtų pakviesti bendrovių „Google“, „Facebook“ ir „Apple“ vykdomieji direktoriai, visų pirma siekiant aptarti, kaip trečiųjų šalių renkami ir naudojami vartotojų asmens duomenys; yra susirūpinęs dėl to, kad naudotojai, reguliavimo institucijos ir kartais net taikomųjų programų kūrėjai ir reklamuotojai nežino, kokiu mastu duomenų srautai iš išmaniųjų telefonų patenka skaitmeninės reklamos grupėms ir kitoms trečiosioms šalims; atkreipia dėmesį į tai, kad trečiųjų šalių per išmaniųjų telefonų programėles surinkti duomenys gali apimti bet kokią informaciją – nuo profilio informacijos, pvz., amžiaus ir lyties iki vietos nustatymo detalių, įskaitant duomenis apie netoliese esančius mobiliojo ryšio bokštus arba belaidžio ryšio (Wi-Fi) maršruto parinktuvus, taip pat informaciją apie visas kitas programėles, esančias telefone; mano, kad ES turėtų suteikti asmenims galimybę suprasti su šiomis sekimo bendrovėmis susijusias monopolijos ir koncentracijos problemas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | šiuo atžvilgiu ragina Komisiją, be kita ko, remiantis jos gairėmis dėl SESV 102 straipsnio, vertinti duomenų, būtinų paslaugų kūrimui ir teikimui, kontrolę kaip priemonę daryti įtaką rinkoje, taip pat reikalauti internetinių platformų ir socialinių tinklų paslaugų teikėjų sąveikos; taip pat atkreipia dėmesį į savarankiško mokymosi algoritmų ir dirbtinio intelekto raidą, ypač kai juos bendrovėms teikia trečiosios šalys, ir jos poveikį kartelio veiklos pobūdžiui; prašo, kad Komisija kitoje metinėje konkurencijos politikos ataskaitoje pateiktų išsamią informaciją apie šiuos klausimus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad svarbu užtikrinti tinkamą Sąjungos kolektyvinių teisių gynimo mechanizmų veikimą, kuriais siekiama užtikrinti tinkamą kompensaciją nuo antikonkurencinių veiksmų nukentėjusiems vartotojams; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad būtina užtikrinti teisę į tarpvalstybinį perkeliamumą siekiant išvengti tokios padėties, kai esami šios teisės apribojimai įsitvirtintų kaip teisėtos rinkos praktikos; mano, kad taip pat svarbu panaikinti neigiamai veikiančius ir nepagrįstus apribojimus dėl geografinių priežasčių, dėl kurių neužtikrinamas nuoseklius intelektinės nuosavybės teisių apsaugos lygis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad jurisdikcijos ribos, pagal kurias nustatomas pradinis ES susijungimų peržiūros taškas, grindžiamos tikslinių ir įsigyjančiųjų subjektų apyvarta, ne visuomet yra tinkamos skaitmeninei ekonomikai, nes reklamos tikslais dažnai naudojama neapibrėžta vertė, išreikšta interneto svetainės lankytojų skaičiumi; siūlo patikslinti šias ribines vertes ir pritaikyti jas siekiant įtraukti, be kita ko, kitus veiksnius, pvz., vartotojų, kuriems turėjo įtakos susijungimai, skaičių ir susijusių sandorių vertę; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia tai, kad norint patekti į skaitmeninę ekonomiką tam tikrose srityse susiduriama su kliūtimis, kurios tampa vis labiau neįveikiamos, nes kuo labiau įsigali neteisingas elgesys, tuo sunkiau atkurti padėtį be antikonkurencinio poveikio; mano, kad laikinosios priemonės gali būti svarbi priemonė, kuria užtikrinama, kad, kol vyksta tyrimas, nebūtų pakenkta konkurencijai; šiuo atžvilgiu patvirtina, kad Komisija turėtų veiksmingai taikyti laikinąsias priemones ir kartu užtikrinti tinkamą procesą ir tiriamų įmonių teisę į gynybą; palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą atlikti analizę, ar yra priemonių supaprastinti laikinųjų priemonių priėmimą per dvejus metus nuo EKT + direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę dienos; atsižvelgdamas į tai, rekomenduoja Komisijai pasimokyti iš geriausios praktikos pavyzdžių kitose jurisdikcijose; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją imtis platesnio užmojo veiksmų siekiant pašalinti neteisėtas kliūtis konkurencijai internete siekiant užtikrinti internetinę prekybą ES viduje be kliūčių, stebėti viršutines kainų ribas tokiuose sektoriuose kaip interneto platformos, skirtos apgyvendinimui ir turizmui, ir užtikrinti, kad vartotojai turėtų tarpvalstybinę prieigą prie plataus prekių ir paslaugų asortimento konkurencingomis kainomis; prašo Komisijos atlikti reklamos rinkos sektoriaus tyrimą siekiant geriau suprasti internetinės reklamos dinamiką ir nustatyti antikonkurencinius veiksmus, su kuriais reikia kovoti užtikrinant konkurencijos teisės aktų vykdymą, kaip tai padarė kai kurios nacionalinės institucijos; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad dėl šiuolaikinės ekonomikos skaitmeninimo keičiasi tradicinė ekonominė logika; todėl pabrėžia, kad bet kokioje apmokestinimo sistemoje turi būti atsižvelgta į tai, kad skaitmeninimas tapo nauja visų mūsų ekonomikos elementų norma; atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą nustatyti skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo taisykles (8); pabrėžia, kad skaitmeninio sektoriaus apmokestinimas turi spręsti skaitmeninės ekonomikos ir naujų skaitmeninimu grindžiamų ekonomikos praktikų neatitikimus ir padėti panaikinti kliūtis skaitmeninimui ir inovacijoms bei neleisti kurti dirbtinių sienų ekonomikoje; pabrėžia, kad svarbu rasti tarptautinius sprendimus ir bendrą požiūrį į apmokestinimą skaitmeninėje ekonomikoje; ragina Komisiją ir toliau dėti pastangas tarptautiniuose forumuose, t. y. EBPO, siekiant tokio susitarimo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl skaitmeninių paslaugų mokesčio (COM(2018)0148) kaip svarbią priemonę siekiant užtikrinti, kad skaitmeninis sektorius mokėtų teisingą mokesčių dalį tol, kol bus priimtas nuolatinis sprendimas, kuris leistų apmokestinti pelną ten, kur sukuriama vertė; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pakartoja, kad konkurencija telekomunikacijų sektoriuje yra itin svarbi ne tik skatinant diegti inovacijas ir investuoti į tinklus, bet ir norint paskatinti teikti vartotojams paslaugų įvairovę už prieinamas kainas; mano, kad skambučiai ES viduje vis dar yra didelė našta įmonėms ir klientams ir kad reikia šiuo metu veiksmai, kurių imamasi siekiant panaikinti vartotojų mokesčius už tarptinklinį ryšį ES, yra nepakankami, jei siekiama toliau stiprinti bendrąją rinką; pripažįsta, kad reikia sukurti paskatas, kad būtų galima suderinti skambučius ES viduje su vietiniais skambučiais, sudarant palankesnes sąlygas investicijoms į visos Europos arba bendrą tinklą; laikosi nuomonės, kad politikos priemonėmis turėtų būti skatinamos veiksmingos investicijos į naujus tinklus, atsižvelgiama į poveikį vartotojams, o tai darant taip pat užkertamas kelias naujai skaitmeninei atskirčiai tarp didelės ir mažas pajamas gaunančių namų ūkių; ragina Komisiją skatinti plačiajuosčio ryšio diegimą, skatinant aukšto lygio konkurenciją ir užtikrinant aukšto lygio sujungiamumą ES ir spartų 5G ryšio diegimą visoje Sąjungoje, siekiant užtikrinti Sąjungos konkurencingumą pasaulio mastu ir pritraukti investicijų; mano, kad vykdant minėtą uždavinį svarbu, kad vykdant konkurencijos politiką būtų atsižvelgiama į plačiajuosčio ryšio diegimo kaimo vietovėse ypatumus, siekiant patenkinti viešąjį interesą ir pakeisti tendenciją, kuomet skirtumas tarp kaimo ir miesto vietovių technologijų prasme didėja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | laikosi nuomonės, kad naudodami asmenines ir taupomąsias sąskaitas vartotojai neturėtų mokėti komisinių mokesčių, nebent jie būtų susiję su konkrečiomis paslaugomis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina Komisijos sprendimą dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimo bendrovei „Google“ skirti 4,34 mlrd. EUR baudą už neteisėtą praktiką, susijusią su sistemos „Android“ mobiliaisiais įrenginiais, siekiant sustiprinti bendrovės „Google“ paieškos sistemos dominavimą; ragina Komisiją 2019 m. baigti nagrinėti antimonopolinę bylą prieš įmonę „Google Shopping“ kuri buvo pradėta nagrinėti 2010 m. lapkričio mėn., t. y. prieš aštuonerius metus; primena Komisijai užbaigti bendrovės „Google“ taikomų praktikų, kuomet jos paieškos rezultatuose buvo tvarkomi kitų specializuotos „Google“ paieškos paslaugų rezultatai, įskaitant su vietos paieška susijusius klausimus, kuriuos iškėlė bendrovė „Yelp“ neseniai pateiktame skunde, tyrimą; rekomenduoja Konkurencijos generaliniam direktoratui apsvarstyti skaitmeninės antimonopolinių bylų nagrinėjimo trukmę ir tinkamiausią priemonę jiems spręsti; visų pirma prašo Komisijos apsvarstyti galimybę nustatyti antimonopolinių bylų nagrinėjimo terminus, kaip tai daroma susijungimų byloms; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pakartoja, kad Komisija taip pat turi apsvarstyti visišką struktūrinį skaitmeninių technologijų monopolijų atskyrimą, kaip galimą sprendimą, kad būtų sudarytos sąlygos atkurti konkurenciją ir sudaryti vienodas sąlygas Europos skaitmeninėje rinkoje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad konkurencijos teisės aktų vykdymo užtikrinimo veiksmingumas priklauso nuo tinkamo taisomųjų priemonių sukūrimo ir išbandymo; pabrėžia, kad į vartotojus orientuotos teisių gynimo priemonės yra svarbios siekiant atkurti konkurencingumą rinkoje padedant vartotojams priimti informacija pagrįstus sprendimus ir šalinti dabartinės padėties iškraipymus; mano, kad Komisija, rengdama elgesio taisomąsias priemones, turėtų įtraukti elgesio ekonomiką kaip pagalbinę discipliną, kaip padarė kai kurios nacionalinės institucijos pastaraisiais metais; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pažymi, kad Komisijos pirmininkas įsipareigojo parengti pasiūlymus, kuriais būtų skatinamas didesnis valstybių narių bendradarbiavimas mokesčių srityje įsipareigojant atsakyti į grupinius prašymus mokesčių srityje, kad viena valstybė narė galėtų kitoms teikti reikiamą informaciją, kad galėtų būti vykdomas tarpvalstybinių mokesčių vengėjų baudžiamasis persekiojimas; pažymi, kad tais atvejais, kai valstybių narių veiksmais iškraipoma konkurencija vidaus rinkoje, Parlamentas ir Taryba tam tikromis aplinkybėmis ir pagal SESV 116 straipsnį gali paskelbti direktyvas, kuriomis siekiama panaikinti šį iškraipymą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi Komisijos išvadą, kad Liuksemburgas įmonei „Engie“ nepagrįstai suteikė mokesčių lengvatas apie 120 mln. EUR vertės ir kad vis dar vykdoma susigrąžinimo procedūra; apgailestauja dėl to, kad Liuksemburgo vyriausybė nusprendė apskųsti Komisijos sprendimą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkreipia dėmesį į už konkurenciją atsakingos Komisijos narės Margrethe Vestager priimtą sprendimą dėl valstybės pagalbos bendrovei „McDonald’s“ skyrimo, kuriame teigiama, kad tam tikras įmonės „McDonald’s“ pelno Liuksemburge neapmokestinimas nėra neteisėta valstybės pagalba; laikosi nuomonės, kad dabartinis ES reglamentavimas yra netinkamas siekiant veiksmingai kovoti su visišku neapmokestinimu ir sustabdyti lenktynes dėl žemesnių įmonių pelno mokesčio lygių; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad dviejose neseniai nagrinėtose bylose Komisija patvirtino valstybės pagalbą, remdamasi tuo, kad ji sušvelnins ekonomikos sutrikdymus regioniniu lygiu, nepaisydama Bendros pertvarkymo valdybos (BPV) išvadų, kad pertvarkymas negali būti pateisinamas viešojo intereso pagrindais, ir taip pademonstravo dvi skirtingas viešojo intereso interpretacijas; ragina Komisiją ištirti valstybės pagalbos taisyklių likvidavimo pagalbos srityje ir pertvarkymo tvarkos skirtumus pagal Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvą (BGPD) ir atitinkamai peržiūrėti 2013 m. bankų komunikatą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurie tyrimai (9) parodė paslėptas socialines išlaidas ir sumažėjusią prekių konkurenciją, atitinkančią didesnius horizontalios nuosavybės koncentracijos lygius; todėl ragina Komisiją apsvarstyti galimybę persvarstyti Susijungimų reglamentą šiuo požiūriu ir pateikti gaires dėl SESV 102 ir 101 straipsnių taikymo tokiais atvejais; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad, nesant pertvarkymo priemonių, laikina valstybės pagalba finansų sektoriui, skirta pasaulio finansų sistemai stabilizuoti, galbūt buvo būti reikalinga, tačiau dabar ji turi būti patikrinta ir panaikinta; apgailestauja, kad šis tikrinimas atliekamas nepakankamai; taigi pakartoja savo prašymą Komisijai išnagrinėti, ar nuo krizės pradžios bankų įstaigos, gavusios iš centrinių bankų paramą likvidumui padidinti, gavo netiesioginių subsidijų ir valstybės pagalbos; primena, kad Komisijos narė M. Vestager 2017 m. lapkričio mėn. vykusiame struktūrizuotame dialoge su Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komitetu įsipareigojo apsvarstyti galimus konkurencijos iškraipymus, atsiradusius dėl ECB bendrovių sektoriaus pirkimo programos, ir pateikti kokybinį atsakymą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad valstybės pagalbos atrankumo sąvoka yra esminis kriterijus, kurį reikia kruopščiai išnagrinėti, ir toliau atkreipia dėmesį į ES sutarties 4 straipsnio 3 dalį, kurioje minimas vadinamasis lojalumo principas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, jog labai svarbu užtikrinti, kad valstybės pagalbos teikimo taisyklių bus laikomasi griežtai ir nešališkai sprendžiant bankų krizių problemas ateityje, kad mokesčių mokėtojai būtų apsaugoti nuo bankų gelbėjimo naštos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai vertina tai, kad Komisija pradėjo taikyti anoniminę informavimo apie kartelius ar kitus neteisėtos antikonkurencinės praktikos būdus priemonę, taip padidindama tikimybę, kad tokios praktikos bus nustatytos ir už jas bus baudžiama; atkreipia dėmesį į teigiamus skaičius po pirmųjų naudojimo mėnesių; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad dėl didėjančios koncentracijos finansų sektoriuje gali sumažėti konkurencijos šiame sektoriuje mastas, taip pat yra susirūpinęs dėl to, kad trūksta tikros bankininkystės paslaugų vidaus rinkos ir ji vis dar susiskaidžiusi pagal nacionalines rinkas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad Europai reikia tvirtos suderintos ataskaitų teikimo ir įmonių apmokestinimo sistemos, skirtos tarptautinėms bendrovėms, kuri apimtų ataskaitų pagal atskiras šalis teikimą ir bendrą konsoliduotąją pelno mokesčio bazę (BKPMB); primena, kad šia baze būtų ne tik sumažintos įmonių ir valstybių narių mokesčių administratorių išlaidos, bet priėmus šias priemones taip pat būtų išspręsta sandorių kainodaros problema ir užtikrinta sąžiningesnė konkurencija bendrojoje rinkoje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją toliau vertinti žalingas mokesčių priemones valstybėse narėse įgyvendinant Europos semestrą ir visapusiškai įvertinti konkurencijos iškraipymus ir šalutinį poveikį kitoms jurisdikcijoms; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina Komisiją toliau dėti ir net plėsti pastangas tiriant piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi rinkoje atvejus, dėl kurių nukenčia vartotojai ES; prašo, kad Komisija tuo pat metu stebėtų esamas vyriausybių monopolijas ir konkursų dėl koncesijos sutarčių skyrimo teisėtumą, kad būtų galima išvengti per didelio konkurencijos iškraipymo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia iškreipiamąjį poveikį, kurį gali daryti valstybės pagalba vidaus rinkos veikimui; primena griežtus SESV 107 straipsnio 3 dalies b punkto taikymo reikalavimus; atkreipia dėmesį į tai, kad daugelis sprendimų, susijusių su antimonopoliniais klausimais, yra priimami nacionaliniu lygmeniu; todėl mano, kad Komisija turėtų stebėti ir imtis priemonių, kad būtų užtikrinta nuosekli politika vidaus rinkoje; ragina Komisiją parengti veiksmų planą siekiant geriau nukreiptos valstybės pagalbos; palankiai vertina nuolatines Komisijos pastangas išaiškinti įvairius valstybės pagalbos apibrėžties aspektus, kaip parodo Komisijos pranešimas dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos; ypač atkreipia dėmesį į pastangas paaiškinti sąvokas „įmonė“ ir „ekonominė veikla“; vis dėlto pažymi, kad vis dar sunku atskirti ekonominę ir neekonominę veiklą; be to, nurodo, kad užtikrinti tinkamą Sutarties aiškinimą yra Europos Sąjungos Teisingumo Teismo vaidmuo; ragina Komisiją taikant ES valstybės pagalbos taisykles ir toliau skirti ypatingą dėmesį visuotinės ekonominės svarbos paslaugų (VESP), įskaitant energetiką, transportą ir telekomunikacijas, teikimui, visų pirma teikiant valstybės pagalbą izoliuotiems, atokiems ar periferiniams Sąjungos regionams; pabrėžia, kad, teikiant valstybės pagalbą visuotinės svarbos paslaugoms skatinti, turėtų būti siekiama suteikti naudos vartotojams ir piliečiams, o ne stiprinti atskirų subjektų, kurie naudojasi įtvirtintomis teisėmis, interesus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į tai, kad balsuojant Taryboje taikomas vieningumo reikalavimas, ir į tai, kad politikos pasirinkimas šiuo atveju priklauso nuo valstybių narių atitinkamų nacionalinių vyriausybių ir parlamentų politinio požiūrio ir krypties, apmokestinimas ir toliau visų pirma priklauso nacionalinei kompetencijai; tačiau pažymi, kad apmokestinimo priemonė gali būti naudojama teikiant netiesioginę valstybės pagalbą įmonėms, o tai gali sudaryti nevienodas sąlygas vidaus rinkoje; todėl pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog nacionalinė mokesčių politika neiškreiptų sąžiningos konkurencijos ir kad mokesčių politika ir konkurencijos politika būtų nuosekliai taikomos vidaus rinkoje; palankiai vertina tai, kad darbo grupė dėl valstybės pagalbos mokesčių lengvatų forma tapo nuolatine institucija; ragina aprūpinti darbo grupę pakankamais žmogiškaisiais ištekliais ir tyrimo priemonėmis; ragina paaiškinti dabartinę padėtį, susijusią su valstybės pagalbos tyrimais ir tokiais klausimais, įskaitant tiriamų bylų skaičių; pabrėžia, kad vidaus rinkoje nukenčia nauji rinkos dalyviai ir įmonės, įskaitant MVĮ, kurios nesinaudoja agresyviomis mokesčių praktikomis; palankiai vertina Komisijos nuodugnius antikonkurencinės praktikos, pvz., pasirinktinės mokestinės naudos ir sprendimų dėl perviršinio pelno sistemų, tyrimus; ypač palankiai vertina Komisijos pranešime pateiktas gaires dėl valstybės pagalbos, apimančios sprendimus dėl mokesčių, sąvokos; ragina valstybes nares atsisakyti nesąžiningos konkurencijos praktikos, grindžiamos nepagrįstomis mokesčių lengvatomis; ragina Tarybą pritarti pasiūlymui dėl BKPMB; apgailestauja, kad pagal ES valstybės pagalbos taisykles nesumokėti mokesčiai, susigrąžinti iš neteisėtos mokestinės pagalbos gavėjų, grąžinami pagalbą suteikusiai šaliai; ragina Komisiją ieškoti būdų išspręsti šią problemą; pabrėžia, kad į vėlesnes derybas su Jungtine Karalyste reikėtų įtraukti sąlygą, kad būti laikomasi sąžiningos konkurencijos principų, ir užtikrinti, kad Jungtinė Karalystė neturėtų galimybės suteikti valstybės pagalbą ypatingų mokesčių lengvatų forma; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia labai didelę koncentraciją maisto produktų tiekimo grandinėje, kai pora bendrovių sudaro oligopoliją pasaulinėje sėklų ir pesticidų rinkoje ir taip kenkia vartotojams, ūkininkams, aplinkai ir biologinei įvairovei; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl tokios struktūros ūkininkai technologiniu ir ekonominiu požiūriu bus dar labiau priklausomi nuo keleto pasauliniu mastu integruotų „vieno langelio“ platformų, kurios gamins ribotą sėklų asortimentą, inovacijų tendencijos nusigręžtų nuo gamybos modelio, kuris nekenkia aplinkai ir biologinei įvairovei, patvirtinimo ir galiausiai dėl sumažėjusios konkurencijos būtų kuriama mažiau inovacijų ir suprastėtų galutinių produktų kokybė; ragina Komisiją, atsižvelgiant į sumažėjusias ūkių pajamas, dėl ko labiausiai nukentėjo smulkūs ūkininkai, nukreipti savo pastangas siekiant užtikrinti deramas pajamas ūkininkams, visų pirma turintiems mažą ir vidutinio dydžio verslą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mano, jog labai svarbu, kad Komisija atidžiau stebėtų patentų naudojimą žemės ūkyje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina tokias iniciatyvas kaip pažangiųjų kaimų sistema, pagal kurią gyvenvietės skatinamos tapti dinamiškesnėmis, geriau panaudoti savo išteklius ir aktyviau dalyvauti konkurencijoje bendrojoje rinkoje, taip pat didinti savo patrauklumą ir kaimo gyventojų gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pripažįsta blokų grandinės technologijos potencialą teikiant finansines paslaugas; tačiau įspėja, kad šios lėšų rinkimo technologijos naudojimas turi būti reglamentuojamas siekiant išvengti pernelyg didelio dempingo reguliuojamų finansų rinkų atžvilgiu, rizikos investuotojams ir pinigų plovimo rizikos; šiomis aplinkybėmis ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl pradinių kriptomonetų platinimų (angl. ICO) reglamentavimo sistemos, |
| --- | --- |

44.

| 45. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad Komisija neseniai pritarė įmonių „Bayer“ ir „Monsanto“ susijungimui ir pripažino, kad savo sprendime dėl „Bayer“ ir „Monsanto“ susijungimo nepaisė SESV įtvirtintų tikslų, visų pirma maisto saugos, vartotojų apsaugos, aplinkos ir klimato tikslų; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mano, kad svarbu imtis veiksmų prieš tas įmones, kurios dalyvauja žemės ūkio produkcijos grandinės rinkodaros ir platinimo sektoriuose ir kurios iškraipo žemės ūkio rinką, ir dėl to nukenčia ūkių pajamos ir vartotojų kainos; |
| --- | --- |

46.

| 47. | palankiai vertina požiūrį, kurio laikosi Komisija vertindama horizontaliuosius susijungimus, kai vis daugiau dėmesio skiriama konkurencijai inovacijų srityje, visų pirma vykstant susijungimams MTTP imliose rinkose, ir atkreipia dėmesį į tai, kad įmonių susijungimai turėtų būti vertinami iš vidaus rinkos kaip visumos perspektyvos; be to, ragina Komisiją pasiūlyti ES susijungimų reglamento peržiūrą ir ištirti, kokiu mastu jai turėtų būti suteikti įgaliojimai, kuriuos jau turi daugelis valstybių narių, priimti priemones ES viešajai tvarkai ir SESV bei ES pagrindinių teisių chartijos teisėms ir principams apsaugoti, įskaitant aplinkos apsaugą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pakartoja Komisijos preliminarią išvadą, kad įmonė „Google“ piktnaudžiavo savo, kaip paieškos sistemos, dominuojančia padėtimi rinkoje suteikdama neteisėtą pranašumą savo produktams; pabrėžia, kad norint panaikinti šį piktnaudžiavimą, reikia bendrovės struktūroje visiškai atskirti bendrosios ir specializuotos paieškos paslaugas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pažymi, kad Europos Sąjungos Teisingumo Teismas aiškina SESV 101 straipsnį, atsižvelgdamas į skirtingus Sutarčių tikslus; vis dėlto pabrėžia, kad siaurus SESV 101 straipsnio aiškinimas Komisijos horizontaliosiose gairėse vis labiau laikomas kliūtimi mažesnių rinkos dalyvių bendradarbiavimui priimant griežtesnius aplinkos apsaugos ir socialinius standartus; mano, kad Komisija turėtų užtikrinti teisinį tikrumą dėl sąlygų, kuriomis gamintojų organizacijų, įskaitant kooperatyvus, jų asociacijas ir tarpšakines organizacijas, veikiančias visoje maisto tiekimo grandinėje siekiant tvarumo ir sąžiningų darbo standartų, kolektyvinės sutartys būtų vertinamos pagal konkurencijos teisę ir skatintų tokias iniciatyvas įgyvendinant konkurencijos politiką; pabrėžia, kad toks požiūris neturėtų užkirsti kelio pigesnių prekių gamybai, ypač tuose sektoriuose, kuriuose vartotojams labai svarbios kainos; taip pat pabrėžia proporcingumo principo svarbą, o tai reiškia, kad konkurencijos ribojimas negali viršyti to, kas būtina bendrajam interesui užtikrinti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atkreipia dėmesį į bendrai sutartus energetikos sąjungos tikslus ir uždavinius ir ypač į saugumo, ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, solidarumo ir pasitikėjimo aspektus; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog Europos energijos rinkos būtų grindžiamos teisinės valstybės principu, konkurencija, energijos šaltinių ir tiekėjų įvairove, numatomumu ir skaidrumu, taip pat kad būtų užkirstas kelias bet kokiam rinkos operatoriui, įsisteigusiam Sąjungoje arba trečiojoje šalyje, nuo naudojimosi dominuojančia padėtimi konkurentų ir vartotojų nenaudai; atsižvelgdamas į tai, ragina užtikrinti, kad tokie rinkos dalyviai būtų griežčiau kontroliuojami ir prireikus jų atžvilgiu būtų imamasi priemonių bei jiems būtų nustatyti įpareigojimai; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad reikia tinkamai spręsti kai kurių energetikos įmonių taikomą ES dujų rinkos padalijimo strategiją, dėl kurios galimai pažeidžiamos ES antimonopolinės taisyklės; pripažįsta, kad teisiškai privalomi įsipareigojimai, kuriuos valstybės narės prisiėmė pagal Paryžiaus klimato susitarimą, nebus įgyvendinti be konkrečių valstybės priemonių, kuriomis būtų siekiama skatinti atsinaujinančios energijos gamybą ir naudojimą numatant paskatas ir sudarant tam sąlygas; atkreipia dėmesį į būsimą valstybės pagalbos ir energetikos gairių persvarstymą, per kurį į gaires bus įtraukti du sektoriai, kuriems daugiausiai skiriamos valstybės subsidijos – branduolinės energijos ir iškastinio kuro gavybos sektoriai – ir bus suteikta daugiau lankstumo vartotojams gaminant energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių; pabrėžia, kad svarbu baigti kurti energetikos sąjungą integruojant rinkas, visų pirma, prireikus investuojant į jungiamąsias linijas, remiantis rinkos sąlygomis ir komerciniu potencialu, taip pat didinant esamų jungčių pajėgumus, kuriais būtų galima prekiauti; todėl pabrėžia, kad bet kokiam valstybės pagalbos pajėgumų mechanizmų patvirtinimui turi būti taikomas griežtas būtinumo patikrinimas, įskaitant alternatyvių priemonių, ypač veiksmingesnį esamų jungiamųjų linijų naudojimo, tyrimą; pabrėžia, kad pajėgumų mechanizmai dažnai sudaro vartotojams didelių išlaidų, o tai yra „paslėpta subsidija“, kuria remiamos nepelningos ir teršiančios elektrinės, todėl būtina užtikrinti, kad tvirtinant bet kokią joms skirtą valstybės pagalbą šiomis schemomis negalėtų pasinaudoti labiausiai teršiančios elektrinės; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti didesnį skaidrumą, kai numatomos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, siekiant sumažinti galimybę, kad šias partnerystes naudos privačiojo sektoriaus partneriai, siekdami užsitikrinti konkurencinį pranašumą prieš savo konkurentus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palankiai vertina Komisijos atliktą gyvybiškai svarbių vaistų kainų nustatymo praktikos tyrimą, ypač įmonės „Aspen“ atveju; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad svarbu suteikti tokias pačias teises visiems oro vežėjams, skraidantiems į ES arba iš jos; deja, pripažįsta, kad taip ne visada yra ES oro transporto bendrovių, kurios vykdo veiklą už ES ribų ir kurioms taikomos nesąžiningos praktikos, neigiamai veikiančios konkurenciją, atveju; ragina Komisiją kovoti su antikonkurenciniais veiksmais, kurie taip pat kenkia vartotojų apsaugos teisės aktams; dar kartą pabrėžia, kad svarbu užtikrinti sąžiningą ES oro vežėjų ir trečiųjų šalių oro vežėjų konkurenciją; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia konkurencingo transporto sektoriaus svarbą; pažymi, kad bendroji transporto rinka vis dar turi būti papildyta, o geležinkelių sektorius yra labiausiai susiskaidęs; palankiai vertina veiksmus, kurių ėmėsi Komisija siekdama skatinti keleivinio kelių transporto vidaus rinkos užbaigimą ir geresnį jos veikimą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | dar kartą patvirtina, kad nauji infrastruktūros projektai, įskaitant projektus, kuriais valstybė narė sujungiama su trečiąja šalimi, turi būti reglamentuojami Sąjungos teisės aktais, ypač dėl taisyklių, susijusių su veiklos rūšių atskyrimu ir rinkos kainų nustatymu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad svarbu skirti Komisijos konkurencijos generaliniam direktoratui ir nacionalinėms kompetentingoms institucijoms pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių, taip pat IT ir skaitmeninių žinių, kurios reikalingos sprendžiant duomenimis grindžiamos ir pagal skaičiavimus grindžiamos ekonomikos keliamas problemas, ir kad tam yra poreikis; šiuo atžvilgiu remia siūlomą bendrosios rinkos programos konkurencijos paprogramę pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą (DFP); |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia, kad Komisija, rengdama sprendimais su konkurencijos susijusiais klausimais, turi laikyti vidaus rinką viena rinka, o ne keliomis savarankiškomis vietos ar nacionalinėmis rinkomis; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad tarptautinis bendradarbiavimas yra labai svarbus siekiant veiksmingai įgyvendinti konkurencijos teisės principus ir užkirsti kelią teisių gynimo priemonių ir vykdymo veiksmų rezultatų neatitikimams; todėl mano, kad geriausias būdas pagerinti konkurencijos taisykles ir praktiką visame pasaulyje yra dalyvauti sąžiningose ir skaidriose diskusijose; pritaria tam, kad Komisija, nacionalinės ir prireikus regioninės kompetencijos įstaigos aktyviai dalyvautų Tarptautinio konkurencijos tinklo veikloje; |
| --- | --- |

58.

| 59. | palankiai vertina EKT + direktyvą, kuria bus gerokai pagerintas veiksmingas ir nuoseklus ES konkurencijos teisės taikymas visoje Sąjungoje, užtikrinant, kad nacionalinės konkurencijos institucijos turėtų tinkamų priemonių, išteklių ir apsaugos priemonių, skirtų nepriklausomumui, įskaitant skaidrų savo vadovų rinkimų ar skyrimo procesą, kuris joms suteiktų galimybę skirti atgrasančias baudas už konkurencijos pažeidimus; palankiai vertina tai, kad Komisija valstybėms narėms iš anksto suteikė pagalbą, susijusią su šios direktyvos įgyvendinimu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Komisiją užtikrinti, kad visuose būsimuose prekybos susitarimuose būtų sudarytos vienodos sąlygos, visų pirma konkurencijos ir valstybės pagalbos srityse; pažymi, kad valstybės pagalba turi būti leidžiama tik ypatingais, pagrįstais atvejais, kurie būtų teisiškai reglamentuoti taip, kad rinkoje nebūtų iškreipta konkurencija, kartu numatant išimtis ir pagrindimus, susijusius su Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos tikslų siekimu; primena, kad „kai įmonės plečia veiklą visame pasaulyje, tą patį turi daryti ir konkurencijos užtikrinimo institucijos“, ypač dėlto, kad informacijos ir ryšių technologijų sklaida ir skaitmeninės ekonomikos atsiradimas lėmė pernelyg didelę rinkos ir galios koncentraciją kai kuriuose sektoriuose; mano, kad siekiant sąžiningos pasaulinės prekybos plėtojimo, būtina užtikrinti, kad būtų taikomos pasaulinio masto konkurencijos taisyklės ir būtų aukščiausiu lygiu koordinuojama konkurencijos institucijų veikla, įskaitant keitimąsi informacija nagrinėjant konkurencijos bylas; |
| --- | --- |

60.

| 61. | primena, kad į tarptautinius prekybos ir investicijų susitarimus reikėtų įtraukti konkretų svarų su konkurencijos klausimais susijusį skyrių; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina Komisiją stiprinti pastangas atverti plataus užmojo tarptautines viešųjų pirkimų rinkas ir padidinti Europos įmonių prieigą prie viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, vykdomos trečiosiose šalyse; mano, kad būtina sumažinti galimybių sudaryti viešųjų pirkimų sutartis asimetriją tarp Sąjungos ir trečiųjų šalių, t. y. JAV ir Kinijos; ragina visus ES prekybos partnerius sudaryti Europos įmonėms ir darbuotojams nediskriminacines sąlygas dalyvauti viešuosiuose pirkimuose; palankiai vertina atnaujintą diskusiją dėl tarptautinės viešųjų pirkimų priemonės (TVPP), kuria nustatomas būtinas abipusiškumas tais atvejais, kai prekybos partneriai riboja galimybę patekti į savo viešųjų pirkimų rinkas, ir ragina Europos Vadovų Tarybą skubiai juos priimti; remia Komisijos pastangas atverti trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkas sudarant dvišales prekybos partnerystes; primena, kad bendrovės, kurios veikia ne rinkos sąlygomis ir vedamos geopolitinių priežasčių iš esmės gali nugalėti kiekvieną konkurentą Europos viešųjų pirkimų konkursuose; ragina Komisija stebėti viešųjų pirkimų konkursus ir neleisti, kad Europos įmonės ir darbuotojai nukentėtų nuo nesąžiningos konkurencijos, kurią sukelia valstybės valdomos įmonės; |
| --- | --- |

62.

| 63. | primena, kad kova su nesąžininga prekybos praktika, be kita ko, įgyvendinant konkurencijos politiką, yra būtina norint užtikrinti, kad pasauliniu lygmeniu būtų sudaromos vienodos sąlygos darbuotojams, vartotojams ir įmonėms, ir kad tai yra vienas iš Sąjungos prekybos strategijos prioritetų; pabrėžia, kad diskusijoms skirtame dokumente dėl globalizacijos suvaldymo teigiama, kad Sąjunga privalo imtis veiksmų sąžiningos konkurencijos sąlygoms atkurti; palankiai vertina tai, kad į ekonominės partnerystės susitarimą su Japonija ir į išsamų ekonomikos ir prekybos susitarimą su Kanada įtrauktos nuostatos dėl konkurencijos politikos, tačiau apgailestauja, kad šių nuostatų taikymo sritis išlieka ribota ir jomis nenumatomas veiksmingas vykdymo užtikrinimas ir ginčų sprendimas; atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu įtraukti plataus užmojo nuostatas dėl konkurencijos į visus prekybos susitarimus ir užtikrinti jų įgyvendinimą, kad būtų užtikrintos sąžiningos taisyklės; |
| --- | --- |

63.

| 64. | palankiai vertina pasiūlymą nustatyti Europos tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo sistemą; mano, kad tai yra naudinga priemonė, galinti apsaugoti Europos strateginį verslą nuo nesąžiningos prekybos praktikos, kuri gali pakenkti saugumui ir viešajai tvarkai, ir užtikrinti sąžiningos konkurencijos principų laikymąsi ES; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pabrėžia, kad svarbu naudotis antisubsidijų priemone sprendžiant su nesąžininga pasauline konkurencija susijusias problemas, taip pat sudaryti galimybę taikyti ją tokiomis pat sąlygomis, kaip ES valstybės pagalbos taisykles; atsižvelgdamas į tai, apgailestauja, kad 2017 m. Kinijos Liaudies Respublikoje vėl užregistruotas didžiausias skaičius naujai sukurtų prekybos kliūčių Europos įmonėms ir darbuotojams, taip pat su šia šalimi vyksta daugiausia Europos antisubsidijų bylų; |
| --- | --- |

65.

| 66. | yra susirūpinęs dėl JAV muitų politikos ir jos poveikio Europos įmonių konkurencingumui; pabrėžia, kad veiksmai, kurių Komisija imasi prekybos su JAV pusiausvyrai atkurti, turėtų būti ryžtingi, tačiau subalansuoti, proporcingi ir suderinti su PPO taisyklėmis; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina Komisiją aktyviau dėti pastangas sąžiningai konkurencijai plėtoti, įskaitant kovą su nepagrįstu tarifinių kliūčių ir subsidijų taikymu, pasaulinėje rinkoje glaudžiau bendradarbiaujant su kitomis šalimis, pvz., PPO, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija, Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencija (UNCTAD), G 20 ir Pasaulio banko forumuose; primena, kad 1996–2004 m. PPO ėmėsi veiksmų, susijusių prekybos ir konkurencijos politikos sąveika, ir apgailestauja, kad po to šis klausimas nebuvo įtrauktas į PPO darbo programą; pabrėžia, kad PPO susitarimų nuostatomis, kaip antai Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) IX straipsniu, grindžiamas tolesnis PPO narių bendradarbiavimas konkurencijos klausimais; todėl ragina daryti naują pažangą 12-ojoje PPO ministrų konferencijoje, siekiant užtikrinti sąžiningą tarptautinę konkurenciją; |
| --- | --- |

67.

| 68. | išreiškia susirūpinimą dėl to, kad PPO tariamai negali išspręsti su ne rinkos ekonomikos šalimis susijusių klausimų ir spręsti konkurencijos iškraipymo, kurį sukelia subsidijos ir valstybės įsikišimas, problemos, tačiau yra tvirtai įsitikinęs, kad PPO atlieka labai svarbų vaidmenį; palankiai vertina JAV, Japonijos ir ES trišalius veiksmus siekiant atitinkamai ją reformuoti; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina Komisiją padidinti savo paramą Europos Sąjungos MVĮ, siekiant apsaugoti jų teises ir sudaryti galimybes joms naudotis savo teisėmis nesąžiningos prekybos praktikos atveju, t. y. dempingo ir ES nepriklausančių šalių vykdomo subsidijavimo metu; atsižvelgdamas į tai, pripažįsta Komisijos pastangas kovoti su nesąžininga konkurencija didelio dėmesio sulaukusiais atvejais, kai ji ėmėsi priemonių prieš gerai žinomas įmones, tačiau pabrėžia, kad taip pat nepaprastai svarbu užtikrinti sąžiningą MVĮ konkurenciją; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pabrėžia, kad norint pagerinti šalių partnerių gyvenimo sąlygas ir apsaugoti Europos bendroves nuo nesąžiningos konkurencijos, svarbu veiksmingai įgyvendinti į prekybos susitarimus įtrauktas darnaus vystymosi nuostatas; palankiai vertina tai, kad įgyvendinant antisubsidijų ir antidempingo priemonių reformą buvo nustatyti aplinkosaugos ir socialiniai kriterijai; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pažymi, jog įgyvendinant ES konkurencijos politiką norimi rezultatai nepasiekiami, nes, nors ji taikoma siekiant apginti sąžiningą visų vidaus rinkos subjektų konkurenciją, ypač akcentuojant vartotojų interesus, tikrovėje dėl nelygybės maisto tiekimo grandinėje žemės ūkio gamintojai patiria nepriimtinai didelį spaudimą; mano, kad vienodai svarbūs turi būti tiek vartotojų, tiek žemės ūkio gamintojų interesai; |
| --- | --- |

71.

| 72. | laikosi nuomonės, kad dėl specifinių žemės ūkio veiklos ypatumų kolektyvinėms organizacijoms tenka esminis vaidmuo stiprinant pirminių gamintojų padėtį maisto grandinėje ir sudarant galimybes pasiekti BŽŪP tikslus, apibrėžtus SESV 39 straipsnyje, taip pat kad dėl to gamintojų organizacijų ir jų asociacijų atliekama kolektyvinė veikla – įskaitant gamybos planavimą, derybas dėl pardavimo ir sutartinius susitarimus – turi būti laikoma suderinama su SESV 101 straipsniu; pabrėžia, kad, telkiant ūkininkus jungtis į gamintojų organizacijas, stiprinama jų padėtis maisto tiekimo grandinėje; |
| --- | --- |

72.

| 73. | mano, kad tarpšakinių organizacijų modelis yra sėkmingiausia sektoriaus valdymo forma, kadangi taip užtikrinama sistema, apimanti visus sektoriaus subjektus, kuriems šioje sistemoje teisingai atstovaujama, ir tarp jų organizuojami mainai, sudarant galimybę perduoti ekonominę ir techninę informaciją, stiprinti rinkos skaidrumą ir geriau paskirstyti riziką bei naudą; mano, kad įgyvendinant BŽŪP turėtų būti skatinami įvairūs tinkamos struktūros bendradarbiavimo modeliai – pvz., tokie, kaip šis – siekiant palengvinti tarpšakinių organizacijų kūrimą Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | mano, jog, atsižvelgiant į dabartinę tendenciją, būtina toliau stiprinti gamintojų ir tarpšakinių organizacijų kompetencijas, kad ūkininkų derybinę galią būtų galima subalansuoti su mažmenininkų derybine galia maisto tiekimo grandinėje; mano, kad turėtų būti padidintas ES bendras finansavimas šioms organizacijoms steigtis ir veikti; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ragina Komisiją padėti taikyti kolektyvines rinkos valdymo priemones krizės atveju, naudojant viešųjų lėšų nereikalaujančius įrankius, pvz., produktų pašalinimą iš rinkos maisto grandinės operatorių susitarimų pagrindu; pažymi, kad tokią priemonę galėtų taikyti pačios tarpšakinės organizacijos; |
| --- | --- |

75.

| 76. | mano, kad, į Europos rinką patenkant produktams iš trečiųjų šalių, kurie neatitinka tokių pat socialinių, sveikatos ir aplinkos standartų, Europos gamintojai patiria nesąžiningą konkurenciją; todėl ragina apsaugoti pažeidžiamus sektorius ir sistemingai taikyti abipusiškumo ir atitikties principus žemės ūkio produktams tiek per būsimas, tiek per vykstančias derybas; ragina Komisiją įtraukti šį aspektą į derybas dėl „Brexit“; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pabrėžia, kad patekimas į ES vidaus rinką turėtų priklausyti nuo to, ar laikomasi sanitarinių, fitosanitarinių ir aplinkos standartų; kad būtų užtikrinta sąžininga konkurencija, prašo Komisijos skatinti trečiųjų šalių ir ES savitarpio priemonių bei kontrolės lygiavertiškumą aplinkos ir maisto saugos standartų srityje; pažymi, kad aukščiausi aplinkos ir gyvūnų gerovės standartai gali reikšti didesnes sąnaudas, taigi standartų mažinimas gali baigtis antikonkurenciniu elgesiu; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pažymi, kad klimato nelaimės, dėl kurių nukenčia ūkininkai, turi poveikio rinkai ir silpnina ūkininkų padėtį maisto tiekimo grandinėje; primena, kad, vadovaujantis EU antidempingo taisyklėmis (10), inter alia, taikomomis žemės ūkio sektoriui, aplinkosauginis dempingas leidžia atsirasti nesąžiningai konkurencijai; prašo atsižvelgti į ES piliečių, kurie reikalauja, kad visuomenė būtų darni ir ekologiška, interesus; todėl ragina Komisiją – turint galvoje bendrosios rinkos veikimą ir naudą visai visuomenei – leisti taikyti konkurencijos taisyklių išimtis, kad būtų skatinamas bendradarbiavimas, tiek horizontaliai, tiek vertikaliai, įgyvendinant tvarumo iniciatyvas; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pabrėžia, kad teisingos kainos samprata neturėtų būti traktuojama kaip pati mažiausia kaina vartotojui, priešingai, ji turėtų būti laikoma pagrįsta ir ją taikant turėtų būti teisingai atlyginama visoms maisto tiekimo grandinės šalims; pabrėžia, kad vartotojams rūpi ne vien žemos kainos, bet ir gyvūnų gerovė, aplinkos tvarumas, kaimo plėtra, taip pat antibiotikų vartojimo mažinimo ir kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms iniciatyvos ir kita; |
| --- | --- |

79.

| 80. | palankiai vertina tai, kad reglamentu „Omnibus“ (11) sukuriama procedūra, pagal kurią ūkininkų grupė gali paprašyti Komisijos parengti neįpareigojančią nuomonę dėl kolektyvinių veiksmų suderinamumo su bendrąja nukrypti nuo konkurencijos taisyklių leidžiančia nuostata, nurodyta 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (Vieno BRO reglamento) 209 straipsnyje; atsižvelgdamas į Žemės ūkio rinkų darbo grupės rekomendaciją, ragina Komisiją paaiškinti žemės ūkiui taikomos bendrosios nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo sritį ir kaip ji dubliuojasi su 149 ir 152 straipsniuose nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis bei taip tiksliau apibrėžti išimtis, kad būtų galima pritaikyti ir įgyvendinti bet kokį būtiną SESV 101 straipsnio taikymo sustabdymą; |
| --- | --- |

80.

| 81. | atkreipia dėmesį į tai, kad individuali viršutinė de minimis pagalbos riba žemės ūkio sektoriuje 2013 m. buvo padvigubinta (nuo 7 500 EUR iki 15 000 EUR), siekiant padėti įveikti įsisiūbavusias klimato, sveikatos ir ekonomikos krizes; pažymi, kad tuo pat metu nacionalinė de minimis viršutinė riba buvo tik nežymiai pakoreguota (nuo 0,75 proc. iki 1 proc. šalies žemės ūkio produkcijos vertės), o dėl to sumažėjo valstybių pajėgumas padėti sunkumus patiriantiems ūkiams; todėl remia Komisijos pasiūlymą suteikti daugiau lankstumo valstybėms narėms ir regionams taikant de minimis taisykles; |
| --- | --- |

81.

| 82. | teigiamai vertina permainas, kurias atnešė reglamentas „Omnibus“, siekiant palengvinti BRO reglamento 222 straipsnio nuostatų, kuriomis leidžiama laikinai nukrypti nuo konkurencijos teisės aktų, taikymą; nežiūrint į tai, ragina Komisiją paaiškinti, kaip BRO reglamento 219 ir 222 straipsniai turėtų būti taikomi tuo atveju, jei veiksmų prireiktų imtis sutrikus rinkoms ir susidarius dideliam rinkos disbalansui, kadangi šiuo metu dėl abu straipsnius gaubiančio teisinio netikrumo jų netaiko niekas, nes baiminamasi pažeisti valstybių narių konkurencijos tarnybų nustatytas taisykles; |
| --- | --- |

82.

| 83. | primena, kad vykdoma didelio masto horizontali ir vertikali restruktūrizacija, nulėmusi dar didesnę konsolidaciją ir taip koncentruotuose sėklų, žemės ūkio chemijos, trąšų, gyvūnų genetikos ir žemės ūkio technikos bei perdirbimo ir mažmeninės prekybos sektoriuose; atsižvelgdamas į tai ir „Bayer“ grupei įsigijus bendrovę „Monsanto“ – kartu jos kontroliuoja apie 24 proc. pasaulio pesticidų rinkos ir 29 proc. pasaulio sėklų rinkos – ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų apsaugoti ES ūkininkų, piliečių ir aplinkos interesai; |
| --- | --- |

83.

| 84. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių nacionalinėms ir prireikus regioninėms kompetencijos įstaigoms ir valstybių narių nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

84.

---

(1)  OL L 187, 2014 6 26, p. 1.

(2)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(3)  OL C 93, 2017 3 24, p. 71.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2018)0187.

(5)  OL C 252, 2018 7 18, p. 78.

(6)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

(7)  EDAPP preliminari nuomonė „Privatumas ir konkurencingumas didelių duomenų rinkinių amžiuje. Duomenų apsaugos, konkurencijos teisės ir vartotojų apsaugos sąveika skaitmeninėje ekonomikoje“, 2014 m. kovo mėn. https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/14-03-26_competitition_law_big_data_en.pdf

(8)  COM(2018)0147, COM(2018)0148 ir C(2018)1650.

(9)  „Common Ownership by Institutional Investors and its Impact on Competition“ (Bendra institucinių investuotojų nuosavybė ir jos poveikis konkurencijai), EBPO, 2017 m. gruodžio 5–6 d.

(10)  COM(2013)0192.

(11)  2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2393, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės, (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas, ir (ES) Nr. 652/2014, kuriuo nustatomos išlaidų, susijusių su maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir augalų dauginamąja medžiaga, valdymo nuostatos (OL L 350, 2017 12 29, p. 15).

---

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2019 m. sausio 15 d., antradienis

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/199 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/199

---

P8_TA(2019)0004

Išsamus susitarimas tarp ES ir Kirgizijos Respublikos

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl derybų dėl ES ir Kirgizijos Respublikos visapusiško susitarimo (2018/2118(INI))

(2020/C 411/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 9 d. Tarybos sprendimą (ES) 2017/..., kuriuo Europos Komisijai ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai suteikiami įgaliojimai Europos Sąjungos vardu pradėti ir vesti derybas dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos visapusiško susitarimo nuostatų, kurios priklauso Sąjungos kompetencijai (11436/1/17 REV 1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 9 d. Tarybos sprendimą (ES) 2017/..., kuriuo Europos Komisijai ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai suteikiami įgaliojimai Europos Sąjungos vardu pradėti ir vesti derybas dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos visapusiško susitarimo nuostatų, kurios priklauso Sąjungos kompetencijai (11436/1/17 REV 1),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 9 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimą, kuriuo Europos Komisija įgaliojama valstybių narių vardu pradėti ir vesti derybas dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos visapusiško susitarimo nuostatų, priklausančių valstybių narių kompetencijai (11438/1/17 REV 1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. spalio 9 d. Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų sprendimą, kuriuo Europos Komisija įgaliojama valstybių narių vardu pradėti ir vesti derybas dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos visapusiško susitarimo nuostatų, priklausančių valstybių narių kompetencijai (11438/1/17 REV 1),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad pasiūlyti naujo visapusiško susitarimo teisiniai pagrindai yra Europos Sąjungos sutarties 37 straipsnis ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnis, 100 straipsnio 2 dalis, 207 ir 209 straipsniai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad pasiūlyti naujo visapusiško susitarimo teisiniai pagrindai yra Europos Sąjungos sutarties 37 straipsnis ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnis, 100 straipsnio 2 dalis, 207 ir 209 straipsniai,

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. įsigaliojusį ir tebegaliojantį ES ir Kirgizijos Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. įsigaliojusį ir tebegaliojantį ES ir Kirgizijos Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl ES strategijos dėl Centrinės Azijos įgyvendinimo eigos (1) ir į 2016 m. balandžio 13 d. rezoliuciją dėl ES Vidurinės Azijos strategijos įgyvendinimo ir peržiūros (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl ES strategijos dėl Centrinės Azijos įgyvendinimo eigos (1) ir į 2016 m. balandžio 13 d. rezoliuciją dėl ES Vidurinės Azijos strategijos įgyvendinimo ir peržiūros (2),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kirgizijos, visų pirma į 2015 m. sausio 15 d. rezoliuciją (3), 2010 m. liepos 8 d. rezoliuciją (4) ir 2010 m. gegužės 6 d. rezoliuciją (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kirgizijos, visų pirma į 2015 m. sausio 15 d. rezoliuciją (3), 2010 m. liepos 8 d. rezoliuciją (4) ir 2010 m. gegužės 6 d. rezoliuciją (5),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl 2017 m. spalio 16 d. Kirgizijos Respublikos prezidento rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą dėl 2017 m. spalio 16 d. Kirgizijos Respublikos prezidento rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento, tarptautinės rinkimų stebėjimo misijos, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro išvadas dėl prezidento rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento, tarptautinės rinkimų stebėjimo misijos, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro išvadas dėl prezidento rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 3 d. deklaraciją, kurią per savo 13-ąjį posėdį priėmė ES ir Kirgizijos parlamentinio bendradarbiavimo komitetas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 3 d. deklaraciją, kurią per savo 13-ąjį posėdį priėmė ES ir Kirgizijos parlamentinio bendradarbiavimo komitetas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 2 d. Europos Sąjungos sprendimą Kirgizijos Respublikai suteikti BLS+ statusą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 2 d. Europos Sąjungos sprendimą Kirgizijos Respublikai suteikti BLS+ statusą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 22 d. poziciją dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, kuriuo suteikiama makrofinansinė pagalba Kirgizijos Respublikai (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 22 d. poziciją dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, kuriuo suteikiama makrofinansinė pagalba Kirgizijos Respublikai (6),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0450/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0450/2018),

| A. | kadangi 2017 m. gruodžio mėn. ES ir Kirgizija pradėjo derybas dėl visapusiško susitarimo, kuris pakeistų dabar galiojantį ES ir Kirgizijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, siekiant stiprinti ir gilinti bendradarbiavimą abipusio intereso srityse, remiantis bendromis demokratijos, teisinės valstybės ir gero valdymo principais ir vadovaujantis nauja teisine sistema; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2017 m. gruodžio mėn. ES ir Kirgizija pradėjo derybas dėl visapusiško susitarimo, kuris pakeistų dabar galiojantį ES ir Kirgizijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, siekiant stiprinti ir gilinti bendradarbiavimą abipusio intereso srityse, remiantis bendromis demokratijos, teisinės valstybės ir gero valdymo principais ir vadovaujantis nauja teisine sistema;

| B. | kadangi, kad įsigaliotų visapusiškas susitarimas, reikia Parlamento pritarimo; |
| --- | --- |

B.

kadangi, kad įsigaliotų visapusiškas susitarimas, reikia Parlamento pritarimo;

| 1. | rekomenduoja Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai: |
| --- | --- |

1.

Bendrieji principai

| a) | derėtis dėl ryžtingo, visapusiško ir harmoningo susitarimo tarp ES ir Kirgizijos, pakeisiančio 1999 m. partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, bei sudaryti šį susitarimą ir sukurti pagrindą tvirtiems ir ilgalaikiams santykiams bei stabiliam, saugiam ir darniam abiejų šalių vystymuisi; |
| --- | --- |

a)

derėtis dėl ryžtingo, visapusiško ir harmoningo susitarimo tarp ES ir Kirgizijos, pakeisiančio 1999 m. partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, bei sudaryti šį susitarimą ir sukurti pagrindą tvirtiems ir ilgalaikiams santykiams bei stabiliam, saugiam ir darniam abiejų šalių vystymuisi;

| b) | išsamiame susitarime nustatyti strategines trumpalaikes ir ilgalaikes perspektyvas ir gerai apgalvotus struktūrinius bendradarbiavimo su Kirgizija tikslus; dėti daugiau pastangų ir stiprinti santykius, kad ES taptų matomesnė ir efektyvesnė šalyje ir regione; |
| --- | --- |

b)

išsamiame susitarime nustatyti strategines trumpalaikes ir ilgalaikes perspektyvas ir gerai apgalvotus struktūrinius bendradarbiavimo su Kirgizija tikslus; dėti daugiau pastangų ir stiprinti santykius, kad ES taptų matomesnė ir efektyvesnė šalyje ir regione;

| c) | skatinti rinkos ekonomiką pasiekiant apčiuopiamos socialinės ir ekonominės naudos abiejų susitarimo šalių piliečiams; laikytis konkurencijos ir užtikrinti teisinį tikrumą, be kita ko, stiprinant nepriklausomas ir skaidrias institucijas; |
| --- | --- |

c)

skatinti rinkos ekonomiką pasiekiant apčiuopiamos socialinės ir ekonominės naudos abiejų susitarimo šalių piliečiams; laikytis konkurencijos ir užtikrinti teisinį tikrumą, be kita ko, stiprinant nepriklausomas ir skaidrias institucijas;

| d) | užtikrinti tvirtą abiejų susitarimo šalių įsipareigojimą gerbti ir propaguoti demokratijos principus, žmogaus teises ir teisės viršenybę, visapusiškai laikantis būtinų su Kirgizijos Respublikai suteiktu BLS + statusu susijusių kriterijų, ir, be kita ko, ratifikuoti atitinkamas tarptautines konvencijas ir veiksmingai įgyvendinti pagal tas konvencijas įsteigtų atitinkamų stebėsenos institucijų išvadas ir rekomendacijas; sudaryti sąlygas vykdyti ir reguliariai vykdyti į rezultatus orientuotą dialogą abiem šalims svarbiais žmogaus teisių klausimais, į kurį reikėtų įtraukti valdžios institucijas ir pilietinę visuomenę, siekiant stiprinti institucinę sistemą ir viešąją politiką; pabrėžti konstruktyvią Kirgizijos narystę JT Žmogaus teisių taryboje 2016–2018 m. laikotarpiu ir skatinti jos tolesnį tarptautinį dalyvavimą; |
| --- | --- |

d)

užtikrinti tvirtą abiejų susitarimo šalių įsipareigojimą gerbti ir propaguoti demokratijos principus, žmogaus teises ir teisės viršenybę, visapusiškai laikantis būtinų su Kirgizijos Respublikai suteiktu BLS + statusu susijusių kriterijų, ir, be kita ko, ratifikuoti atitinkamas tarptautines konvencijas ir veiksmingai įgyvendinti pagal tas konvencijas įsteigtų atitinkamų stebėsenos institucijų išvadas ir rekomendacijas; sudaryti sąlygas vykdyti ir reguliariai vykdyti į rezultatus orientuotą dialogą abiem šalims svarbiais žmogaus teisių klausimais, į kurį reikėtų įtraukti valdžios institucijas ir pilietinę visuomenę, siekiant stiprinti institucinę sistemą ir viešąją politiką; pabrėžti konstruktyvią Kirgizijos narystę JT Žmogaus teisių taryboje 2016–2018 m. laikotarpiu ir skatinti jos tolesnį tarptautinį dalyvavimą;

| e) | prisidėti stiprinant daugiašališkumą ir tarptautinį bendradarbiavimą bei sukurti bendrus bendradarbiavimo su Kirgizijos partneriais metodus siekiant skatinti tarptautinį saugumą ir veiksmingai reaguoti į pasaulinius iššūkius, kaip antai, terorizmas, klimato kaita, migracija ir organizuotas nusikalstamumas, ir padėti įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir 2018–2040 m. nacionalinę vystymosi strategiją; taip pat apskritai prisidėti prie Vidurinės Azijos stabilizacijos ir augimo; |
| --- | --- |

e)

prisidėti stiprinant daugiašališkumą ir tarptautinį bendradarbiavimą bei sukurti bendrus bendradarbiavimo su Kirgizijos partneriais metodus siekiant skatinti tarptautinį saugumą ir veiksmingai reaguoti į pasaulinius iššūkius, kaip antai, terorizmas, klimato kaita, migracija ir organizuotas nusikalstamumas, ir padėti įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir 2018–2040 m. nacionalinę vystymosi strategiją; taip pat apskritai prisidėti prie Vidurinės Azijos stabilizacijos ir augimo;

Politinis dialogas ir tarptautinis bendradarbiavimas

| f) | stiprinti politinį dialogą ir sektorinį bendradarbiavimą; užtikrinti prasmingą nuolatinį dialogą visais aktualiais klausimais, remiantis esamais formatais; |
| --- | --- |

f)

stiprinti politinį dialogą ir sektorinį bendradarbiavimą; užtikrinti prasmingą nuolatinį dialogą visais aktualiais klausimais, remiantis esamais formatais;

| g) | intensyviau bendradarbiauti krizių valdymo, konfliktų prevencijos, kovos su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, kibernetiniu nusikalstamumu, smurtinės radikalizacijos ir tarpvalstybinių nusikaltimų prevencijos bei integruoto sienų valdymo srityse, užtikrinant visapusišką žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugą ir vadovaujantis baudžiamojo kodekso pakeitimais; taip pat užtikrinti, kad 2005 m. nacionalinis įstatymas Nr. 150 dėl kovos su ekstremistine veikla visapusiškai atitiktų tarptautinius standartus; |
| --- | --- |

g)

intensyviau bendradarbiauti krizių valdymo, konfliktų prevencijos, kovos su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, kibernetiniu nusikalstamumu, smurtinės radikalizacijos ir tarpvalstybinių nusikaltimų prevencijos bei integruoto sienų valdymo srityse, užtikrinant visapusišką žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugą ir vadovaujantis baudžiamojo kodekso pakeitimais; taip pat užtikrinti, kad 2005 m. nacionalinis įstatymas Nr. 150 dėl kovos su ekstremistine veikla visapusiškai atitiktų tarptautinius standartus;

| h) | tobulinti nuostatas, susijusias su prekybos ir ekonominiais santykiais, siekiant pagerinti investicijų aplinką ir prisidėti prie Kirgizijos ekonomikos įvairinimo, užtikrinti abipusę naudą ir stiprinti teisinį tikrumą bei didinti reglamentavimo skaidrumą; remti gerą valdymą, tinkamai veikiančias teismines institucijas, biurokratizmo mažinimą ir pasinaudojant visomis turimomis priemonėmis skatinti ekonomikos vystymąsi, siekiant konsoliduoti ir plėtoti daugiašalę taisyklėmis grindžiamą prekybos sistemą; prisidėti paremiant mažųjų ir vidutinių įmonių steigimąsi ir vystymąsi; stiprinti ES ir Kirgizijos ekonominius ir prekybos santykius, atsižvelgiant į BLS + statusą, ir paraginti Kirgiziją įgyvendinti tarptautinius įsipareigojimus, susijusius su šiuo statusu, siekiant skatinti šalies ekonominį vystymąsi; |
| --- | --- |

h)

tobulinti nuostatas, susijusias su prekybos ir ekonominiais santykiais, siekiant pagerinti investicijų aplinką ir prisidėti prie Kirgizijos ekonomikos įvairinimo, užtikrinti abipusę naudą ir stiprinti teisinį tikrumą bei didinti reglamentavimo skaidrumą; remti gerą valdymą, tinkamai veikiančias teismines institucijas, biurokratizmo mažinimą ir pasinaudojant visomis turimomis priemonėmis skatinti ekonomikos vystymąsi, siekiant konsoliduoti ir plėtoti daugiašalę taisyklėmis grindžiamą prekybos sistemą; prisidėti paremiant mažųjų ir vidutinių įmonių steigimąsi ir vystymąsi; stiprinti ES ir Kirgizijos ekonominius ir prekybos santykius, atsižvelgiant į BLS + statusą, ir paraginti Kirgiziją įgyvendinti tarptautinius įsipareigojimus, susijusius su šiuo statusu, siekiant skatinti šalies ekonominį vystymąsi;

| i) | gerinti bendradarbiavimą kovojant su korupcija, pinigų plovimu ir mokesčių slėpimu; įtraukti konkrečius skirsnius, kuriuose būtų apibrėžti aiškūs ir tvirti įsipareigojimai bei priemonės siekiant kovoti su visų formų korupcija ir įgyvendinti tarptautinius standartus bei daugiašales kovos su korupcija konvencijas; įtraukti nuostatas dėl gero valdymo mokesčių srityje bei skaidrumo standartų, kuriomis būtų patvirtinamas susitarimo šalių įsipareigojimas įgyvendinti tarptautinius standartus kovojant su mokesčių vengimu ir mokesčių slėpimu; |
| --- | --- |

i)

gerinti bendradarbiavimą kovojant su korupcija, pinigų plovimu ir mokesčių slėpimu; įtraukti konkrečius skirsnius, kuriuose būtų apibrėžti aiškūs ir tvirti įsipareigojimai bei priemonės siekiant kovoti su visų formų korupcija ir įgyvendinti tarptautinius standartus bei daugiašales kovos su korupcija konvencijas; įtraukti nuostatas dėl gero valdymo mokesčių srityje bei skaidrumo standartų, kuriomis būtų patvirtinamas susitarimo šalių įsipareigojimas įgyvendinti tarptautinius standartus kovojant su mokesčių vengimu ir mokesčių slėpimu;

| j) | padėti stiprinti Kirgizijos narystę Pasaulio prekybos organizacijoje vykdant tinkamas reformas užsienio investicijų, muitinių ir galimybių patekti į tarptautines rinkas srityse; |
| --- | --- |

j)

padėti stiprinti Kirgizijos narystę Pasaulio prekybos organizacijoje vykdant tinkamas reformas užsienio investicijų, muitinių ir galimybių patekti į tarptautines rinkas srityse;

| k) | geriau koordinuoti ES ir Kirgizijos pozicijas tarptautiniuose forumuose; |
| --- | --- |

k)

geriau koordinuoti ES ir Kirgizijos pozicijas tarptautiniuose forumuose;

| l) | sustiprinti tarpparlamentinį Kirgizijos ir Europos Parlamento dialogą; |
| --- | --- |

l)

sustiprinti tarpparlamentinį Kirgizijos ir Europos Parlamento dialogą;

| m) | užtikrinti, kad susitarime būtų skiriamas didelis dėmesys klimato kaitai, vandentvarkai, taip pat nelaimių rizikos prevencijai ir su tuo susijusiai parengčiai, atsižvelgiant į didelę gaivalinių nelaimių, įskaitant žemės drebėjimus, riziką; remti Kirgizijos pastangas, kuriomis siekiama apsaugoti aplinką ir biologinę įvairovę, taip pat jos dideles pastangas siekiant darnaus vystymosi; |
| --- | --- |

m)

užtikrinti, kad susitarime būtų skiriamas didelis dėmesys klimato kaitai, vandentvarkai, taip pat nelaimių rizikos prevencijai ir su tuo susijusiai parengčiai, atsižvelgiant į didelę gaivalinių nelaimių, įskaitant žemės drebėjimus, riziką; remti Kirgizijos pastangas, kuriomis siekiama apsaugoti aplinką ir biologinę įvairovę, taip pat jos dideles pastangas siekiant darnaus vystymosi;

Institucinės nuostatos

| n) | užtikrinti derybinių nurodymų perdavimą Europos Parlamentui, atsižvelgiant į konfidencialumo taisykles, kad Parlamentas galėtų vykdyti tinkamą derybų proceso kontrolę, ir nuosekliai vykdyti su SESV 218 straipsnio 10 dalimi, pagal kurią Parlamentas nedelsiant ir išsamiai informuojamas visais šios procedūros etapais, susijusius tarpinstitucinius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

n)

užtikrinti derybinių nurodymų perdavimą Europos Parlamentui, atsižvelgiant į konfidencialumo taisykles, kad Parlamentas galėtų vykdyti tinkamą derybų proceso kontrolę, ir nuosekliai vykdyti su SESV 218 straipsnio 10 dalimi, pagal kurią Parlamentas nedelsiant ir išsamiai informuojamas visais šios procedūros etapais, susijusius tarpinstitucinius įsipareigojimus;

| o) | pateikti visus su derybomis susijusius dokumentus, kaip antai protokolus ir tekstų, dėl kurių derėtasi, projektus, taip pat periodiškai teikti Parlamentui ataskaitas; |
| --- | --- |

o)

pateikti visus su derybomis susijusius dokumentus, kaip antai protokolus ir tekstų, dėl kurių derėtasi, projektus, taip pat periodiškai teikti Parlamentui ataskaitas;

| p) | visais lygmenimis užtikrinti, kad būtų laikomasi ilgalaikės praktikos laikinai netaikyti naujojo susitarimo, kol negautas Parlamento pritarimas; |
| --- | --- |

p)

visais lygmenimis užtikrinti, kad būtų laikomasi ilgalaikės praktikos laikinai netaikyti naujojo susitarimo, kol negautas Parlamento pritarimas;

| q) | stiprinti ir plėsti esamą bendradarbiavimą, įtvirtintą dabar galiojančiame partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime, pagal kurį jau sukurtos šios bendradarbiavimo ir dialogo institucijos:






  — | ministrų lygmens Bendradarbiavimo taryba; |
| --- | --- | --- |

q)

stiprinti ir plėsti esamą bendradarbiavimą, įtvirtintą dabar galiojančiame partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime, pagal kurį jau sukurtos šios bendradarbiavimo ir dialogo institucijos:

—

ministrų lygmens Bendradarbiavimo taryba;

| — | vyresniųjų pareigūnų lygmens Bendradarbiavimo komitetas ir Prekybos ir investicijų bei Vystomojo bendradarbiavimo pakomitečiai; |
| --- | --- |

—

vyresniųjų pareigūnų lygmens Bendradarbiavimo komitetas ir Prekybos ir investicijų bei Vystomojo bendradarbiavimo pakomitečiai;

| — | parlamentinio bendradarbiavimo komitetas; |
| --- | --- |

—

parlamentinio bendradarbiavimo komitetas;

| r) | stiprinti tarpparlamentinę kontrolę įgaliojimus turinčiame parlamentinio bendradarbiavimo komitete, kuri bus smulkiau paaiškinta naujajame susitarime, visų pirma demokratijos, teisės viršenybės ir kovos su korupcija srityse; |
| --- | --- |

r)

stiprinti tarpparlamentinę kontrolę įgaliojimus turinčiame parlamentinio bendradarbiavimo komitete, kuri bus smulkiau paaiškinta naujajame susitarime, visų pirma demokratijos, teisės viršenybės ir kovos su korupcija srityse;

| s) | užtikrinti pilietinės visuomenės dalyvavimą tiek derybų dėl susitarimo, tiek susitarimo įgyvendinimo etapais; |
| --- | --- |

s)

užtikrinti pilietinės visuomenės dalyvavimą tiek derybų dėl susitarimo, tiek susitarimo įgyvendinimo etapais;

| t) | užtikrinti, kad į susitarimą būtų įtrauktos sąlygos dėl galimo bendradarbiavimo sustabdymo, jei bet kuri susitarimo šalis pažeis esminius jo elementus, įskaitant konsultacijas su Parlamentu tokių pažeidimų atvejais; |
| --- | --- |

t)

užtikrinti, kad į susitarimą būtų įtrauktos sąlygos dėl galimo bendradarbiavimo sustabdymo, jei bet kuri susitarimo šalis pažeis esminius jo elementus, įskaitant konsultacijas su Parlamentu tokių pažeidimų atvejais;

| u) | ES ir valstybių narių lygmenimis numatyti pakankamai išteklių visapusiško susitarimo įgyvendinimui, siekiant užtikrinti, kad bus pasiekti visi derybų metu nustatyti plataus užmojo tikslai; |
| --- | --- |

u)

ES ir valstybių narių lygmenimis numatyti pakankamai išteklių visapusiško susitarimo įgyvendinimui, siekiant užtikrinti, kad bus pasiekti visi derybų metu nustatyti plataus užmojo tikslai;

Bendri susirūpinimą keliantys klausimai ir interesai, susiję su susitarime nurodytomis bendradarbiavimo sritimis

| v) | atsižvelgti į Kirgizijos, kaip vienos iš kelių kylančios demokratijos valstybių regione, vaidmenį, dėl kurio reikalinga ilgalaikė ES politinė, diplomatinė, finansinė ir techninė parama; |
| --- | --- |

v)

atsižvelgti į Kirgizijos, kaip vienos iš kelių kylančios demokratijos valstybių regione, vaidmenį, dėl kurio reikalinga ilgalaikė ES politinė, diplomatinė, finansinė ir techninė parama;

| w) | toliau dėti pastangas siekiant konsoliduoti veikiančią parlamentinę demokratiją su tikra daugiapartine sistema ir konstitucine stabdžių ir atsvarų sistema, taip pat užtikrinti, kad būtų vykdoma vykdomosios valdžios parlamentinė priežiūra, nes tai viena iš bandomųjų šalių kalbant apie ES paramos demokratijai teikimą; perduoti Parlamento susirūpinimą dėl 2016 m. priimtų konstitucijos pakeitimų, visų pirma, dėl gerokai išplėstų ministro pirmininko įgaliojimų, nacionalinių teismų sprendimų viršenybės tarptautinių žmogaus teisių sutarčių atžvilgiu ir Aukščiausiojo Teismo konstitucinės kolegijos nepriklausomumo praradimo; skatinti NVO dalyvauti šalies teisės aktų ir politikos kūrimo ir persvarstymo procese, visų pirma dėl priemonių arba mechanizmų, kurie tiesiogiai veikia pilietinės visuomenės organizacijų veiklą; |
| --- | --- |

w)

toliau dėti pastangas siekiant konsoliduoti veikiančią parlamentinę demokratiją su tikra daugiapartine sistema ir konstitucine stabdžių ir atsvarų sistema, taip pat užtikrinti, kad būtų vykdoma vykdomosios valdžios parlamentinė priežiūra, nes tai viena iš bandomųjų šalių kalbant apie ES paramos demokratijai teikimą; perduoti Parlamento susirūpinimą dėl 2016 m. priimtų konstitucijos pakeitimų, visų pirma, dėl gerokai išplėstų ministro pirmininko įgaliojimų, nacionalinių teismų sprendimų viršenybės tarptautinių žmogaus teisių sutarčių atžvilgiu ir Aukščiausiojo Teismo konstitucinės kolegijos nepriklausomumo praradimo; skatinti NVO dalyvauti šalies teisės aktų ir politikos kūrimo ir persvarstymo procese, visų pirma dėl priemonių arba mechanizmų, kurie tiesiogiai veikia pilietinės visuomenės organizacijų veiklą;

| x) | dar kartą patvirtinti, kaip svarbu sistemingai dirbti, siekiant skatinti demokratijos ir žmogaus teisių vertybes, įskaitant saviraiškos, asociacijų ir susirinkimų laisvę ir teisminių institucijų nepriklausomumą; |
| --- | --- |

x)

dar kartą patvirtinti, kaip svarbu sistemingai dirbti, siekiant skatinti demokratijos ir žmogaus teisių vertybes, įskaitant saviraiškos, asociacijų ir susirinkimų laisvę ir teisminių institucijų nepriklausomumą;

| y) | skatinti žurnalistams ir nepriklausomai žiniasklaidai palankią aplinką; užtikrinti, kad Kirgizija leistų vėl atvykti į šalį ir tęsti darbą nepatiriant kišimosi užsienio šalių žmogaus teisių srities darbuotojams ir žurnalistams, kuriems buvo uždrausta atvykti į šalį; |
| --- | --- |

y)

skatinti žurnalistams ir nepriklausomai žiniasklaidai palankią aplinką; užtikrinti, kad Kirgizija leistų vėl atvykti į šalį ir tęsti darbą nepatiriant kišimosi užsienio šalių žmogaus teisių srities darbuotojams ir žurnalistams, kuriems buvo uždrausta atvykti į šalį;

| z) | pripažinti pasiektą pažangą, susijusią su taikiais parlamento ir prezidento rinkimais ir didesniu jų skaidrumu, ir primygtinai raginti toliau įgyvendinti tarptautinių rinkimų stebėjimo misijų rekomendacijas; |
| --- | --- |

z)

pripažinti pasiektą pažangą, susijusią su taikiais parlamento ir prezidento rinkimais ir didesniu jų skaidrumu, ir primygtinai raginti toliau įgyvendinti tarptautinių rinkimų stebėjimo misijų rekomendacijas;

| aa) | primygtinai raginti Kirgiziją panaikinti neigiamas autoritarines tendencijas, kaip antai teisingumo vykdymo naudojimą politiniais tikslais, šališkas teismines bausmes, šališką ir neskaidrų bylų nagrinėjimą, kišimąsi į žiniasklaidos laisvę, teisėsaugos pareigūnų nebaudžiamumą ir įtariamą netinkamą elgesį su sulaikytais asmenimis ir jų kankinimą, ekstradiciją į šalis, kuriose asmenims gali kilti kankinimų arba netinkamo elgesio rizika, taip pat mažumų diskriminaciją ir susirinkimų ir saviraiškos laisvei taikomus apribojimus, ir primygtinai paskatinti Kirgiziją nuodugniai ištirti visus įtarimus dėl suklastotų įrodymų, turto prievartavimo, kankinimų ir netinkamo elgesio; išreikšti susirūpinimą dėl to, kad politiniai lyderiai ir galimi kandidatai į prezidentus suimti pateikus kaltinimus dėl įtarimų korupcija; |
| --- | --- |

aa)

primygtinai raginti Kirgiziją panaikinti neigiamas autoritarines tendencijas, kaip antai teisingumo vykdymo naudojimą politiniais tikslais, šališkas teismines bausmes, šališką ir neskaidrų bylų nagrinėjimą, kišimąsi į žiniasklaidos laisvę, teisėsaugos pareigūnų nebaudžiamumą ir įtariamą netinkamą elgesį su sulaikytais asmenimis ir jų kankinimą, ekstradiciją į šalis, kuriose asmenims gali kilti kankinimų arba netinkamo elgesio rizika, taip pat mažumų diskriminaciją ir susirinkimų ir saviraiškos laisvei taikomus apribojimus, ir primygtinai paskatinti Kirgiziją nuodugniai ištirti visus įtarimus dėl suklastotų įrodymų, turto prievartavimo, kankinimų ir netinkamo elgesio; išreikšti susirūpinimą dėl to, kad politiniai lyderiai ir galimi kandidatai į prezidentus suimti pateikus kaltinimus dėl įtarimų korupcija;

| ab) | atsižvelgiant į tai, išreikšti nepasitenkinimą dėl žmogaus teisių aktyvistui Azimjonui Askarovui, kuris 2010 m. dokumentavo etninį smurtą, paskirtos laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmės patvirtinimo ir pareikalauti, kad jis būtų nedelsiant paleistas, kaltinimai jam panaikinti, jis būtų reabilituotas ir atlyginta jam padaryta žala; |
| --- | --- |

ab)

atsižvelgiant į tai, išreikšti nepasitenkinimą dėl žmogaus teisių aktyvistui Azimjonui Askarovui, kuris 2010 m. dokumentavo etninį smurtą, paskirtos laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmės patvirtinimo ir pareikalauti, kad jis būtų nedelsiant paleistas, kaltinimai jam panaikinti, jis būtų reabilituotas ir atlyginta jam padaryta žala;

| ac) | priminti, kad korupcija kenkia žmogaus teisėms, lygybei, prekybai ir sąžiningai konkurencijai ir atbaido užsienio investicijas, taigi yra kliūtis ekonomikos augimui, taip pat mažina piliečių pasitikėjimą valstybės institucijomis; |
| --- | --- |

ac)

priminti, kad korupcija kenkia žmogaus teisėms, lygybei, prekybai ir sąžiningai konkurencijai ir atbaido užsienio investicijas, taigi yra kliūtis ekonomikos augimui, taip pat mažina piliečių pasitikėjimą valstybės institucijomis;

| ad) | skatinti tvirtai įsipareigoti siekti socialinės pažangos, gero valdymo, demokratijos ir gerų etninių ir religinių grupių santykių, užtikrinti mokslo ir švietimo galimybes, be kita ko, stiprinant stabilumo ir saugumo pamatus; toliau remti taikos stiprinimo ir saugumo priemones, taip pat dėti daugiau pastangų siekiant visapusiškai integruoti mažumas po 2010 m. etninių konfliktų Kirgizijoje, kad būtų užkirstas kelias konfliktams ateityje; |
| --- | --- |

ad)

skatinti tvirtai įsipareigoti siekti socialinės pažangos, gero valdymo, demokratijos ir gerų etninių ir religinių grupių santykių, užtikrinti mokslo ir švietimo galimybes, be kita ko, stiprinant stabilumo ir saugumo pamatus; toliau remti taikos stiprinimo ir saugumo priemones, taip pat dėti daugiau pastangų siekiant visapusiškai integruoti mažumas po 2010 m. etninių konfliktų Kirgizijoje, kad būtų užkirstas kelias konfliktams ateityje;

| ae) | padėti išspręsti socialines ir ekonomines problemas bei įveikti kliūtis, kurių pobūdis nurodytas TDO rekomendacijoje Nr. 202; atsižvelgiant į tai, ypatingą dėmesį skirti jaunimui, skatinant akademinius, jaunimo ir kultūros srities mainus; skirti ypatingą dėmesį regionų vystymuisi ir, visų pirma, šiaurinių ir pietinių regionų skirtumams; |
| --- | --- |

ae)

padėti išspręsti socialines ir ekonomines problemas bei įveikti kliūtis, kurių pobūdis nurodytas TDO rekomendacijoje Nr. 202; atsižvelgiant į tai, ypatingą dėmesį skirti jaunimui, skatinant akademinius, jaunimo ir kultūros srities mainus; skirti ypatingą dėmesį regionų vystymuisi ir, visų pirma, šiaurinių ir pietinių regionų skirtumams;

| af) | remti, skatinti ir lengvinti tolesnį regioninį bendradarbiavimą Vidurinėje Azijoje, kuri yra vienas iš mažiausiai integruotų regionų pasaulyje, išlaikant dabartinę teigiamą dinamiką ir siekiant, be kita ko, stiprinti visos Vidurinės Azijos stabilumą ir vystymąsi; pripažinti šalies dalyvavimą šia kryptimi vykdomose ES programose, taip pat vykdant ES ir Vidurinės Azijos strategiją energetikos, vandentvarkos ir aplinkos apsaugos srityse ir reguliarius politinius ir žmogaus teisių dialogus su ES; |
| --- | --- |

af)

remti, skatinti ir lengvinti tolesnį regioninį bendradarbiavimą Vidurinėje Azijoje, kuri yra vienas iš mažiausiai integruotų regionų pasaulyje, išlaikant dabartinę teigiamą dinamiką ir siekiant, be kita ko, stiprinti visos Vidurinės Azijos stabilumą ir vystymąsi; pripažinti šalies dalyvavimą šia kryptimi vykdomose ES programose, taip pat vykdant ES ir Vidurinės Azijos strategiją energetikos, vandentvarkos ir aplinkos apsaugos srityse ir reguliarius politinius ir žmogaus teisių dialogus su ES;

| ag) | dar kartą patikinti, kad Kirgizijos narystė Eurazijos ekonominėje sąjungoje (EAES) nedaro įtakos jos ryšių su ES stiprinimui, tai įrodo neseniai ratifikuotas ES ir Kazachstano tvirtesnis partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas; |
| --- | --- |

ag)

dar kartą patikinti, kad Kirgizijos narystė Eurazijos ekonominėje sąjungoje (EAES) nedaro įtakos jos ryšių su ES stiprinimui, tai įrodo neseniai ratifikuotas ES ir Kazachstano tvirtesnis partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas;

| ah) | atsižvelgti į Kirgizijos santykių su Kinija ir Rusija plėtojimą; skatinti Kirgiziją įvairinti savo ekonomiką, siekiant sumažinti didelę politinę priklausomybę nuo šių dviejų išorės subjektų; atsižvelgti į šių santykių plėtojimą įgyvendinant Kinijos strategiją „Viena juosta, vienas kelias“; užtikrinti, kad būtų gerokai sustiprinta kova su Rusijos žiniasklaidos šalyje platinama propaganda; |
| --- | --- |

ah)

atsižvelgti į Kirgizijos santykių su Kinija ir Rusija plėtojimą; skatinti Kirgiziją įvairinti savo ekonomiką, siekiant sumažinti didelę politinę priklausomybę nuo šių dviejų išorės subjektų; atsižvelgti į šių santykių plėtojimą įgyvendinant Kinijos strategiją „Viena juosta, vienas kelias“; užtikrinti, kad būtų gerokai sustiprinta kova su Rusijos žiniasklaidos šalyje platinama propaganda;

| ai) | prisidėti prie pastangų, dedamų siekiant sumažinti pastarojo meto diplomatinę ir ekonominė įtampą regione, taip pat įtampą tarp Kazachstano ir Kirgizijos; |
| --- | --- |

ai)

prisidėti prie pastangų, dedamų siekiant sumažinti pastarojo meto diplomatinę ir ekonominė įtampą regione, taip pat įtampą tarp Kazachstano ir Kirgizijos;

| aj) | remti toliau gerėjančius diplomatinius santykius su Uzbekistanu, taip pat konstruktyvų dialogą ribotų vandens išteklių regione valdymo klausimais; |
| --- | --- |

aj)

remti toliau gerėjančius diplomatinius santykius su Uzbekistanu, taip pat konstruktyvų dialogą ribotų vandens išteklių regione valdymo klausimais;

| ak) | pripažinti Kirgizijos susirūpinimą dėl saugumo, susijusį su blogėjančia saugumo padėtimi Afganistane ir su reakcija į didėjančią radikalizaciją Vidurinės Azijos regione; teikti paramą, susijusią su užsienio kovotojų islamistų ir jų šeimos narių grįžimu iš užsienio; stiprinti regioninį bendradarbiavimą su Vidurinės Azijos šalimis kovojant su džihadistų judėjimais ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir tuo tikslu įgyvendinant teisines, institucines ir praktines kovai su terorizmu skirtas sienų kontrolės priemones ir didėjančios smurtinės religinės radikalizacijos prevencijos priemones; |
| --- | --- |

ak)

pripažinti Kirgizijos susirūpinimą dėl saugumo, susijusį su blogėjančia saugumo padėtimi Afganistane ir su reakcija į didėjančią radikalizaciją Vidurinės Azijos regione; teikti paramą, susijusią su užsienio kovotojų islamistų ir jų šeimos narių grįžimu iš užsienio; stiprinti regioninį bendradarbiavimą su Vidurinės Azijos šalimis kovojant su džihadistų judėjimais ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir tuo tikslu įgyvendinant teisines, institucines ir praktines kovai su terorizmu skirtas sienų kontrolės priemones ir didėjančios smurtinės religinės radikalizacijos prevencijos priemones;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Kirgizijos Respublikos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OL C 168 E, 2013 6 14, p. 91.

(2)  OL C 58, 2018 2 15, p. 119.

(3)  OL C 300, 2016 2 18, p. 10.

(4)  OL C 351 E, 2011 12 2, p. 92.

(5)  OL C 81 E, 2011 3 15, p. 80.

(6)  OL C 208, 2016 6 10, p. 177.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2019 m. sausio 31 d., ketvirtadienis

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/204 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/204

---

P8_TA(2019)0046

Parlamento darbo tvarkos taisyklių pakeitimai

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių pakeitimų, taikomų I antraštinės dalies 1 ir 4 skyriams, V antraštinės dalies 3 skyriui, VII antraštinės dalies 4 ir 5 skyriams, VIII antraštinės dalies 1 skyriui, XII antraštinei daliai, XIV antraštinei daliai ir II priedui (2018/2170(REG))

(2020/C 411/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 226 ir 227 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 226 ir 227 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A8-0462/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A8-0462/2018),

| 1. | nusprendžia padaryti toliau pateiktus Darbo tvarkos taisyklių pakeitimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nusprendžia, kad šie pakeitimai įsigalioja pirmą kitos mėnesinės sesijos dieną, išskyrus pakeitimus, kuriais 3e dalies antra pastraipa įtraukiama į 11 straipsnį, ir Europos Parlamento narių tinkamo elgesio vykdant savo pareigas kodekso 6 ir 7 punktus, taip pat 196 ir 204 straipsnių pakeitimus, kurie įsigalioja pirmosios mėnesinės sesijos po kitų rinkimų į Europos Parlamentą, kurie turi įvykti 2019 m., pradžioje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

Pakeitimas 1

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnio pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Parlamento narių finansiniai interesai ir
  elgesio normos | Elgesio normos |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Parlamento narių finansiniai interesai ir
  elgesio normos

Elgesio normos

Pakeitimas 2

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.
     
  Parlamentas priima taisykles dėl Parlamento narių finansinių interesų skaidrumo elgesio kaip kodeksą, kuris priimamas visų Parlamento narių balsų dauguma ir pridedamas prie šių Darbo tvarkos taisyklių

   (4)

  . | Išbraukta. |
| Šios taisyklės negali kitaip kliudyti ar riboti galimybės Parlamento nariui, vykdyti savo įgaliojimus ir su jais susijusią politinę ar kitokią veiklą. | |
| |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

1.
     
  Parlamentas priima taisykles dėl Parlamento narių finansinių interesų skaidrumo elgesio kaip kodeksą, kuris priimamas visų Parlamento narių balsų dauguma ir pridedamas prie šių Darbo tvarkos taisyklių

   (4)

  .

Išbraukta.

Išbraukta.

Šios taisyklės negali kitaip kliudyti ar riboti galimybės Parlamento nariui, vykdyti savo įgaliojimus ir su jais susijusią politinę ar kitokią veiklą.

Šios taisyklės negali kitaip kliudyti ar riboti galimybės Parlamento nariui, vykdyti savo įgaliojimus ir su jais susijusią politinę ar kitokią veiklą.

Pakeitimas 3

Pakeitimas 3

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.
     
  Parlamento nariai turėtų taikyti nuolatinę praktiką, pagal kurią būtų susitinkama tik su interesų grupių atstovais, užsiregistravusiais skaidrumo registre, sudarytame Europos Parlamento ir Europos Komisijos susitarimu dėl skaidrumo registro

   (5)

  . | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.
     
  Parlamento nariai turėtų taikyti nuolatinę praktiką, pagal kurią būtų susitinkama tik su interesų grupių atstovais, užsiregistravusiais skaidrumo registre, sudarytame Europos Parlamento ir Europos Komisijos susitarimu dėl skaidrumo registro

   (5)

  .

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 4

Pakeitimas 4

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

11 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Parlamento narių elgesys paremtas abipuse pagarba ir Sutartyse, ypač Pagrindinių teisių chartijoje, apibrėžtomis vertybėmis bei principais
  ir pagarba Parlamentui ir jis neturi trukdyti sklandžiam
  Parlamento
  darbui, kenkti saugumui ir tvarkai
  Parlamento
  patalpose ar Parlamento įrangos veikimui. Be to, jis neturi trukdyti sklandžiam Parlamento darbui, kenkti saugumui ir tvarkai Parlamento patalpose ar Parlamento įrangos veikimui. | Parlamento narių elgesys paremtas abipuse pagarba ir Sutartyse, ypač Pagrindinių teisių chartijoje, apibrėžtomis vertybėmis bei principais. Parlamento
  nariai turi gerbti
  Parlamento
  orumą
  ir
  nekenkti jo reputacijai
  . |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Parlamento narių elgesys paremtas abipuse pagarba ir Sutartyse, ypač Pagrindinių teisių chartijoje, apibrėžtomis vertybėmis bei principais
  ir pagarba Parlamentui ir jis neturi trukdyti sklandžiam
  Parlamento
  darbui, kenkti saugumui ir tvarkai
  Parlamento
  patalpose ar Parlamento įrangos veikimui. Be to, jis neturi trukdyti sklandžiam Parlamento darbui, kenkti saugumui ir tvarkai Parlamento patalpose ar Parlamento įrangos veikimui.

ir pagarba Parlamentui ir jis neturi trukdyti sklandžiam

darbui, kenkti saugumui ir tvarkai

patalpose ar Parlamento įrangos veikimui. Be to, jis neturi trukdyti sklandžiam Parlamento darbui, kenkti saugumui ir tvarkai Parlamento patalpose ar Parlamento įrangos veikimui.

Parlamento narių elgesys paremtas abipuse pagarba ir Sutartyse, ypač Pagrindinių teisių chartijoje, apibrėžtomis vertybėmis bei principais. Parlamento
  nariai turi gerbti
  Parlamento
  orumą
  ir
  nekenkti jo reputacijai
  .

nariai turi gerbti

orumą

nekenkti jo reputacijai

Pakeitimas 5

Pakeitimas 5

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

11 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Vykstant diskusijoms Parlamente, Parlamento nariai neturi naudoti įžeidžiančios, rasistinės ar ksenofobiškos kalbos, neturi elgtis įžeidžiančiai, rasistiškai ar ksenofobiškai ir nedemonstruoja atitinkamų plakatų ar transparantų. | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Vykstant diskusijoms Parlamente, Parlamento nariai neturi naudoti įžeidžiančios, rasistinės ar ksenofobiškos kalbos, neturi elgtis įžeidžiančiai, rasistiškai ar ksenofobiškai ir nedemonstruoja atitinkamų plakatų ar transparantų.

Vykstant diskusijoms Parlamente, Parlamento nariai neturi naudoti įžeidžiančios, rasistinės ar ksenofobiškos kalbos, neturi elgtis įžeidžiančiai, rasistiškai ar ksenofobiškai ir nedemonstruoja atitinkamų plakatų ar transparantų.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 6

Pakeitimas 6

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnio 3 dalies 3 pastraipa

11 straipsnio 3 dalies 3 pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Parlamento nariai laikosi Parlamento nustatytų darbo su konfidencialia informacija taisyklių. | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Parlamento nariai laikosi Parlamento nustatytų darbo su konfidencialia informacija taisyklių.

Parlamento nariai laikosi Parlamento nustatytų darbo su konfidencialia informacija taisyklių.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 7

Pakeitimas 7

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnio 3 dalies 4 pastraipa

11 straipsnio 3 dalies 4 pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nesilaikant šių reikalavimų ir taisyklių, gali būti taikomos priemonės pagal 165, 166 ir 167 straipsnius. | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nesilaikant šių reikalavimų ir taisyklių, gali būti taikomos priemonės pagal 165, 166 ir 167 straipsnius.

Nesilaikant šių reikalavimų ir taisyklių, gali būti taikomos priemonės pagal 165, 166 ir 167 straipsnius.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 8

Pakeitimas 8

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnio 3 a dalis (nauja)

11 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Parlamento nariai neturi trukdyti sklandžiam Parlamento darbui ir neturi trukdyti užtikrinti saugumą ir palaikyti tvarką Parlamento patalpose ar kenkti jo įrangos veikimui. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Parlamento nariai neturi trukdyti sklandžiam Parlamento darbui ir neturi trukdyti užtikrinti saugumą ir palaikyti tvarką Parlamento patalpose ar kenkti jo įrangos veikimui.

Pakeitimas 9

Pakeitimas 9

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnio 3 b dalis (nauja)

11 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Parlamento nariai neturi trikdyti sklandžios Parlamento plenarinės sesijos darbo tvarkos ir privalo susilaikyti nuo netinkamo elgesio. Jie negali demonstruoti reklamjuosčių. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b.
     
  Parlamento nariai neturi trikdyti sklandžios Parlamento plenarinės sesijos darbo tvarkos ir privalo susilaikyti nuo netinkamo elgesio. Jie negali demonstruoti reklamjuosčių.

Pakeitimas 10

Pakeitimas 10

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnio 3 c dalis (nauja)

11 straipsnio 3 c dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Parlamento plenarinių posėdžių salėje vykstančiose diskusijose Parlamento nariai neturi vartoti įžeidžiančios kalbos. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3c.
     
  Parlamento plenarinių posėdžių salėje vykstančiose diskusijose Parlamento nariai neturi vartoti įžeidžiančios kalbos.

Pakeitimas 11

Pakeitimas 11

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnio 3 c dalies (nauja) išaiškinimas

11 straipsnio 3 c dalies (nauja) išaiškinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Vertinant, ar Parlamento diskusijose Parlamento nario vartojama kalba yra įžeidžianti, turėtų būti atsižvelgiama, be kita ko, į įžvelgiamus kalbėtojo ketinimus, tai, kaip klausytojai reaguoja į kalbėtojo pareiškimą, tai, kiek ta kalba kenkia Parlamento orumui ir reputacijai, ir į atitinkamo Parlamento nario žodžio laisvę. Pavyzdžiui, įžeidžiančia kalba pagal šį straipsnį įprastai būtų laikoma šmeižikiška kalba, neapykantą kurstanti kalba ir diskriminacijos, visų pirma bet kuriuo Pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnyje nurodytu pagrindu, kurstymas. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Vertinant, ar Parlamento diskusijose Parlamento nario vartojama kalba yra įžeidžianti, turėtų būti atsižvelgiama, be kita ko, į įžvelgiamus kalbėtojo ketinimus, tai, kaip klausytojai reaguoja į kalbėtojo pareiškimą, tai, kiek ta kalba kenkia Parlamento orumui ir reputacijai, ir į atitinkamo Parlamento nario žodžio laisvę. Pavyzdžiui, įžeidžiančia kalba pagal šį straipsnį įprastai būtų laikoma šmeižikiška kalba, neapykantą kurstanti kalba ir diskriminacijos, visų pirma bet kuriuo Pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnyje nurodytu pagrindu, kurstymas.

Vertinant, ar Parlamento diskusijose Parlamento nario vartojama kalba yra įžeidžianti, turėtų būti atsižvelgiama, be kita ko, į įžvelgiamus kalbėtojo ketinimus, tai, kaip klausytojai reaguoja į kalbėtojo pareiškimą, tai, kiek ta kalba kenkia Parlamento orumui ir reputacijai, ir į atitinkamo Parlamento nario žodžio laisvę. Pavyzdžiui, įžeidžiančia kalba pagal šį straipsnį įprastai būtų laikoma šmeižikiška kalba, neapykantą kurstanti kalba ir diskriminacijos, visų pirma bet kuriuo Pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnyje nurodytu pagrindu, kurstymas.

Pakeitimas 12

Pakeitimas 12

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnio 3 d dalis (nauja)

11 straipsnio 3 d dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3d.
     
  Parlamento nariai turi laikytis Parlamento nustatytų darbo su konfidencialia informacija taisyklių. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3d.
     
  Parlamento nariai turi laikytis Parlamento nustatytų darbo su konfidencialia informacija taisyklių.

Pakeitimas 13

Pakeitimas 13

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnio 3 e dalis (nauja)

11 straipsnio 3 e dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3e.
     
  Parlamento nariai turi susilaikyti nuo bet kokios formos psichologinio ar seksualinio priekabiavimo ir laikytis Europos Parlamento narių tinkamo elgesio vykdant savo pareigas kodekso, kuris pridedamos prie šių Darbo tvarkos taisyklių

   (1a)

  . |
| | Parlamento nariai negali būti renkami į jokias pareigas Parlamente ar viename iš jo organų, skiriami pranešėjais ar oficialios delegacijos nariais arba dalyvauti tarpinstitucinėse derybose, jei jie nėra pasirašę su šiuo kodeksu susijusios deklaracijos. |
| |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3e.
     
  Parlamento nariai turi susilaikyti nuo bet kokios formos psichologinio ar seksualinio priekabiavimo ir laikytis Europos Parlamento narių tinkamo elgesio vykdant savo pareigas kodekso, kuris pridedamos prie šių Darbo tvarkos taisyklių

   (1a)

  .

Parlamento nariai negali būti renkami į jokias pareigas Parlamente ar viename iš jo organų, skiriami pranešėjais ar oficialios delegacijos nariais arba dalyvauti tarpinstitucinėse derybose, jei jie nėra pasirašę su šiuo kodeksu susijusios deklaracijos.

Parlamento nariai negali būti renkami į jokias pareigas Parlamente ar viename iš jo organų, skiriami pranešėjais ar oficialios delegacijos nariais arba dalyvauti tarpinstitucinėse derybose, jei jie nėra pasirašę su šiuo kodeksu susijusios deklaracijos.

Pakeitimas 14

Pakeitimas 14

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnio 4 dalis

11 straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.
     
  Taikant šį straipsnį neturi būti kitaip ribojamas Parlamento diskusijų gyvybingumas ar suvaržoma Parlamento narių žodžio laisvė. | Išbraukta. |
| Šio straipsnio taikymas grindžiamas visapusiška pagarba Parlamento narių teisėms, apibrėžtoms Sąjungos pirminėje teisėje ir Parlamento narių statute. | |
| Taikant šį straipsnį remiamasi skaidrumo principu ir užtikrinama, kad Parlamento nariai būtų supažindinami su visomis šios srities nuostatomis, individualiai informuojant apie jų teises ir pareigas. | |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.
     
  Taikant šį straipsnį neturi būti kitaip ribojamas Parlamento diskusijų gyvybingumas ar suvaržoma Parlamento narių žodžio laisvė.

Išbraukta.

Išbraukta.

Šio straipsnio taikymas grindžiamas visapusiška pagarba Parlamento narių teisėms, apibrėžtoms Sąjungos pirminėje teisėje ir Parlamento narių statute.

Šio straipsnio taikymas grindžiamas visapusiška pagarba Parlamento narių teisėms, apibrėžtoms Sąjungos pirminėje teisėje ir Parlamento narių statute.

Taikant šį straipsnį remiamasi skaidrumo principu ir užtikrinama, kad Parlamento nariai būtų supažindinami su visomis šios srities nuostatomis, individualiai informuojant apie jų teises ir pareigas.

Taikant šį straipsnį remiamasi skaidrumo principu ir užtikrinama, kad Parlamento nariai būtų supažindinami su visomis šios srities nuostatomis, individualiai informuojant apie jų teises ir pareigas.

Pakeitimas 15

Pakeitimas 15

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnio 5 dalis

11 straipsnio 5 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Jei Parlamento
  nario įdarbintas
  asmuo arba kitas asmuo, kuriam jis padėjo patekti į Parlamento patalpas ar suteikė prieigą prie Parlamento įrangos, nesilaiko 
  3 dalyje nurodytų
  elgesio normų,
  166 straipsnyje numatytos nuobaudos
  prireikus gali būti
  taikomos
  atitinkamam Parlamento nariui. | 5.   Jei Parlamento
  nariui dirbantis
  asmuo arba kitas asmuo, kuriam jis padėjo patekti į Parlamento patalpas ar suteikė prieigą prie Parlamento įrangos, nesilaiko
  šiame straipsnyje nustatytų
  elgesio normų,
  toks elgesys
  prireikus gali būti
  priskirtas
  atitinkamam Parlamento nariui. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Jei Parlamento
  nario įdarbintas
  asmuo arba kitas asmuo, kuriam jis padėjo patekti į Parlamento patalpas ar suteikė prieigą prie Parlamento įrangos, nesilaiko 
  3 dalyje nurodytų
  elgesio normų,
  166 straipsnyje numatytos nuobaudos
  prireikus gali būti
  taikomos
  atitinkamam Parlamento nariui.

5.   Jei Parlamento
  nariui dirbantis
  asmuo arba kitas asmuo, kuriam jis padėjo patekti į Parlamento patalpas ar suteikė prieigą prie Parlamento įrangos, nesilaiko
  šiame straipsnyje nustatytų
  elgesio normų,
  toks elgesys
  prireikus gali būti
  priskirtas
  atitinkamam Parlamento nariui.

Pakeitimas 16

Pakeitimas 16

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnio 5 a dalis (nauja)

11 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Taikant šį straipsnį neturi būti kitaip ribojamas Parlamento diskusijų gyvybingumas ar suvaržoma Parlamento narių žodžio laisvė. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Taikant šį straipsnį neturi būti kitaip ribojamas Parlamento diskusijų gyvybingumas ar suvaržoma Parlamento narių žodžio laisvė.

Pakeitimas 17

Pakeitimas 17

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnio 5 b dalis (nauja)

11 straipsnio 5 b dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Šis straipsnis mutatis mutandis taikomas Parlamento organams, komitetams ir delegacijoms. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5b.
     
  Šis straipsnis mutatis mutandis taikomas Parlamento organams, komitetams ir delegacijoms.

Pakeitimas 18

Pakeitimas 18

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnio 6 dalis

11 straipsnio 6 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.
     
  Kvestoriai nustato maksimalų padėjėjų, kuriuos gali užregistruoti kiekvienas Parlamento narys, skaičių. | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.
     
  Kvestoriai nustato maksimalų padėjėjų, kuriuos gali užregistruoti kiekvienas Parlamento narys, skaičių.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 19

Pakeitimas 19

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 straipsnio 7 dalis

11 straipsnio 7 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.
     
  Buvusių Parlamento narių elgesio kodeksą, teises ir privilegijas savo sprendimu tvirtina Biuras. Visiems buvusiems Parlamento nariams galioja vienodos nuostatos. | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.
     
  Buvusių Parlamento narių elgesio kodeksą, teises ir privilegijas savo sprendimu tvirtina Biuras. Visiems buvusiems Parlamento nariams galioja vienodos nuostatos.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimai 20 ir 75

Pakeitimai 20 ir 75

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

11 a straipsnis (naujas)

11 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11a straipsnis |
| | Parlamento narių finansiniai interesai ir skaidrumo registras |
| | 1.
     
  Parlamentas įtvirtina Parlamento narių finansinių interesų skaidrumą reglamentuojančias taisykles elgesio kodekse, kuris priimamas visų Parlamento narių balsų dauguma ir pridedamas prie šių Darbo tvarkos taisyklių

   (1a)

  . |
| | Tos taisyklės negali kitaip kliudyti ar riboti galimybės Parlamento nariui vykdyti savo įgaliojimus ar su jais susijusią politinę ar kitokią veiklą. |
| | 2.
     
  Parlamento nariai turėtų taikyti nuolatinę praktiką, pagal kurią būtų susitinkama tik su interesų grupių atstovais, užsiregistravusiais skaidrumo registre, sudarytame Europos Parlamento ir Europos Komisijos susitarimu dėl skaidrumo registro

   (1b)

  . |
| | 3.
     
  Parlamento nariai turėtų skelbti internete informaciją apie visus numatytus posėdžius su interesų grupių atstovais, įtrauktais į skaidrumo registrą. Nedarant poveikio I priedo 4 straipsnio 6 dalies taikymui, pranešėjai, šešėliniai pranešėjai ir komitetų pirmininkai kiekvieno pranešimo atveju internete skelbia informaciją apie visus numatytus posėdžius su interesų grupių atstovais, įtrauktais į skaidrumo registrą. Biuras užtikrina, kad Parlamento interneto svetainėje būtų sukurta reikiama informacinė infrastruktūra. |
| | 4.
     
  Biuras užtikrina, kad Parlamento interneto svetainės Parlamento narių tinklalapyje būtų sukurta reikiama informacinė infrastruktūra tiems Parlamento nariams, kurie pagal taikytinas Europos Parlamento narių statuto ir jo įgyvendinimo taisyklių nuostatas pageidauja savo iniciatyva paskelbti auditą ar patvirtinimą, kad bendroms išlaidoms kompensuoti skirtą išmoką jie panaudojo laikydamiesi taikytinų Europos Parlamento narių statuto ir jo įgyvendinimo taisyklių normų. |
| | 5.
     
  Šios taisyklės negali kitaip kliudyti ar riboti galimybės Parlamento nariams vykdyti savo įgaliojimus ar su jais susijusią politinę ar kitokią veiklą. |
| | 6.
     
  Buvusių Parlamento narių elgesio kodeksą, teises ir privilegijas savo sprendimu tvirtina Biuras. Visiems buvusiems Parlamento nariams galioja vienodos nuostatos. |
| |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11a straipsnis

11a straipsnis

Parlamento narių finansiniai interesai ir skaidrumo registras

Parlamento narių finansiniai interesai ir skaidrumo registras

1.
     
  Parlamentas įtvirtina Parlamento narių finansinių interesų skaidrumą reglamentuojančias taisykles elgesio kodekse, kuris priimamas visų Parlamento narių balsų dauguma ir pridedamas prie šių Darbo tvarkos taisyklių

   (1a)

  .

Tos taisyklės negali kitaip kliudyti ar riboti galimybės Parlamento nariui vykdyti savo įgaliojimus ar su jais susijusią politinę ar kitokią veiklą.

Tos taisyklės negali kitaip kliudyti ar riboti galimybės Parlamento nariui vykdyti savo įgaliojimus ar su jais susijusią politinę ar kitokią veiklą.

2.
     
  Parlamento nariai turėtų taikyti nuolatinę praktiką, pagal kurią būtų susitinkama tik su interesų grupių atstovais, užsiregistravusiais skaidrumo registre, sudarytame Europos Parlamento ir Europos Komisijos susitarimu dėl skaidrumo registro

   (1b)

  .

3.
     
  Parlamento nariai turėtų skelbti internete informaciją apie visus numatytus posėdžius su interesų grupių atstovais, įtrauktais į skaidrumo registrą. Nedarant poveikio I priedo 4 straipsnio 6 dalies taikymui, pranešėjai, šešėliniai pranešėjai ir komitetų pirmininkai kiekvieno pranešimo atveju internete skelbia informaciją apie visus numatytus posėdžius su interesų grupių atstovais, įtrauktais į skaidrumo registrą. Biuras užtikrina, kad Parlamento interneto svetainėje būtų sukurta reikiama informacinė infrastruktūra.

4.
     
  Biuras užtikrina, kad Parlamento interneto svetainės Parlamento narių tinklalapyje būtų sukurta reikiama informacinė infrastruktūra tiems Parlamento nariams, kurie pagal taikytinas Europos Parlamento narių statuto ir jo įgyvendinimo taisyklių nuostatas pageidauja savo iniciatyva paskelbti auditą ar patvirtinimą, kad bendroms išlaidoms kompensuoti skirtą išmoką jie panaudojo laikydamiesi taikytinų Europos Parlamento narių statuto ir jo įgyvendinimo taisyklių normų.

5.
     
  Šios taisyklės negali kitaip kliudyti ar riboti galimybės Parlamento nariams vykdyti savo įgaliojimus ar su jais susijusią politinę ar kitokią veiklą.

6.
     
  Buvusių Parlamento narių elgesio kodeksą, teises ir privilegijas savo sprendimu tvirtina Biuras. Visiems buvusiems Parlamento nariams galioja vienodos nuostatos.

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

32 straipsnio 5 dalis

32 straipsnio 5 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Apie frakcijos sukūrimą pareiškimu pranešama Parlamento pirmininkui. Tame pareiškime nurodomas frakcijos pavadinimas
  , jos nariai ir biuro sudėtis
  .
  Pareiškimą pasirašo visi
  tos frakcijos nariai. | 5.
     Apie frakcijos sukūrimą pareiškimu pranešama Parlamento pirmininkui. Tame pareiškime: |
| | — | nurodomas frakcijos pavadinimas, |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Apie frakcijos sukūrimą pareiškimu pranešama Parlamento pirmininkui. Tame pareiškime nurodomas frakcijos pavadinimas
  , jos nariai ir biuro sudėtis
  .
  Pareiškimą pasirašo visi
  tos frakcijos nariai.

5.
     Apie frakcijos sukūrimą pareiškimu pranešama Parlamento pirmininkui. Tame pareiškime:

—

nurodomas frakcijos pavadinimas,

| — | pateikiama politinė deklaracija, kurioje nustatytas frakcijos tikslas, ir |
| --- | --- |

—

pateikiama politinė deklaracija, kurioje nustatytas frakcijos tikslas, ir

pateikiama politinė deklaracija, kurioje nustatytas frakcijos tikslas, ir

| — | nurodomi frakcijos narių ir biuro narių vardai ir pavardės
  . |
| --- | --- |

—

nurodomi frakcijos narių ir biuro narių vardai ir pavardės
  .

nurodomi frakcijos narių ir biuro narių vardai ir pavardės

Visi
  tos frakcijos nariai
  pareiškimo priede raštu deklaruoja, kad jie laikosi tų pačių politinių pažiūrų
  .

Visi

pareiškimo priede raštu deklaruoja, kad jie laikosi tų pačių politinių pažiūrų

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

34 straipsnio 1 a dalis (nauja)

34 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Jungtinių ir kitų neoficialių grupių veikla turi būti visiškai skaidri ir tos grupės negali vykdyti jokios veiklos, kuri galėtų būti painiojama su oficialia Parlamento arba jo organų veikla. Jos negali trečiosiose šalyse organizuoti renginių, kurie sutaptų su oficialių Parlamento organų, įskaitant oficialias rinkimų stebėjimo delegacijas, komandiruotėmis. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Jungtinių ir kitų neoficialių grupių veikla turi būti visiškai skaidri ir tos grupės negali vykdyti jokios veiklos, kuri galėtų būti painiojama su oficialia Parlamento arba jo organų veikla. Jos negali trečiosiose šalyse organizuoti renginių, kurie sutaptų su oficialių Parlamento organų, įskaitant oficialias rinkimų stebėjimo delegacijas, komandiruotėmis.

Pakeitimas 22

Pakeitimas 22

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

34 straipsnio 2 dalis

34 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Tokių grupių veikla turi būti visiškai skaidri ir jos negali vykdyti jokios veiklos, kuri galėtų būti painiojama su oficialia Parlamento arba jo valdymo organų veikla.
  Jeigu paisoma sąlygų, kurios nustatytos
  pagal Biuro priimtas šių
  grupių steigimą
  reglamentuojančias taisykles
  , frakcijos gali palengvinti šių grupių veiklą, teikdamos joms logistinę paramą. | 2.   Jeigu paisoma sąlygų, kurios nustatytos
  Parlamento priimtose tokių
  grupių steigimą
  reglamentuojančiose vidaus taisyklėse
  , frakcijos gali palengvinti šių grupių veiklą, teikdamos joms logistinę paramą. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Tokių grupių veikla turi būti visiškai skaidri ir jos negali vykdyti jokios veiklos, kuri galėtų būti painiojama su oficialia Parlamento arba jo valdymo organų veikla.
  Jeigu paisoma sąlygų, kurios nustatytos
  pagal Biuro priimtas šių
  grupių steigimą
  reglamentuojančias taisykles
  , frakcijos gali palengvinti šių grupių veiklą, teikdamos joms logistinę paramą.

2.   Jeigu paisoma sąlygų, kurios nustatytos
  Parlamento priimtose tokių
  grupių steigimą
  reglamentuojančiose vidaus taisyklėse
  , frakcijos gali palengvinti šių grupių veiklą, teikdamos joms logistinę paramą.

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

34 straipsnio 3 dalies 1 a pastraipa (nauja)

34 straipsnio 3 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Kitos neoficialios grupės taip pat privalo iki kito mėnesio pabaigos deklaruoti bet kokią pinigais ar natūra gaunamą paramą, kurios Parlamento nariai individualiai nedeklaruoja vykdydami I priede nustatytas jų pareigas. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kitos neoficialios grupės taip pat privalo iki kito mėnesio pabaigos deklaruoti bet kokią pinigais ar natūra gaunamą paramą, kurios Parlamento nariai individualiai nedeklaruoja vykdydami I priede nustatytas jų pareigas.

Kitos neoficialios grupės taip pat privalo iki kito mėnesio pabaigos deklaruoti bet kokią pinigais ar natūra gaunamą paramą, kurios Parlamento nariai individualiai nedeklaruoja vykdydami I priede nustatytas jų pareigas.

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

34 straipsnio 3 a dalis (nauja)

34 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Tik skaidrumo registre registruoti interesų grupių atstovai gali dalyvauti Parlamento patalpose organizuojamoje jungtinės grupės ar kitos neoficialios grupės veikloje, pvz., dalyvauti jungtinės grupės ar kitos neoficialios grupės posėdžiuose ar renginiuose, teikti toms grupėms paramą arba kartu su jomis organizuoti renginius. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Tik skaidrumo registre registruoti interesų grupių atstovai gali dalyvauti Parlamento patalpose organizuojamoje jungtinės grupės ar kitos neoficialios grupės veikloje, pvz., dalyvauti jungtinės grupės ar kitos neoficialios grupės posėdžiuose ar renginiuose, teikti toms grupėms paramą arba kartu su jomis organizuoti renginius.

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

34 straipsnio 4 dalis

34 straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Kvestoriai tvarko 3 dalyje nurodytų deklaracijų registrą.
  Šis registras skelbiamas Parlamento interneto svetainėje.
  Kvestoriai tvirtina su šiomis deklaracijomis
  susijusią tvarką
  ir
  užtikrina, kad šis straipsnis būtų veiksmingai įgyvendinamas
  . | 4.   Kvestoriai tvarko 3 dalyje nurodytų deklaracijų registrą. Kvestoriai tvirtina su šiomis deklaracijomis ir
  jų skelbimu Parlamento interneto svetainėje susijusią tvarką
  . |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Kvestoriai tvarko 3 dalyje nurodytų deklaracijų registrą.
  Šis registras skelbiamas Parlamento interneto svetainėje.
  Kvestoriai tvirtina su šiomis deklaracijomis
  susijusią tvarką
  ir
  užtikrina, kad šis straipsnis būtų veiksmingai įgyvendinamas
  .

4.   Kvestoriai tvarko 3 dalyje nurodytų deklaracijų registrą. Kvestoriai tvirtina su šiomis deklaracijomis ir
  jų skelbimu Parlamento interneto svetainėje susijusią tvarką
  .

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

34 straipsnio 4 a dalis (nauja)

34 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kvestoriai užtikrina, kad šis straipsnis būtų veiksmingai įgyvendinamas. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Kvestoriai užtikrina, kad šis straipsnis būtų veiksmingai įgyvendinamas.

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

128 straipsnio 4 dalis

128 straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Klausimą Parlamente gali pateikti
  vienas
  iš
  klausimo pateikėjų
  . Į klausimą atsako asmuo, kuriam jis skirtas. | 4.   Klausimą Parlamente gali pateikti
  klausimo teikėjų
  iš
  anksto paskirtas Parlamento narys. Jei šis Parlamento narys nedalyvauja, klausimas anuliuojamas.
  Į klausimą atsako asmuo, kuriam jis skirtas. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Klausimą Parlamente gali pateikti
  vienas
  iš
  klausimo pateikėjų
  . Į klausimą atsako asmuo, kuriam jis skirtas.

4.   Klausimą Parlamente gali pateikti
  klausimo teikėjų
  iš
  anksto paskirtas Parlamento narys. Jei šis Parlamento narys nedalyvauja, klausimas anuliuojamas.
  Į klausimą atsako asmuo, kuriam jis skirtas.

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 straipsnio 1 dalis

130 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kiekvienas Parlamento narys pagal Darbo tvarkos taisyklių priede išdėstytus kriterijus gali pateikti klausimų Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Tarybai, Komisijai arba Komisijos pirmininko
  pavaduotojui-Sąjungos
  vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, į kuriuos atsakoma raštu (27). Už tokių klausimų turinį atsako tik jų teikėjai. | 1.   Kiekvienas Parlamento narys
  , frakcija arba komitetas
  pagal Darbo tvarkos taisyklių priede išdėstytus kriterijus (27) gali pateikti klausimų Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Tarybai, Komisijai arba Komisijos pirmininko
  pavaduotojui ir Sąjungos
  vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, į kuriuos atsakoma raštu. Už tokių klausimų turinį atsako tik jų teikėjai. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Kiekvienas Parlamento narys pagal Darbo tvarkos taisyklių priede išdėstytus kriterijus gali pateikti klausimų Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Tarybai, Komisijai arba Komisijos pirmininko
  pavaduotojui-Sąjungos
  vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, į kuriuos atsakoma raštu (27). Už tokių klausimų turinį atsako tik jų teikėjai.

1.   Kiekvienas Parlamento narys
  , frakcija arba komitetas
  pagal Darbo tvarkos taisyklių priede išdėstytus kriterijus (27) gali pateikti klausimų Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Tarybai, Komisijai arba Komisijos pirmininko
  pavaduotojui ir Sąjungos
  vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, į kuriuos atsakoma raštu. Už tokių klausimų turinį atsako tik jų teikėjai.

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 straipsnio 2 dalis

130 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Klausimai pateikiami Parlamento pirmininkui. Dėl klausimo priimtinumo sprendžia Parlamento pirmininkas. Parlamento pirmininko sprendimas nėra grindžiamas vien tik 1 dalyje nurodyto priedo nuostatomis, bet ir apskritai Darbo tvarkos taisyklių nuostatomis. Klausimo teikėjui pranešama apie motyvuotą Parlamento pirmininko sprendimą. | 2.   Klausimai pateikiami
  elektronine forma
  Parlamento pirmininkui. Dėl klausimo priimtinumo sprendžia Parlamento pirmininkas. Parlamento pirmininko sprendimas nėra grindžiamas vien tik 1 dalyje nurodyto priedo nuostatomis, bet ir apskritai Darbo tvarkos taisyklių nuostatomis. Klausimo teikėjui pranešama apie motyvuotą Parlamento pirmininko sprendimą. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Klausimai pateikiami Parlamento pirmininkui. Dėl klausimo priimtinumo sprendžia Parlamento pirmininkas. Parlamento pirmininko sprendimas nėra grindžiamas vien tik 1 dalyje nurodyto priedo nuostatomis, bet ir apskritai Darbo tvarkos taisyklių nuostatomis. Klausimo teikėjui pranešama apie motyvuotą Parlamento pirmininko sprendimą.

2.   Klausimai pateikiami
  elektronine forma
  Parlamento pirmininkui. Dėl klausimo priimtinumo sprendžia Parlamento pirmininkas. Parlamento pirmininko sprendimas nėra grindžiamas vien tik 1 dalyje nurodyto priedo nuostatomis, bet ir apskritai Darbo tvarkos taisyklių nuostatomis. Klausimo teikėjui pranešama apie motyvuotą Parlamento pirmininko sprendimą.

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 straipsnio 3 dalis

130 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Klausimai pateikiami elektronine forma. Kiekvienas narys per trijų mėnesių nepertraukiamą laikotarpį gali pateikti ne daugiau kaip dvidešimt klausimų. | 3.   Kiekvienas Parlamento narys, frakcija arba komitetas per trijų mėnesių nepertraukiamą laikotarpį gali pateikti ne daugiau kaip dvidešimt klausimų.
  Į klausimus adresatas paprastai atsako per šešias savaites nuo klausimų perdavimo jam dienos. Vis dėlto kiekvienas Parlamento narys, frakcija arba komitetas kas mėnesį gali vieną iš savo klausimų nurodyti kaip prioritetinį klausimą ir į šį klausimą adresatas turi atsakyti per tris savaites nuo to klausimo perdavimo jam dienos. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Klausimai pateikiami elektronine forma. Kiekvienas narys per trijų mėnesių nepertraukiamą laikotarpį gali pateikti ne daugiau kaip dvidešimt klausimų.

3.   Kiekvienas Parlamento narys, frakcija arba komitetas per trijų mėnesių nepertraukiamą laikotarpį gali pateikti ne daugiau kaip dvidešimt klausimų.
  Į klausimus adresatas paprastai atsako per šešias savaites nuo klausimų perdavimo jam dienos. Vis dėlto kiekvienas Parlamento narys, frakcija arba komitetas kas mėnesį gali vieną iš savo klausimų nurodyti kaip prioritetinį klausimą ir į šį klausimą adresatas turi atsakyti per tris savaites nuo to klausimo perdavimo jam dienos.

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 straipsnio 5 dalis

130 straipsnio 5 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Jei per
  tris savaites (prioritetinio klausimo atveju) arba šešias savaites (neprioritetinio klausimo atveju) nuo tada, kai klausimas perduodamas adresatui, pastarasis
  į 
  jį negali atsakyti
  ,
  klausimo teikėjo prašymu šis klausimas gali būti įrašomas į
  artimiausio
  atsakingo komiteto
  posėdžio darbotvarkę. | 5.   Jei per
  3 dalyje nustatytą terminą adresatas į klausimą neatsako
  ,
  atsakingas komitetas gali nuspręsti jį įrašyti į savo
  artimiausio posėdžio darbotvarkę. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Jei per
  tris savaites (prioritetinio klausimo atveju) arba šešias savaites (neprioritetinio klausimo atveju) nuo tada, kai klausimas perduodamas adresatui, pastarasis
  į 
  jį negali atsakyti
  ,
  klausimo teikėjo prašymu šis klausimas gali būti įrašomas į
  artimiausio
  atsakingo komiteto
  posėdžio darbotvarkę.

5.   Jei per
  3 dalyje nustatytą terminą adresatas į klausimą neatsako
  ,
  atsakingas komitetas gali nuspręsti jį įrašyti į savo
  artimiausio posėdžio darbotvarkę.

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 straipsnio 6 dalis

130 straipsnio 6 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.
     
  Kiekvienas Parlamento narys per mėnesį gali pateikti po vieną prioritetinį klausimą. | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.
     
  Kiekvienas Parlamento narys per mėnesį gali pateikti po vieną prioritetinį klausimą.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 straipsnio 7 dalis

130 straipsnio 7 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Klausimai ir atsakymai, įskaitant bet kokius susijusius priedus, skelbiami Parlamento interneto svetainėje. | (Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.) |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Klausimai ir atsakymai, įskaitant bet kokius susijusius priedus, skelbiami Parlamento interneto svetainėje.

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 a straipsnis

130 a straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 130a straipsnis | Išbraukta. |
| Siauresnės apimties klausimai, į kuriuos atsakoma raštu | |
| 1.
     
  Siauresnės apimties klausimus, kuriuos sudaro klausimai, į kuriuos atsakoma raštu, Tarybai, Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai gali pateikti komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip penki procentai visų Parlamento narių, siekdami suteikti Parlamentui informaciją konkrečiai nustatyta tema. | |
| Tokie klausimai pateikiami Pirmininkui. Jeigu klausimai atitinka bendrąsias šių Darbo tvarkos taisyklių nuostatas ir šių Darbo tvarkos taisyklių priede

   (28)

  , nustatytus kriterijus, Pirmininkas paprašo klausimo adresatą atsakyti per dvi savaites; Pirmininkas gali pratęsti šį terminą, pasikonsultavęs su klausimo pateikėjais. | |
| 2.
     
  Klausimai ir atsakymai skelbiami Parlamento interneto svetainėje. | |
| |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

130a straipsnis

130a straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Siauresnės apimties klausimai, į kuriuos atsakoma raštu

Siauresnės apimties klausimai, į kuriuos atsakoma raštu

1.
     
  Siauresnės apimties klausimus, kuriuos sudaro klausimai, į kuriuos atsakoma raštu, Tarybai, Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai gali pateikti komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip penki procentai visų Parlamento narių, siekdami suteikti Parlamentui informaciją konkrečiai nustatyta tema.

Tokie klausimai pateikiami Pirmininkui. Jeigu klausimai atitinka bendrąsias šių Darbo tvarkos taisyklių nuostatas ir šių Darbo tvarkos taisyklių priede

   (28)

  , nustatytus kriterijus, Pirmininkas paprašo klausimo adresatą atsakyti per dvi savaites; Pirmininkas gali pratęsti šį terminą, pasikonsultavęs su klausimo pateikėjais.

Tokie klausimai pateikiami Pirmininkui. Jeigu klausimai atitinka bendrąsias šių Darbo tvarkos taisyklių nuostatas ir šių Darbo tvarkos taisyklių priede

28

, nustatytus kriterijus, Pirmininkas paprašo klausimo adresatą atsakyti per dvi savaites; Pirmininkas gali pratęsti šį terminą, pasikonsultavęs su klausimo pateikėjais.

2.
     
  Klausimai ir atsakymai skelbiami Parlamento interneto svetainėje.

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 b straipsnio pavadinimas

130 b straipsnio pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Platesnės apimties klausimai
  , į kuriuos atsakoma raštu
  ir dėl kurių diskutuojama | Išplėstiniai paklausimai
  , į kuriuos atsakoma raštu |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Platesnės apimties klausimai
  , į kuriuos atsakoma raštu
  ir dėl kurių diskutuojama

Platesnės apimties klausimai

ir dėl kurių diskutuojama

Išplėstiniai paklausimai
  , į kuriuos atsakoma raštu

Išplėstiniai paklausimai

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 b straipsnio 1 dalis

130 b straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Platesnės apimties klausimus, kuriuos
  sudaro klausimai, į kuriuos atsakoma raštu ir
  dėl kurių diskutuojama,
  Tarybai, Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai
  gali pateikti komitetas,
  frakcija
  arba ne mažiau kaip penki procentai visų Parlamento narių. Į klausimą galima įtraukti trumpą aiškinamąjį pareiškimą. | 1.   
  Išplėstinius paklausimus
  sudaro klausimai, į kuriuos atsakoma raštu ir
  kuriuos
  Tarybai, Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai
  teikia
  frakcija. |
| Tokie klausimai pateikiami Pirmininkui raštu. Jeigu klausimai atitinka bendrąsias šių Darbo tvarkos taisyklių nuostatas ir šių Darbo tvarkos taisyklių priede

   (29)

  , nustatytus kriterijus, Pirmininkas nedelsdamas informuoja klausimo adresatą apie klausimą ir paprašo klausimo adresatą informuoti, ar į klausimą bus atsakyta ir, jei taip, kada tai bus padaryta. | |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Platesnės apimties klausimus, kuriuos
  sudaro klausimai, į kuriuos atsakoma raštu ir
  dėl kurių diskutuojama,
  Tarybai, Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai
  gali pateikti komitetas,
  frakcija
  arba ne mažiau kaip penki procentai visų Parlamento narių. Į klausimą galima įtraukti trumpą aiškinamąjį pareiškimą.

1.   
  Išplėstinius paklausimus
  sudaro klausimai, į kuriuos atsakoma raštu ir
  kuriuos
  Tarybai, Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai
  teikia
  frakcija.

Tokie klausimai pateikiami Pirmininkui raštu. Jeigu klausimai atitinka bendrąsias šių Darbo tvarkos taisyklių nuostatas ir šių Darbo tvarkos taisyklių priede

   (29)

  , nustatytus kriterijus, Pirmininkas nedelsdamas informuoja klausimo adresatą apie klausimą ir paprašo klausimo adresatą informuoti, ar į klausimą bus atsakyta ir, jei taip, kada tai bus padaryta.

Tokie klausimai pateikiami Pirmininkui raštu. Jeigu klausimai atitinka bendrąsias šių Darbo tvarkos taisyklių nuostatas ir šių Darbo tvarkos taisyklių priede

29

, nustatytus kriterijus, Pirmininkas nedelsdamas informuoja klausimo adresatą apie klausimą ir paprašo klausimo adresatą informuoti, ar į klausimą bus atsakyta ir, jei taip, kada tai bus padaryta.

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 b straipsnio 1 a dalis (nauja)

130 b straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Išplėstinis paklausimas turi būti bendros svarbos ir pateikiamas raštu Parlamento pirmininkui. Jis negali viršyti 500 žodžių. Jeigu išplėstinis paklausimas atitinka apskritai šių Darbo tvarkos taisyklių nuostatas, Parlamento pirmininkas nedelsdamas jį perduoda adresatui, kad šis į jį atsakytų raštu. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Išplėstinis paklausimas turi būti bendros svarbos ir pateikiamas raštu Parlamento pirmininkui. Jis negali viršyti 500 žodžių. Jeigu išplėstinis paklausimas atitinka apskritai šių Darbo tvarkos taisyklių nuostatas, Parlamento pirmininkas nedelsdamas jį perduoda adresatui, kad šis į jį atsakytų raštu.

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 b straipsnio 1 b dalis (nauja)

130 b straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Kasmet gali būti pateikiama ne daugiau kaip 30 išplėstinių paklausimų. Pirmininkų sueiga užtikrina, kad išplėstiniai paklausimai frakcijoms būtų paskirstomi sąžiningai ir kad nė viena frakcija nepateiktų daugiau kaip vieno paklausimo per mėnesį. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b.
     
  Kasmet gali būti pateikiama ne daugiau kaip 30 išplėstinių paklausimų. Pirmininkų sueiga užtikrina, kad išplėstiniai paklausimai frakcijoms būtų paskirstomi sąžiningai ir kad nė viena frakcija nepateiktų daugiau kaip vieno paklausimo per mėnesį.

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 b straipsnio 1 c dalis (nauja)

130 b straipsnio 1 c dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Jeigu adresatas į paklausimą neatsako per šešias savaites nuo paklausimo perdavimo jam dienos, šis paklausimas jo autoriaus prašymu įrašomas į galutinį Parlamento darbotvarkės projektą pagal 149 straipsnyje nustatytą tvarką ir laikantis 3a dalies nuostatų. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1c.
     
  Jeigu adresatas į paklausimą neatsako per šešias savaites nuo paklausimo perdavimo jam dienos, šis paklausimas jo autoriaus prašymu įrašomas į galutinį Parlamento darbotvarkės projektą pagal 149 straipsnyje nustatytą tvarką ir laikantis 3a dalies nuostatų.

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 b straipsnio 2 dalis

130 b straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Gavus raštišką atsakymą,
  platesnės apimties klausimas
  įtraukiamas į Parlamento darbotvarkės projektą pagal 149 straipsnyje
  numatytą procedūrą. Privaloma surengti diskusijas, jeigu to prašo komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip penki procentai Parlamento narių. | 2.   Gavus raštišką atsakymą,
  išplėstinis paklausimas
  įtraukiamas į 
  galutinį
  Parlamento darbotvarkės projektą pagal 149 straipsnyje
  nustatytą tvarką ir laikantis 3a dalies nuostatų
  , jeigu to prašo ne mažiau kaip
  vidutinę ribą siekiantis
  Parlamento narių
  skaičius arba frakcija (-os)
  . |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Gavus raštišką atsakymą,
  platesnės apimties klausimas
  įtraukiamas į Parlamento darbotvarkės projektą pagal 149 straipsnyje
  numatytą procedūrą. Privaloma surengti diskusijas, jeigu to prašo komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip penki procentai Parlamento narių.

2.   Gavus raštišką atsakymą,
  išplėstinis paklausimas
  įtraukiamas į 
  galutinį
  Parlamento darbotvarkės projektą pagal 149 straipsnyje
  nustatytą tvarką ir laikantis 3a dalies nuostatų
  , jeigu to prašo ne mažiau kaip
  vidutinę ribą siekiantis
  Parlamento narių
  skaičius arba frakcija (-os)
  .

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 b straipsnio 3 dalis

130 b straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.
     
  Jeigu klausimo adresatas atsisako atsakyti į klausimą arba neatsako į klausimą per tris savaites, klausimas įtraukiamas į darbotvarkės projektą. Privaloma surengti diskusijas, jeigu to prašo komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip penki procentai Parlamento narių. Prieš diskusiją galima suteikti leidimą vienam iš klausimo pateikėjų paaiškinti papildomas klausimo pateikimo priežastis. | Išbraukta. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.
     
  Jeigu klausimo adresatas atsisako atsakyti į klausimą arba neatsako į klausimą per tris savaites, klausimas įtraukiamas į darbotvarkės projektą. Privaloma surengti diskusijas, jeigu to prašo komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip penki procentai Parlamento narių. Prieš diskusiją galima suteikti leidimą vienam iš klausimo pateikėjų paaiškinti papildomas klausimo pateikimo priežastis.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 b straipsnio 3 a dalis

130 b straipsnio 3 a dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Tos pačios mėnesinės sesijos metu negali būti svarstomi daugiau kaip trys išplėstiniai paklausimai. Jeigu per tą pačią mėnesinę sesiją prašoma surengti diskusijas dėl daugiau kaip trijų išplėstinių paklausimų, Pirmininkų sueiga įtraukia juos į galutinį darbotvarkės projektą tokia eilės tvarka, kokia gavo tuos prašymus surengti diskusijas. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Tos pačios mėnesinės sesijos metu negali būti svarstomi daugiau kaip trys išplėstiniai paklausimai. Jeigu per tą pačią mėnesinę sesiją prašoma surengti diskusijas dėl daugiau kaip trijų išplėstinių paklausimų, Pirmininkų sueiga įtraukia juos į galutinį darbotvarkės projektą tokia eilės tvarka, kokia gavo tuos prašymus surengti diskusijas.

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 b straipsnio 4 dalis

130 b straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   
  Klausimą
  Parlamente
  gali pateikti vienas
  iš
  klausimo pateikėjų
  . Atsako
  vienas atitinkamos institucijos narys
  . | 4.   
  Išplėstinį paklausimą
  Parlamente
  teikia autoriaus arba prašančiųjų surengti diskusijas pagal 2 dalį
  iš
  anksto paskirtas Parlamento narys. Jeigu šis Parlamento narys nedalyvauja, išplėstinis paklausimas anuliuojamas. Į paklausimą
  atsako
  asmuo, kuriam jis skirtas
  . |
| 123 straipsnio 2–
  5
  dalys dėl pasiūlymų dėl
  rezoliucijos
  pateikimo ir balsavimo dėl jų taikomos mutatis mutandis. | 123 straipsnio 2–
  8
  dalys dėl pasiūlymų dėl
  rezoliucijų
  pateikimo ir balsavimo dėl jų taikomos mutatis mutandis. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   
  Klausimą
  Parlamente
  gali pateikti vienas
  iš
  klausimo pateikėjų
  . Atsako
  vienas atitinkamos institucijos narys
  .

4.   
  Išplėstinį paklausimą
  Parlamente
  teikia autoriaus arba prašančiųjų surengti diskusijas pagal 2 dalį
  iš
  anksto paskirtas Parlamento narys. Jeigu šis Parlamento narys nedalyvauja, išplėstinis paklausimas anuliuojamas. Į paklausimą
  atsako
  asmuo, kuriam jis skirtas
  .

123 straipsnio 2–
  5
  dalys dėl pasiūlymų dėl
  rezoliucijos
  pateikimo ir balsavimo dėl jų taikomos mutatis mutandis.

5

rezoliucijos

mutatis mutandis

123 straipsnio 2–
  8
  dalys dėl pasiūlymų dėl
  rezoliucijų
  pateikimo ir balsavimo dėl jų taikomos mutatis mutandis.

8

rezoliucijų

mutatis mutandis

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

130 b straipsnio 5 dalis

130 b straipsnio 5 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Tokie
  klausimai, o taip pat
  ir atsakymai į juos skelbiami Parlamento interneto svetainėje. | 5.   Tokie
  paklausimai
  ir atsakymai į juos skelbiami Parlamento interneto svetainėje. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Tokie
  klausimai, o taip pat
  ir atsakymai į juos skelbiami Parlamento interneto svetainėje.

5.   Tokie
  paklausimai
  ir atsakymai į juos skelbiami Parlamento interneto svetainėje.

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

165 straipsnio 1 dalis

165 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Parlamento pirmininkas paragina laikytis tvarkos Parlamento narį, kuris
  trukdo sklandžiam posėdžio darbui ar kurio elgesys nesuderinamas su atitinkamomis 11 straipsnio nuostatomis
  . | 1.   Parlamento pirmininkas paragina laikytis tvarkos Parlamento narį, kuris
  pažeidžia 11 straipsnio 3b arba 3c dalyje nustatytas elgesio normas
  . |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Parlamento pirmininkas paragina laikytis tvarkos Parlamento narį, kuris
  trukdo sklandžiam posėdžio darbui ar kurio elgesys nesuderinamas su atitinkamomis 11 straipsnio nuostatomis
  .

1.   Parlamento pirmininkas paragina laikytis tvarkos Parlamento narį, kuris
  pažeidžia 11 straipsnio 3b arba 3c dalyje nustatytas elgesio normas
  .

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

165 straipsnio 2 dalis

165 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jei
  nusižengimas
  kartojasi, Parlamento pirmininkas antrą kartą paragina Parlamento narį laikytis tvarkos, ir šis įspėjimas įrašomas į protokolą. | 2.   Jei
  pažeidimas
  kartojasi, Parlamento pirmininkas antrą kartą paragina Parlamento narį laikytis tvarkos, ir šis įspėjimas įrašomas į protokolą. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jei
  nusižengimas
  kartojasi, Parlamento pirmininkas antrą kartą paragina Parlamento narį laikytis tvarkos, ir šis įspėjimas įrašomas į protokolą.

2.   Jei
  pažeidimas
  kartojasi, Parlamento pirmininkas antrą kartą paragina Parlamento narį laikytis tvarkos, ir šis įspėjimas įrašomas į protokolą.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

165 straipsnio 3 dalis

165 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Jei
  trukdoma
  toliau ar padaromi nauji
  nusižengimai
  , Parlamento pirmininkas gali iš Parlamento nario atimti teisę kalbėti bei išprašyti jį iš salės neleisdamas dalyvauti likusioje plenarinio posėdžio dalyje. Ypač rimtais atvejais Parlamento pirmininkas gali atitinkamą Parlamento narį išprašyti iš salės neleisdamas dalyvauti likusioje plenarinio posėdžio dalyje nedelsdamas ir be antrojo įspėjimo. Generalinis sekretorius, pasitelkdamas į pagalbą salės tvarkdarius ir, jei būtina, Parlamento Apsaugos tarnybą, nedelsdamas pasirūpina, kad tokios drausminės priemonės būtų vykdomos. | 3.   Jei
  elgesio normos pažeidžiamos
  toliau ar padaromi nauji
  pažeidimai
  , Parlamento pirmininkas gali iš Parlamento nario atimti teisę kalbėti bei išprašyti jį iš salės neleisdamas dalyvauti likusioje plenarinio posėdžio dalyje. Ypač rimtais atvejais Parlamento pirmininkas gali atitinkamą Parlamento narį išprašyti iš salės neleisdamas dalyvauti likusioje plenarinio posėdžio dalyje nedelsdamas ir be antrojo įspėjimo. Generalinis sekretorius, pasitelkdamas į pagalbą salės tvarkdarius ir, jei būtina, Parlamento Apsaugos tarnybą, nedelsdamas pasirūpina, kad tokios drausminės priemonės būtų vykdomos. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Jei
  trukdoma
  toliau ar padaromi nauji
  nusižengimai
  , Parlamento pirmininkas gali iš Parlamento nario atimti teisę kalbėti bei išprašyti jį iš salės neleisdamas dalyvauti likusioje plenarinio posėdžio dalyje. Ypač rimtais atvejais Parlamento pirmininkas gali atitinkamą Parlamento narį išprašyti iš salės neleisdamas dalyvauti likusioje plenarinio posėdžio dalyje nedelsdamas ir be antrojo įspėjimo. Generalinis sekretorius, pasitelkdamas į pagalbą salės tvarkdarius ir, jei būtina, Parlamento Apsaugos tarnybą, nedelsdamas pasirūpina, kad tokios drausminės priemonės būtų vykdomos.

3.   Jei
  elgesio normos pažeidžiamos
  toliau ar padaromi nauji
  pažeidimai
  , Parlamento pirmininkas gali iš Parlamento nario atimti teisę kalbėti bei išprašyti jį iš salės neleisdamas dalyvauti likusioje plenarinio posėdžio dalyje. Ypač rimtais atvejais Parlamento pirmininkas gali atitinkamą Parlamento narį išprašyti iš salės neleisdamas dalyvauti likusioje plenarinio posėdžio dalyje nedelsdamas ir be antrojo įspėjimo. Generalinis sekretorius, pasitelkdamas į pagalbą salės tvarkdarius ir, jei būtina, Parlamento Apsaugos tarnybą, nedelsdamas pasirūpina, kad tokios drausminės priemonės būtų vykdomos.

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

165 straipsnio 5 dalis

165 straipsnio 5 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Parlamento pirmininkas gali
  liepti
  nutraukti tiesioginę plenarinio posėdžio transliaciją, jei Parlamento narys
  savo kalba arba elgesiu ką nors šmeižia, reiškia rasistines ar ksenofobines mintis
  . | 5.   Parlamento pirmininkas gali
  nuspręsti
  nutraukti tiesioginę plenarinio posėdžio transliaciją, jei Parlamento narys
  pažeidžia 11 straipsnio 3b arba 3c dalį
  . |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Parlamento pirmininkas gali
  liepti
  nutraukti tiesioginę plenarinio posėdžio transliaciją, jei Parlamento narys
  savo kalba arba elgesiu ką nors šmeižia, reiškia rasistines ar ksenofobines mintis
  .

5.   Parlamento pirmininkas gali
  nuspręsti
  nutraukti tiesioginę plenarinio posėdžio transliaciją, jei Parlamento narys
  pažeidžia 11 straipsnio 3b arba 3c dalį
  .

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

165 straipsnio 6 dalies 1 pastraipa

165 straipsnio 6 dalies 1 pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Parlamento pirmininkas gali nuspręsti iš posėdžio garso ir vaizdo įrašų ištrinti Parlamento nario kalbos dalis,
  kuriose kas nors šmeižiamas, reiškiamos rasistinės ar ksenofobinės mintys
  . | Parlamento pirmininkas gali nuspręsti iš posėdžio garso ir vaizdo įrašų ištrinti Parlamento nario kalbos dalis,
  kuriomis pažeidžiama 11 straipsnio 3b arba 3c dalis
  . |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Parlamento pirmininkas gali nuspręsti iš posėdžio garso ir vaizdo įrašų ištrinti Parlamento nario kalbos dalis,
  kuriose kas nors šmeižiamas, reiškiamos rasistinės ar ksenofobinės mintys
  .

kuriose kas nors šmeižiamas, reiškiamos rasistinės ar ksenofobinės mintys

Parlamento pirmininkas gali nuspręsti iš posėdžio garso ir vaizdo įrašų ištrinti Parlamento nario kalbos dalis,
  kuriomis pažeidžiama 11 straipsnio 3b arba 3c dalis
  .

kuriomis pažeidžiama 11 straipsnio 3b arba 3c dalis

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

166 straipsnio 1 dalis

166 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Rimto trukdymo posėdžio darbui ir sutrikimų Parlamento darbe
  atvejais
  , kai pažeidžiami 11 straipsnyje nustatyti principai,
  Parlamento pirmininkas priima motyvuotą sprendimą, kuriuo skiriama atitinkama nuobauda. | 1.   
  Šiurkštaus 11 straipsnio 3a–5b dalių pažeidimo
  atvejais Parlamento pirmininkas priima motyvuotą sprendimą, kuriuo
  pažeidimą padariusiam Parlamento nariui
  skiriama atitinkama nuobauda
  pagal šį straipsnį
  . |
| | Kai pažeidžiama 11 straipsnio 3b arba 3c dalis, Parlamento pirmininkas gali priimti motyvuotą sprendimą pagal šį straipsnį, nepriklausomai nuo to, ar atitinkamam Parlamento nariui buvo anksčiau skirta 165 straipsnyje nustatyta kuri nors neatidėliotina priemonė, ar ne. |
| | Kai pažeidžiama 11 straipsnio 3e dalis, Parlamento pirmininkas gali priimti motyvuotą sprendimą pagal šį straipsnį tik tada, jeigu pagal taikytiną vidaus administracinę priekabiavimo atvejų nagrinėjimo ir jo prevencijos procedūrą buvo nustatyta, kad būta priekabiavimo. |
| | Parlamento pirmininkas gali skirti nuobaudą Parlamento nariui tais atvejais, kuriais pagal šias Darbo tvarkos taisykles arba Biuro pagal 25 straipsnį priimtą sprendimą numatyta taikyti šį straipsnį. |
| Prieš priimdamas sprendimą, Parlamento pirmininkas atitinkamo nario paprašo raštu pateikti pastabas. Ypatingais atvejais Parlamento pirmininkas gali atitinkamą narį pakviesti pateikti savo pastabas žodžiu. | |
| Atitinkamam nariui apie tą sprendimą pranešama registruotu laišku arba, skubiais atvejais, per kurjerius. | |
| Po to, kai apie tą sprendimą pranešama atitinkamam Parlamento nariui, apie jam paskirtą nuobaudą Parlamento pirmininkas paskelbia Parlamentui. Informuojami valdymo organų, komitetų ar delegacijų, kuriems tas Parlamento narys priklauso, pirmininkai. | |
| Kai spendimas dėl nuobaudos tampa galutiniu, jis skelbiamas matomoje Parlamento interneto svetainės vietoje ir ten lieka likusią parlamentinės kadencijos dalį. | |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Rimto trukdymo posėdžio darbui ir sutrikimų Parlamento darbe
  atvejais
  , kai pažeidžiami 11 straipsnyje nustatyti principai,
  Parlamento pirmininkas priima motyvuotą sprendimą, kuriuo skiriama atitinkama nuobauda.

1.   
  Šiurkštaus 11 straipsnio 3a–5b dalių pažeidimo
  atvejais Parlamento pirmininkas priima motyvuotą sprendimą, kuriuo
  pažeidimą padariusiam Parlamento nariui
  skiriama atitinkama nuobauda
  pagal šį straipsnį
  .

Kai pažeidžiama 11 straipsnio 3b arba 3c dalis, Parlamento pirmininkas gali priimti motyvuotą sprendimą pagal šį straipsnį, nepriklausomai nuo to, ar atitinkamam Parlamento nariui buvo anksčiau skirta 165 straipsnyje nustatyta kuri nors neatidėliotina priemonė, ar ne.

Kai pažeidžiama 11 straipsnio 3b arba 3c dalis, Parlamento pirmininkas gali priimti motyvuotą sprendimą pagal šį straipsnį, nepriklausomai nuo to, ar atitinkamam Parlamento nariui buvo anksčiau skirta 165 straipsnyje nustatyta kuri nors neatidėliotina priemonė, ar ne.

Kai pažeidžiama 11 straipsnio 3e dalis, Parlamento pirmininkas gali priimti motyvuotą sprendimą pagal šį straipsnį tik tada, jeigu pagal taikytiną vidaus administracinę priekabiavimo atvejų nagrinėjimo ir jo prevencijos procedūrą buvo nustatyta, kad būta priekabiavimo.

Kai pažeidžiama 11 straipsnio 3e dalis, Parlamento pirmininkas gali priimti motyvuotą sprendimą pagal šį straipsnį tik tada, jeigu pagal taikytiną vidaus administracinę priekabiavimo atvejų nagrinėjimo ir jo prevencijos procedūrą buvo nustatyta, kad būta priekabiavimo.

Parlamento pirmininkas gali skirti nuobaudą Parlamento nariui tais atvejais, kuriais pagal šias Darbo tvarkos taisykles arba Biuro pagal 25 straipsnį priimtą sprendimą numatyta taikyti šį straipsnį.

Parlamento pirmininkas gali skirti nuobaudą Parlamento nariui tais atvejais, kuriais pagal šias Darbo tvarkos taisykles arba Biuro pagal 25 straipsnį priimtą sprendimą numatyta taikyti šį straipsnį.

Prieš priimdamas sprendimą, Parlamento pirmininkas atitinkamo nario paprašo raštu pateikti pastabas. Ypatingais atvejais Parlamento pirmininkas gali atitinkamą narį pakviesti pateikti savo pastabas žodžiu.

Prieš priimdamas sprendimą, Parlamento pirmininkas atitinkamo nario paprašo raštu pateikti pastabas. Ypatingais atvejais Parlamento pirmininkas gali atitinkamą narį pakviesti pateikti savo pastabas žodžiu.

Atitinkamam nariui apie tą sprendimą pranešama registruotu laišku arba, skubiais atvejais, per kurjerius.

Atitinkamam nariui apie tą sprendimą pranešama registruotu laišku arba, skubiais atvejais, per kurjerius.

Po to, kai apie tą sprendimą pranešama atitinkamam Parlamento nariui, apie jam paskirtą nuobaudą Parlamento pirmininkas paskelbia Parlamentui. Informuojami valdymo organų, komitetų ar delegacijų, kuriems tas Parlamento narys priklauso, pirmininkai.

Po to, kai apie tą sprendimą pranešama atitinkamam Parlamento nariui, apie jam paskirtą nuobaudą Parlamento pirmininkas paskelbia Parlamentui. Informuojami valdymo organų, komitetų ar delegacijų, kuriems tas Parlamento narys priklauso, pirmininkai.

Kai spendimas dėl nuobaudos tampa galutiniu, jis skelbiamas matomoje Parlamento interneto svetainės vietoje ir ten lieka likusią parlamentinės kadencijos dalį.

Kai spendimas dėl nuobaudos tampa galutiniu, jis skelbiamas matomoje Parlamento interneto svetainės vietoje ir ten lieka likusią parlamentinės kadencijos dalį.

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

166 straipsnio 1 a dalis (nauja)

166 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Prieš priimdamas sprendimą, Parlamento pirmininkas atitinkamo nario paprašo raštu pateikti pastabas. Parlamento pirmininkas gali nuspręsti atitinkamą narį pakviesti pateikti savo pastabas žodžiu, jei tai daryti tikslingiau. |
| | Atitinkamam Parlamento nariui apie sprendimą skirti nuobaudą pranešama registruotu laišku arba skubiais atvejais per kurjerius. |
| | Po to, kai apie tą sprendimą pranešama atitinkamam Parlamento nariui, apie jam paskirtą nuobaudą Parlamento pirmininkas paskelbia Parlamentui. Informuojami valdymo organų, komitetų ar delegacijų, kuriems tas Parlamento narys priklauso, pirmininkai. |
| | Kai sprendimas dėl nuobaudos tampa galutiniu, jis skelbiamas matomoje Parlamento interneto svetainės vietoje ir ten lieka likusią Parlamento kadencijos dalį. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Prieš priimdamas sprendimą, Parlamento pirmininkas atitinkamo nario paprašo raštu pateikti pastabas. Parlamento pirmininkas gali nuspręsti atitinkamą narį pakviesti pateikti savo pastabas žodžiu, jei tai daryti tikslingiau.

Atitinkamam Parlamento nariui apie sprendimą skirti nuobaudą pranešama registruotu laišku arba skubiais atvejais per kurjerius.

Atitinkamam Parlamento nariui apie sprendimą skirti nuobaudą pranešama registruotu laišku arba skubiais atvejais per kurjerius.

Po to, kai apie tą sprendimą pranešama atitinkamam Parlamento nariui, apie jam paskirtą nuobaudą Parlamento pirmininkas paskelbia Parlamentui. Informuojami valdymo organų, komitetų ar delegacijų, kuriems tas Parlamento narys priklauso, pirmininkai.

Po to, kai apie tą sprendimą pranešama atitinkamam Parlamento nariui, apie jam paskirtą nuobaudą Parlamento pirmininkas paskelbia Parlamentui. Informuojami valdymo organų, komitetų ar delegacijų, kuriems tas Parlamento narys priklauso, pirmininkai.

Kai sprendimas dėl nuobaudos tampa galutiniu, jis skelbiamas matomoje Parlamento interneto svetainės vietoje ir ten lieka likusią Parlamento kadencijos dalį.

Kai sprendimas dėl nuobaudos tampa galutiniu, jis skelbiamas matomoje Parlamento interneto svetainės vietoje ir ten lieka likusią Parlamento kadencijos dalį.

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

166 straipsnio 2 dalis

166 straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Įvertinant konkretų elgesį, būtina atsižvelgti į jo išskirtinį, pasikartojantį ar nuolatinį pobūdį, taip pat ir į jo šiurkštumo laipsnį. | 2.   Įvertinant konkretų elgesį, būtina atsižvelgti į jo išskirtinį, pasikartojantį ar nuolatinį pobūdį, taip pat ir į jo šiurkštumo laipsnį.
  Atitinkamais atvejais taip pat atsižvelgiama į galimą žalą Europos Parlamento orumui ir reputacijai. |
| Reikėtų skirti matomo pobūdžio elgesį, kuris gali būti toleruojamas, jeigu juo niekas neįžeidžiamas ar neapšmeižiamas, kuris nėra rasistinis ar ksenofobinis ir neperžengia leistinų ribų, ir elgesį, kuriuo aktyviai trikdoma Parlamento veikla. | |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Įvertinant konkretų elgesį, būtina atsižvelgti į jo išskirtinį, pasikartojantį ar nuolatinį pobūdį, taip pat ir į jo šiurkštumo laipsnį.

2.   Įvertinant konkretų elgesį, būtina atsižvelgti į jo išskirtinį, pasikartojantį ar nuolatinį pobūdį, taip pat ir į jo šiurkštumo laipsnį.
  Atitinkamais atvejais taip pat atsižvelgiama į galimą žalą Europos Parlamento orumui ir reputacijai.

Reikėtų skirti matomo pobūdžio elgesį, kuris gali būti toleruojamas, jeigu juo niekas neįžeidžiamas ar neapšmeižiamas, kuris nėra rasistinis ar ksenofobinis ir neperžengia leistinų ribų, ir elgesį, kuriuo aktyviai trikdoma Parlamento veikla.

Reikėtų skirti matomo pobūdžio elgesį, kuris gali būti toleruojamas, jeigu juo niekas neįžeidžiamas ar neapšmeižiamas, kuris nėra rasistinis ar ksenofobinis ir neperžengia leistinų ribų, ir elgesį, kuriuo aktyviai trikdoma Parlamento veikla.

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

166 straipsnio 4 dalis

166 straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   3 dalies b–e punktuose nustatytos priemonės gali būti padvigubintos, jei
  nusižengiama
  pakartotinai arba jei Parlamento narys atsisako laikytis priemonių, kurių imtasi pagal 165 straipsnio 3 dalį. | 4.   3 dalies b–e punktuose nustatytos priemonės gali būti padvigubintos, jei
  pažeidžiama
  pakartotinai arba jei Parlamento narys atsisako laikytis priemonių, kurių imtasi pagal 165 straipsnio 3 dalį. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   3 dalies b–e punktuose nustatytos priemonės gali būti padvigubintos, jei
  nusižengiama
  pakartotinai arba jei Parlamento narys atsisako laikytis priemonių, kurių imtasi pagal 165 straipsnio 3 dalį.

4.   3 dalies b–e punktuose nustatytos priemonės gali būti padvigubintos, jei
  pažeidžiama
  pakartotinai arba jei Parlamento narys atsisako laikytis priemonių, kurių imtasi pagal 165 straipsnio 3 dalį.

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

174 straipsnio 7 dalis

174 straipsnio 7 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Parlamento pirmininkas gali pasiūlyti balsuoti dėl kitų pakeitimų vienu metu, jei pakeitimai vienas kitą papildo, jeigu frakcija arba ne mažiau kaip žemą ribą siekiantis Parlamento narių skaičius nepaprašo atskiro balsavimo arba balsavimo dalimis. Pakeitimų autoriai taip pat gali pasiūlyti balsuoti dėl
  visų
  pakeitimų
  vienu metu, kai jų pakeitimai papildo vienas kitą
  . | 7.   Parlamento pirmininkas gali pasiūlyti balsuoti dėl kitų pakeitimų vienu metu, jei pakeitimai vienas kitą papildo, jeigu frakcija arba ne mažiau kaip žemą ribą siekiantis Parlamento narių skaičius nepaprašo atskiro balsavimo arba balsavimo dalimis. Pakeitimų autoriai taip pat gali pasiūlyti balsuoti dėl
  savo
  pakeitimų. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Parlamento pirmininkas gali pasiūlyti balsuoti dėl kitų pakeitimų vienu metu, jei pakeitimai vienas kitą papildo, jeigu frakcija arba ne mažiau kaip žemą ribą siekiantis Parlamento narių skaičius nepaprašo atskiro balsavimo arba balsavimo dalimis. Pakeitimų autoriai taip pat gali pasiūlyti balsuoti dėl
  visų
  pakeitimų
  vienu metu, kai jų pakeitimai papildo vienas kitą
  .

7.   Parlamento pirmininkas gali pasiūlyti balsuoti dėl kitų pakeitimų vienu metu, jei pakeitimai vienas kitą papildo, jeigu frakcija arba ne mažiau kaip žemą ribą siekiantis Parlamento narių skaičius nepaprašo atskiro balsavimo arba balsavimo dalimis. Pakeitimų autoriai taip pat gali pasiūlyti balsuoti dėl
  savo
  pakeitimų.

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

174 straipsnio 10 dalis

174 straipsnio 10 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10.   
  Dėl pakeitimų
  , dėl kurių prašoma balsuoti vardiniu būdu,
  vyksta atskiras balsavimas
  . | 10.   
  Pakeitimai
  , dėl kurių prašoma balsuoti vardiniu būdu,
  teikiami balsuoti atskirai nuo kitų pakeitimų
  . |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10.   
  Dėl pakeitimų
  , dėl kurių prašoma balsuoti vardiniu būdu,
  vyksta atskiras balsavimas
  .

10.   
  Pakeitimai
  , dėl kurių prašoma balsuoti vardiniu būdu,
  teikiami balsuoti atskirai nuo kitų pakeitimų
  .

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

177 straipsnio išaiškinimas

177 straipsnio išaiškinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Bet koks šio straipsnio pažeidimas
  bus
  laikomas
  rimtu trukdymu posėdžio darbui pagal 166
  straipsnio
  1 dalį ir sukels tame straipsnyje nurodytas teisines pasekmes
  . | Bet koks šio straipsnio pažeidimas laikomas
  šiurkščiu 11
  straipsnio
  3b dalies pažeidimu
  . |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bet koks šio straipsnio pažeidimas
  bus
  laikomas
  rimtu trukdymu posėdžio darbui pagal 166
  straipsnio
  1 dalį ir sukels tame straipsnyje nurodytas teisines pasekmes
  .

bus

rimtu trukdymu posėdžio darbui pagal 166

1 dalį ir sukels tame straipsnyje nurodytas teisines pasekmes

Bet koks šio straipsnio pažeidimas laikomas
  šiurkščiu 11
  straipsnio
  3b dalies pažeidimu
  .

šiurkščiu 11

3b dalies pažeidimu

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

196 straipsnis

196 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 196 straipsnis | 196 straipsnis |
| Nuolatinių komitetų sudarymas | Nuolatinių komitetų sudarymas |
| Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas sudaro nuolatinius komitetus. Jų
  įgaliojimai nustatomi
  Darbo tvarkos taisyklių
  priede

   (52). Tas priedas priimamas balsavusiųjų balsų dauguma. Šių komitetų nariai skiriami naujai išrinkto Parlamento pirmos mėnesinės sesijos metu
  ir perrenkami po dvejų su puse metų
  . | Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas sudaro nuolatinius komitetus. Jų
  atsakomybės sritys nustatomos viename iš
  Darbo tvarkos taisyklių
  priedų

   (52). Tas priedas priimamas balsavusiųjų balsų dauguma. Šių komitetų nariai skiriami naujai išrinkto Parlamento pirmos mėnesinės sesijos metu. |
| Nuolatinių komitetų
  įgaliojimai
  taip pat gali būti
  tvirtinami skirtingu nei
  komitetų sudarymo metu. | Nuolatinių komitetų
  atsakomybės sritys
  taip pat gali būti
  iš naujo nustatomos ne
  komitetų sudarymo metu. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

196 straipsnis

196 straipsnis

Nuolatinių komitetų sudarymas

Nuolatinių komitetų sudarymas

Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas sudaro nuolatinius komitetus. Jų
  įgaliojimai nustatomi
  Darbo tvarkos taisyklių
  priede

   (52). Tas priedas priimamas balsavusiųjų balsų dauguma. Šių komitetų nariai skiriami naujai išrinkto Parlamento pirmos mėnesinės sesijos metu
  ir perrenkami po dvejų su puse metų
  .

įgaliojimai nustatomi

priede

52

ir perrenkami po dvejų su puse metų

Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas sudaro nuolatinius komitetus. Jų
  atsakomybės sritys nustatomos viename iš
  Darbo tvarkos taisyklių
  priedų

   (52). Tas priedas priimamas balsavusiųjų balsų dauguma. Šių komitetų nariai skiriami naujai išrinkto Parlamento pirmos mėnesinės sesijos metu.

atsakomybės sritys nustatomos viename iš

priedų

52

Nuolatinių komitetų
  įgaliojimai
  taip pat gali būti
  tvirtinami skirtingu nei
  komitetų sudarymo metu.

įgaliojimai

tvirtinami skirtingu nei

Nuolatinių komitetų
  atsakomybės sritys
  taip pat gali būti
  iš naujo nustatomos ne
  komitetų sudarymo metu.

atsakomybės sritys

iš naujo nustatomos ne

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

204 straipsnio 1 dalis

204 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Per pirmąjį komiteto posėdį, vykstantį po komiteto narių paskyrimo pagal 199 straipsnį, komitetas išsirenka biurą, kurį sudaro pirmininkas ir pirmininko pavaduotojai, renkami atskirais balsavimais iš tikrųjų to komiteto narių. Sprendimą dėl to, kiek pirmininko pavaduotojų bus renkama, priima Parlamentas, atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą. Parlamento įvairovė turi būti atspindima kiekvieno komiteto biuro sudėtyje; neleidžiama, kad biurą sudarytų vien vyrai arba vien moterys arba kad visi pirmininko pavaduotojai būtų iš tos pačios valstybės
  nares
  . | 1.   Per pirmąjį komiteto posėdį, vykstantį po komiteto narių paskyrimo pagal 199 straipsnį
  ir po dvejų su puse metų
  , komitetas išsirenka biurą, kurį sudaro pirmininkas ir pirmininko pavaduotojai, renkami atskirais balsavimais iš tikrųjų to komiteto narių. Sprendimą dėl to, kiek pirmininko pavaduotojų bus renkama, priima Parlamentas, atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą. Parlamento įvairovė turi būti atspindima kiekvieno komiteto biuro sudėtyje; neleidžiama, kad biurą sudarytų vien vyrai arba vien moterys arba kad visi pirmininko pavaduotojai būtų iš tos pačios valstybės
  narės
  . |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Per pirmąjį komiteto posėdį, vykstantį po komiteto narių paskyrimo pagal 199 straipsnį, komitetas išsirenka biurą, kurį sudaro pirmininkas ir pirmininko pavaduotojai, renkami atskirais balsavimais iš tikrųjų to komiteto narių. Sprendimą dėl to, kiek pirmininko pavaduotojų bus renkama, priima Parlamentas, atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą. Parlamento įvairovė turi būti atspindima kiekvieno komiteto biuro sudėtyje; neleidžiama, kad biurą sudarytų vien vyrai arba vien moterys arba kad visi pirmininko pavaduotojai būtų iš tos pačios valstybės
  nares
  .

1.   Per pirmąjį komiteto posėdį, vykstantį po komiteto narių paskyrimo pagal 199 straipsnį
  ir po dvejų su puse metų
  , komitetas išsirenka biurą, kurį sudaro pirmininkas ir pirmininko pavaduotojai, renkami atskirais balsavimais iš tikrųjų to komiteto narių. Sprendimą dėl to, kiek pirmininko pavaduotojų bus renkama, priima Parlamentas, atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą. Parlamento įvairovė turi būti atspindima kiekvieno komiteto biuro sudėtyje; neleidžiama, kad biurą sudarytų vien vyrai arba vien moterys arba kad visi pirmininko pavaduotojai būtų iš tos pačios valstybės
  narės
  .

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

210 a straipsnio pavadinimas

210 a straipsnio pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komiteto susipažinimo su
  Parlamento gauta
  konfidencialia informacija procedūra | Komiteto susipažinimo su konfidencialia informacija
  uždarame posėdyje
  procedūra |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komiteto susipažinimo su
  Parlamento gauta
  konfidencialia informacija procedūra

Parlamento gauta

Komiteto susipažinimo su konfidencialia informacija
  uždarame posėdyje
  procedūra

uždarame posėdyje

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

210 a straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

210 a straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kai komiteto pirmininkas
  paskelbia
  , kad
  bus
  taikoma
  konfidencialumo
  procedūra,
  posėdyje leidžiama
  dalyvauti tik komiteto
  nariams
  ir
  pareigūnams bei ekspertams
  ,
  kuriuos iš anksto paskyrė pirmininkas ir kurių dalyvavimas
  posėdyje
  yra tikrai būtinas
  . | Kai komiteto pirmininkas
  pareiškia
  , kad
  turi būti
  taikoma
  konfidenciali
  procedūra,
  rengiamas uždaras posėdis ir jame gali
  dalyvauti tik komiteto
  nariai, įskaitant
  ir
  pavaduojančius narius. Komitetas, vadovaudamasis taikytinais tarpinstituciniais teisės aktais, gali nuspręsti, kad kiti Parlamento nariai gali dalyvauti posėdyje pagal 206 straipsnio 3 dalį. Posėdyje taip pat gali dalyvauti asmenys, kuriuos komiteto pirmininkas, laikydamasis visų Konfidencialios informacijos tvarkymo Europos Parlamente taisyklėse nustatytų apribojimų, nurodė kaip atitinkančius principą „būtina žinoti“. Norint susipažinti su slaptumo žyma „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ ir aukštesnio lygio slaptumo žyma pažymėta įslaptinta informacija arba tuo atveju, jei esama tarpinstituciniuose teisės aktuose nustatytų specialių apribojimų dėl susipažinimo su informacija, gali būti taikomi papildomi apribojimai. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kai komiteto pirmininkas
  paskelbia
  , kad
  bus
  taikoma
  konfidencialumo
  procedūra,
  posėdyje leidžiama
  dalyvauti tik komiteto
  nariams
  ir
  pareigūnams bei ekspertams
  ,
  kuriuos iš anksto paskyrė pirmininkas ir kurių dalyvavimas
  posėdyje
  yra tikrai būtinas
  .

paskelbia

bus

konfidencialumo

posėdyje leidžiama

nariams

pareigūnams bei ekspertams

kuriuos iš anksto paskyrė pirmininkas ir kurių dalyvavimas

yra tikrai būtinas

Kai komiteto pirmininkas
  pareiškia
  , kad
  turi būti
  taikoma
  konfidenciali
  procedūra,
  rengiamas uždaras posėdis ir jame gali
  dalyvauti tik komiteto
  nariai, įskaitant
  ir
  pavaduojančius narius. Komitetas, vadovaudamasis taikytinais tarpinstituciniais teisės aktais, gali nuspręsti, kad kiti Parlamento nariai gali dalyvauti posėdyje pagal 206 straipsnio 3 dalį. Posėdyje taip pat gali dalyvauti asmenys, kuriuos komiteto pirmininkas, laikydamasis visų Konfidencialios informacijos tvarkymo Europos Parlamente taisyklėse nustatytų apribojimų, nurodė kaip atitinkančius principą „būtina žinoti“. Norint susipažinti su slaptumo žyma „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ ir aukštesnio lygio slaptumo žyma pažymėta įslaptinta informacija arba tuo atveju, jei esama tarpinstituciniuose teisės aktuose nustatytų specialių apribojimų dėl susipažinimo su informacija, gali būti taikomi papildomi apribojimai.

pareiškia

turi būti

konfidenciali

rengiamas uždaras posėdis ir jame gali

nariai, įskaitant

pavaduojančius narius. Komitetas, vadovaudamasis taikytinais tarpinstituciniais teisės aktais, gali nuspręsti, kad kiti Parlamento nariai gali dalyvauti posėdyje pagal 206 straipsnio 3 dalį. Posėdyje taip pat gali dalyvauti asmenys, kuriuos komiteto pirmininkas, laikydamasis visų Konfidencialios informacijos tvarkymo Europos Parlamente taisyklėse nustatytų apribojimų, nurodė kaip atitinkančius principą „būtina žinoti“. Norint susipažinti su slaptumo žyma „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ ir aukštesnio lygio slaptumo žyma pažymėta įslaptinta informacija arba tuo atveju, jei esama tarpinstituciniuose teisės aktuose nustatytų specialių apribojimų dėl susipažinimo su informacija, gali būti taikomi papildomi apribojimai.

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

210 a straipsnio 4 dalis

210 a straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Ne mažiau kaip vidutinę ribą siekiantis Parlamento narių skaičius arba frakcija (-os), pritaikę konfidencialumo procedūrą, gali pateikti prašymą išnagrinėti, ar nebuvo pažeistas slaptumas. Šis prašymas gali būti įrašytas į kito komiteto posėdžio darbotvarkę. Jei tam pritaria dauguma komiteto narių, komitetas gali nuspręsti klausimą perduoti Parlamento pirmininkui svarstyti toliau pagal 11 ir 166 straipsnius. | 4.   Ne mažiau kaip vidutinę ribą siekiantis Parlamento narių skaičius arba frakcija (-os), pritaikę konfidencialumo procedūrą, gali pateikti prašymą išnagrinėti, ar nebuvo pažeistas slaptumas
  ; tai nedaro poveikio taikytinoms taisyklėms dėl konfidencialumo pažeidimo
  . Šis prašymas gali būti įrašytas į kito komiteto posėdžio darbotvarkę. Jei tam pritaria dauguma komiteto narių, komitetas gali nuspręsti klausimą perduoti Parlamento pirmininkui svarstyti toliau pagal 11 ir 166 straipsnius. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Ne mažiau kaip vidutinę ribą siekiantis Parlamento narių skaičius arba frakcija (-os), pritaikę konfidencialumo procedūrą, gali pateikti prašymą išnagrinėti, ar nebuvo pažeistas slaptumas. Šis prašymas gali būti įrašytas į kito komiteto posėdžio darbotvarkę. Jei tam pritaria dauguma komiteto narių, komitetas gali nuspręsti klausimą perduoti Parlamento pirmininkui svarstyti toliau pagal 11 ir 166 straipsnius.

4.   Ne mažiau kaip vidutinę ribą siekiantis Parlamento narių skaičius arba frakcija (-os), pritaikę konfidencialumo procedūrą, gali pateikti prašymą išnagrinėti, ar nebuvo pažeistas slaptumas
  ; tai nedaro poveikio taikytinoms taisyklėms dėl konfidencialumo pažeidimo
  . Šis prašymas gali būti įrašytas į kito komiteto posėdžio darbotvarkę. Jei tam pritaria dauguma komiteto narių, komitetas gali nuspręsti klausimą perduoti Parlamento pirmininkui svarstyti toliau pagal 11 ir 166 straipsnius.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

211 straipsnio pavadinimas

211 straipsnio pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Viešieji svarstymai
  , susiję su
  piliečių
  iniciatyvomis | Viešieji svarstymai
  ir diskusijos dėl
  piliečių
  iniciatyvų |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Viešieji svarstymai
  , susiję su
  piliečių
  iniciatyvomis

, susiję su

iniciatyvomis

Viešieji svarstymai
  ir diskusijos dėl
  piliečių
  iniciatyvų

ir diskusijos dėl

iniciatyvų

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

211 straipsnio 7 a dalis (nauja)

211 straipsnio 7 a dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Parlamentas rengia diskusijas dėl piliečių iniciatyvos, paskelbtos atitinkamame registre pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 10 straipsnio 1 dalies a punktą, kitoje mėnesinėje sesijoje po viešojo svarstymo ir, įtraukdamas šias diskusijas į savo darbotvarkę, nusprendžia, ar diskusijos turi būti užbaigiamos rezoliucijos priėmimu. Diskusijos nebaigiamos rezoliucijos priėmimu, jei šios ar artimiausios mėnesinės sesijos posėdyje yra numatytas pranešimas tuo pačiu ar panašiu klausimu, nebent dėl ypatingų priežasčių Parlamento pirmininkas pasiūlytų priešingai. Jei Parlamentas nusprendžia diskusijas užbaigti rezoliucijos priėmimu, už atitinkamą klausimą atsakingas komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip žemą ribą siekiančio Parlamento narių skaičius gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos. 123 straipsnio 3–8 dalys dėl pasiūlymų dėl rezoliucijos pateikimo ir balsavimo dėl jų taikomos mutatis mutandis. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7a.
     
  Parlamentas rengia diskusijas dėl piliečių iniciatyvos, paskelbtos atitinkamame registre pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 10 straipsnio 1 dalies a punktą, kitoje mėnesinėje sesijoje po viešojo svarstymo ir, įtraukdamas šias diskusijas į savo darbotvarkę, nusprendžia, ar diskusijos turi būti užbaigiamos rezoliucijos priėmimu. Diskusijos nebaigiamos rezoliucijos priėmimu, jei šios ar artimiausios mėnesinės sesijos posėdyje yra numatytas pranešimas tuo pačiu ar panašiu klausimu, nebent dėl ypatingų priežasčių Parlamento pirmininkas pasiūlytų priešingai. Jei Parlamentas nusprendžia diskusijas užbaigti rezoliucijos priėmimu, už atitinkamą klausimą atsakingas komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip žemą ribą siekiančio Parlamento narių skaičius gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos. 123 straipsnio 3–8 dalys dėl pasiūlymų dėl rezoliucijos pateikimo ir balsavimo dėl jų taikomos mutatis mutandis.

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

211 straipsnio 8 dalis

211 straipsnio 8 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Jei Komisija nepateikia pasiūlymo dėl
  teisės akto dėl pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 9 straipsnį sėkmingai pateiktos
  piliečių iniciatyvos
  per 12 mėnesių laikotarpį nuo dienos, kurią pateikia teigiamą nuomonę dėl tos iniciatyvos ir komunikate nustato veiksmus, kurių ji rengiasi imtis, už atitinkamą sritį atsakingas komitetas, pasikonsultavęs su piliečių iniciatyvos organizatoriais, gali surengti klausymą ir prireikus
  pradėti 46 straipsnyje nustatytą procedūrą
  , siekiant pasinaudoti Parlamento teise prašyti Komisijos pateikti atitinkamą pasiūlymą
  . | 8.   
  Komisijai pateikus komunikatą, kuriame išdėstomos teisinės ir politinės išvados dėl konkrečios piliečių iniciatyvos, Parlamentas įvertina veiksmus, kurių ėmėsi Komisija, parengusi šį komunikatą.
  Jei Komisija nepateikia
  atitinkamo
  pasiūlymo dėl piliečių iniciatyvos, už atitinkamą sritį atsakingas komitetas, pasikonsultavęs su piliečių iniciatyvos organizatoriais, gali surengti klausymą
  . Be to, Parlamentas gali nuspręsti, ar surengti plenarinio posėdžio diskusijas ir ar užbaigti šias diskusijas rezoliucijos priėmimu. Mutatis mutandis taikoma 211 straipsnio 7a dalyje nustatyta tvarka. Parlamentas taip pat gali nuspręsti pasinaudoti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsniu jam suteikta teise ir atitinkamai
  pradėti 46 straipsnyje nustatytą procedūrą. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8.   Jei Komisija nepateikia pasiūlymo dėl
  teisės akto dėl pagal Reglamento (ES) Nr. 211/2011 9 straipsnį sėkmingai pateiktos
  piliečių iniciatyvos
  per 12 mėnesių laikotarpį nuo dienos, kurią pateikia teigiamą nuomonę dėl tos iniciatyvos ir komunikate nustato veiksmus, kurių ji rengiasi imtis, už atitinkamą sritį atsakingas komitetas, pasikonsultavęs su piliečių iniciatyvos organizatoriais, gali surengti klausymą ir prireikus
  pradėti 46 straipsnyje nustatytą procedūrą
  , siekiant pasinaudoti Parlamento teise prašyti Komisijos pateikti atitinkamą pasiūlymą
  .

8.   
  Komisijai pateikus komunikatą, kuriame išdėstomos teisinės ir politinės išvados dėl konkrečios piliečių iniciatyvos, Parlamentas įvertina veiksmus, kurių ėmėsi Komisija, parengusi šį komunikatą.
  Jei Komisija nepateikia
  atitinkamo
  pasiūlymo dėl piliečių iniciatyvos, už atitinkamą sritį atsakingas komitetas, pasikonsultavęs su piliečių iniciatyvos organizatoriais, gali surengti klausymą
  . Be to, Parlamentas gali nuspręsti, ar surengti plenarinio posėdžio diskusijas ir ar užbaigti šias diskusijas rezoliucijos priėmimu. Mutatis mutandis taikoma 211 straipsnio 7a dalyje nustatyta tvarka. Parlamentas taip pat gali nuspręsti pasinaudoti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsniu jam suteikta teise ir atitinkamai
  pradėti 46 straipsnyje nustatytą procedūrą.

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

223 a straipsnio pavadinimo išnaša

223 a straipsnio pavadinimo išnaša

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 61 | 223a straipsnis taikomas tik Europos politinėms partijoms ir Europos politiniams fondams, kaip nustatyta Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 2 straipsnio 3 ir 4 dalyse.
  Žr. taip pat 224 ir 225 straipsnių išnašas. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

61

61

223a straipsnis taikomas tik Europos politinėms partijoms ir Europos politiniams fondams, kaip nustatyta Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 2 straipsnio 3 ir 4 dalyse.
  Žr. taip pat 224 ir 225 straipsnių išnašas.

Žr. taip pat 224 ir 225 straipsnių išnašas.

| 61 | 223a straipsnis taikomas tik Europos politinėms partijoms ir Europos politiniams fondams, kaip nustatyta Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 2 straipsnio 3 ir 4 dalyse. |
| --- | --- |

61

61

223a straipsnis taikomas tik Europos politinėms partijoms ir Europos politiniams fondams, kaip nustatyta Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 2 straipsnio 3 ir 4 dalyse.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

223 a straipsnio 2 a dalis (nauja)

223 a straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 10 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą ne mažiau kaip 50 piliečių grupė gali pateikti pagrįstą prašymą, kuriuo Parlamentas raginamas prašyti atlikti 2 dalyje nurodytą patikrinimą. Šio pagrįsto prašymo negali nei teikti, nei pasirašyti Parlamento nariai. Jame turi būti pateikti pakankami faktiniai įrodymai, patvirtinantys, kad atitinkama Europos politinė partija ar Europos politinis fondas neatitinka 2 dalyje nurodytų sąlygų. |
| | Parlamento pirmininkas priimtinus piliečių grupių prašymus perduoda komitetui, atsakingam už tolesnį prašymų nagrinėjimą. |
| | Išnagrinėjęs prašymą (tai turi būti atlikta per keturis mėnesius nuo tos dienos, kai Parlamento pirmininkas perduoda prašymą), atsakingas komitetas jį sudarančių narių balsų dauguma, atstovaujančia ne mažiau kaip trims frakcijoms, gali pateikti pasiūlymą patenkinti prašymą ir apie tai pranešti Parlamento pirmininkui. |
| | Piliečių grupė informuojama apie nagrinėjimo komitete rezultatus. |
| | Gavęs komiteto pasiūlymą, Parlamento pirmininkas perduoda prašymą Parlamentui. |
| | Perdavus tokį prašymą, Parlamentas balsavusiųjų dauguma nusprendžia, ar teikti prašymą Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucijai. |
| | Komitetas priima tokių piliečių grupių prašymų tvarkymo gaires. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 10 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą ne mažiau kaip 50 piliečių grupė gali pateikti pagrįstą prašymą, kuriuo Parlamentas raginamas prašyti atlikti 2 dalyje nurodytą patikrinimą. Šio pagrįsto prašymo negali nei teikti, nei pasirašyti Parlamento nariai. Jame turi būti pateikti pakankami faktiniai įrodymai, patvirtinantys, kad atitinkama Europos politinė partija ar Europos politinis fondas neatitinka 2 dalyje nurodytų sąlygų.

Parlamento pirmininkas priimtinus piliečių grupių prašymus perduoda komitetui, atsakingam už tolesnį prašymų nagrinėjimą.

Parlamento pirmininkas priimtinus piliečių grupių prašymus perduoda komitetui, atsakingam už tolesnį prašymų nagrinėjimą.

Išnagrinėjęs prašymą (tai turi būti atlikta per keturis mėnesius nuo tos dienos, kai Parlamento pirmininkas perduoda prašymą), atsakingas komitetas jį sudarančių narių balsų dauguma, atstovaujančia ne mažiau kaip trims frakcijoms, gali pateikti pasiūlymą patenkinti prašymą ir apie tai pranešti Parlamento pirmininkui.

Išnagrinėjęs prašymą (tai turi būti atlikta per keturis mėnesius nuo tos dienos, kai Parlamento pirmininkas perduoda prašymą), atsakingas komitetas jį sudarančių narių balsų dauguma, atstovaujančia ne mažiau kaip trims frakcijoms, gali pateikti pasiūlymą patenkinti prašymą ir apie tai pranešti Parlamento pirmininkui.

Piliečių grupė informuojama apie nagrinėjimo komitete rezultatus.

Piliečių grupė informuojama apie nagrinėjimo komitete rezultatus.

Gavęs komiteto pasiūlymą, Parlamento pirmininkas perduoda prašymą Parlamentui.

Gavęs komiteto pasiūlymą, Parlamento pirmininkas perduoda prašymą Parlamentui.

Perdavus tokį prašymą, Parlamentas balsavusiųjų dauguma nusprendžia, ar teikti prašymą Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucijai.

Perdavus tokį prašymą, Parlamentas balsavusiųjų dauguma nusprendžia, ar teikti prašymą Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų institucijai.

Komitetas priima tokių piliečių grupių prašymų tvarkymo gaires.

Komitetas priima tokių piliečių grupių prašymų tvarkymo gaires.

Pakeitimas 89/rev

Pakeitimas 89/rev

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

228 a straipsnis (naujas)

228 a straipsnis (naujas)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 228a straipsnis




  Lyčių aspekto integravimas




  Biuras priima lyčių lygybės veiksmų planą, kuriuo siekiama į visą Parlamento veiklą visais lygmenimis ir visais etapais įtraukti lyčių aspektą. Šio lyčių lygybės veiksmų plano stebėsena vykdoma du kartus per metus, o peržiūra – bent kas penkerius metus. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

228a straipsnis

Lyčių aspekto integravimas

Biuras priima lyčių lygybės veiksmų planą, kuriuo siekiama į visą Parlamento veiklą visais lygmenimis ir visais etapais įtraukti lyčių aspektą. Šio lyčių lygybės veiksmų plano stebėsena vykdoma du kartus per metus, o peržiūra – bent kas penkerius metus.

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

229 straipsnio 3 dalis

229 straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šios nuostatos netaikomos peticijoms ir pareiškimams, dėl kurių nebūtinas sprendimas. | Šios nuostatos netaikomos peticijoms
  , piliečių iniciatyvoms
  ir pareiškimams, dėl kurių nebūtinas sprendimas. |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šios nuostatos netaikomos peticijoms ir pareiškimams, dėl kurių nebūtinas sprendimas.

Šios nuostatos netaikomos peticijoms
  , piliečių iniciatyvoms
  ir pareiškimams, dėl kurių nebūtinas sprendimas.

, piliečių iniciatyvoms

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės

II priedo pavadinimas

II priedo pavadinimas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| PAGAL 130,
  130A, 130B,
  131 IR 131A STRAIPSNIUS TEIKIAMIEMS KLAUSIMAMS, Į KURIUOS ATSAKOMA RAŠTU, TAIKOMI KRITERIJAI | PAGAL 130, 131 IR 131A STRAIPSNIUS TEIKIAMIEMS KLAUSIMAMS, Į KURIUOS ATSAKOMA RAŠTU, TAIKOMI KRITERIJAI |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

PAGAL 130,
  130A, 130B,
  131 IR 131A STRAIPSNIUS TEIKIAMIEMS KLAUSIMAMS, Į KURIUOS ATSAKOMA RAŠTU, TAIKOMI KRITERIJAI

130A, 130B,

PAGAL 130, 131 IR 131A STRAIPSNIUS TEIKIAMIEMS KLAUSIMAMS, Į KURIUOS ATSAKOMA RAŠTU, TAIKOMI KRITERIJAI

---

(4)  
  Žr. I priedą.

4

Žr. I priedą.

(5)  
  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Europos Komisijos susitarimas dėl skaidrumo registro, skirto organizacijoms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, dalyvaujantiems kuriant ir įgyvendinant Europos Sąjungos politiką (OL L 277, 2014 9 19, p. 11).

5

2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Europos Komisijos susitarimas dėl skaidrumo registro, skirto organizacijoms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, dalyvaujantiems kuriant ir įgyvendinant Europos Sąjungos politiką (OL L 277, 2014 9 19, p. 11).

(1a)  
  Biuro 2018 m. liepos 2 d. priimtas Europos Parlamento narių tinkamo elgesio vykdant savo pareigas kodeksas tampa vienu iš šių Darbo tvarkos taisyklių priedų.

1a

Biuro 2018 m. liepos 2 d. priimtas Europos Parlamento narių tinkamo elgesio vykdant savo pareigas kodeksas tampa vienu iš šių Darbo tvarkos taisyklių priedų.

(1a)  
  Žr. I priedą.

1a

Žr. I priedą.

(1b)  
  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Europos Komisijos susitarimas dėl skaidrumo registro, skirto organizacijoms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, dalyvaujantiems kuriant ir įgyvendinant Europos Sąjungos politiką (OL L 277, 2014 9 19, p. 11).

1b

2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Europos Komisijos susitarimas dėl skaidrumo registro, skirto organizacijoms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, dalyvaujantiems kuriant ir įgyvendinant Europos Sąjungos politiką (OL L 277, 2014 9 19, p. 11).

(27)  Žr. II priedą.

27

(27)  Žr. II priedą.

27

(28)  
  Žr. II priedą.

28

Žr. II priedą.

(29)  
  Žr. II priedą.

29

Žr. II priedą.

(52)  Žr. V priedą.

52

(52)  Žr. V priedą.

52

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2019 m. sausio 15 d., antradienis

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/230 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/230

---

P8_TA(2019)0001

Muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonės, įtrauktos į Integruoto sienų valdymo fondą, sukūrimas ***I

2019 m. sausio 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl muitinio tikrinimo įrangos finansinės priemonės, įtrauktos į Integruoto sienų valdymo fondą (COM(2018)0474 – C8-0273/2018 – 2018/0258(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 411/30)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | 2 140 muitinės įstaigų (2), veikiančių prie Europos Sąjungos išorės sienų, turi būti apsirūpinusios tinkama įranga, kad būtų užtikrintas muitų sąjungos veikimas. Adekvatus ir ekvivalentiškas muitinis tikrinimas vis aktualesnis ne tik dėl tradicinės muitinių funkcijos surinkti pajamas, bet ir dėl būtinybės stiprinti prekių, įvežamų ir išvežamų per Sąjungos išorės sienas, kontrolę saugos ir saugumo sumetimais. Kita vertus, ta prekių judėjimo per išorės sienas kontrolė turėtų ne apsunkinti, o greičiau palengvinti teisėtą prekybą su trečiosiomis valstybėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

2 140 muitinės įstaigų (2), veikiančių prie Europos Sąjungos išorės sienų, turi būti apsirūpinusios tinkama įranga, kad būtų užtikrintas muitų sąjungos veikimas. Adekvatus ir ekvivalentiškas muitinis tikrinimas vis aktualesnis ne tik dėl tradicinės muitinių funkcijos surinkti pajamas, bet ir dėl būtinybės stiprinti prekių, įvežamų ir išvežamų per Sąjungos išorės sienas, kontrolę saugos ir saugumo sumetimais. Kita vertus, ta prekių judėjimo per išorės sienas kontrolė turėtų ne apsunkinti, o greičiau palengvinti teisėtą prekybą su trečiosiomis valstybėmis;

| (1) | 2 140 muitinės įstaigų (2), veikiančių prie Europos Sąjungos išorės sienų, turi būti apsirūpinusios tinkama įranga, kad būtų užtikrintas
  veiksmingas ir naudingas
  muitų sąjungos veikimas. Adekvatus ir ekvivalentiškas muitinis tikrinimas vis aktualesnis ne tik dėl tradicinės muitinių funkcijos surinkti pajamas, bet ir dėl būtinybės stiprinti prekių, įvežamų ir išvežamų per Sąjungos išorės sienas, kontrolę saugos ir saugumo sumetimais. Kita vertus, ta prekių judėjimo per išorės sienas kontrolė turėtų ne apsunkinti, o greičiau palengvinti teisėtą prekybą su trečiosiomis valstybėmis
  , laikantis saugos ir saugumo reikalavimų
  ; |
| --- | --- |

(1)

2 140 muitinės įstaigų (2), veikiančių prie Europos Sąjungos išorės sienų, turi būti apsirūpinusios tinkama įranga, kad būtų užtikrintas
  veiksmingas ir naudingas
  muitų sąjungos veikimas. Adekvatus ir ekvivalentiškas muitinis tikrinimas vis aktualesnis ne tik dėl tradicinės muitinių funkcijos surinkti pajamas, bet ir dėl būtinybės stiprinti prekių, įvežamų ir išvežamų per Sąjungos išorės sienas, kontrolę saugos ir saugumo sumetimais. Kita vertus, ta prekių judėjimo per išorės sienas kontrolė turėtų ne apsunkinti, o greičiau palengvinti teisėtą prekybą su trečiosiomis valstybėmis
  , laikantis saugos ir saugumo reikalavimų
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | muitų sąjunga yra Europos Sąjungos – vieno didžiausių prekybos blokų pasaulyje – kertinis akmuo ir ji neatsiejama nuo tinkamo bendrosios rinkos veikimo tiek įmonių, tiek piliečių labui. Europos Parlamentas savo 2018 m. kovo 14 d. rezoliucijoje

   (2a)

  pareiškė esąs ypač susirūpinęs dėl sukčiavimo muitų srityje, kuris lemia ženklų Sąjungos biudžeto pajamų praradimą. Europos Parlamentas pakartojo, kad stipresnė ir daugiau siekianti Europa galima tik jai užtikrinus daugiau lėšų, ir todėl paragino teikti nuolatinę paramą šiuo metu įgyvendinamai politikai, skirti didesnius išteklius Sąjungos pavyzdinėms programoms, o numačius daugiau atsakomybės atitinkamai skirti daugiau lėšų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

muitų sąjunga yra Europos Sąjungos – vieno didžiausių prekybos blokų pasaulyje – kertinis akmuo ir ji neatsiejama nuo tinkamo bendrosios rinkos veikimo tiek įmonių, tiek piliečių labui. Europos Parlamentas savo 2018 m. kovo 14 d. rezoliucijoje

   (2a)

  pareiškė esąs ypač susirūpinęs dėl sukčiavimo muitų srityje, kuris lemia ženklų Sąjungos biudžeto pajamų praradimą. Europos Parlamentas pakartojo, kad stipresnė ir daugiau siekianti Europa galima tik jai užtikrinus daugiau lėšų, ir todėl paragino teikti nuolatinę paramą šiuo metu įgyvendinamai politikai, skirti didesnius išteklius Sąjungos pavyzdinėms programoms, o numačius daugiau atsakomybės atitinkamai skirti daugiau lėšų;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | šiuo metu valstybių narių atliekamas muitinis tikrinimas skiriasi. Tuos skirtumus lemia tiek geografiniai valstybių narių skirtumai, tiek jų turimi pajėgumai ir ištekliai. Valstybių narių gebėjimas reaguoti į nuolatinės verslo modelių ir tiekimo grandinių kaitos keliamus sunkumus priklauso ne tik nuo žmogiškųjų veiksnių, bet ir nuo to, ar jos turi modernios ir patikimos muitinio tikrinimo įrangos. Kad būtų pašalinti esami skirtumai, labai svarbu turėti ekvivalentišką muitinio tikrinimo įrangą. Tai padės užtikrinti ekvivalentiškesnį muitinį tikrinimą valstybėse narėse ir taip išvengti prekių srautų nukreipimo per silpniausias vietas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

šiuo metu valstybių narių atliekamas muitinis tikrinimas skiriasi. Tuos skirtumus lemia tiek geografiniai valstybių narių skirtumai, tiek jų turimi pajėgumai ir ištekliai. Valstybių narių gebėjimas reaguoti į nuolatinės verslo modelių ir tiekimo grandinių kaitos keliamus sunkumus priklauso ne tik nuo žmogiškųjų veiksnių, bet ir nuo to, ar jos turi modernios ir patikimos muitinio tikrinimo įrangos. Kad būtų pašalinti esami skirtumai, labai svarbu turėti ekvivalentišką muitinio tikrinimo įrangą. Tai padės užtikrinti ekvivalentiškesnį muitinį tikrinimą valstybėse narėse ir taip išvengti prekių srautų nukreipimo per silpniausias vietas;

| (2) | šiuo metu valstybių narių atliekamas muitinis tikrinimas skiriasi. Tuos skirtumus lemia tiek geografiniai valstybių narių skirtumai, tiek jų turimi pajėgumai ir ištekliai
  bei standartizuoto muitinio tikrinimo nebuvimas
  . Valstybių narių gebėjimas reaguoti į nuolatinės verslo modelių ir tiekimo grandinių kaitos keliamus sunkumus priklauso ne tik nuo žmogiškųjų veiksnių, bet ir nuo to, ar jos turi modernios ir patikimos
  tinkamai veikiančios
  muitinio tikrinimo įrangos.
  Geriau veikiančių muitinės procedūrų poreikis didės ir dėl kitų iššūkių, pvz., e. prekybos suklestėjimo, kontrolės ir patikros įrašų skaitmeninimo, būtinybės užtikrinti atsparumą kibernetinių išpuolių, sabotažo, pramoninio šnipinėjimo ir piktnaudžiavimo duomenimis atvejais.
  Kad būtų pašalinti esami skirtumai, labai svarbu turėti ekvivalentišką muitinio tikrinimo įrangą. Tai padės užtikrinti ekvivalentiškesnį muitinį tikrinimą valstybėse narėse ir taip išvengti prekių srautų nukreipimo per silpniausias vietas
  . Visos į Sąjungos muitų teritoriją įvežamos prekės turi būti atidžiai patikrinamos, kad muitų klastotojai neturėtų galimybės rinktis palankiausias sąlygas taikančių įvežimo vietų. Norint užtikrinti, kad padidėtų bendras valstybių narių vykdomų muitinio tikrinimo procedūrų tvirtumas ir konvergencija, būtina aiški strategija didžiausiems trūkumams šalinti; |
| --- | --- |

(2)

šiuo metu valstybių narių atliekamas muitinis tikrinimas skiriasi. Tuos skirtumus lemia tiek geografiniai valstybių narių skirtumai, tiek jų turimi pajėgumai ir ištekliai
  bei standartizuoto muitinio tikrinimo nebuvimas
  . Valstybių narių gebėjimas reaguoti į nuolatinės verslo modelių ir tiekimo grandinių kaitos keliamus sunkumus priklauso ne tik nuo žmogiškųjų veiksnių, bet ir nuo to, ar jos turi modernios ir patikimos
  tinkamai veikiančios
  muitinio tikrinimo įrangos.
  Geriau veikiančių muitinės procedūrų poreikis didės ir dėl kitų iššūkių, pvz., e. prekybos suklestėjimo, kontrolės ir patikros įrašų skaitmeninimo, būtinybės užtikrinti atsparumą kibernetinių išpuolių, sabotažo, pramoninio šnipinėjimo ir piktnaudžiavimo duomenimis atvejais.
  Kad būtų pašalinti esami skirtumai, labai svarbu turėti ekvivalentišką muitinio tikrinimo įrangą. Tai padės užtikrinti ekvivalentiškesnį muitinį tikrinimą valstybėse narėse ir taip išvengti prekių srautų nukreipimo per silpniausias vietas
  . Visos į Sąjungos muitų teritoriją įvežamos prekės turi būti atidžiai patikrinamos, kad muitų klastotojai neturėtų galimybės rinktis palankiausias sąlygas taikančių įvežimo vietų. Norint užtikrinti, kad padidėtų bendras valstybių narių vykdomų muitinio tikrinimo procedūrų tvirtumas ir konvergencija, būtina aiški strategija didžiausiems trūkumams šalinti;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | valstybės narės
  ne kartą išsakė finansinės paramos poreikį ir paprašė nuodugniai išnagrinėti reikiamos įrangos klausimą. 2017 m. kovo 23 d. Tarybos išvadose (3) dėl muitinių finansavimo Komisija paraginta „įvertinti galimybę pagal būsimas Komisijos finansines programas finansuoti su technine įranga susijusius poreikius [...] ir gerinti muitinių ir kitų teisėsaugos institucijų veiksmų koordinavimą ir [...] jų bendradarbiavimą finansavimo tikslais“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

valstybės narės
  ne kartą išsakė finansinės paramos poreikį ir paprašė nuodugniai išnagrinėti reikiamos įrangos klausimą. 2017 m. kovo 23 d. Tarybos išvadose (3) dėl muitinių finansavimo Komisija paraginta „įvertinti galimybę pagal būsimas Komisijos finansines programas finansuoti su technine įranga susijusius poreikius [...] ir gerinti muitinių ir kitų teisėsaugos institucijų veiksmų koordinavimą ir [...] jų bendradarbiavimą finansavimo tikslais“;

| (3) | keletas valstybių narių
  ne kartą išsakė finansinės paramos poreikį ir paprašė nuodugniai išnagrinėti reikiamos įrangos klausimą. 2017 m. kovo 23 d. Tarybos išvadose (3) dėl muitinių finansavimo Komisija paraginta „įvertinti galimybę pagal būsimas Komisijos finansines programas finansuoti su technine įranga susijusius poreikius [...] ir gerinti muitinių ir kitų teisėsaugos institucijų veiksmų koordinavimą ir [...] jų bendradarbiavimą finansavimo tikslais“; |
| --- | --- |

(3)

keletas valstybių narių
  ne kartą išsakė finansinės paramos poreikį ir paprašė nuodugniai išnagrinėti reikiamos įrangos klausimą. 2017 m. kovo 23 d. Tarybos išvadose (3) dėl muitinių finansavimo Komisija paraginta „įvertinti galimybę pagal būsimas Komisijos finansines programas finansuoti su technine įranga susijusius poreikius [...] ir gerinti muitinių ir kitų teisėsaugos institucijų veiksmų koordinavimą ir [...] jų bendradarbiavimą finansavimo tikslais“;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | todėl tikslinga sukurti naują muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

todėl tikslinga sukurti naują muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonę;

| (6) | todėl tikslinga sukurti naują muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonę
  , kurią taikant būtų užtikrintas, pvz., prekių klastojimo ir kitos neteisėtos komercinės praktikos išaiškinimas. Turėtų būti svarstomos jau esamos finansinės paramos formulės; |
| --- | --- |

(6)

todėl tikslinga sukurti naują muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonę
  , kurią taikant būtų užtikrintas, pvz., prekių klastojimo ir kitos neteisėtos komercinės praktikos išaiškinimas. Turėtų būti svarstomos jau esamos finansinės paramos formulės;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | valstybių narių muitinių atsakomybė vis didėja – dažnai jos atsakingos ir už saugumą prie išorės sienų, o sienų kontrolės vykdymo ir prie išorės sienų atliekamo muitinio tikrinimo ekvivalentiškumo užtikrinimo klausimas turi būti sprendžiamas teikiant valstybėms narėms adekvačią finansinę Sąjungos paramą. Taip pat svarbu skatinti tarpžinybinį kiekvienos valstybės narės institucijų, atsakingų už sienų kontrolę ir kitas pasienyje vykdomas užduotis, bendradarbiavimą Sąjungos pasienyje, susijusį su prekių kontrole ir asmenų tikrinimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

valstybių narių muitinių atsakomybė vis didėja – dažnai jos atsakingos ir už saugumą prie išorės sienų, o sienų kontrolės vykdymo ir prie išorės sienų atliekamo muitinio tikrinimo ekvivalentiškumo užtikrinimo klausimas turi būti sprendžiamas teikiant valstybėms narėms adekvačią finansinę Sąjungos paramą. Taip pat svarbu skatinti tarpžinybinį kiekvienos valstybės narės institucijų, atsakingų už sienų kontrolę ir kitas pasienyje vykdomas užduotis, bendradarbiavimą Sąjungos pasienyje, susijusį su prekių kontrole ir asmenų tikrinimu;

| (7) | valstybių narių muitinių atsakomybė vis didėja – dažnai jos atsakingos ir už saugumą prie išorės sienų, o sienų kontrolės vykdymo ir prie išorės sienų atliekamo muitinio tikrinimo ekvivalentiškumo užtikrinimo klausimas turi būti sprendžiamas teikiant valstybėms narėms adekvačią finansinę Sąjungos paramą. Taip pat svarbu skatinti tarpžinybinį kiekvienos valstybės narės institucijų, atsakingų už sienų kontrolę ir kitas pasienyje vykdomas užduotis, bendradarbiavimą Sąjungos pasienyje, susijusį su prekių kontrole ir asmenų tikrinimu
  , kartu skiriant dėmesio kibernetiniam saugumui
  ; |
| --- | --- |

(7)

valstybių narių muitinių atsakomybė vis didėja – dažnai jos atsakingos ir už saugumą prie išorės sienų, o sienų kontrolės vykdymo ir prie išorės sienų atliekamo muitinio tikrinimo ekvivalentiškumo užtikrinimo klausimas turi būti sprendžiamas teikiant valstybėms narėms adekvačią finansinę Sąjungos paramą. Taip pat svarbu skatinti tarpžinybinį kiekvienos valstybės narės institucijų, atsakingų už sienų kontrolę ir kitas pasienyje vykdomas užduotis, bendradarbiavimą Sąjungos pasienyje, susijusį su prekių kontrole ir asmenų tikrinimu
  , kartu skiriant dėmesio kibernetiniam saugumui
  ;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | šiame reglamente nustatomas Priemonės finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai yra svarbiausias orientacinis dydis metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip nurodyta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (6) 17 punkte; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

šiame reglamente nustatomas Priemonės finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai yra svarbiausias orientacinis dydis metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip nurodyta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (6) 17 punkte;

| (11) | šiame reglamente nustatomas Priemonės finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai yra svarbiausias orientacinis dydis metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip nurodyta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (6) 17 punkte
  . Siekiant užtikrinti biudžetinę drausmę, sąlygos, susijusios su tuo, kurioms dotacijoms bus teikiamas prioritetas, turėtų būti aiškios, apibrėžtos ir pagrįstos įvardytais poreikiais, susijusiais su muitinės punktų vykdomomis užduotimis; |
| --- | --- |

(11)

šiame reglamente nustatomas Priemonės finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai yra svarbiausias orientacinis dydis metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip nurodyta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (6) 17 punkte
  . Siekiant užtikrinti biudžetinę drausmę, sąlygos, susijusios su tuo, kurioms dotacijoms bus teikiamas prioritetas, turėtų būti aiškios, apibrėžtos ir pagrįstos įvardytais poreikiais, susijusiais su muitinės punktų vykdomomis užduotimis;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | muitinio tikrinimo įranga, finansuojama pagal šią Priemonę, turėtų atitikti optimalius saugumo, įskaitant kibernetinį saugumą, saugos, aplinkos apsaugos ir sveikatos standartus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

muitinio tikrinimo įranga, finansuojama pagal šią Priemonę, turėtų atitikti optimalius saugumo, įskaitant kibernetinį saugumą, saugos, aplinkos apsaugos ir sveikatos standartus;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

13 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13b) | duomenys, parengiami naudojant pagal šią Priemonę finansuojamą muitinio tikrinimo įrangą, turėtų būti prieinami ir tvarkomi tik deramai įgalioto institucijų personalo, be to, šie duomenys turėtų būti tinkamai saugomi nuo neteisėtos prieigos arba paskelbimo. Valstybės narės turėtų visapusiškai kontroliuoti šiuos duomenis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13b)

duomenys, parengiami naudojant pagal šią Priemonę finansuojamą muitinio tikrinimo įrangą, turėtų būti prieinami ir tvarkomi tik deramai įgalioto institucijų personalo, be to, šie duomenys turėtų būti tinkamai saugomi nuo neteisėtos prieigos arba paskelbimo. Valstybės narės turėtų visapusiškai kontroliuoti šiuos duomenis;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

13 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13c) | naudojant pagal šią Priemonę finansuojamą muitinio tikrinimo įrangą, turėtų būti prisidėta prie optimalaus muitinės rizikos valdymo užtikrinimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13c)

naudojant pagal šią Priemonę finansuojamą muitinio tikrinimo įrangą, turėtų būti prisidėta prie optimalaus muitinės rizikos valdymo užtikrinimo;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

13 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13d) | kai sena muitinio tikrinimo įranga keičiama nauja taikant šią Priemonę, valstybės narės turėtų būti atsakingos už aplinkai nežalingą senos muitinio tikrinimo įrangos pašalinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13d)

kai sena muitinio tikrinimo įranga keičiama nauja taikant šią Priemonę, valstybės narės turėtų būti atsakingos už aplinkai nežalingą senos muitinio tikrinimo įrangos pašalinimą;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | didžioji dalis muitinio tikrinimo įrangos gali vienodai ar prireikus tikti kitų teisės aktų, pavyzdžiui, nuostatų dėl sienų valdymo, vizų ar policijos bendradarbiavimo, laikymosi kontrolei vykdyti. Todėl Integruoto sienų valdymo fondas sumanytas kaip dvi viena kitą papildančios priemonės, kurių taikymo įrangai pirkti sritys nors ir skiriasi, bet dera tarpusavyje. Viena vertus, Reglamentu (ES) [2018/XXX] (10) sukurtos sienų valdymo ir vizų priemonės lėšomis nebus remiama įranga, kurią galima naudoti ir sienų valdymo, ir muitinio tikrinimo reikmėms. Kita vertus, šiuo reglamentu sukurtos muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonės lėšomis bus ne tik finansiškai remiama įranga, kurios pagrindinė paskirtis – muitinis tikrinimas, bet ir leidžiama ją naudoti kitais tikslais, pavyzdžiui, sienų kontrolės ir saugumo. Paskirsčius funkcijas bus skatinamas Reglamento (ES) 2016/1624 (11) 4 straipsnio e punkte nurodytas tarpžinybinis bendradarbiavimas, kuris yra integruoto sienų valdymo koncepcijos komponentas, ir taip sudarytos sąlygos muitinėms ir sienos apsaugos institucijoms dirbti kartu ir užtikrintas kuo didesnis Sąjungos biudžeto poveikis remiant dalijimąsi tikrinimo įranga ir jos sąveikumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

didžioji dalis muitinio tikrinimo įrangos gali vienodai ar prireikus tikti kitų teisės aktų, pavyzdžiui, nuostatų dėl sienų valdymo, vizų ar policijos bendradarbiavimo, laikymosi kontrolei vykdyti. Todėl Integruoto sienų valdymo fondas sumanytas kaip dvi viena kitą papildančios priemonės, kurių taikymo įrangai pirkti sritys nors ir skiriasi, bet dera tarpusavyje. Viena vertus, Reglamentu (ES) [2018/XXX] (10) sukurtos sienų valdymo ir vizų priemonės lėšomis nebus remiama įranga, kurią galima naudoti ir sienų valdymo, ir muitinio tikrinimo reikmėms. Kita vertus, šiuo reglamentu sukurtos muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonės lėšomis bus ne tik finansiškai remiama įranga, kurios pagrindinė paskirtis – muitinis tikrinimas, bet ir leidžiama ją naudoti kitais tikslais, pavyzdžiui, sienų kontrolės ir saugumo. Paskirsčius funkcijas bus skatinamas Reglamento (ES) 2016/1624 (11) 4 straipsnio e punkte nurodytas tarpžinybinis bendradarbiavimas, kuris yra integruoto sienų valdymo koncepcijos komponentas, ir taip sudarytos sąlygos muitinėms ir sienos apsaugos institucijoms dirbti kartu ir užtikrintas kuo didesnis Sąjungos biudžeto poveikis remiant dalijimąsi tikrinimo įranga ir jos sąveikumą;

| (15) | didžioji dalis muitinio tikrinimo įrangos gali vienodai ar prireikus tikti kitų teisės aktų, pavyzdžiui, nuostatų dėl sienų valdymo, vizų ar policijos bendradarbiavimo, laikymosi kontrolei vykdyti. Todėl Integruoto sienų valdymo fondas sumanytas kaip dvi viena kitą papildančios priemonės, kurių taikymo įrangai pirkti sritys nors ir skiriasi, bet dera tarpusavyje. Viena vertus, Reglamentu (ES) [2018/XXX] (10) sukurtos sienų valdymo ir vizų priemonės lėšomis nebus remiama įranga, kurią galima naudoti ir sienų valdymo, ir muitinio tikrinimo reikmėms. Kita vertus, šiuo reglamentu sukurtos muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonės lėšomis bus ne tik finansiškai remiama įranga, kurios pagrindinė paskirtis – muitinis tikrinimas, bet ir leidžiama ją naudoti kitais
  susijusiais
  tikslais, pavyzdžiui, sienų kontrolės
  , saugos
  ir saugumo. Paskirsčius funkcijas bus skatinamas Reglamento (ES) 2016/1624 (11) 4 straipsnio e punkte nurodytas tarpžinybinis bendradarbiavimas, kuris yra integruoto sienų valdymo koncepcijos komponentas, ir taip sudarytos sąlygos muitinėms ir sienos apsaugos institucijoms dirbti kartu ir užtikrintas kuo didesnis Sąjungos biudžeto poveikis remiant dalijimąsi tikrinimo įranga ir jos sąveikumą
  . Siekiant užtikrinti, kad bet kuri fondo finansuojama priemonė ar įranga nuolat būtų paskirtajame muitinės punkte, kuriam priklauso įranga, muitinių ir sienos apsaugos institucijų dalijimosi ir sąveikumo veiksmai turėtų būti apibrėžti kaip nesistemingi ir nereguliarūs; |
| --- | --- |

(15)

didžioji dalis muitinio tikrinimo įrangos gali vienodai ar prireikus tikti kitų teisės aktų, pavyzdžiui, nuostatų dėl sienų valdymo, vizų ar policijos bendradarbiavimo, laikymosi kontrolei vykdyti. Todėl Integruoto sienų valdymo fondas sumanytas kaip dvi viena kitą papildančios priemonės, kurių taikymo įrangai pirkti sritys nors ir skiriasi, bet dera tarpusavyje. Viena vertus, Reglamentu (ES) [2018/XXX] (10) sukurtos sienų valdymo ir vizų priemonės lėšomis nebus remiama įranga, kurią galima naudoti ir sienų valdymo, ir muitinio tikrinimo reikmėms. Kita vertus, šiuo reglamentu sukurtos muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonės lėšomis bus ne tik finansiškai remiama įranga, kurios pagrindinė paskirtis – muitinis tikrinimas, bet ir leidžiama ją naudoti kitais
  susijusiais
  tikslais, pavyzdžiui, sienų kontrolės
  , saugos
  ir saugumo. Paskirsčius funkcijas bus skatinamas Reglamento (ES) 2016/1624 (11) 4 straipsnio e punkte nurodytas tarpžinybinis bendradarbiavimas, kuris yra integruoto sienų valdymo koncepcijos komponentas, ir taip sudarytos sąlygos muitinėms ir sienos apsaugos institucijoms dirbti kartu ir užtikrintas kuo didesnis Sąjungos biudžeto poveikis remiant dalijimąsi tikrinimo įranga ir jos sąveikumą
  . Siekiant užtikrinti, kad bet kuri fondo finansuojama priemonė ar įranga nuolat būtų paskirtajame muitinės punkte, kuriam priklauso įranga, muitinių ir sienos apsaugos institucijų dalijimosi ir sąveikumo veiksmai turėtų būti apibrėžti kaip nesistemingi ir nereguliarūs;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | nukrypstant nuo Finansinio reglamento, turėtų būti galima veiksmą finansuoti kelių Sąjungos programų ar priemonių lėšomis, siekiant sudaryti sąlygas ir, kai tinkama, paremti kelias sritis apimantį bendradarbiavimą ir sąveiką. Tačiau tokiais atvejais, laikantis Finansiniame reglamente nustatyto principo, pagal kurį draudžiamas dvigubas finansavimas, įnašais negali būti dengiamos tos pačios išlaidos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

nukrypstant nuo Finansinio reglamento, turėtų būti galima veiksmą finansuoti kelių Sąjungos programų ar priemonių lėšomis, siekiant sudaryti sąlygas ir, kai tinkama, paremti kelias sritis apimantį bendradarbiavimą ir sąveiką. Tačiau tokiais atvejais, laikantis Finansiniame reglamente nustatyto principo, pagal kurį draudžiamas dvigubas finansavimas, įnašais negali būti dengiamos tos pačios išlaidos;

| (16) | nukrypstant nuo Finansinio reglamento, turėtų būti galima veiksmą finansuoti kelių Sąjungos programų ar priemonių lėšomis, siekiant sudaryti sąlygas ir, kai tinkama, paremti kelias sritis apimantį bendradarbiavimą ir sąveiką. Tačiau tokiais atvejais, laikantis Finansiniame reglamente nustatyto principo, pagal kurį draudžiamas dvigubas finansavimas, įnašais negali būti dengiamos tos pačios išlaidos
  . Jei valstybei narei įnašas jau paskirtas arba ji gavo įnašą pagal kitą Sąjungos programą arba paramą iš Sąjungos fondo tai pačiai įrangai įsigyti, šis įnašas ar parama turėtų būti nurodomi paraiškoje; |
| --- | --- |

(16)

nukrypstant nuo Finansinio reglamento, turėtų būti galima veiksmą finansuoti kelių Sąjungos programų ar priemonių lėšomis, siekiant sudaryti sąlygas ir, kai tinkama, paremti kelias sritis apimantį bendradarbiavimą ir sąveiką. Tačiau tokiais atvejais, laikantis Finansiniame reglamente nustatyto principo, pagal kurį draudžiamas dvigubas finansavimas, įnašais negali būti dengiamos tos pačios išlaidos
  . Jei valstybei narei įnašas jau paskirtas arba ji gavo įnašą pagal kitą Sąjungos programą arba paramą iš Sąjungos fondo tai pačiai įrangai įsigyti, šis įnašas ar parama turėtų būti nurodomi paraiškoje;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | Komisija turėtų skatinti valstybes nares vykdyti bendrus viešuosius muitinio tikrinimo įrangos pirkimus ir testavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

Komisija turėtų skatinti valstybes nares vykdyti bendrus viešuosius muitinio tikrinimo įrangos pirkimus ir testavimą;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | atsižvelgiant į tai, kad muitinių prioritetai, grėsmės ir technologijos sparčiai kinta, darbo programos neturėtų apimti ilgo laikotarpio. Be to, dėl būtinybės sudaryti metines darbo programas didėja administracinė našta Komisija ir valstybėms narėms, nors to ir nereikia Priemonei įgyvendinti. Atsižvelgiant į tai, iš principo darbo programos turėtų apimti daugiau nei vienus biudžetinius metus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

atsižvelgiant į tai, kad muitinių prioritetai, grėsmės ir technologijos sparčiai kinta, darbo programos neturėtų apimti ilgo laikotarpio. Be to, dėl būtinybės sudaryti metines darbo programas didėja administracinė našta Komisija ir valstybėms narėms, nors to ir nereikia Priemonei įgyvendinti. Atsižvelgiant į tai, iš principo darbo programos turėtų apimti daugiau nei vienus biudžetinius metus;

| (17) | atsižvelgiant į tai, kad muitinių prioritetai, grėsmės ir technologijos sparčiai kinta, darbo programos neturėtų apimti ilgo laikotarpio. Be to, dėl būtinybės sudaryti metines darbo programas didėja administracinė našta Komisija ir valstybėms narėms, nors to ir nereikia Priemonei įgyvendinti. Atsižvelgiant į tai, iš principo darbo programos turėtų apimti daugiau nei vienus biudžetinius metus
  . Be to, siekiant užtikrinti, kad būtų išsaugotas Sąjungos strateginių interesų neliečiamumas, valstybės narės raginamos ypač didelį dėmesį skirti kibernetiniam saugumui ir galimo neskelbtinų duomenų atskleidimo už Sąjungos ribų rizikai vykstant konkursams dėl naujos muitinio tikrinimo įrangos; |
| --- | --- |

(17)

atsižvelgiant į tai, kad muitinių prioritetai, grėsmės ir technologijos sparčiai kinta, darbo programos neturėtų apimti ilgo laikotarpio. Be to, dėl būtinybės sudaryti metines darbo programas didėja administracinė našta Komisija ir valstybėms narėms, nors to ir nereikia Priemonei įgyvendinti. Atsižvelgiant į tai, iš principo darbo programos turėtų apimti daugiau nei vienus biudžetinius metus
  . Be to, siekiant užtikrinti, kad būtų išsaugotas Sąjungos strateginių interesų neliečiamumas, valstybės narės raginamos ypač didelį dėmesį skirti kibernetiniam saugumui ir galimo neskelbtinų duomenų atskleidimo už Sąjungos ribų rizikai vykstant konkursams dėl naujos muitinio tikrinimo įrangos;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | siekiant užtikrinti vienodas darbo programų įgyvendinimo pagal šį reglamentą sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011

   (12)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

siekiant užtikrinti vienodas darbo programų įgyvendinimo pagal šį reglamentą sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011

   (12)

  ;

Išbraukta.

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | nors centralizuotas įgyvendinimas yra būtinas siekiant konkretaus tikslo užtikrinti ekvivalentišką muitinį tikrinimą, dėl techninio Priemonės pobūdžio reikia atlikti techninį parengiamąjį darbą. Todėl įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas nuo nacionalinės kompetencijos ir patirties priklausančių poreikių, vertinimais, į kuriuos įsitrauktų valstybių narių muitinių administracijos. Šie poreikių vertinimai turėtų būti grindžiami aiškia metodika, įskaitant būtiną etapų skaičių, užtikrinantį reikiamos informacijos surinkimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

nors centralizuotas įgyvendinimas yra būtinas siekiant konkretaus tikslo užtikrinti ekvivalentišką muitinį tikrinimą, dėl techninio Priemonės pobūdžio reikia atlikti techninį parengiamąjį darbą. Todėl įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas nuo nacionalinės kompetencijos ir patirties priklausančių poreikių, vertinimais, į kuriuos įsitrauktų valstybių narių muitinių administracijos. Šie poreikių vertinimai turėtų būti grindžiami aiškia metodika, įskaitant būtiną etapų skaičių, užtikrinantį reikiamos informacijos surinkimą;

| (19) | nors centralizuotas įgyvendinimas yra būtinas siekiant konkretaus tikslo užtikrinti ekvivalentišką muitinį tikrinimą, dėl techninio Priemonės pobūdžio reikia atlikti techninį parengiamąjį darbą. Todėl įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas
  atskirais
  nuo nacionalinės kompetencijos ir patirties priklausančių poreikių vertinimais, į kuriuos įsitrauktų valstybių narių muitinių administracijos. Šie poreikių vertinimai turėtų būti grindžiami aiškia metodika, įskaitant būtiną etapų skaičių, užtikrinantį reikiamos informacijos surinkimą; |
| --- | --- |

(19)

nors centralizuotas įgyvendinimas yra būtinas siekiant konkretaus tikslo užtikrinti ekvivalentišką muitinį tikrinimą, dėl techninio Priemonės pobūdžio reikia atlikti techninį parengiamąjį darbą. Todėl įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas
  atskirais
  nuo nacionalinės kompetencijos ir patirties priklausančių poreikių vertinimais, į kuriuos įsitrauktų valstybių narių muitinių administracijos. Šie poreikių vertinimai turėtų būti grindžiami aiškia metodika, įskaitant būtiną etapų skaičių, užtikrinantį reikiamos informacijos surinkimą;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | siekiant užtikrinti reguliarią stebėseną ir ataskaitų teikimą, reikėtų nustatyti tinkamą įgyvendinant priemonę pasiektų rezultatų ir vykdomų veiksmų stebėsenos sistemą. Tokia stebėsena ir ataskaitų teikimas turėtų būti grindžiami rodikliais, pagal kuriuos įvertinamas įgyvendinant priemonę vykdomų veiksmų poveikis. Į ataskaitų teikimo reikalavimus turėtų būti įtraukta
  tam tikra
  informacija apie muitinio tikrinimo įrangą,
  viršijančią
  tam tikrą kainos ribą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

siekiant užtikrinti reguliarią stebėseną ir ataskaitų teikimą, reikėtų nustatyti tinkamą įgyvendinant priemonę pasiektų rezultatų ir vykdomų veiksmų stebėsenos sistemą. Tokia stebėsena ir ataskaitų teikimas turėtų būti grindžiami rodikliais, pagal kuriuos įvertinamas įgyvendinant priemonę vykdomų veiksmų poveikis. Į ataskaitų teikimo reikalavimus turėtų būti įtraukta
  tam tikra
  informacija apie muitinio tikrinimo įrangą,
  viršijančią
  tam tikrą kainos ribą;

| (20) | siekiant užtikrinti reguliarią stebėseną ir ataskaitų teikimą, reikėtų nustatyti tinkamą įgyvendinant priemonę pasiektų rezultatų ir vykdomų veiksmų stebėsenos sistemą. Tokia stebėsena ir ataskaitų teikimas turėtų būti grindžiami
  kiekybiniais ir kokybiniais
  rodikliais, pagal kuriuos įvertinamas įgyvendinant priemonę vykdomų veiksmų poveikis.
  Valstybės narės turėtų užtikrinti skaidrią ir aiškią viešųjų pirkimų procedūrą.
  Į ataskaitų teikimo reikalavimus turėtų būti įtraukta
  išsami
  informacija apie muitinio tikrinimo įrangą
  ir viešųjų pirkimų procedūrą
  ,
  viršijančias
  tam tikrą kainos ribą
  , bei išlaidų pagrindimas
  ; |
| --- | --- |

(20)

siekiant užtikrinti reguliarią stebėseną ir ataskaitų teikimą, reikėtų nustatyti tinkamą įgyvendinant priemonę pasiektų rezultatų ir vykdomų veiksmų stebėsenos sistemą. Tokia stebėsena ir ataskaitų teikimas turėtų būti grindžiami
  kiekybiniais ir kokybiniais
  rodikliais, pagal kuriuos įvertinamas įgyvendinant priemonę vykdomų veiksmų poveikis.
  Valstybės narės turėtų užtikrinti skaidrią ir aiškią viešųjų pirkimų procedūrą.
  Į ataskaitų teikimo reikalavimus turėtų būti įtraukta
  išsami
  informacija apie muitinio tikrinimo įrangą
  ir viešųjų pirkimų procedūrą
  ,
  viršijančias
  tam tikrą kainos ribą
  , bei išlaidų pagrindimas
  ;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | siekiant tinkamai reaguoti į politikos prioritetų, grėsmių ir technologijų kaitą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami muitinio tikrinimo tikslai, susiję su Priemonės lėšomis tinkamais finansuoti veiksmais, ir rodiklių, pagal kuriuos nustatoma, ar pasiekti konkretūs tikslai, sąrašas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

siekiant tinkamai reaguoti į politikos prioritetų, grėsmių ir technologijų kaitą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami muitinio tikrinimo tikslai, susiję su Priemonės lėšomis tinkamais finansuoti veiksmais, ir rodiklių, pagal kuriuos nustatoma, ar pasiekti konkretūs tikslai, sąrašas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (22) | siekiant tinkamai reaguoti į politikos prioritetų, grėsmių ir technologijų kaitą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai
  priimti teisės aktus šiam reglamentui iš dalies pakeisti, siekiant nustatyti darbo programas,
  priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami muitinio tikrinimo tikslai, susiję su Priemonės lėšomis tinkamais finansuoti veiksmais, ir rodiklių, pagal kuriuos nustatoma, ar pasiekti konkretūs tikslai, sąrašas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai
  ir visiškai skaidriai
  konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(22)

siekiant tinkamai reaguoti į politikos prioritetų, grėsmių ir technologijų kaitą, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai
  priimti teisės aktus šiam reglamentui iš dalies pakeisti, siekiant nustatyti darbo programas,
  priimti aktus, kuriais iš dalies keičiami muitinio tikrinimo tikslai, susiję su Priemonės lėšomis tinkamais finansuoti veiksmais, ir rodiklių, pagal kuriuos nustatoma, ar pasiekti konkretūs tikslai, sąrašas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai
  ir visiškai skaidriai
  konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (24) | šiam reglamentui taikomos horizontalios finansinės taisyklės, kurias Europos Parlamentas ir Taryba priėmė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį. Šiomis Finansiniame reglamente išdėstytomis taisyklės visų pirma reglamentuojama biudžeto sudarymo ir vykdymo tvarka, apimanti dotacijas, viešuosius pirkimus, apdovanojimus, netiesioginį įgyvendinimą, ir numatomos finansų pareigūnų atsakomybės patikros. Pagal SESV 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat yra susijusios su Sąjungos biudžeto apsauga, jeigu valstybėse narėse nustatoma visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų, nes teisinės valstybės principo laikymasis yra viena esminių išankstinių patikimo finansų valdymo ir efektyvaus ES finansavimo sąlygų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24)

šiam reglamentui taikomos horizontalios finansinės taisyklės, kurias Europos Parlamentas ir Taryba priėmė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį. Šiomis Finansiniame reglamente išdėstytomis taisyklės visų pirma reglamentuojama biudžeto sudarymo ir vykdymo tvarka, apimanti dotacijas, viešuosius pirkimus, apdovanojimus, netiesioginį įgyvendinimą, ir numatomos finansų pareigūnų atsakomybės patikros. Pagal SESV 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat yra susijusios su Sąjungos biudžeto apsauga, jeigu valstybėse narėse nustatoma visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų, nes teisinės valstybės principo laikymasis yra viena esminių išankstinių patikimo finansų valdymo ir efektyvaus ES finansavimo sąlygų;

| (24) | šiam reglamentui taikomos horizontalios finansinės taisyklės, kurias Europos Parlamentas ir Taryba priėmė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį. Šiomis Finansiniame reglamente išdėstytomis taisyklės visų pirma reglamentuojama biudžeto sudarymo ir vykdymo tvarka, apimanti dotacijas, viešuosius pirkimus, apdovanojimus, netiesioginį įgyvendinimą, ir numatomos finansų pareigūnų atsakomybės patikros. Pagal SESV 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat yra susijusios su Sąjungos biudžeto apsauga, jeigu valstybėse narėse nustatoma visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų, nes teisinės valstybės principo laikymasis yra viena esminių išankstinių patikimo finansų valdymo ir efektyvaus ES finansavimo sąlygų
  . Finansavimas pagal šią Priemonę turėtų atitikti skaidrumo, proporcingumo, vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principus; |
| --- | --- |

(24)

šiam reglamentui taikomos horizontalios finansinės taisyklės, kurias Europos Parlamentas ir Taryba priėmė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį. Šiomis Finansiniame reglamente išdėstytomis taisyklės visų pirma reglamentuojama biudžeto sudarymo ir vykdymo tvarka, apimanti dotacijas, viešuosius pirkimus, apdovanojimus, netiesioginį įgyvendinimą, ir numatomos finansų pareigūnų atsakomybės patikros. Pagal SESV 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat yra susijusios su Sąjungos biudžeto apsauga, jeigu valstybėse narėse nustatoma visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų, nes teisinės valstybės principo laikymasis yra viena esminių išankstinių patikimo finansų valdymo ir efektyvaus ES finansavimo sąlygų
  . Finansavimas pagal šią Priemonę turėtų atitikti skaidrumo, proporcingumo, vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principus;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami remiantis gebėjimu pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir rezultatus, visų pirma atsižvelgiant į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Todėl turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti fiksuotąsias sumas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius, taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami remiantis gebėjimu pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir rezultatus, visų pirma atsižvelgiant į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Todėl turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti fiksuotąsias sumas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius, taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje;

| (25) | finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami remiantis gebėjimu pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir rezultatus, visų pirma atsižvelgiant į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Todėl turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti fiksuotąsias sumas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius, taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje
  . Įgyvendinimo gerinimas ir išlaidų kokybė turėtų būti pagrindiniai principai, kuriais vadovaujantis turėtų būti siekiama pagal Priemonę numatytų tikslų, kartu užtikrinant optimalų finansinių išteklių panaudojimą; |
| --- | --- |

(25)

finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami remiantis gebėjimu pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir rezultatus, visų pirma atsižvelgiant į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Todėl turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti fiksuotąsias sumas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius, taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje
  . Įgyvendinimo gerinimas ir išlaidų kokybė turėtų būti pagrindiniai principai, kuriais vadovaujantis turėtų būti siekiama pagal Priemonę numatytų tikslų, kartu užtikrinant optimalų finansinių išteklių panaudojimą;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Bendrasis
  Priemonės, kuri yra Integruoto sienų valdymo fondo dalis, tikslas – remti muitų sąjungą ir muitines siekiant apsaugoti Sąjungos ir jos valstybių narių finansinius ir ekonominius interesus, visoje Sąjungoje užtikrinti saugumą ir saugą, apsaugoti Sąjungą nuo
  nesąžiningos ir
  neteisėtos prekybos kartu sudarant geresnes sąlygas teisėtai verslo veiklai. | 1.   
  Vadovaujantis ilgalaikiu tikslu standartizuoti visą Sąjungos muitinį tikrinimą, bendrasis
  Priemonės, kuri yra Integruoto sienų valdymo fondo dalis, tikslas – remti muitų sąjungą ir muitines siekiant apsaugoti Sąjungos ir jos valstybių narių finansinius ir ekonominius interesus,
  kad būtų skatinamas tarpžinybinis bendradarbiavimas prie Sąjungos sienų tikrinant prekes ir asmenis,
  visoje Sąjungoje užtikrinti saugumą ir saugą, apsaugoti Sąjungą nuo neteisėtos prekybos kartu sudarant geresnes sąlygas teisėtai verslo veiklai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   
  Bendrasis
  Priemonės, kuri yra Integruoto sienų valdymo fondo dalis, tikslas – remti muitų sąjungą ir muitines siekiant apsaugoti Sąjungos ir jos valstybių narių finansinius ir ekonominius interesus, visoje Sąjungoje užtikrinti saugumą ir saugą, apsaugoti Sąjungą nuo
  nesąžiningos ir
  neteisėtos prekybos kartu sudarant geresnes sąlygas teisėtai verslo veiklai.

1.   
  Vadovaujantis ilgalaikiu tikslu standartizuoti visą Sąjungos muitinį tikrinimą, bendrasis
  Priemonės, kuri yra Integruoto sienų valdymo fondo dalis, tikslas – remti muitų sąjungą ir muitines siekiant apsaugoti Sąjungos ir jos valstybių narių finansinius ir ekonominius interesus,
  kad būtų skatinamas tarpžinybinis bendradarbiavimas prie Sąjungos sienų tikrinant prekes ir asmenis,
  visoje Sąjungoje užtikrinti saugumą ir saugą, apsaugoti Sąjungą nuo neteisėtos prekybos kartu sudarant geresnes sąlygas teisėtai verslo veiklai.

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalis

3 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Konkretus Priemonės tikslas – padėti užtikrinti adekvatų ir ekvivalentišką muitinį tikrinimą remiant reikiamos, pažangios ir patikimos muitinio tikrinimo įrangos pirkimą, techninę priežiūrą ir modernizavimą. | 2.   Konkretus Priemonės tikslas – padėti užtikrinti adekvatų ir ekvivalentišką muitinį tikrinimą remiant
  visapusiškai skaidrų
  reikiamos, pažangios
  , tvirtos, kibernetiniams išpuoliams atsparios, saugios, aplinkai nežalingos
  ir patikimos muitinio tikrinimo įrangos pirkimą, techninę priežiūrą ir modernizavimą.
  Papildomas tikslas yra gerinti muitinio tikrinimo kokybę visose valstybėse narėse, kad prekės nebūtų nukreipiamos į silpnesnius Sąjungos punktus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Konkretus Priemonės tikslas – padėti užtikrinti adekvatų ir ekvivalentišką muitinį tikrinimą remiant reikiamos, pažangios ir patikimos muitinio tikrinimo įrangos pirkimą, techninę priežiūrą ir modernizavimą.

2.   Konkretus Priemonės tikslas – padėti užtikrinti adekvatų ir ekvivalentišką muitinį tikrinimą remiant
  visapusiškai skaidrų
  reikiamos, pažangios
  , tvirtos, kibernetiniams išpuoliams atsparios, saugios, aplinkai nežalingos
  ir patikimos muitinio tikrinimo įrangos pirkimą, techninę priežiūrą ir modernizavimą.
  Papildomas tikslas yra gerinti muitinio tikrinimo kokybę visose valstybėse narėse, kad prekės nebūtų nukreipiamos į silpnesnius Sąjungos punktus.

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 a dalis (nauja)

3 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Priemone prisidedama prie integruoto Europos sienų valdymo įgyvendinimo remiant tarpžinybinį bendradarbiavimą, dalijimąsi nauja įranga, įsigyta naudojantis Priemone, ir šio įrangos sąveikumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Priemone prisidedama prie integruoto Europos sienų valdymo įgyvendinimo remiant tarpžinybinį bendradarbiavimą, dalijimąsi nauja įranga, įsigyta naudojantis Priemone, ir šio įrangos sąveikumą.

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Priemonės įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas – 1 300 000 000  EUR dabartinėmis kainomis. | 1.   Priemonės įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas –
  1 149 175 000  EUR 2018 m. kainomis (
  1 300 000 000  EUR dabartinėmis kainomis). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Priemonės įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas – 1 300 000 000  EUR dabartinėmis kainomis.

1.   Priemonės įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas –
  1 149 175 000  EUR 2018 m. kainomis (
  1 300 000 000  EUR dabartinėmis kainomis).

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Iš 1 dalyje nurodytos sumos taip pat gali būti finansuojamos pasirengimo, stebėsenos, kontrolės, audito, vertinimo ir kitos su Priemonės valdymu ir pasiektų jos tikslų vertinimu susijusios veiklos išlaidos. Be to, iš jos gali būti finansuojamos išlaidos, susijusios su tyrimais, ekspertų posėdžiais, informavimo ir komunikacijos veiksmais, jei jie susiję su Priemonės tikslais, taip pat išlaidos, susijusios su informacinių technologijų tinklais, kurie visų pirma skirti informacijai apdoroti ir jos mainams vykdyti, įskaitant institucines informacinių technologijų priemones ir kitą techninę ir administracinę paramą, kurios reikia Priemonei valdyti. | 2.   Iš 1 dalyje nurodytos sumos taip pat gali būti finansuojamos
  teisėtos ir patikrintos
  pasirengimo, stebėsenos, kontrolės, audito, vertinimo ir kitos su Priemonės valdymu ir
  jos naudojimo rezultatų bei
  pasiektų jos tikslų vertinimu susijusios veiklos išlaidos. Be to, iš jos gali būti finansuojamos
  irgi teisėtos bei patikrintos
  išlaidos, susijusios su tyrimais, ekspertų posėdžiais, informavimo ir komunikacijos veiksmais,
  atitinkamų valstybių narių duomenų tarpusavio mainais,
  jei jie susiję su
  konkrečiais
  Priemonės tikslais
  bendrojo tikslo siekiui paremti
  , taip pat išlaidos, susijusios su informacinių technologijų tinklais, kurie visų pirma skirti informacijai apdoroti ir jos mainams vykdyti, įskaitant institucines informacinių technologijų priemones ir kitą techninę ir administracinę paramą, kurios reikia Priemonei valdyti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Iš 1 dalyje nurodytos sumos taip pat gali būti finansuojamos pasirengimo, stebėsenos, kontrolės, audito, vertinimo ir kitos su Priemonės valdymu ir pasiektų jos tikslų vertinimu susijusios veiklos išlaidos. Be to, iš jos gali būti finansuojamos išlaidos, susijusios su tyrimais, ekspertų posėdžiais, informavimo ir komunikacijos veiksmais, jei jie susiję su Priemonės tikslais, taip pat išlaidos, susijusios su informacinių technologijų tinklais, kurie visų pirma skirti informacijai apdoroti ir jos mainams vykdyti, įskaitant institucines informacinių technologijų priemones ir kitą techninę ir administracinę paramą, kurios reikia Priemonei valdyti.

2.   Iš 1 dalyje nurodytos sumos taip pat gali būti finansuojamos
  teisėtos ir patikrintos
  pasirengimo, stebėsenos, kontrolės, audito, vertinimo ir kitos su Priemonės valdymu ir
  jos naudojimo rezultatų bei
  pasiektų jos tikslų vertinimu susijusios veiklos išlaidos. Be to, iš jos gali būti finansuojamos
  irgi teisėtos bei patikrintos
  išlaidos, susijusios su tyrimais, ekspertų posėdžiais, informavimo ir komunikacijos veiksmais,
  atitinkamų valstybių narių duomenų tarpusavio mainais,
  jei jie susiję su
  konkrečiais
  Priemonės tikslais
  bendrojo tikslo siekiui paremti
  , taip pat išlaidos, susijusios su informacinių technologijų tinklais, kurie visų pirma skirti informacijai apdoroti ir jos mainams vykdyti, įskaitant institucines informacinių technologijų priemones ir kitą techninę ir administracinę paramą, kurios reikia Priemonei valdyti.

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 a dalis (nauja)

5 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kai remiami veiksmai susiję su įrangos pirkimu ar modernizavimu, Komisija nustato tinkamas apsaugos priemones ir nenumatytiems atvejams skirtas priemones, siekdama užtikrinti, kad visą įrangą, perkamą naudojant Sąjungos programų ir priemonių paramą, visais reikiamais atvejais naudotų reikiamos muitinės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Kai remiami veiksmai susiję su įrangos pirkimu ar modernizavimu, Komisija nustato tinkamas apsaugos priemones ir nenumatytiems atvejams skirtas priemones, siekdama užtikrinti, kad visą įrangą, perkamą naudojant Sąjungos programų ir priemonių paramą, visais reikiamais atvejais naudotų reikiamos muitinės.

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 dalis

5 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Kai remiamas veiksmas susijęs su įrangos pirkimu ar modernizavimu, Komisija sukuria koordinavimo mechanizmą, kuriuo užtikrinamas visos įrangos, perkamos naudojant Sąjungos programų ir priemonių paramą, efektyvumas ir sąveikumas. | 3.   Kai remiamas veiksmas susijęs su įrangos pirkimu ar modernizavimu, Komisija sukuria koordinavimo mechanizmą, kuriuo užtikrinamas visos įrangos, perkamos naudojant Sąjungos programų ir priemonių paramą, efektyvumas ir sąveikumas
  – taip bus galima konsultuotis su reikiamomis Sąjungos agentūromis, visų pirma su Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra, ir joms dalyvauti
  .
  Koordinavimo mechanizmas apima Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros dalyvavimą ir konsultavimąsi su ja, siekiant, kad Sąjungos pridėtinė vertė sienų valdymo srityje būtų kuo didesnė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Kai remiamas veiksmas susijęs su įrangos pirkimu ar modernizavimu, Komisija sukuria koordinavimo mechanizmą, kuriuo užtikrinamas visos įrangos, perkamos naudojant Sąjungos programų ir priemonių paramą, efektyvumas ir sąveikumas.

3.   Kai remiamas veiksmas susijęs su įrangos pirkimu ar modernizavimu, Komisija sukuria koordinavimo mechanizmą, kuriuo užtikrinamas visos įrangos, perkamos naudojant Sąjungos programų ir priemonių paramą, efektyvumas ir sąveikumas
  – taip bus galima konsultuotis su reikiamomis Sąjungos agentūromis, visų pirma su Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra, ir joms dalyvauti
  .
  Koordinavimo mechanizmas apima Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros dalyvavimą ir konsultavimąsi su ja, siekiant, kad Sąjungos pridėtinė vertė sienų valdymo srityje būtų kuo didesnė.

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 a dalis (nauja)

5 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kai remiami veiksmai susiję su įrangos pirkimu ar modernizavimu, Komisija nustato tinkamas apsaugos priemones ir nenumatytiems atvejams skirtas priemones, siekdama užtikrinti, kad visa įranga, perkama naudojant Sąjungos programų ir priemonių paramą, atitiktų reguliarios techninės priežiūros standartus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Kai remiami veiksmai susiję su įrangos pirkimu ar modernizavimu, Komisija nustato tinkamas apsaugos priemones ir nenumatytiems atvejams skirtas priemones, siekdama užtikrinti, kad visa įranga, perkama naudojant Sąjungos programų ir priemonių paramą, atitiktų reguliarios techninės priežiūros standartus.

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Tinkamai pagrįstais atvejais, nukrypstant nuo 1 dalies, veiksmai taip pat gali apimti muitinio tikrinimo įrangos pirkimą, techninę priežiūrą ir modernizavimą naujiems įrangos vienetams arba naujoms funkcijoms išbandyti eksploatavimo sąlygomis. | 2.   Tinkamai pagrįstais atvejais, nukrypstant nuo 1 dalies, veiksmai taip pat gali apimti
  visiškai skaidrų
  muitinio tikrinimo įrangos pirkimą, techninę priežiūrą ir modernizavimą naujiems įrangos vienetams arba naujoms funkcijoms išbandyti eksploatavimo sąlygomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Tinkamai pagrįstais atvejais, nukrypstant nuo 1 dalies, veiksmai taip pat gali apimti muitinio tikrinimo įrangos pirkimą, techninę priežiūrą ir modernizavimą naujiems įrangos vienetams arba naujoms funkcijoms išbandyti eksploatavimo sąlygomis.

2.   Tinkamai pagrįstais atvejais, nukrypstant nuo 1 dalies, veiksmai taip pat gali apimti
  visiškai skaidrų
  muitinio tikrinimo įrangos pirkimą, techninę priežiūrą ir modernizavimą naujiems įrangos vienetams arba naujoms funkcijoms išbandyti eksploatavimo sąlygomis.

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 dalis

6 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Komisijai pagal 14 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami 1 dalies b punkte ir 1 priede nustatyti muitinio tikrinimo tikslai, jei laikoma, kad juos būtina peržiūrėti. | 3.   Komisijai pagal 14 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami 1 dalies b punkte ir 1 priede nustatyti muitinio tikrinimo tikslai, jei laikoma, kad juos būtina peržiūrėti
  , ir siekiant neatsilikti nuo technologinių naujovių, kintančių prekių kontrabandos tendencijų ir muitiniam tikrinimui skirtų naujų, pažangių ir inovatyvių sprendimų
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Komisijai pagal 14 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami 1 dalies b punkte ir 1 priede nustatyti muitinio tikrinimo tikslai, jei laikoma, kad juos būtina peržiūrėti.

3.   Komisijai pagal 14 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami 1 dalies b punkte ir 1 priede nustatyti muitinio tikrinimo tikslai, jei laikoma, kad juos būtina peržiūrėti
  , ir siekiant neatsilikti nuo technologinių naujovių, kintančių prekių kontrabandos tendencijų ir muitiniam tikrinimui skirtų naujų, pažangių ir inovatyvių sprendimų
  .

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 4 dalis

6 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Priemonės lėšomis finansuojama muitinio tikrinimo įranga, be muitinio tikrinimo tikslų, gali būti naudojama papildomais tikslais, įskaitant asmenų tikrinimą, siekiant padėti nacionalinėms sienų valdymo institucijoms, ir tyrimą. | 4.   Priemonės lėšomis finansuojama muitinio tikrinimo įranga
  pirmiausia turėtų būti naudojama muitiniam tikrinimui
  ,
  tačiau
  be muitinio tikrinimo tikslų gali būti naudojama papildomais tikslais, įskaitant asmenų tikrinimą, siekiant padėti nacionalinėms sienų valdymo institucijoms, ir tyrimą
  , kad būtų laikomasi 3 straipsnyje nustatytų bendrų ir konkrečių Priemonės tikslų
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Priemonės lėšomis finansuojama muitinio tikrinimo įranga, be muitinio tikrinimo tikslų, gali būti naudojama papildomais tikslais, įskaitant asmenų tikrinimą, siekiant padėti nacionalinėms sienų valdymo institucijoms, ir tyrimą.

4.   Priemonės lėšomis finansuojama muitinio tikrinimo įranga
  pirmiausia turėtų būti naudojama muitiniam tikrinimui
  ,
  tačiau
  be muitinio tikrinimo tikslų gali būti naudojama papildomais tikslais, įskaitant asmenų tikrinimą, siekiant padėti nacionalinėms sienų valdymo institucijoms, ir tyrimą
  , kad būtų laikomasi 3 straipsnyje nustatytų bendrų ir konkrečių Priemonės tikslų
  .

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 4 a dalis (nauja)

6 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Komisija skatina valstybes nares vykdyti bendrus viešuosius muitinio tikrinimo įrangos pirkimus ir testavimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Komisija skatina valstybes nares vykdyti bendrus viešuosius muitinio tikrinimo įrangos pirkimus ir testavimą.

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 a dalis (nauja)

8 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Šią viršutinę ribą viršijantis finansavimas gali būti suteiktas atvejais, kai valstybės narės vykdo bendrus viešuosius muitinio tikrinimo įrangos pirkimus ir testavimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Šią viršutinę ribą viršijantis finansavimas gali būti suteiktas atvejais, kai valstybės narės vykdo bendrus viešuosius muitinio tikrinimo įrangos pirkimus ir testavimą.

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 b dalis (nauja)

8 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  2 dalyje minimos išimtinės aplinkybės gali apimti naujos muitinio tikrinimo įrangos pirkimą ir jos įtraukimą į Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų techninės įrangos rezervą. Tai, ar muitinio tikrinimo įranga yra priimtina, kad būtų įtraukta į techninės įrangos rezervą, įvertinama vadovaujantis 5 straipsnio 3 dalimi. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b.
     
  2 dalyje minimos išimtinės aplinkybės gali apimti naujos muitinio tikrinimo įrangos pirkimą ir jos įtraukimą į Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų techninės įrangos rezervą. Tai, ar muitinio tikrinimo įranga yra priimtina, kad būtų įtraukta į techninės įrangos rezervą, įvertinama vadovaujantis 5 straipsnio 3 dalimi.

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

9 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Priemonės lėšomis negali būti finansuojamos šios
  išlaidos: | Visos
  išlaidos
  , susijusios su 6 straipsnyje nurodytais veiksmais, gali būti finansuojamos pagal šią Priemonę, išskyrus
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Priemonės lėšomis negali būti finansuojamos šios
  išlaidos:

Priemonės lėšomis negali būti finansuojamos šios

Visos
  išlaidos
  , susijusios su 6 straipsnyje nurodytais veiksmais, gali būti finansuojamos pagal šią Priemonę, išskyrus
  :

Visos

, susijusios su 6 straipsnyje nurodytais veiksmais, gali būti finansuojamos pagal šią Priemonę, išskyrus

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

9 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | išlaidos, susijusios su įgūdžių, būtinų įrangai naudoti, lavinimu ar tobulinimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

išlaidos, susijusios su įgūdžių, būtinų įrangai naudoti, lavinimu ar tobulinimu;

išlaidos, susijusios su įgūdžių, būtinų įrangai naudoti, lavinimu ar tobulinimu;

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalies c punktas

9 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | išlaidos, susijusios su elektroninėmis sistemomis, išskyrus programinę įrangą, kurios tiesiogiai reikia naudojant muitinio tikrinimo įrangą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

išlaidos, susijusios su elektroninėmis sistemomis, išskyrus programinę įrangą, kurios tiesiogiai reikia naudojant muitinio tikrinimo įrangą;

| c) | išlaidos, susijusios su elektroninėmis sistemomis, išskyrus programinę įrangą, kurios tiesiogiai reikia naudojant muitinio tikrinimo įrangą
  , ir elektroninę programinę įrangą bei programas, būtinas esamai programinei įrangai su muitinio tikrinimo įranga sujungti
  ; |
| --- | --- |

c)

išlaidos, susijusios su elektroninėmis sistemomis, išskyrus programinę įrangą, kurios tiesiogiai reikia naudojant muitinio tikrinimo įrangą
  , ir elektroninę programinę įrangą bei programas, būtinas esamai programinei įrangai su muitinio tikrinimo įranga sujungti
  ;

, ir elektroninę programinę įrangą bei programas, būtinas esamai programinei įrangai su muitinio tikrinimo įranga sujungti

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalies d punktas

9 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | tinklų, kaip antai apsaugotų arba neapsaugotų ryšio kanalų, arba abonementinių mokesčių išlaidos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

tinklų, kaip antai apsaugotų arba neapsaugotų ryšio kanalų, arba abonementinių mokesčių išlaidos;

| d) | tinklų, kaip antai apsaugotų arba neapsaugotų ryšio kanalų, arba abonementinių mokesčių išlaidos
  , neskaitant tinklų arba abonementinių mokesčių, kurie tiesiogiai būtini muitinio tikrinimo įrangai naudoti
  ; |
| --- | --- |

d)

tinklų, kaip antai apsaugotų arba neapsaugotų ryšio kanalų, arba abonementinių mokesčių išlaidos
  , neskaitant tinklų arba abonementinių mokesčių, kurie tiesiogiai būtini muitinio tikrinimo įrangai naudoti
  ;

, neskaitant tinklų arba abonementinių mokesčių, kurie tiesiogiai būtini muitinio tikrinimo įrangai naudoti

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Komisija
  darbo programas
  tvirtina įgyvendinimo aktu. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 15 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros
  . | 2.   
  Komisijai pagal 14 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus 2a priedui iš dalies pakeisti, kai norima nustatyti
  darbo programas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Komisija
  darbo programas
  tvirtina įgyvendinimo aktu. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 15 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros
  .

2.   
  Komisijai pagal 14 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus 2a priedui iš dalies pakeisti, kai norima nustatyti
  darbo programas.

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

11 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Rengiant 1 dalyje nurodytas darbo programas atliekamas poreikių vertinimas, kurį sudaro
  bent
  šie dalykai: | Rengiant 1 dalyje nurodytas darbo programas atliekamas
  atskiras
  poreikių vertinimas, kurį sudaro šie dalykai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Rengiant 1 dalyje nurodytas darbo programas atliekamas poreikių vertinimas, kurį sudaro
  bent
  šie dalykai:

bent

Rengiant 1 dalyje nurodytas darbo programas atliekamas
  atskiras
  poreikių vertinimas, kurį sudaro šie dalykai:

atskiras

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos b punktas

11 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | išsamus turimos muitinio tikrinimo įrangos aprašas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

išsamus turimos muitinio tikrinimo įrangos aprašas;

| b) | išsamus turimos
  ir veikiančios
  muitinio tikrinimo įrangos aprašas; |
| --- | --- |

b)

išsamus turimos
  ir veikiančios
  muitinio tikrinimo įrangos aprašas;

ir veikiančios

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos c punktas

11 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | bendras muitinio tikrinimo įrangos būtinojo
  ir optimalaus
  standarto nustatymas pagal sienos perėjimo punktų kategoriją
  ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

bendras muitinio tikrinimo įrangos būtinojo
  ir optimalaus
  standarto nustatymas pagal sienos perėjimo punktų kategoriją
  ir

ir optimalaus

ir

| c) | bendras muitinio tikrinimo įrangos būtinojo
  techninio
  standarto nustatymas pagal sienos perėjimo punktų kategoriją; |
| --- | --- |

c)

bendras muitinio tikrinimo įrangos būtinojo
  techninio
  standarto nustatymas pagal sienos perėjimo punktų kategoriją;

techninio

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos c a punktas (naujas)

11 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | muitinio tikrinimo įrangos optimalaus lygio nustatymas pagal sienos perėjimo punktų kategoriją ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

muitinio tikrinimo įrangos optimalaus lygio nustatymas pagal sienos perėjimo punktų kategoriją ir

muitinio tikrinimo įrangos optimalaus lygio nustatymas pagal sienos perėjimo punktų kategoriją ir

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos d punktas

11 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | detalus finansinių poreikių įvertinimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

detalus finansinių poreikių įvertinimas.

| d) | detalus finansinių poreikių įvertinimas
  priklausomai nuo muitinės operacijų masto ir susijusio darbo krūvio dydžio
  . |
| --- | --- |

d)

detalus finansinių poreikių įvertinimas
  priklausomai nuo muitinės operacijų masto ir susijusio darbo krūvio dydžio
  .

priklausomai nuo muitinės operacijų masto ir susijusio darbo krūvio dydžio

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 pastraipa

12 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Rodikliai, kuriais grindžiama Priemonės įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų bendrojo ir konkretaus tikslų, ataskaita, pateikti 2 priede
  . | 1.   
  Komisija, laikydamasi savo atskaitomybės reikalavimų pagal Finansinio reglamento 38 straipsnio 3 dalies e punkto i papunktį, teikia Europos Parlamentui ir Tarybai informaciją apie programos veiklos rezultatus. Į Komisijos rengiamas veiklos rezultatų ataskaitas įtraukiama informacija apie pažangą ir trūkumus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Rodikliai, kuriais grindžiama Priemonės įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų bendrojo ir konkretaus tikslų, ataskaita, pateikti 2 priede
  .

1.   
  Komisija, laikydamasi savo atskaitomybės reikalavimų pagal Finansinio reglamento 38 straipsnio 3 dalies e punkto i papunktį, teikia Europos Parlamentui ir Tarybai informaciją apie programos veiklos rezultatus. Į Komisijos rengiamas veiklos rezultatų ataskaitas įtraukiama informacija apie pažangą ir trūkumus
  .

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalis

12 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Kad būtų užtikrintas efektyvus pažangos, padarytos siekiant Priemonės tikslų, įvertinimas, Komisijai pagal 14 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas 2 priedas prireikus persvarstyti arba papildyti rodiklius ir šį reglamentą papildyti nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos. | 2.   
  Rodikliai, kuriais remiantis atsiskaitoma apie Priemonės įgyvendinimo pažangą, padarytą siekiant 3 straipsnyje nurodytų bendrojo ir konkretaus tikslų, pateikti 2 priede.
  Kad būtų užtikrintas efektyvus pažangos, padarytos siekiant Priemonės tikslų, įvertinimas, Komisijai pagal 14 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas 2 priedas prireikus persvarstyti arba papildyti rodiklius ir šį reglamentą papildyti nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos
  , siekiant Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti atnaujintą kokybinę ir kiekybinę informaciją apie programos veiklos rezultatus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Kad būtų užtikrintas efektyvus pažangos, padarytos siekiant Priemonės tikslų, įvertinimas, Komisijai pagal 14 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas 2 priedas prireikus persvarstyti arba papildyti rodiklius ir šį reglamentą papildyti nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos.

2.   
  Rodikliai, kuriais remiantis atsiskaitoma apie Priemonės įgyvendinimo pažangą, padarytą siekiant 3 straipsnyje nurodytų bendrojo ir konkretaus tikslų, pateikti 2 priede.
  Kad būtų užtikrintas efektyvus pažangos, padarytos siekiant Priemonės tikslų, įvertinimas, Komisijai pagal 14 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas 2 priedas prireikus persvarstyti arba papildyti rodiklius ir šį reglamentą papildyti nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos
  , siekiant Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti atnaujintą kokybinę ir kiekybinę informaciją apie programos veiklos rezultatus
  .

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 3 dalis

12 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad Priemonės įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Tuo tikslu Sąjungos lėšų gavėjams nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai. | 3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad Priemonės įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų
  palyginami ir išsamūs bei
  renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Tuo tikslu Sąjungos lėšų gavėjams nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.
  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai patikimą informaciją, susijusią su duomenų apie veiklos rezultatus kokybe. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad Priemonės įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Tuo tikslu Sąjungos lėšų gavėjams nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.

3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad Priemonės įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų
  palyginami ir išsamūs bei
  renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Tuo tikslu Sąjungos lėšų gavėjams nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.
  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai patikimą informaciją, susijusią su duomenų apie veiklos rezultatus kokybe.

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 4 dalies c a punktas (naujas)

12 straipsnio 4 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | Sąjungos biudžeto lėšomis finansuotos įrangos vienetų turėjimas ir būklė praėjus penkeriems metams nuo eksploatacijos pradžios; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

Sąjungos biudžeto lėšomis finansuotos įrangos vienetų turėjimas ir būklė praėjus penkeriems metams nuo eksploatacijos pradžios;

Sąjungos biudžeto lėšomis finansuotos įrangos vienetų turėjimas ir būklė praėjus penkeriems metams nuo eksploatacijos pradžios;

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 4 dalies c b punktas (naujas)

12 straipsnio 4 dalies c b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cb) | informacija apie muitinio tikrinimo įrangos techninės priežiūros atvejus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cb)

cb)

informacija apie muitinio tikrinimo įrangos techninės priežiūros atvejus;

informacija apie muitinio tikrinimo įrangos techninės priežiūros atvejus;

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 4 dalies c c punktas (naujas)

12 straipsnio 4 dalies c c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cc) | informacija apie viešųjų pirkimų procedūrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cc)

cc)

informacija apie viešųjų pirkimų procedūrą;

informacija apie viešųjų pirkimų procedūrą;

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 4 dalies c d punktas (naujas)

12 straipsnio 4 dalies c d punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cd) | išlaidų pagrindimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cd)

cd)

išlaidų pagrindimas.

išlaidų pagrindimas.

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Vertinimai
  atliekami laiku, kad
  jų rezultatus būtų galima panaudoti
  priimant sprendimus. | 1.   
  Pagal šią Priemonę finansuojamų ir 6 straipsnyje nurodytų veiksmų vertinimuose įvertinami Priemonės rezultatai, poveikis ir veiksmingumas, be to, jie
  atliekami laiku, kad
  būtų užtikrintas veiksmingas jų panaudojimas
  priimant sprendimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Vertinimai
  atliekami laiku, kad
  jų rezultatus būtų galima panaudoti
  priimant sprendimus.

1.   
  Pagal šią Priemonę finansuojamų ir 6 straipsnyje nurodytų veiksmų vertinimuose įvertinami Priemonės rezultatai, poveikis ir veiksmingumas, be to, jie
  atliekami laiku, kad
  būtų užtikrintas veiksmingas jų panaudojimas
  priimant sprendimus.

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 dalis

13 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Tarpinis Priemonės vertinimas atliekamas, kai turima pakankamai informacijos apie Priemonės įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams nuo Priemonės įgyvendinimo pradžios. | 2.   Tarpinis Priemonės vertinimas atliekamas, kai turima pakankamai informacijos apie Priemonės įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams nuo Priemonės įgyvendinimo pradžios. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Tarpinis Priemonės vertinimas atliekamas, kai turima pakankamai informacijos apie Priemonės įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams nuo Priemonės įgyvendinimo pradžios.

2.   Tarpinis Priemonės vertinimas atliekamas, kai turima pakankamai informacijos apie Priemonės įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams nuo Priemonės įgyvendinimo pradžios.

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

13 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Tarpiniame vertinime pateikiamos išvados, būtinos norint priimti sprendimą dėl tolesnių su Programa susijusių veiksmų po 2027 m. ir jos tikslų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tarpiniame vertinime pateikiamos išvados, būtinos norint priimti sprendimą dėl tolesnių su Programa susijusių veiksmų po 2027 m. ir jos tikslų.

Tarpiniame vertinime pateikiamos išvados, būtinos norint priimti sprendimą dėl tolesnių su Programa susijusių veiksmų po 2027 m. ir jos tikslų.

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 3 dalis

13 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Galutinį Priemonės vertinimą Komisija atlieka baigus įgyvendinti Priemonę, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos. | 3.   Galutinį Priemonės vertinimą Komisija atlieka baigus įgyvendinti Priemonę, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Galutinį Priemonės vertinimą Komisija atlieka baigus įgyvendinti Priemonę, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos.

3.   Galutinį Priemonės vertinimą Komisija atlieka baigus įgyvendinti Priemonę, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos.

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 4 dalis

13 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. | 4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas
  bei informaciją apie įgytą patirtį
  Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas
  bei informaciją apie įgytą patirtį
  Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 4 a dalis (nauja)

13 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Metinius dalinius vertinimus Komisija įtraukia į savo ataskaitą „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu“. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Metinius dalinius vertinimus Komisija įtraukia į savo ataskaitą „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu“.

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 2 dalis

14 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   6 straipsnio 3 dalyje ir 12 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2028 m. gruodžio 31 d. | 2.   6 straipsnio 3 dalyje
  , 11 straipsnio 2 dalyje
  ir 12 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2028 m. gruodžio 31 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   6 straipsnio 3 dalyje ir 12 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2028 m. gruodžio 31 d.

2.   6 straipsnio 3 dalyje
  , 11 straipsnio 2 dalyje
  ir 12 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2028 m. gruodžio 31 d.

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 3 dalis

14 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnio 3 dalyje ir 12 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. | 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnio 3 dalyje
  , 11 straipsnio 2 dalyje
  ir 12 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnio 3 dalyje ir 12 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 6 straipsnio 3 dalyje
  , 11 straipsnio 2 dalyje
  ir 12 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 6 dalis

14 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Pagal 6 straipsnio 3 dalį ir 12 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. | 6.   Pagal 6 straipsnio 3 dalį
  , 11 straipsnio 2 dalį
  ir 12 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Pagal 6 straipsnio 3 dalį ir 12 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

6.   Pagal 6 straipsnio 3 dalį
  , 11 straipsnio 2 dalį
  ir 12 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnis

15 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 15 straipsnis | Išbraukta. |
| Komiteto procedūra | |
| 1.
     
  Komisijai padeda programos „Muitinė“ komitetas, nurodytas Reglamento (ES) [2018/XXX]

   (23)

  18 straipsnyje. | |
| 2.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. | |
| |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

15 straipsnis

15 straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Komiteto procedūra

Komiteto procedūra

1.
     
  Komisijai padeda programos „Muitinė“ komitetas, nurodytas Reglamento (ES) [2018/XXX]

   (23)

  18 straipsnyje.

2.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 1 dalis

16 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. | 1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę
  , taip parodydami Sąjungos pridėtinę vertę ir paremdami Komisijos duomenų rinkimo pastangas didesniam biudžeto skaidrumui užtikrinti
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę
  , taip parodydami Sąjungos pridėtinę vertę ir paremdami Komisijos duomenų rinkimo pastangas didesniam biudžeto skaidrumui užtikrinti
  .

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalis

16 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  vykdo
  su Priemone ir jos veiksmais bei rezultatais
  susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Priemonei skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 3
   straipsnyje
  nurodytais tikslais
  . | 2.   
  Siekdama užtikrinti skaidrumą,
  Komisija
  visuomenei reguliariai teikia
  su Priemone ir jos veiksmais bei rezultatais
  susijusią informaciją, inter alia, remdamasi 11
   straipsnyje
  nurodytomis darbo programomis
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisija
  vykdo
  su Priemone ir jos veiksmais bei rezultatais
  susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Priemonei skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 3
   straipsnyje
  nurodytais tikslais
  .

2.   
  Siekdama užtikrinti skaidrumą,
  Komisija
  visuomenei reguliariai teikia
  su Priemone ir jos veiksmais bei rezultatais
  susijusią informaciją, inter alia, remdamasi 11
   straipsnyje
  nurodytomis darbo programomis
  .

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 priedo 3 stulpelio 1 eilutė

1 priedo 3 stulpelio 1 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Konteineriai, sunkvežimiai, geležinkelio vagonai | Konteineriai, sunkvežimiai, geležinkelio vagonai
  ir transporto priemonės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Konteineriai, sunkvežimiai, geležinkelio vagonai

Konteineriai, sunkvežimiai, geležinkelio vagonai
  ir transporto priemonės

ir transporto priemonės

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 priedo 3 stulpelio 3 a eilutė (nauja)

1 priedo 3 stulpelio 3 a eilutė (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Transporto priemonės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Transporto priemonės

Transporto priemonės

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 priedo 2 stulpelio 5 eilutė

1 priedo 2 stulpelio 5 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Rentgeno atgalinės sklaidos arka | Rentgeno
  spindulių veikimu grindžiama
  atgalinės sklaidos arka |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Rentgeno atgalinės sklaidos arka

Rentgeno
  spindulių veikimu grindžiama
  atgalinės sklaidos arka

spindulių veikimu grindžiama

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 priedo 2 stulpelio 6 a eilutė (nauja)

2 priedo 2 stulpelio 6 a eilutė (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Milimetrinių bangų veikimu paremtas kūno skeneris |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Milimetrinių bangų veikimu paremtas kūno skeneris

Milimetrinių bangų veikimu paremtas kūno skeneris

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 priedo 1 a punktas (naujas)

2 priedo 1 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a) | Saugumas ir sauga









  a) | Muitinio tikrinimo įrangos atitikties saugumo standartams, įskaitant kibernetinį saugumą, lygis visuose sienos perėjimo punktuose |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a)

1a)

Saugumas ir sauga

a)

a)

Muitinio tikrinimo įrangos atitikties saugumo standartams, įskaitant kibernetinį saugumą, lygis visuose sienos perėjimo punktuose

Muitinio tikrinimo įrangos atitikties saugumo standartams, įskaitant kibernetinį saugumą, lygis visuose sienos perėjimo punktuose

| b) | Muitinio tikrinimo įrangos atitikties saugos standartams lygis visuose sienos perėjimo punktuose |
| --- | --- |

b)

b)

Muitinio tikrinimo įrangos atitikties saugos standartams lygis visuose sienos perėjimo punktuose

Muitinio tikrinimo įrangos atitikties saugos standartams lygis visuose sienos perėjimo punktuose

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

1 priedo 1 b punktas (naujas)

1 priedo 1 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b) | Sveikata ir aplinka









  a) | Muitinio tikrinimo įrangos atitikties sveikatos standartams lygis visuose sienos perėjimo punktuose |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b)

1b)

Sveikata ir aplinka

a)

a)

Muitinio tikrinimo įrangos atitikties sveikatos standartams lygis visuose sienos perėjimo punktuose

Muitinio tikrinimo įrangos atitikties sveikatos standartams lygis visuose sienos perėjimo punktuose

| b) | Muitinio tikrinimo įrangos atitikties aplinkos standartams lygis visuose sienos perėjimo punktuose |
| --- | --- |

b)

b)

Muitinio tikrinimo įrangos atitikties aplinkos standartams lygis visuose sienos perėjimo punktuose

Muitinio tikrinimo įrangos atitikties aplinkos standartams lygis visuose sienos perėjimo punktuose

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a priedas (naujas)

2 a priedas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 b priedas (naujas)

2 b priedas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0460/2018).

---

1

(2)  2016 m. muitų sąjungos rezultatų ataskaita, skelbiama adresu https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-report-2016-taxation-and-customs-union_en.

2

(2)  2016 m. muitų sąjungos rezultatų ataskaita, skelbiama adresu https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-report-2016-taxation-and-customs-union_en.

2

(2a)  
  P8_TA(2018)0075: „Kita DFP: Parlamento pozicijos dėl DFP po 2020 m. rengimas“.

2a

P8_TA(2018)0075: „Kita DFP: Parlamento pozicijos dėl DFP po 2020 m. rengimas“.

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/22301/st09581en17-vf.pdf ir http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7586-2017-INIT/en/pdf.

3

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/22301/st09581en17-vf.pdf ir http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7586-2017-INIT/en/pdf.

3

(6)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinis Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimas dėl biudžeto disciplinos, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (OL C 373, 2013 12 20, p. 1).

6

(6)  2013 m. gruodžio 2 d. Tarpinstitucinis Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimas dėl biudžeto disciplinos, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (OL C 373, 2013 12 20, p. 1).

6

(10)  COM(2018)0473.

10

(11)  2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1624 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/399 ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 863/2007, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2007/2004 ir Tarybos sprendimas 2005/267/EB (OL L 251, 2016 9 16, p. 1).

11

(10)  COM(2018)0473.

10

(11)  2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1624 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/399 ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 863/2007, Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2007/2004 ir Tarybos sprendimas 2005/267/EB (OL L 251, 2016 9 16, p. 1).

11

(12)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

12

2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

(23)  
  COM(2018)0442.

23

COM(2018)0442.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/256 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/256

---

P8_TA(2019)0002

ES ir Albanijos susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Albanijos Respublikoje vykdomų veiksmų statuso sudarymas ***

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Albanijos Respublikoje vykdomų veiksmų statuso sudarymo projekto (10302/2018 – C8-0433/2018 – 2018/0241(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 411/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10302/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10302/2018),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Albanijos Respublikoje vykdomų veiksmų statuso sudarymo projektą (10290/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Albanijos Respublikos susitarimo dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros Albanijos Respublikoje vykdomų veiksmų statuso sudarymo projektą (10290/2018),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktus, 79 straipsnio 2 dalies c punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0433/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktus, 79 straipsnio 2 dalies c punktą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0433/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0463/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0463/2018),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Albanijos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/257 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/257

---

P8_TA(2019)0003

ES ir Kirgizijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolas (Kroatijos įstojimas)***

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos partnerystę, protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, sudarymo Sąjungos ir valstybių narių vardu projekto (12564/2017 – C8-0033/2018 – 2017/0185(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 411/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12564/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (12564/2017),

| — | atsižvelgdamas į Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos partnerystę, protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, projektą (12659/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, nustatančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kirgizijos Respublikos partnerystę, protokolo, kuriuo atsižvelgiama į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, projektą (12659/2017),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 207 bei 209 straipsnius ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0033/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 207 bei 209 straipsnius ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0033/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0443/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0443/2018),

| 1. | pritaria protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Kirgizijos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/258 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/258

---

P8_TA(2019)0006

Transporto priemonių, išnuomotų be vairuotojų, naudojimas kroviniams vežti keliais ***I

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/1/EB dėl transporto priemonių, išnuomotų be vairuotojų, naudojimo kroviniams vežti keliais (COM(2017)0282 – C8-0172/2017 – 2017/0113(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 411/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0282), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0282),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0172/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 91 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0172/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 6 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 6 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A8-0193/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A8-0193/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 129, 2018 4 11, p. 71.

(2)  Ši pozicija pakeičia 2018 m. birželio 14 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P8_TA(2018)0264).

---

P8_TC1-COD(2017)0113

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/..., kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/1/EB dėl transporto priemonių, išnuomotų be vairuotojų, naudojimo kroviniams vežti keliais

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/1/EB (3) numatytas minimalus rinkos atvėrimo transporto priemonių, išnuomotų be vairuotojų, naudojimui kroviniams vežti keliais lygis; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/1/EB (3) numatytas minimalus rinkos atvėrimo transporto priemonių, išnuomotų be vairuotojų, naudojimui kroviniams vežti keliais lygis;

| (2) | išnuomotų transporto priemonių naudojimas gali sumažinti įmonių, vežančių krovinius savo sąskaita arba samdos pagrindais ir už atlygį, sąnaudas ir kartu padidinti jų veiklos lankstumą. Todėl tai gali padėti padidinti šių įmonių našumą ir konkurencingumą. Be to, kadangi nuomojamos transporto priemonės paprastai yra naujesnės, palyginti su vidutiniu transporto priemonių parko amžiumi, jos yra

  dažnai gali būti
  saugesnės ir mažiau teršia

  teršti
  aplinką; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

išnuomotų transporto priemonių naudojimas gali sumažinti įmonių, vežančių krovinius savo sąskaita arba samdos pagrindais ir už atlygį, sąnaudas ir kartu padidinti jų veiklos lankstumą. Todėl tai gali padėti padidinti šių įmonių našumą ir konkurencingumą. Be to, kadangi nuomojamos transporto priemonės paprastai yra naujesnės, palyginti su vidutiniu transporto priemonių parko amžiumi, jos yra

  dažnai gali būti
  saugesnės ir mažiau teršia

  teršti
  aplinką; [1 pakeit.]

| (3) | Direktyva 2006/1/EB nesuteikia įmonėms galimybės visapusiškai pasinaudoti nuomojamų transporto priemonių naudojimo privalumais. Ta direktyva valstybėms narėms leidžiama riboti jų
  teritorijose įsisteigusioms
  įmonėms išnuomotų transporto priemonių, kurių didžiausioji leidžiama masė viršija šešias tonas, naudojimą vežimo savo sąskaita operacijoms vykdyti. Be to, nereikalaujama, kad valstybės narės leistų išnuomotą transporto priemonę naudoti atitinkamose savo teritorijose, jei transporto priemonė buvo įregistruota ir pradėta naudoti laikantis kitos valstybės narės, nei ta, kurioje įsteigta ją nuomojanti įmonė, teisės aktų; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(3)

Direktyva 2006/1/EB nesuteikia įmonėms galimybės visapusiškai pasinaudoti nuomojamų transporto priemonių naudojimo privalumais. Ta direktyva valstybėms narėms leidžiama riboti jų
  teritorijose įsisteigusioms
  įmonėms išnuomotų transporto priemonių, kurių didžiausioji leidžiama masė viršija šešias tonas, naudojimą vežimo savo sąskaita operacijoms vykdyti. Be to, nereikalaujama, kad valstybės narės leistų išnuomotą transporto priemonę naudoti atitinkamose savo teritorijose, jei transporto priemonė buvo įregistruota ir pradėta naudoti laikantis kitos valstybės narės, nei ta, kurioje įsteigta ją nuomojanti įmonė, teisės aktų; [2 pakeit.]

| (4) | kad įmonės galėtų plačiau pasinaudoti išnuomotų transporto priemonių privalumais, joms turėtų būti suteikta galimybė naudotis transporto priemonėmis, išnuomotomis bet kurioje valstybėje narėje, o ne tik toje, kurioje jos įsteigtos. Taip joms būtų lengviau patenkinti trumpalaikę, sezoninę ar laikinai padidėjusią paklausą arba pakeisti defektų turinčias arba sugedusias transporto priemones; |
| --- | --- |

(4)

kad įmonės galėtų plačiau pasinaudoti išnuomotų transporto priemonių privalumais, joms turėtų būti suteikta galimybė naudotis transporto priemonėmis, išnuomotomis bet kurioje valstybėje narėje, o ne tik toje, kurioje jos įsteigtos. Taip joms būtų lengviau patenkinti trumpalaikę, sezoninę ar laikinai padidėjusią paklausą arba pakeisti defektų turinčias arba sugedusias transporto priemones;

| (4a) | nereikėtų leisti valstybėms narėms riboti galimybes savo teritorijose naudoti kitoje valstybėje narėje tinkamai įsisteigusios įmonės išnuomotas transporto priemones su sąlyga, kad transporto priemonė yra įregistruota ir atitinka galiojančias veiklos normas bei saugos reikalavimus arba pradėta naudoti laikantis bet kurios valstybės narės teisės aktų, o atsakingos įmonės įsisteigimo vietos valstybė narė yra išdavusi veiklos leidimą; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(4a)

nereikėtų leisti valstybėms narėms riboti galimybes savo teritorijose naudoti kitoje valstybėje narėje tinkamai įsisteigusios įmonės išnuomotas transporto priemones su sąlyga, kad transporto priemonė yra įregistruota ir atitinka galiojančias veiklos normas bei saugos reikalavimus arba pradėta naudoti laikantis bet kurios valstybės narės teisės aktų, o atsakingos įmonės įsisteigimo vietos valstybė narė yra išdavusi veiklos leidimą; [3 pakeit.]

| (5) | kelių transporto priemonių apmokestinimo lygis Sąjungoje vis dar yra labai nevienodas. Todėl tam tikri apribojimai, kurie taip pat turi netiesioginės įtakos laisvei teikti transporto priemonių nuomos paslaugas, išlieka pagrįsti siekiant išvengti fiskalinių iškraipymų. Todėl valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė
  laikantis šioje direktyvoje nustatytų sąlygų atitinkamose jų teritorijose
  riboti
  laiką, kurį įsisteigusi įmonė gali naudoti išnuomotą
  transporto priemonės išnuomotos

  priemonę
  ,
  kuri yra registruota arba pradėta eksploatuoti
  kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje įsteigta ją nuomojanti įmonė, naudojimo atitinkamose savo teritorijose laiką;

  . Taip pat joms turėtų būti leista riboti tokių jų teritorijose įsisteigusių įmonių išnuomotų transporto priemonių skaičių [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

kelių transporto priemonių apmokestinimo lygis Sąjungoje vis dar yra labai nevienodas. Todėl tam tikri apribojimai, kurie taip pat turi netiesioginės įtakos laisvei teikti transporto priemonių nuomos paslaugas, išlieka pagrįsti siekiant išvengti fiskalinių iškraipymų. Todėl valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė
  laikantis šioje direktyvoje nustatytų sąlygų atitinkamose jų teritorijose
  riboti
  laiką, kurį įsisteigusi įmonė gali naudoti išnuomotą
  transporto priemonės išnuomotos

  priemonę
  ,
  kuri yra registruota arba pradėta eksploatuoti
  kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje įsteigta ją nuomojanti įmonė, naudojimo atitinkamose savo teritorijose laiką;

  . Taip pat joms turėtų būti leista riboti tokių jų teritorijose įsisteigusių įmonių išnuomotų transporto priemonių skaičių [4 pakeit.]

| (5a) | siekiant užtikrinti šių priemonių vykdymą, informacija apie išnuomotos transporto priemonės registracijos numerį turėtų būti pateikiama valstybių narių nacionaliniuose elektroniniuose registruose, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1071/2009
   (4)

  . Kompetentingos įsisteigimo valstybės narės institucijos, kurioms buvo pranešta apie transporto priemonės, kurią išsinuomojo tas vežėjas ir kuri buvo įregistruota ar pradėta naudoti laikantis kitos valstybės narės teisės aktų, naudojimą, apie tai turėtų informuoti tos kitos valstybės narės kompetentingas institucijas. Tuo tikslu valstybės narės turėtų naudotis Vidaus rinkos informacine sistema (IMI); [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(5a)

siekiant užtikrinti šių priemonių vykdymą, informacija apie išnuomotos transporto priemonės registracijos numerį turėtų būti pateikiama valstybių narių nacionaliniuose elektroniniuose registruose, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1071/2009
   (4)

  . Kompetentingos įsisteigimo valstybės narės institucijos, kurioms buvo pranešta apie transporto priemonės, kurią išsinuomojo tas vežėjas ir kuri buvo įregistruota ar pradėta naudoti laikantis kitos valstybės narės teisės aktų, naudojimą, apie tai turėtų informuoti tos kitos valstybės narės kompetentingas institucijas. Tuo tikslu valstybės narės turėtų naudotis Vidaus rinkos informacine sistema (IMI); [5 pakeit.]

| (6) | siekiant sudaryti sąlygas veiksmingiau vykdyti vežimo savo sąskaita operacijas, valstybėms narėms turėtų būti nebeleidžiama riboti galimybės naudoti išnuomotas transporto priemones tokioms operacijoms vykdyti; |
| --- | --- |

(6)

siekiant sudaryti sąlygas veiksmingiau vykdyti vežimo savo sąskaita operacijas, valstybėms narėms turėtų būti nebeleidžiama riboti galimybės naudoti išnuomotas transporto priemones tokioms operacijoms vykdyti;

| (6a) | siekiant išlaikyti veiklos standartus, atitikti saugos reikalavimus ir užtikrinti tinkamas darbo sąlygas vairuotojams, svarbu, kad šalyje, kurioje vykdoma veikla, būtų užtikrinama, jog vežėjai turėtų galimybę naudotis turtu ir tiesioginės paramos infrastruktūra; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(6a)

siekiant išlaikyti veiklos standartus, atitikti saugos reikalavimus ir užtikrinti tinkamas darbo sąlygas vairuotojams, svarbu, kad šalyje, kurioje vykdoma veikla, būtų užtikrinama, jog vežėjai turėtų galimybę naudotis turtu ir tiesioginės paramos infrastruktūra; [6 pakeit.]

| (7) | Komisija turėtų stebėti šios direktyvos įgyvendinimą bei veikimą ir pateikti ataskaitą
  vėliausiai po trejų metų nuo šios direktyvos perkėlimo termino
  . Bet kokie tolesni šios srities veiksmai

  Ataskaitoje reikėtų tinkamai atsižvelgti į poveikį kelių eismo saugumui, mokestinėms pajamoms ir aplinkai. Ataskaitoje taip pat turėtų būti įvertinti visi šios direktyvos nuostatų pažeidimai, įskaitant tarpvalstybinius pažeidimus. Tolesnių veiksmų šioje srityje poreikis
  turėtų būti svarstomi

  svarstomas
  atsižvelgiant į šią ataskaitą; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

Komisija turėtų stebėti šios direktyvos įgyvendinimą bei veikimą ir pateikti ataskaitą
  vėliausiai po trejų metų nuo šios direktyvos perkėlimo termino
  . Bet kokie tolesni šios srities veiksmai

  Ataskaitoje reikėtų tinkamai atsižvelgti į poveikį kelių eismo saugumui, mokestinėms pajamoms ir aplinkai. Ataskaitoje taip pat turėtų būti įvertinti visi šios direktyvos nuostatų pažeidimai, įskaitant tarpvalstybinius pažeidimus. Tolesnių veiksmų šioje srityje poreikis
  turėtų būti svarstomi

  svarstomas
  atsižvelgiant į šią ataskaitą; [7 pakeit.]

| (8) | kadangi šios direktyvos tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl tarpvalstybinio kelių transporto pobūdžio ir dėl problemų, kurias šia direktyva ketinama išspręsti, tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones. Pagal proporcingumo principą šioje direktyvoje nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant tų tikslų; |
| --- | --- |

(8)

kadangi šios direktyvos tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl tarpvalstybinio kelių transporto pobūdžio ir dėl problemų, kurias šia direktyva ketinama išspręsti, tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones. Pagal proporcingumo principą šioje direktyvoje nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant tų tikslų;

| (9) | todėl Direktyva 2006/1/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(9)

todėl Direktyva 2006/1/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 2006/1/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | įvadinis sakinys pakeičiamas taip:
  „Visos valstybės narės leidžia savo teritorijoje naudoti transporto priemones, kurias išsinuomoja kitos valstybės narės teritorijoje įsisteigusios įmonės, jeigu:“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

įvadinis sakinys pakeičiamas taip:

„Visos valstybės narės leidžia savo teritorijoje naudoti transporto priemones, kurias išsinuomoja kitos valstybės narės teritorijoje įsisteigusios įmonės, jeigu:“;

| ii) | a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | transporto priemonė įregistruota arba pradėta naudoti laikantis
  bet kokios
  valstybės narės teisės aktų
  , įskaitant veiklos standartus ir saugos reikalavimus
  ;“; [8 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

ii)

a punktas pakeičiamas taip:

„a)

transporto priemonė įregistruota arba pradėta naudoti laikantis
  bet kokios
  valstybės narės teisės aktų
  , įskaitant veiklos standartus ir saugos reikalavimus
  ;“; [8 pakeit.]

| b) | įterpiama ši 1a dalis:



  „1a.   Jei transporto priemonė nėra įregistruota arba pradėta naudoti laikantis valstybės narės, kurioje įsteigta transporto priemonę nuomojanti įmonė, teisės aktų, valstybės narės gali riboti išnuomotos transporto priemonės naudojimo atitinkamose savo teritorijose laiką. Tačiau tokiu atveju valstybės narės leidžia ją naudoti ne trumpiau kaip keturis mėnesius bet kuriais kalendoriniais metais.“
  [9 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

įterpiama ši 1a dalis:

„1a.   Jei transporto priemonė nėra įregistruota arba pradėta naudoti laikantis valstybės narės, kurioje įsteigta transporto priemonę nuomojanti įmonė, teisės aktų, valstybės narės gali riboti išnuomotos transporto priemonės naudojimo atitinkamose savo teritorijose laiką. Tačiau tokiu atveju valstybės narės leidžia ją naudoti ne trumpiau kaip keturis mėnesius bet kuriais kalendoriniais metais.“
  [9 pakeit.]

| 2) | 3 straipsnis pakeičiamas taip:

  „3 straipsnis



  1.
     Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad jų
  teritorijose įsisteigusios
  įmonės kroviniams vežti keliais galėtų naudoti išnuomotas transporto priemones tomis pačiomis sąlygomis kaip ir joms priklausančias transporto priemones, jeigu laikomasi 2 straipsnyje išdėstytų sąlygų.“; [10 pakeit.]





  1a.
     
  Jeigu transporto priemonė įregistruota arba pradėta naudoti laikantis kitos valstybės narės teisės aktų, įmonės įsisteigimo vietos valstybė narė gali:










  a) | riboti išnuomotos transporto priemonės naudojimo laiką savo atitinkamose teritorijose, jeigu tokią išnuomotą transporto priemonę leidžiama naudoti mažiausiai keturis mėnesius iš eilės bet kuriais kalendoriniais metais. Tokiu atveju galima reikalauti, kad nuomos sutartis netruktų ilgiau nei valstybės narės nustatytas terminas; |
| --- | --- | --- |

2)

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

1.
     Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad jų
  teritorijose įsisteigusios
  įmonės kroviniams vežti keliais galėtų naudoti išnuomotas transporto priemones tomis pačiomis sąlygomis kaip ir joms priklausančias transporto priemones, jeigu laikomasi 2 straipsnyje išdėstytų sąlygų.“; [10 pakeit.]

1a.
     
  Jeigu transporto priemonė įregistruota arba pradėta naudoti laikantis kitos valstybės narės teisės aktų, įmonės įsisteigimo vietos valstybė narė gali:

a)

riboti išnuomotos transporto priemonės naudojimo laiką savo atitinkamose teritorijose, jeigu tokią išnuomotą transporto priemonę leidžiama naudoti mažiausiai keturis mėnesius iš eilės bet kuriais kalendoriniais metais. Tokiu atveju galima reikalauti, kad nuomos sutartis netruktų ilgiau nei valstybės narės nustatytas terminas;

| b) | riboti išnuomotų transporto priemonių, kurias gali naudoti bet kokia įmonė, skaičių su sąlyga, kad jos leidžia naudoti mažiausiai transporto priemonių skaičių, atitinkantį 25 proc. nuo bendro įmonei priklausančių transporto priemonių skaičiaus, metų, einančių prieš metus, kuriais buvo pateiktas prašymas leisti naudoti transporto priemonę, gruodžio 31 d. Tokiu atveju įmonei, kurios parką sudaro daugiau nei viena ir mažiau nei keturios transporto priemonės, leidžiama naudoti bent vieną tokią išnuomotą transporto priemonę. [11 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

riboti išnuomotų transporto priemonių, kurias gali naudoti bet kokia įmonė, skaičių su sąlyga, kad jos leidžia naudoti mažiausiai transporto priemonių skaičių, atitinkantį 25 proc. nuo bendro įmonei priklausančių transporto priemonių skaičiaus, metų, einančių prieš metus, kuriais buvo pateiktas prašymas leisti naudoti transporto priemonę, gruodžio 31 d. Tokiu atveju įmonei, kurios parką sudaro daugiau nei viena ir mažiau nei keturios transporto priemonės, leidžiama naudoti bent vieną tokią išnuomotą transporto priemonę. [11 pakeit.]

1b.
     
  Valstybės narės šio straipsnio 1 dalies nuostatų gali netaikyti transporto operacijoms savo sąskaita, kurios vykdomos transporto priemonėmis, kurių bendras leistinas pakrauto automobilio svoris didesnis nei 6 tonos. [28 ir 34 pakeit.]

| 2a) | įterpiamas šis 3a straipsnis:





  „3a straipsnis





  1.
     
  Informacija apie nuomoto automobilio registracijos numerį turi būti įrašoma į nacionalinį elektroninį registrą, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1071/2009 16 straipsnyje

   (*1)

  .






  2.
     
  Kompetentingos vežėjo įsisteigimo valstybės narės institucijos, kurioms buvo pranešta apie transporto priemonės, kurią išsinuomojo tas vežėjas ir kuri buvo įregistruota ir pradėta naudoti laikantis kitos valstybės narės teisės aktų, naudojimą, apie tai informuoja tos kitos valstybės narės kompetentingas institucijas.






  3.
     
  Administracinis bendradarbiavimas, numatytas 2 dalyje, vykdomas per Vidaus rinkos informacinę sistemą (IMI), sukurtą pagal Reglamento (ES) Nr. 1024/2012

   (*2)

  2 straipsnį.





  (*1)  
  Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1071/2009 16 straipsniu, atsižvelgiant į informacijos, kuri turi būti įtraukta į registrus, išplėtimą, kaip pasiūlė Komisija.
  "


  (*2)  

  OL L 316, 2012 11 14, p. 1.“ [12 pakeit.]" |
| --- | --- |

2a)

2a)

įterpiamas šis 3a straipsnis:

įterpiamas šis 3a straipsnis:

„3a straipsnis

1.
     
  Informacija apie nuomoto automobilio registracijos numerį turi būti įrašoma į nacionalinį elektroninį registrą, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1071/2009 16 straipsnyje

   (*1)

  .

2.
     
  Kompetentingos vežėjo įsisteigimo valstybės narės institucijos, kurioms buvo pranešta apie transporto priemonės, kurią išsinuomojo tas vežėjas ir kuri buvo įregistruota ir pradėta naudoti laikantis kitos valstybės narės teisės aktų, naudojimą, apie tai informuoja tos kitos valstybės narės kompetentingas institucijas.

3.
     
  Administracinis bendradarbiavimas, numatytas 2 dalyje, vykdomas per Vidaus rinkos informacinę sistemą (IMI), sukurtą pagal Reglamento (ES) Nr. 1024/2012

   (*2)

  2 straipsnį.

(*1)  
  Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1071/2009 16 straipsniu, atsižvelgiant į informacijos, kuri turi būti įtraukta į registrus, išplėtimą, kaip pasiūlė Komisija.
  "

*1

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1071/2009 16 straipsniu, atsižvelgiant į informacijos, kuri turi būti įtraukta į registrus, išplėtimą, kaip pasiūlė Komisija.

(*2)  

  OL L 316, 2012 11 14, p. 1.“ [12 pakeit.]"

*2

OL L 316, 2012 11 14, p. 1.“

| 3) | įterpiamas šis 5a straipsnis:


  „5 a straipsnis

  Iki [Leidinių biurui: prašome įrašyti datą – 5

  [3
  metai nuo direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę termino pabaigos] Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šios direktyvos įgyvendinimo ir veikimo ataskaitą. Ataskaitoje pateikiama informacija apie kitoje valstybėje narėje negu ta, kurioje įsteigta transporto priemonę nuomojanti įmonė, išnuomotų transporto priemonių naudojimą
  . Ataskaitoje ypatingas dėmesys skiriamas poveikiui kelių eismo saugumui ir mokestinėms pajamoms, įskaitant fiskalinius iškraipymus, taip pat kabotažo taisyklių vykdymo užtikrinimui pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1072/2009

   (*3)

  .
  Remdamasi šia ataskaita Komisija įvertina, ar reikia siūlyti papildomų priemonių.“[13 pakeit.]



  (*3)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių (OL L 300, 2009 11 14, p. 72).
  " |
| --- | --- |

3)

įterpiamas šis 5a straipsnis:

„5 a straipsnis

Iki [Leidinių biurui: prašome įrašyti datą – 5

  [3
  metai nuo direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę termino pabaigos] Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šios direktyvos įgyvendinimo ir veikimo ataskaitą. Ataskaitoje pateikiama informacija apie kitoje valstybėje narėje negu ta, kurioje įsteigta transporto priemonę nuomojanti įmonė, išnuomotų transporto priemonių naudojimą
  . Ataskaitoje ypatingas dėmesys skiriamas poveikiui kelių eismo saugumui ir mokestinėms pajamoms, įskaitant fiskalinius iškraipymus, taip pat kabotažo taisyklių vykdymo užtikrinimui pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1072/2009

   (*3)

  .
  Remdamasi šia ataskaita Komisija įvertina, ar reikia siūlyti papildomų priemonių.“[13 pakeit.]

(*3)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių (OL L 300, 2009 11 14, p. 72).
  "

*3

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 dėl bendrųjų patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisyklių (OL L 300, 2009 11 14, p. 72).

2 straipsnis

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini, kad šios direktyvos būtų laikomasi ne vėliau kaip nuo [Leidinių biurui: prašome įrašyti datą – 18

  [20
  mėnesių po šio teisės akto

  šios direktyvos
  įsigaliojimo]. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą. [14 pakeit.]

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ... ,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 129, 2018 4 11, p. 71.

1

(2)  2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  2006 m. sausio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/1/EB dėl transporto priemonių, išnuomotų be vairuotojų, naudojimo kroviniams vežti keliais (kodifikuota redakcija) (OL L 33, 2006 2 4, p. 82).

3

(4)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009 nustatantis bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles ir panaikinantis Tarybos direktyvą 96/26/EB (OL L 300, 2009 11 14, p. 51).

4

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009 nustatantis bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles ir panaikinantis Tarybos direktyvą 96/26/EB (OL L 300, 2009 11 14, p. 51).

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/263 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/263

---

P8_TA(2019)0007

Laikinas tam tikruose ES ir tam tikrų trečiųjų šalių susitarimuose numatytų lengvatų panaikinimas ***I

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įgyvendinamos apsaugos sąlygos ir kitos priemonės, suteikiančios galimybę laikinai panaikinti tam tikruose Europos Sąjungos ir tam tikrų trečiųjų šalių susitarimuose numatytas lengvatas (COM(2018)0206 – C8-0158/2018 – 2018/0101(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 411/34)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0206), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0206),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 207 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0158/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 207 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0158/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. gruodžio 5 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. gruodžio 5 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8-0330/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8-0330/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria Parlamento ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos, kuris bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio L serijoje kartu su galutiniu pagal teisėkūros procedūrą priimamu aktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2018)0101

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 15 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo įgyvendinamos dvišalės apsaugos sąlygos ir kiti mechanizmai, suteikiantys galimybę laikinai panaikinti tam tikruose Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių sudarytuose prekybos susitarimuose numatytas lengvatas

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/287.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR KOMISIJOS BENDRAS PAREIŠKIMAS

Europos Parlamentas ir Komisija sutaria, kad svarbu glaudžiai bendradarbiauti siekiant įgyvendinti susitarimus, išvardytus 2019 m. vasario 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/287 (1), kuriuo įgyvendinamos apsaugos sąlygos ir kitos priemonės, suteikiančios galimybę laikinai panaikinti tam tikruose Europos Sąjungos ir tam tikrų trečiųjų šalių susitarimuose numatytas lengvatas, priede. Tuo tikslu jie sutaria, kad kai Europos Parlamentas priims rekomendaciją inicijuoti apsaugos priemonių tyrimą, Komisija atidžiai išnagrinės, ar tenkinamos reglamente nustatytos ex-officio inicijavimo sąlygos. Jei Komisija nuspręs, kad tos sąlygos netenkinamos, ji pateiks Europos Parlamento atsakingam komitetui ataskaitą, kurioje bus paaiškinti visi veiksniai, susiję su tokio tyrimo inicijavimu.

---

(1)  OL L 53, 2019 2 22, p. 1.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/265 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/265

---

P8_TA(2019)0008

Bendradarbiavimo muitinių klausimais programos „Muitinė“ nustatymas ***I

2019 m. sausio 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendradarbiavimo muitinių klausimais programos „Muitinė“ (COM(2018)0442 – C8-0261/2018 – 2018/0232(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 411/35)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | Reglamentu (ES) Nr. 1294/2013 (18) nustatyta programa „Muitinė 2020“ ir ankstesnės programos itin padėjo sudaryti palankesnes sąlygas muitinių bendradarbiavimui ir jį sustiprinti. Didelė
  muitų srities
  veiklos dalis yra tarpvalstybinio pobūdžio ir apima bei veikia visas valstybes nares, todėl
  vienos valstybės narės negali
  jų
  įgyvendinti
  veiksmingai ir efektyviai. Komisijos įgyvendinama Sąjungos
  lygmens
  muitinės programa valstybėms narėms suteikiama
  minėtos
  bendradarbiavimo veiklos plėtojimo sistema – išlaidų atžvilgiu tai veiksmingiau, nei kiekvienai valstybei narei dvišaliu ar daugiašaliu
  pagrindu
  kurti savo atskirą bendradarbiavimo sistemą. Todėl tikslinga užtikrinti Sąjungos finansavimo, teikiamo bendradarbiavimui muitinės klausimais, tęstinumą sukuriant naują tos pačios srities programą „Muitinė“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

Reglamentu (ES) Nr. 1294/2013 (18) nustatyta programa „Muitinė 2020“ ir ankstesnės programos itin padėjo sudaryti palankesnes sąlygas muitinių bendradarbiavimui ir jį sustiprinti. Didelė
  muitų srities
  veiklos dalis yra tarpvalstybinio pobūdžio ir apima bei veikia visas valstybes nares, todėl
  vienos valstybės narės negali
  jų
  įgyvendinti
  veiksmingai ir efektyviai. Komisijos įgyvendinama Sąjungos
  lygmens
  muitinės programa valstybėms narėms suteikiama
  minėtos
  bendradarbiavimo veiklos plėtojimo sistema – išlaidų atžvilgiu tai veiksmingiau, nei kiekvienai valstybei narei dvišaliu ar daugiašaliu
  pagrindu
  kurti savo atskirą bendradarbiavimo sistemą. Todėl tikslinga užtikrinti Sąjungos finansavimo, teikiamo bendradarbiavimui muitinės klausimais, tęstinumą sukuriant naują tos pačios srities programą „Muitinė“;

| (1) | Reglamentu (ES) Nr. 1294/2013 (18) nustatyta programa „Muitinė 2020“ ir ankstesnės programos itin padėjo sudaryti palankesnes sąlygas muitinių bendradarbiavimui ir jį sustiprinti. Didelė
  muitinių
  veiklos dalis yra tarpvalstybinio pobūdžio ir apima bei veikia visas valstybes nares, todėl
  kiekviena valstybė narė
  jų veiksmingai ir efektyviai
  įgyvendinti savo jėgomis negali
  . Komisijos įgyvendinama Sąjungos
  masto
  muitinės programa valstybėms narėms suteikiama
  tokios
  bendradarbiavimo veiklos plėtojimo
  Sąjungos lygmeniu
  sistema – išlaidų atžvilgiu tai veiksmingiau, nei kiekvienai valstybei narei dvišaliu ar daugiašaliu
  lygmeniu
  kurti savo atskirą bendradarbiavimo sistemą.
  Programa „Muitinė“ esminį vaidmenį atlieka ir apsaugant Sąjungos bei valstybių narių finansinius interesus, nes pagal ją užtikrinamas veiksmingas muitų surinkimas – taigi tai svarbus Sąjungos ir nacionalinių biudžetų pajamų šaltinis – ir ypatingas dėmesys skiriamas IT pajėgumų ugdymui bei didesniam bendradarbiavimui muitų srityje. Be to, būtinas suderintas ir standartizuotas tikrinimas, kad būtų galima sekti neteisėtus tarpvalstybinius prekių srautus ir kovoti su sukčiavimu.
  Todėl tikslinga
  ir veiksmingumo požiūriu svarbu
  užtikrinti Sąjungos finansavimo, teikiamo bendradarbiavimui muitinės klausimais, tęstinumą sukuriant naują tos pačios srities programą „Muitinė“
  (toliau – Programa)
  ; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) Nr. 1294/2013 (18) nustatyta programa „Muitinė 2020“ ir ankstesnės programos itin padėjo sudaryti palankesnes sąlygas muitinių bendradarbiavimui ir jį sustiprinti. Didelė
  muitinių
  veiklos dalis yra tarpvalstybinio pobūdžio ir apima bei veikia visas valstybes nares, todėl
  kiekviena valstybė narė
  jų veiksmingai ir efektyviai
  įgyvendinti savo jėgomis negali
  . Komisijos įgyvendinama Sąjungos
  masto
  muitinės programa valstybėms narėms suteikiama
  tokios
  bendradarbiavimo veiklos plėtojimo
  Sąjungos lygmeniu
  sistema – išlaidų atžvilgiu tai veiksmingiau, nei kiekvienai valstybei narei dvišaliu ar daugiašaliu
  lygmeniu
  kurti savo atskirą bendradarbiavimo sistemą.
  Programa „Muitinė“ esminį vaidmenį atlieka ir apsaugant Sąjungos bei valstybių narių finansinius interesus, nes pagal ją užtikrinamas veiksmingas muitų surinkimas – taigi tai svarbus Sąjungos ir nacionalinių biudžetų pajamų šaltinis – ir ypatingas dėmesys skiriamas IT pajėgumų ugdymui bei didesniam bendradarbiavimui muitų srityje. Be to, būtinas suderintas ir standartizuotas tikrinimas, kad būtų galima sekti neteisėtus tarpvalstybinius prekių srautus ir kovoti su sukčiavimu.
  Todėl tikslinga
  ir veiksmingumo požiūriu svarbu
  užtikrinti Sąjungos finansavimo, teikiamo bendradarbiavimui muitinės klausimais, tęstinumą sukuriant naują tos pačios srities programą „Muitinė“
  (toliau – Programa)
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | jau 50 metų muitų sąjunga, kurią įgyvendina nacionalinės muitinės, yra Sąjungos – vieno didžiausių prekybos blokų pasaulyje – kertinis akmuo. Muitų sąjunga yra reikšmingas sėkmingos Sąjungos integracijos pavyzdys ir yra nepaprastai svarbi užtikrinant tinkamą bendrosios rinkos veikimą tiek įmonių, tiek piliečių labui. Europos Parlamentas savo 2018 m. kovo 14 d. rezoliucijoje „Kita DFP: Parlamento pozicijos dėl DFP po 2020 m. rengimas“ pažymėjo esąs ypač susirūpinęs dėl sukčiavimo muitų srityje. Stipresnė ir daugiau siekianti Sąjunga galima tik jai užtikrinus daugiau lėšų, nenutrūkstamą paramą šiuo metu įgyvendinamai politikai ir didesnius išteklius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

jau 50 metų muitų sąjunga, kurią įgyvendina nacionalinės muitinės, yra Sąjungos – vieno didžiausių prekybos blokų pasaulyje – kertinis akmuo. Muitų sąjunga yra reikšmingas sėkmingos Sąjungos integracijos pavyzdys ir yra nepaprastai svarbi užtikrinant tinkamą bendrosios rinkos veikimą tiek įmonių, tiek piliečių labui. Europos Parlamentas savo 2018 m. kovo 14 d. rezoliucijoje „Kita DFP: Parlamento pozicijos dėl DFP po 2020 m. rengimas“ pažymėjo esąs ypač susirūpinęs dėl sukčiavimo muitų srityje. Stipresnė ir daugiau siekianti Sąjunga galima tik jai užtikrinus daugiau lėšų, nenutrūkstamą paramą šiuo metu įgyvendinamai politikai ir didesnius išteklius;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | per pastaruosius
  penkiasdešimt
  metų muitų sąjunga labai pasikeitė – dabar muitinės sėkmingai atlieka
  daugybę užduočių
  pasienyje. Dirbdamos kartu, jos
  gerina prekybos sąlygas
  ,
  mažina
  biurokratizmą,
  renka
  nacionalinių biudžetų ir Sąjungos biudžeto pajamas ir
  saugo visuomenę
  nuo terorizmo, grėsmės sveikatai ir aplinkai ir nuo kitų pavojų. Visų pirma,
  visoje ES
  pradėjus taikyti bendrą
  rizikos valdymo
  schemą (19) ir
  atliekant muitinį
  didelių grynųjų pinigų sumų perkėlimo
  tikrinimą
  siekiant kovoti su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu,
  muitinė užėmė priešakinę
  kovos su terorizmu
  ir
  organizuotu nusikalstamumu
  liniją
  .
  Turėdama
  plačius įgaliojimus, dabar
  muitinė
  yra
  svarbiausia institucija
  ,
  kontroliuojanti
  per Sąjungos išorės sienas vežamas prekes. Šiomis aplinkybėmis programa „Muitinė“
  ne tik
  turėtų apimti muitinių bendradarbiavimą
  , bet
  ir
  remti bendrą muitinių misiją
  ,
  nurodytą
  Reglamento (ES) Nr. 952/2013 3 straipsnyje, t. y. remti Sąjungos tarptautinės prekybos priežiūrą, vidaus rinkos išorės aspektų, bendrosios prekybos politikos ir kitų
  su prekyba susijusių bendrųjų
  Sąjungos politikos
  sričių
  priemonių įgyvendinimą
  , taip pat užtikrinti visos
  tiekimo grandinės
  saugumą
  . Taigi teisinį pagrindą
  sudarys
  muitinių bendradarbiavimas (SESV 33 straipsnis), vidaus rinka (SESV 114 straipsnis) ir prekybos politika (SESV 207 straipsnis); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

per pastaruosius
  penkiasdešimt
  metų muitų sąjunga labai pasikeitė – dabar muitinės sėkmingai atlieka
  daugybę užduočių
  pasienyje. Dirbdamos kartu, jos
  gerina prekybos sąlygas
  ,
  mažina
  biurokratizmą,
  renka
  nacionalinių biudžetų ir Sąjungos biudžeto pajamas ir
  saugo visuomenę
  nuo terorizmo, grėsmės sveikatai ir aplinkai ir nuo kitų pavojų. Visų pirma,
  visoje ES
  pradėjus taikyti bendrą
  rizikos valdymo
  schemą (19) ir
  atliekant muitinį
  didelių grynųjų pinigų sumų perkėlimo
  tikrinimą
  siekiant kovoti su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu,
  muitinė užėmė priešakinę
  kovos su terorizmu
  ir
  organizuotu nusikalstamumu
  liniją
  .
  Turėdama
  plačius įgaliojimus, dabar
  muitinė
  yra
  svarbiausia institucija
  ,
  kontroliuojanti
  per Sąjungos išorės sienas vežamas prekes. Šiomis aplinkybėmis programa „Muitinė“
  ne tik
  turėtų apimti muitinių bendradarbiavimą
  , bet
  ir
  remti bendrą muitinių misiją
  ,
  nurodytą
  Reglamento (ES) Nr. 952/2013 3 straipsnyje, t. y. remti Sąjungos tarptautinės prekybos priežiūrą, vidaus rinkos išorės aspektų, bendrosios prekybos politikos ir kitų
  su prekyba susijusių bendrųjų
  Sąjungos politikos
  sričių
  priemonių įgyvendinimą
  , taip pat užtikrinti visos
  tiekimo grandinės
  saugumą
  . Taigi teisinį pagrindą
  sudarys
  muitinių bendradarbiavimas (SESV 33 straipsnis), vidaus rinka (SESV 114 straipsnis) ir prekybos politika (SESV 207 straipsnis);

| (2) | per pastaruosius
  50
   metų muitų sąjunga labai pasikeitė – dabar muitinės sėkmingai atlieka
  įvairiausias užduotis
  pasienyje. Dirbdamos kartu, jos
  stengiasi skatinti etišką ir sąžiningą prekybą bei mažinti
  biurokratizmą,
  rinkti
  nacionalinių biudžetų ir Sąjungos biudžeto pajamas ir
  padeda saugoti gyventojus
  nuo terorizmo, grėsmės sveikatai ir aplinkai
  bei
  kitų pavojų. Visų pirma, pradėjus taikyti bendrą schemą
  muitų rizikai Sąjungos lygmeniu valdyti

   (19) ir
  kontroliuojant
  didelių grynųjų pinigų sumų
  srautus,
  siekiant kovoti su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu,
  muitinės ėmėsi vadovaujamo vaidmens
  kovos su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu
  ir nesąžininga konkurencija srityje
  .
  Turėdamos
  plačius įgaliojimus, dabar
  muitinės realiai
  yra
  pagrindinės institucijos
  ,
  kontroliuojančios
  per Sąjungos išorės sienas vežamas prekes. Šiomis aplinkybėmis programa „Muitinė“ turėtų apimti
  ne tik
  muitinių bendradarbiavimą
  – pagal ją turėtų būti palaikoma
  ir
  platesnė
  muitinių
  misija
  ,
  nurodyta
  Reglamento (ES) Nr. 952/2013 3 straipsnyje, t. y. remti Sąjungos tarptautinės prekybos priežiūrą, vidaus rinkos išorės aspektų, bendrosios prekybos politikos ir kitų
  bendrųjų sričių
  Sąjungos politikos
  , kuri turi įtakos prekybai,
  įgyvendinimą
  bei
  tiekimo grandinės
  saugumo užtikrinimą
  . Taigi
  šio reglamento
  teisinį pagrindą
  turėtų sudaryti
  muitinių bendradarbiavimas (SESV 33 straipsnis), vidaus rinka (SESV 114 straipsnis) ir prekybos politika (SESV 207 straipsnis); |
| --- | --- |

(2)

per pastaruosius
  50
   metų muitų sąjunga labai pasikeitė – dabar muitinės sėkmingai atlieka
  įvairiausias užduotis
  pasienyje. Dirbdamos kartu, jos
  stengiasi skatinti etišką ir sąžiningą prekybą bei mažinti
  biurokratizmą,
  rinkti
  nacionalinių biudžetų ir Sąjungos biudžeto pajamas ir
  padeda saugoti gyventojus
  nuo terorizmo, grėsmės sveikatai ir aplinkai
  bei
  kitų pavojų. Visų pirma, pradėjus taikyti bendrą schemą
  muitų rizikai Sąjungos lygmeniu valdyti

   (19) ir
  kontroliuojant
  didelių grynųjų pinigų sumų
  srautus,
  siekiant kovoti su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu,
  muitinės ėmėsi vadovaujamo vaidmens
  kovos su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu
  ir nesąžininga konkurencija srityje
  .
  Turėdamos
  plačius įgaliojimus, dabar
  muitinės realiai
  yra
  pagrindinės institucijos
  ,
  kontroliuojančios
  per Sąjungos išorės sienas vežamas prekes. Šiomis aplinkybėmis programa „Muitinė“ turėtų apimti
  ne tik
  muitinių bendradarbiavimą
  – pagal ją turėtų būti palaikoma
  ir
  platesnė
  muitinių
  misija
  ,
  nurodyta
  Reglamento (ES) Nr. 952/2013 3 straipsnyje, t. y. remti Sąjungos tarptautinės prekybos priežiūrą, vidaus rinkos išorės aspektų, bendrosios prekybos politikos ir kitų
  bendrųjų sričių
  Sąjungos politikos
  , kuri turi įtakos prekybai,
  įgyvendinimą
  bei
  tiekimo grandinės
  saugumo užtikrinimą
  . Taigi
  šio reglamento
  teisinį pagrindą
  turėtų sudaryti
  muitinių bendradarbiavimas (SESV 33 straipsnis), vidaus rinka (SESV 114 straipsnis) ir prekybos politika (SESV 207 straipsnis);

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | pagal Programą bus kuriama
  veiksmų
  sistema
  , kuria
  bus
  siekiama remti muitų sąjungą ir muitines
  ir
  kuri
  turėtų padėti saugoti
  Sąjungos ir valstybių narių finansinius ir ekonominius interesus
  ; saugoti
  Sąjungą nuo nesąžiningos ir neteisėtos
  prekybos
  , kartu remiant teisėtą verslo veiklą
  ; užtikrinti
  Sąjungos ir jos gyventojų saugumą ir saugą
  ; sudaryti geresnes teisėtos prekybos sąlygas
  , kad visas vidaus rinkos ir pasaulio prekybos potencialas būtų naudingas įmonėms ir piliečiams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

pagal Programą bus kuriama
  veiksmų
  sistema
  , kuria
  bus
  siekiama remti muitų sąjungą ir muitines
  ir
  kuri
  turėtų padėti saugoti
  Sąjungos ir valstybių narių finansinius ir ekonominius interesus
  ; saugoti
  Sąjungą nuo nesąžiningos ir neteisėtos
  prekybos
  , kartu remiant teisėtą verslo veiklą
  ; užtikrinti
  Sąjungos ir jos gyventojų saugumą ir saugą
  ; sudaryti geresnes teisėtos prekybos sąlygas
  , kad visas vidaus rinkos ir pasaulio prekybos potencialas būtų naudingas įmonėms ir piliečiams;

| (3) | bendras Programos tikslas turėtų būti padėti valstybėms narėms ir Komisijai parengiant
  veiksmų
  sistemą
  , kuria
  būtų
  siekiama remti muitų sąjungą ir muitines
  , įskaitant ilgalaikį tikslą užtikrinti, kad visos muitinės Sąjungoje kuo artimiau bendradarbiautų,
  kuri
  padėtų apsaugoti
  Sąjungos ir valstybių narių finansinius ir ekonominius interesus
  , apsaugotų
  Sąjungą nuo nesąžiningos ir neteisėtos
  komercinės praktikos
  , kartu
  skatinant
  teisėtą verslo veiklą
  , užtikrinant
  Sąjungos ir jos gyventojų saugumą ir saugą
  bei taip stiprinant vartotojų apsaugą
  ,
  taip pat skatintų teisėtą prekybą
  , kad visas vidaus rinkos ir pasaulio prekybos potencialas būtų naudingas įmonėms ir piliečiams; |
| --- | --- |

(3)

bendras Programos tikslas turėtų būti padėti valstybėms narėms ir Komisijai parengiant
  veiksmų
  sistemą
  , kuria
  būtų
  siekiama remti muitų sąjungą ir muitines
  , įskaitant ilgalaikį tikslą užtikrinti, kad visos muitinės Sąjungoje kuo artimiau bendradarbiautų,
  kuri
  padėtų apsaugoti
  Sąjungos ir valstybių narių finansinius ir ekonominius interesus
  , apsaugotų
  Sąjungą nuo nesąžiningos ir neteisėtos
  komercinės praktikos
  , kartu
  skatinant
  teisėtą verslo veiklą
  , užtikrinant
  Sąjungos ir jos gyventojų saugumą ir saugą
  bei taip stiprinant vartotojų apsaugą
  ,
  taip pat skatintų teisėtą prekybą
  , kad visas vidaus rinkos ir pasaulio prekybos potencialas būtų naudingas įmonėms ir piliečiams;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | kadangi akivaizdu, kad kai kurios iš Sąjungos muitinės kodekso 278 straipsnyje nurodytų sistemų iki 2020 m. gruodžio 31 d. gali būti įdiegtos tik iš dalies – o tai reiškia, kad neelektroninės sistemos bus toliau naudojamos ir po šios datos – ir nesama teisės aktų pakeitimų, kuriais šis terminas būtų pratęstas, taigi įmonės ir muitinės negalės dirbti savo darbo ir vykdyti teisinių įsipareigojimų, susijusių su muitinės operacijomis, vienas iš svarbiausių Programos tikslų turėtų būti padėti valstybėms narėms ir Komisijai įrengti tokias elektronines sistemas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

kadangi akivaizdu, kad kai kurios iš Sąjungos muitinės kodekso 278 straipsnyje nurodytų sistemų iki 2020 m. gruodžio 31 d. gali būti įdiegtos tik iš dalies – o tai reiškia, kad neelektroninės sistemos bus toliau naudojamos ir po šios datos – ir nesama teisės aktų pakeitimų, kuriais šis terminas būtų pratęstas, taigi įmonės ir muitinės negalės dirbti savo darbo ir vykdyti teisinių įsipareigojimų, susijusių su muitinės operacijomis, vienas iš svarbiausių Programos tikslų turėtų būti padėti valstybėms narėms ir Komisijai įrengti tokias elektronines sistemas;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

3 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3b) | muitinių valdymas ir kontrolė – dinamiška politikos sritis, kurioje susiduriama su naujais iššūkiais, kylančiais dėl nuolat kintančių pasaulinių verslo modelių ir tiekimo grandinių bei kintančių vartojimo tendencijų ir skaitmeninimo, pvz., e. prekybos, įskaitant daiktų internetą, duomenų analizės, dirbtinio intelekto ir blokų grandinės technologijos. Pagal Programą turėtų būti remiamas muitinių valdymas tokiais atvejais ir sudaromos galimybės naudotis inovatyviais sprendimais. Šie iššūkiai dar labiau akcentuoja muitinių bendradarbiavimo būtinybę bei būtinybę suderintai aiškinti ir įgyvendinti teisės aktus dėl muitų. Viešiesiems finansams patiriant spaudimą, didėja pasaulio prekybos apimtis ir didesnį susirūpinimą ima kelti sukčiavimas ir kontrabanda. Programa turėtų būti naudinga atremiant šiuos iššūkius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3b)

muitinių valdymas ir kontrolė – dinamiška politikos sritis, kurioje susiduriama su naujais iššūkiais, kylančiais dėl nuolat kintančių pasaulinių verslo modelių ir tiekimo grandinių bei kintančių vartojimo tendencijų ir skaitmeninimo, pvz., e. prekybos, įskaitant daiktų internetą, duomenų analizės, dirbtinio intelekto ir blokų grandinės technologijos. Pagal Programą turėtų būti remiamas muitinių valdymas tokiais atvejais ir sudaromos galimybės naudotis inovatyviais sprendimais. Šie iššūkiai dar labiau akcentuoja muitinių bendradarbiavimo būtinybę bei būtinybę suderintai aiškinti ir įgyvendinti teisės aktus dėl muitų. Viešiesiems finansams patiriant spaudimą, didėja pasaulio prekybos apimtis ir didesnį susirūpinimą ima kelti sukčiavimas ir kontrabanda. Programa turėtų būti naudinga atremiant šiuos iššūkius;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

3 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3c) | siekdama kuo didesnio veiksmingumo ir norėdama išvengti dubliavimosi, Programos įgyvendinimą Komisija turėtų derinti su susijusiomis Sąjungomis programomis ir fondais. Iš jų pirmiausia minėtinos programa „Fiscalis“, ES kovos su sukčiavimu programa ir Bendrosios rinkos programa, taip pat Vidaus saugumo fondas ir Integruoto sienų valdymo fondas, Reformų rėmimo programa, Skaitmeninės Europos programa, Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos bei įgyvendinimo reglamentai ir priemonės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3c)

siekdama kuo didesnio veiksmingumo ir norėdama išvengti dubliavimosi, Programos įgyvendinimą Komisija turėtų derinti su susijusiomis Sąjungomis programomis ir fondais. Iš jų pirmiausia minėtinos programa „Fiscalis“, ES kovos su sukčiavimu programa ir Bendrosios rinkos programa, taip pat Vidaus saugumo fondas ir Integruoto sienų valdymo fondas, Reformų rėmimo programa, Skaitmeninės Europos programa, Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos bei įgyvendinimo reglamentai ir priemonės;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

3 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3d) | turint galvoje galimą Jungtinės Karalystės išstojimą iš Sąjungos, šios Programos finansiniame pakete neatsižvelgiama į išlaidas, atsirasiančias pasirašius susitarimą dėl išstojimo, ir į galimus Jungtinės Karalystės ir Sąjungos santykius ateityje. Pasirašius minėtąjį susitarimą, Jungtinei Karalystei pasitraukus iš visų veikiančių muitinių sistemų ir bendradarbiavimo veiklos bei nustojus galioti jos teisiniams įsipareigojimams šioje srityje, gali atsirasti papildomų išlaidų, kurių šios Programos kūrimo metu tiksliai apskaičiuoti neįmanoma. Todėl Komisija turėtų svarstyti galimybę atidėti pakankamai lėšų, kad būtų pasirengta šioms galimoms išlaidoms. Vis dėlto šios išlaidos neturėtų būti įtrauktos į Programos paketą, nes Programai numatyto biudžeto pakaks tik išlaidoms, kurios gali būti realiai prognozuojamos Programos kūrimo metu, padengti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3d)

turint galvoje galimą Jungtinės Karalystės išstojimą iš Sąjungos, šios Programos finansiniame pakete neatsižvelgiama į išlaidas, atsirasiančias pasirašius susitarimą dėl išstojimo, ir į galimus Jungtinės Karalystės ir Sąjungos santykius ateityje. Pasirašius minėtąjį susitarimą, Jungtinei Karalystei pasitraukus iš visų veikiančių muitinių sistemų ir bendradarbiavimo veiklos bei nustojus galioti jos teisiniams įsipareigojimams šioje srityje, gali atsirasti papildomų išlaidų, kurių šios Programos kūrimo metu tiksliai apskaičiuoti neįmanoma. Todėl Komisija turėtų svarstyti galimybę atidėti pakankamai lėšų, kad būtų pasirengta šioms galimoms išlaidoms. Vis dėlto šios išlaidos neturėtų būti įtrauktos į Programos paketą, nes Programai numatyto biudžeto pakaks tik išlaidoms, kurios gali būti realiai prognozuojamos Programos kūrimo metu, padengti;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | siekiant remti trečiųjų valstybių stojimo ir asociacijos procesą, Programoje, įvykdžius
  tam tikras
  sąlygas, turėtų būti leidžiama dalyvauti stojančiosioms šalims ir šalims kandidatėms, taip pat potencialioms kandidatėms ir Europos kaimynystės politikos šalims partnerėms. Programoje gali dalyvauti ir kitos trečiosios valstybės konkrečiuose Sąjungos ir
  tų
  trečiųjų valstybių susitarimuose, kurie apima jų dalyvavimą bet kurioje Sąjungos programoje, nustatytomis sąlygomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

siekiant remti trečiųjų valstybių stojimo ir asociacijos procesą, Programoje, įvykdžius
  tam tikras
  sąlygas, turėtų būti leidžiama dalyvauti stojančiosioms šalims ir šalims kandidatėms, taip pat potencialioms kandidatėms ir Europos kaimynystės politikos šalims partnerėms. Programoje gali dalyvauti ir kitos trečiosios valstybės konkrečiuose Sąjungos ir
  tų
  trečiųjų valstybių susitarimuose, kurie apima jų dalyvavimą bet kurioje Sąjungos programoje, nustatytomis sąlygomis;

| (5) | siekiant remti trečiųjų valstybių stojimo ir asociacijos procesą, Programoje, įvykdžius
  visas
  sąlygas, turėtų būti leidžiama dalyvauti stojančiosioms šalims ir šalims kandidatėms, taip pat potencialioms kandidatėms ir Europos kaimynystės politikos šalims partnerėms. Programoje gali dalyvauti ir kitos trečiosios valstybės konkrečiuose Sąjungos ir
  susijusių
  trečiųjų valstybių susitarimuose dėl tų valstybių dalyvavimo bet kurioje Sąjungos programoje, nustatytomis sąlygomis
  , jei tas dalyvavimas atitinka Sąjungos interesus ir daro teigiamą poveikį vidaus rinkai bei nekenkia vartotojų apsaugai
  ; |
| --- | --- |

(5)

siekiant remti trečiųjų valstybių stojimo ir asociacijos procesą, Programoje, įvykdžius
  visas
  sąlygas, turėtų būti leidžiama dalyvauti stojančiosioms šalims ir šalims kandidatėms, taip pat potencialioms kandidatėms ir Europos kaimynystės politikos šalims partnerėms. Programoje gali dalyvauti ir kitos trečiosios valstybės konkrečiuose Sąjungos ir
  susijusių
  trečiųjų valstybių susitarimuose dėl tų valstybių dalyvavimo bet kurioje Sąjungos programoje, nustatytomis sąlygomis
  , jei tas dalyvavimas atitinka Sąjungos interesus ir daro teigiamą poveikį vidaus rinkai bei nekenkia vartotojų apsaugai
  ;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | šiai Programai taikomas
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas)
  2018/XXX

   (21) (toliau – Finansinis reglamentas).
  Jame
  nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais ir kompensacijomis išorės ekspertams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

šiai Programai taikomas
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas)
  2018/XXX

   (21) (toliau – Finansinis reglamentas).
  Jame
  nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais ir kompensacijomis išorės ekspertams;

| (6) | šią Programą turėtų apimti
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas)
  2018/1046

   (21) (toliau – Finansinis reglamentas).
  Finansiniame reglamente
  nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais ir kompensacijomis išorės ekspertams; |
| --- | --- |

(6)

šią Programą turėtų apimti
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas)
  2018/1046

   (21) (toliau – Finansinis reglamentas).
  Finansiniame reglamente
  nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais ir kompensacijomis išorės ekspertams;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | vykdyti programos
  „Muitinė 2020“ veiksmai buvo tinkami,
  todėl jie
  turėtų būti išlaikyti. Kad Programa būtų vykdoma paprasčiau ir lanksčiau, o jos tikslai įgyvendinti geriau, veiksmai turėtų būti apibūdinti tik pagal bendras kategorijas pateikiant konkrečią veiklą iliustruojančių pavyzdžių sąrašą. Be to, bendradarbiaujant ir stiprinant gebėjimus pagal
  programą „Muitinė“
  turėtų būti skatinamas ir remiamas inovacijų diegimas ir didinamas jų poveikis siekiant pagerinti galimybes įgyvendinti pagrindinius muitų srities prioritetus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

vykdyti programos
  „Muitinė 2020“ veiksmai buvo tinkami,
  todėl jie
  turėtų būti išlaikyti. Kad Programa būtų vykdoma paprasčiau ir lanksčiau, o jos tikslai įgyvendinti geriau, veiksmai turėtų būti apibūdinti tik pagal bendras kategorijas pateikiant konkrečią veiklą iliustruojančių pavyzdžių sąrašą. Be to, bendradarbiaujant ir stiprinant gebėjimus pagal
  programą „Muitinė“
  turėtų būti skatinamas ir remiamas inovacijų diegimas ir didinamas jų poveikis siekiant pagerinti galimybes įgyvendinti pagrindinius muitų srities prioritetus;

| (7) | todėl pagal programą
  „Muitinė 2020“
  vykdyti
  veiksmai
  , kurie, kaip pasiteisino,
  buvo tinkami, turėtų būti išlaikyti
  , o kiti veiksmai, kurie, kaip paaiškėjo, nebuvo tinkinami, turėtų būti nutraukti
  . Kad Programa būtų vykdoma paprasčiau ir lanksčiau, o jos tikslai įgyvendinti geriau, veiksmai turėtų būti apibūdinti tik pagal bendras kategorijas pateikiant konkrečią veiklą iliustruojančių pavyzdžių sąrašą. Be to, bendradarbiaujant ir stiprinant gebėjimus pagal
  Programą
  turėtų būti skatinamas ir remiamas inovacijų diegimas ir didinamas jų poveikis siekiant pagerinti galimybes įgyvendinti pagrindinius muitų srities prioritetus; |
| --- | --- |

(7)

todėl pagal programą
  „Muitinė 2020“
  vykdyti
  veiksmai
  , kurie, kaip pasiteisino,
  buvo tinkami, turėtų būti išlaikyti
  , o kiti veiksmai, kurie, kaip paaiškėjo, nebuvo tinkinami, turėtų būti nutraukti
  . Kad Programa būtų vykdoma paprasčiau ir lanksčiau, o jos tikslai įgyvendinti geriau, veiksmai turėtų būti apibūdinti tik pagal bendras kategorijas pateikiant konkrečią veiklą iliustruojančių pavyzdžių sąrašą. Be to, bendradarbiaujant ir stiprinant gebėjimus pagal
  Programą
  turėtų būti skatinamas ir remiamas inovacijų diegimas ir didinamas jų poveikis siekiant pagerinti galimybes įgyvendinti pagrindinius muitų srities prioritetus;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | Reglamentu 2018/XXX sukuriama Muitinio tikrinimo įrangos priemonė (22) (toliau – MTĮ priemonė), įtraukta į Integruoto sienų valdymo fondą. Siekiant išlaikyti visų bendradarbiavimo veiksmų, susijusių su muitinėmis ir muitinio tikrinimo įranga, suderinamumą ir horizontalų koordinavimą, tikslinga visus juos vykdyti pagal vieną teisės aktą ir taisyklių rinkinį
  – šį reglamentą
  . Todėl MTĮ priemone turėtų būti remiamas tik tinkamos finansuoti įrangos pirkimas, techninė priežiūra ir modernizavimas, o visi kiti susiję veiksmai, pavyzdžiui, bendradarbiavimo veiksmai siekiant įvertinti įrangos poreikį arba prireikus su įrangos įsigijimu susiję mokymai, turėtų būti remiami šios Programos lėšomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

Reglamentu 2018/XXX sukuriama Muitinio tikrinimo įrangos priemonė (22) (toliau – MTĮ priemonė), įtraukta į Integruoto sienų valdymo fondą. Siekiant išlaikyti visų bendradarbiavimo veiksmų, susijusių su muitinėmis ir muitinio tikrinimo įranga, suderinamumą ir horizontalų koordinavimą, tikslinga visus juos vykdyti pagal vieną teisės aktą ir taisyklių rinkinį
  – šį reglamentą
  . Todėl MTĮ priemone turėtų būti remiamas tik tinkamos finansuoti įrangos pirkimas, techninė priežiūra ir modernizavimas, o visi kiti susiję veiksmai, pavyzdžiui, bendradarbiavimo veiksmai siekiant įvertinti įrangos poreikį arba prireikus su įrangos įsigijimu susiję mokymai, turėtų būti remiami šios Programos lėšomis;

| (8) | Reglamentu 2018/XXX sukuriama Muitinio tikrinimo įrangos priemonė (22) (toliau – MTĮ priemonė), kuria apima Integruoto sienų valdymo fondo veikla. Siekiant išlaikyti visų bendradarbiavimo veiksmų, susijusių su muitinėmis ir muitinio tikrinimo įranga, suderinamumą ir horizontalų koordinavimą, tikslinga visus juos vykdyti pagal vieną teisės aktą ir taisyklių rinkinį
  , suprantant, kad šis aktas ir šios taisyklės yra šis reglamentas
  . Todėl MTĮ priemone turėtų būti remiamas tik tinkamos finansuoti įrangos pirkimas, techninė priežiūra ir modernizavimas, o visi kiti susiję veiksmai, pavyzdžiui, bendradarbiavimo veiksmai siekiant įvertinti įrangos poreikį arba prireikus su įrangos įsigijimu susiję mokymai, turėtų būti remiami šios Programos lėšomis; |
| --- | --- |

(8)

Reglamentu 2018/XXX sukuriama Muitinio tikrinimo įrangos priemonė (22) (toliau – MTĮ priemonė), kuria apima Integruoto sienų valdymo fondo veikla. Siekiant išlaikyti visų bendradarbiavimo veiksmų, susijusių su muitinėmis ir muitinio tikrinimo įranga, suderinamumą ir horizontalų koordinavimą, tikslinga visus juos vykdyti pagal vieną teisės aktą ir taisyklių rinkinį
  , suprantant, kad šis aktas ir šios taisyklės yra šis reglamentas
  . Todėl MTĮ priemone turėtų būti remiamas tik tinkamos finansuoti įrangos pirkimas, techninė priežiūra ir modernizavimas, o visi kiti susiję veiksmai, pavyzdžiui, bendradarbiavimo veiksmai siekiant įvertinti įrangos poreikį arba prireikus su įrangos įsigijimu susiję mokymai, turėtų būti remiami šios Programos lėšomis;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | atsižvelgiant į globalizacijos svarbą Programoje toliau turėtų būti numatyta galimybė naudotis išorės ekspertų paslaugomis pagal Finansinio reglamento 238 straipsnį. Didžiąją dalį tokių išorės ekspertų turėtų sudaryti vyriausybinių institucijų, įskaitant trečiųjų valstybių, kurios nėra asocijuotosios valstybės, institucijas, atstovai ir tarptautinių organizacijų, ekonominės veiklos vykdytojų ir pilietinės visuomenės organizacijų atstovai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

atsižvelgiant į globalizacijos svarbą Programoje toliau turėtų būti numatyta galimybė naudotis išorės ekspertų paslaugomis pagal Finansinio reglamento 238 straipsnį. Didžiąją dalį tokių išorės ekspertų turėtų sudaryti vyriausybinių institucijų, įskaitant trečiųjų valstybių, kurios nėra asocijuotosios valstybės, institucijas, atstovai ir tarptautinių organizacijų, ekonominės veiklos vykdytojų ir pilietinės visuomenės organizacijų atstovai;

| (10) | atsižvelgiant į globalizacijos svarbą Programoje toliau turėtų būti numatyta galimybė naudotis išorės ekspertų paslaugomis pagal Finansinio reglamento 238 straipsnį. Didžiąją dalį tokių išorės ekspertų turėtų sudaryti vyriausybinių institucijų, įskaitant trečiųjų valstybių, kurios nėra asocijuotosios valstybės, institucijas, atstovai
  , taip pat mokslininkai
  ir tarptautinių organizacijų, ekonominės veiklos vykdytojų ir pilietinės visuomenės organizacijų atstovai; |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgiant į globalizacijos svarbą Programoje toliau turėtų būti numatyta galimybė naudotis išorės ekspertų paslaugomis pagal Finansinio reglamento 238 straipsnį. Didžiąją dalį tokių išorės ekspertų turėtų sudaryti vyriausybinių institucijų, įskaitant trečiųjų valstybių, kurios nėra asocijuotosios valstybės, institucijas, atstovai
  , taip pat mokslininkai
  ir tarptautinių organizacijų, ekonominės veiklos vykdytojų ir pilietinės visuomenės organizacijų atstovai;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | atsižvelgiant į 2010 m. spalio 19 d. komunikate „ES biudžeto peržiūra“ (23) Komisijos prisiimtą įsipareigojimą užtikrinti finansavimo programų suderinamumą ir supaprastinimą, reikėtų dalytis ištekliais su kitomis Sąjungos finansavimo priemonėmis, jei numatytais veiksmais pagal Programą siekiama įvairioms finansavimo priemonėms bendrų tikslų, bet atmetama dvigubo finansavimo galimybė. Siekiant remti muitų sąjungą ir muitinę, veiksmais pagal Programą reikėtų užtikrinti darnų Sąjungos išteklių naudojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

atsižvelgiant į 2010 m. spalio 19 d. komunikate „ES biudžeto peržiūra“ (23) Komisijos prisiimtą įsipareigojimą užtikrinti finansavimo programų suderinamumą ir supaprastinimą, reikėtų dalytis ištekliais su kitomis Sąjungos finansavimo priemonėmis, jei numatytais veiksmais pagal Programą siekiama įvairioms finansavimo priemonėms bendrų tikslų, bet atmetama dvigubo finansavimo galimybė. Siekiant remti muitų sąjungą ir muitinę, veiksmais pagal Programą reikėtų užtikrinti darnų Sąjungos išteklių naudojimą;

| (11) | atsižvelgiant į 2010 m. spalio 19 d. komunikate „ES biudžeto peržiūra“ (23) Komisijos prisiimtą įsipareigojimą užtikrinti finansavimo programų suderinamumą ir supaprastinimą, reikėtų dalytis ištekliais su kitomis Sąjungos finansavimo priemonėmis, jei numatytais veiksmais pagal Programą siekiama įvairioms finansavimo priemonėms bendrų tikslų
  , turint galvoje tai, kad Programai skirta suma apskaičiuota neatsižvelgiant į nenumatytų išlaidų galimybę
  , bet atmetant dvigubo finansavimo galimybę. Siekiant remti muitų sąjungą ir muitinę, veiksmais pagal Programą reikėtų užtikrinti darnų Sąjungos išteklių naudojimą; |
| --- | --- |

(11)

atsižvelgiant į 2010 m. spalio 19 d. komunikate „ES biudžeto peržiūra“ (23) Komisijos prisiimtą įsipareigojimą užtikrinti finansavimo programų suderinamumą ir supaprastinimą, reikėtų dalytis ištekliais su kitomis Sąjungos finansavimo priemonėmis, jei numatytais veiksmais pagal Programą siekiama įvairioms finansavimo priemonėms bendrų tikslų
  , turint galvoje tai, kad Programai skirta suma apskaičiuota neatsižvelgiant į nenumatytų išlaidų galimybę
  , bet atmetant dvigubo finansavimo galimybę. Siekiant remti muitų sąjungą ir muitinę, veiksmais pagal Programą reikėtų užtikrinti darnų Sąjungos išteklių naudojimą;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | programinės įrangos, kuri būtina griežtai sienų kontrolei vykdyti, pirkimas turėtų atitikti pagal Programą numatytus tinkamumo finansuoti kriterijus. Be to, siekiant skatinti duomenų mainus, turėtų būti raginama įsigyti programinę įrangą, kuri galėtų būti naudojama visose valstybėse narėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

programinės įrangos, kuri būtina griežtai sienų kontrolei vykdyti, pirkimas turėtų atitikti pagal Programą numatytus tinkamumo finansuoti kriterijus. Be to, siekiant skatinti duomenų mainus, turėtų būti raginama įsigyti programinę įrangą, kuri galėtų būti naudojama visose valstybėse narėse;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | informacinių technologijų (IT) pajėgumų didinimo veiksmai turėtų pritraukti

  didžiausią
  Programos biudžeto dalį. Konkrečiomis nuostatomis turėtų būti apibūdinti atitinkami bendri ir nacionaliniai Europos elektroninių sistemų komponentai. Be to, turėtų būti aiškiai apibrėžta veiksmų apimtis bei Komisijos ir valstybių narių atsakomybė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

informacinių technologijų (IT) pajėgumų didinimo veiksmai turėtų pritraukti

  didžiausią
  Programos biudžeto dalį. Konkrečiomis nuostatomis turėtų būti apibūdinti atitinkami bendri ir nacionaliniai Europos elektroninių sistemų komponentai. Be to, turėtų būti aiškiai apibrėžta veiksmų apimtis bei Komisijos ir valstybių narių atsakomybė.

| (12) | informacinių technologijų (IT) pajėgumų ugdymo veiksmams turėtų būti skirta

  didesnioji
  Programos biudžeto dalis. Konkrečiomis nuostatomis turėtų būti apibūdinti atitinkami bendri ir nacionaliniai Europos elektroninių sistemų komponentai. Be to, turėtų būti aiškiai apibrėžta veiksmų apimtis bei Komisijos ir valstybių narių atsakomybė.
  Siekiant užtikrinti IT pajėgumų ugdymo veiklos nuoseklumą ir koordinavimą, pagal Programą turėtų būti numatyta, jog Komisija parengs ir atnaujins Daugiametį strateginį muitinių planą, kad būtų sukurta elektroninė erdvė, kuria naudojantis būtų užtikrinamas Sąjungos muitinių sistemų veiklos suderinamumas ir sąveikumas; |
| --- | --- |

(12)

informacinių technologijų (IT) pajėgumų ugdymo veiksmams turėtų būti skirta

  didesnioji
  Programos biudžeto dalis. Konkrečiomis nuostatomis turėtų būti apibūdinti atitinkami bendri ir nacionaliniai Europos elektroninių sistemų komponentai. Be to, turėtų būti aiškiai apibrėžta veiksmų apimtis bei Komisijos ir valstybių narių atsakomybė.
  Siekiant užtikrinti IT pajėgumų ugdymo veiklos nuoseklumą ir koordinavimą, pagal Programą turėtų būti numatyta, jog Komisija parengs ir atnaujins Daugiametį strateginį muitinių planą, kad būtų sukurta elektroninė erdvė, kuria naudojantis būtų užtikrinamas Sąjungos muitinių sistemų veiklos suderinamumas ir sąveikumas;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14a) | vadovaujantis išvadomis, išdėstytomis dviejose Europos Audito Rūmų neseniai priimtose specialiosiose ataskaitose muitinių klausimais, t. y. 2017 m. gruodžio 5 d. Specialiojoje ataskaitoje Nr. 19/2017 „Importo procedūros: teisinės sistemos trūkumai ir neveiksmingas įgyvendinimas daro poveikį ES finansiniams interesams“ ir 2018 m. spalio 10 d. Specialiojoje ataskaitoje Nr. 26/2018 „Keli vėlavimai įgyvendinti muitinės IT sistemas: kas buvo ne taip?“, vykdant bendradarbiavimo muitų srityje veiksmus, kurie numatyti pagal programą „Muitinė“, turėtų būti siekiama ištaisyti nurodytus trūkumus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14a)

vadovaujantis išvadomis, išdėstytomis dviejose Europos Audito Rūmų neseniai priimtose specialiosiose ataskaitose muitinių klausimais, t. y. 2017 m. gruodžio 5 d. Specialiojoje ataskaitoje Nr. 19/2017 „Importo procedūros: teisinės sistemos trūkumai ir neveiksmingas įgyvendinimas daro poveikį ES finansiniams interesams“ ir 2018 m. spalio 10 d. Specialiojoje ataskaitoje Nr. 26/2018 „Keli vėlavimai įgyvendinti muitinės IT sistemas: kas buvo ne taip?“, vykdant bendradarbiavimo muitų srityje veiksmus, kurie numatyti pagal programą „Muitinė“, turėtų būti siekiama ištaisyti nurodytus trūkumus;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

14 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14b) | 2018 m. spalio 4 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl kovos su sukčiavimu muitų srityje ir ES nuosavų išteklių apsaugos. Įgyvendinant pagal Programą numatytus veiksmus, turėtų būti atsižvelgiama į šioje rezoliucijoje išdėstytas išvadas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14b)

2018 m. spalio 4 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl kovos su sukčiavimu muitų srityje ir ES nuosavų išteklių apsaugos. Įgyvendinant pagal Programą numatytus veiksmus, turėtų būti atsižvelgiama į šioje rezoliucijoje išdėstytas išvadas;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami remiantis gebėjimu pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir rezultatus, visų pirma atsižvelgiant į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Todėl turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius ir į su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nustatyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami remiantis gebėjimu pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir rezultatus, visų pirma atsižvelgiant į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Todėl turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius ir į su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nustatyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje;

| (20) | finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami remiantis gebėjimu pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir
  geriausius
  rezultatus, visų pirma atsižvelgiant į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Todėl turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius ir į su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nustatyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(20)

finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami remiantis gebėjimu pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir
  geriausius
  rezultatus, visų pirma atsižvelgiant į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Todėl turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius ir į su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nustatyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Bendras
  programos tikslas – remti muitų sąjungą ir muitines, kad būtų saugomi Sąjungos ir valstybių narių finansiniai ir ekonominiai interesai
  , visoje Sąjungoje užtikrintas saugumas ir sauga, Sąjunga būtų apsaugota nuo nesąžiningos ir neteisėtos prekybos sudarant geresnes teisėto verslo sąlygas
  . | 1.   
  kad būtų pasiektas ilgalaikis tikslas užtikrinti kuo glaudesnį visų Sąjungos muitinių bendradarbiavimą, taip pat siekiant užtikrinti valstybių narių apsaugą ir saugumą bei apsaugoti Sąjungą nuo sukčiavimo, nesąžiningos ir neteisėtos komercinės praktikos, tuo pat metu skatinant teisėtą verslo veiklą ir aukšto lygio vartotojų apsaugą, bendras
  programos tikslas
  yra
  remti muitų sąjungą ir muitines, kad būtų saugomi Sąjungos ir valstybių narių finansiniai ir ekonominiai interesai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   
  Bendras
  programos tikslas – remti muitų sąjungą ir muitines, kad būtų saugomi Sąjungos ir valstybių narių finansiniai ir ekonominiai interesai
  , visoje Sąjungoje užtikrintas saugumas ir sauga, Sąjunga būtų apsaugota nuo nesąžiningos ir neteisėtos prekybos sudarant geresnes teisėto verslo sąlygas
  .

1.   
  kad būtų pasiektas ilgalaikis tikslas užtikrinti kuo glaudesnį visų Sąjungos muitinių bendradarbiavimą, taip pat siekiant užtikrinti valstybių narių apsaugą ir saugumą bei apsaugoti Sąjungą nuo sukčiavimo, nesąžiningos ir neteisėtos komercinės praktikos, tuo pat metu skatinant teisėtą verslo veiklą ir aukšto lygio vartotojų apsaugą, bendras
  programos tikslas
  yra
  remti muitų sąjungą ir muitines, kad būtų saugomi Sąjungos ir valstybių narių finansiniai ir ekonominiai interesai.

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalis

3 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Konkretus
  Programos
  tikslas –
  remti muitų srities teisės aktų ir politikos rengimą ir vienodą įgyvendinimą, muitinių bendradarbiavimą
  ir administracinių gebėjimų, be kita ko, žmogiškųjų išteklių kompetencijos, stiprinimą ir Europos
  elektroninių sistemų
  plėtojimą ir veikimą
  . | 2.   
  Konkretūs
  programos
  tikslai: |
| | 1) | remti muitų srities teisės aktų ir politikos rengimą ir vienodą įgyvendinimą
  bei
  muitinių bendradarbiavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Konkretus
  Programos
  tikslas –
  remti muitų srities teisės aktų ir politikos rengimą ir vienodą įgyvendinimą, muitinių bendradarbiavimą
  ir administracinių gebėjimų, be kita ko, žmogiškųjų išteklių kompetencijos, stiprinimą ir Europos
  elektroninių sistemų
  plėtojimą ir veikimą
  .

2.   
  Konkretūs
  programos
  tikslai:

1)

1)

remti muitų srities teisės aktų ir politikos rengimą ir vienodą įgyvendinimą
  bei
  muitinių bendradarbiavimą;

bei

| 2) | padėti ugdyti IT gebėjimus, įskaitant
  elektroninių sistemų
  , nurodytų Sąjungos muitinės kodekso 278 straipsnyje, rengimą, priežiūrą ir eksploatavimą, ir sudaryti sąlygas sklandžiai pereiti prie nepopierinės muitinės ir prekybos aplinkos remiantis šio reglamento 12 straipsniu; |
| --- | --- |

2)

2)

padėti ugdyti IT gebėjimus, įskaitant
  elektroninių sistemų
  , nurodytų Sąjungos muitinės kodekso 278 straipsnyje, rengimą, priežiūrą ir eksploatavimą, ir sudaryti sąlygas sklandžiai pereiti prie nepopierinės muitinės ir prekybos aplinkos remiantis šio reglamento 12 straipsniu;

padėti ugdyti IT gebėjimus, įskaitant

, nurodytų Sąjungos muitinės kodekso 278 straipsnyje, rengimą, priežiūrą ir eksploatavimą, ir sudaryti sąlygas sklandžiai pereiti prie nepopierinės muitinės ir prekybos aplinkos remiantis šio reglamento 12 straipsniu;

| 3) | finansuoti bendrus veiksmus, įskaitant bendradarbiavimo mechanizmus, kuriais naudodamiesi pareigūnai, vykdydami savo svarbiausias pareigas, galėtų dalyvauti bendroje operatyvinėje veikloje, dalintis patirtimi ir suvienyti jėgas siekiant įgyvendinant muitų politiką; |
| --- | --- |

3)

3)

finansuoti bendrus veiksmus, įskaitant bendradarbiavimo mechanizmus, kuriais naudodamiesi pareigūnai, vykdydami savo svarbiausias pareigas, galėtų dalyvauti bendroje operatyvinėje veikloje, dalintis patirtimi ir suvienyti jėgas siekiant įgyvendinant muitų politiką;

finansuoti bendrus veiksmus, įskaitant bendradarbiavimo mechanizmus, kuriais naudodamiesi pareigūnai, vykdydami savo svarbiausias pareigas, galėtų dalyvauti bendroje operatyvinėje veikloje, dalintis patirtimi ir suvienyti jėgas siekiant įgyvendinant muitų politiką;

| 4) | stiprinti žmogiškuosius gebėjimus, stiprinant muitinės pareigūnų profesinius gebėjimus ir leidžiant jiems dirbti savo darbą pagal suderintą tvarką; |
| --- | --- |

4)

4)

stiprinti žmogiškuosius gebėjimus, stiprinant muitinės pareigūnų profesinius gebėjimus ir leidžiant jiems dirbti savo darbą pagal suderintą tvarką;

stiprinti žmogiškuosius gebėjimus, stiprinant muitinės pareigūnų profesinius gebėjimus ir leidžiant jiems dirbti savo darbą pagal suderintą tvarką;

| 5) | remti inovacijas muitų politikos srityje. |
| --- | --- |

5)

5)

remti inovacijas muitų politikos srityje.

remti inovacijas muitų politikos srityje.

Pakeitimas 22

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 a dalis (nauja)

3 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Programa turi derėti su kitų Sąjungos veiksmų programų ir fondų, kurių tikslai susijusiose srityse yra panašūs, veikla, o ją įgyvendinant turi būti naudojamasi be kokia sąveika su minėtųjų programų ir fondų veikla. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Programa turi derėti su kitų Sąjungos veiksmų programų ir fondų, kurių tikslai susijusiose srityse yra panašūs, veikla, o ją įgyvendinant turi būti naudojamasi be kokia sąveika su minėtųjų programų ir fondų veikla.

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 b dalis (nauja)

3 straipsnio 2 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Įgyvendinant Programą laikomasi skaidrumo, proporcingumo, vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b.
     
  Įgyvendinant Programą laikomasi skaidrumo, proporcingumo, vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principų.

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 c dalis (nauja)

3 straipsnio 2 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Pagal Programą taip pat remiamas nuolatinis muitinių bendradarbiavimo vertinimas ir stebėsena, siekiant nustatyti trūkumus ir atlikti galimus patobulinimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2c.
     
  Pagal Programą taip pat remiamas nuolatinis muitinių bendradarbiavimo vertinimas ir stebėsena, siekiant nustatyti trūkumus ir atlikti galimus patobulinimus.

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas – 950 000 000 EUR dabartinėmis kainomis. | 1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas –
  842 844 000 EUR 2018 m. kainomis (
  950 000 000 EUR dabartinėmis kainomis). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas – 950 000 000 EUR dabartinėmis kainomis.

1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas –
  842 844 000 EUR 2018 m. kainomis (
  950 000 000 EUR dabartinėmis kainomis).

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Iš
  1 dalyje nurodytos sumos taip pat gali būti finansuojamos pasirengimo, stebėsenos, kontrolės, audito, vertinimo ir kitos su Programos valdymu ir pasiektų Programos tikslų vertinimu susijusios veiklos išlaidos. Be to, iš jos gali būti finansuojamos išlaidos, susijusios su tyrimais, ekspertų posėdžiais, informavimo ir komunikacijos veiksmais, jei jos susijusios su Programos tikslais, taip pat išlaidos, susijusios su informacinių technologijų tinklais, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama informacijos tvarkymui ir mainams, įskaitant institucines informacinių technologijų priemones ir kitą techninę ir administracinę paramą, kurios reikia Programai valdyti. | 2.   
  Prireikus ir tinkamai pagrįstais atvejais iš
  1 dalyje nurodytos sumos taip pat gali būti finansuojamos pasirengimo, stebėsenos, kontrolės, audito, vertinimo ir kitos su Programos valdymu ir
  Programos veiklos rezultatų bei
  pasiektų tikslų vertinimu susijusios veiklos išlaidos. Be to, iš jos gali būti finansuojamos išlaidos, susijusios su tyrimais, ekspertų posėdžiais,
  Komisijos
  informavimo ir komunikacijos veiksmais,
  skirtais valstybėms narėms ir ekonominės veiklos vykdytojams,
  jei jos susijusios su Programos tikslais, taip pat išlaidos, susijusios su informacinių technologijų tinklais, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama informacijos tvarkymui ir mainams, įskaitant institucines informacinių technologijų priemones ir kitą techninę ir administracinę paramą, kurios reikia Programai valdyti
  , jei tik ši veikla būtina Programos tikslams pasiekti
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Iš
  1 dalyje nurodytos sumos taip pat gali būti finansuojamos pasirengimo, stebėsenos, kontrolės, audito, vertinimo ir kitos su Programos valdymu ir pasiektų Programos tikslų vertinimu susijusios veiklos išlaidos. Be to, iš jos gali būti finansuojamos išlaidos, susijusios su tyrimais, ekspertų posėdžiais, informavimo ir komunikacijos veiksmais, jei jos susijusios su Programos tikslais, taip pat išlaidos, susijusios su informacinių technologijų tinklais, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama informacijos tvarkymui ir mainams, įskaitant institucines informacinių technologijų priemones ir kitą techninę ir administracinę paramą, kurios reikia Programai valdyti.

2.   
  Prireikus ir tinkamai pagrįstais atvejais iš
  1 dalyje nurodytos sumos taip pat gali būti finansuojamos pasirengimo, stebėsenos, kontrolės, audito, vertinimo ir kitos su Programos valdymu ir
  Programos veiklos rezultatų bei
  pasiektų tikslų vertinimu susijusios veiklos išlaidos. Be to, iš jos gali būti finansuojamos išlaidos, susijusios su tyrimais, ekspertų posėdžiais,
  Komisijos
  informavimo ir komunikacijos veiksmais,
  skirtais valstybėms narėms ir ekonominės veiklos vykdytojams,
  jei jos susijusios su Programos tikslais, taip pat išlaidos, susijusios su informacinių technologijų tinklais, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama informacijos tvarkymui ir mainams, įskaitant institucines informacinių technologijų priemones ir kitą techninę ir administracinę paramą, kurios reikia Programai valdyti
  , jei tik ši veikla būtina Programos tikslams pasiekti
  .

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 a dalis (nauja)

4 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Programa nesinaudojama išlaidoms, susijusioms su galimu Jungtinės Karalystės išstojimu iš Sąjungos, padengti. Komisija, remdamasi savo pačios vertinimu, atideda lėšas išlaidoms, susijusioms su Jungtinės Karalystės pasitraukimu iš visų Sąjungos mutinių sistemų ir bendradarbiavimo veiklos bei jos teisinių įsipareigojimų šioje srityje galiojimo pabaiga, padengti. |
| | Prieš atidėdama šias lėšas, Komisija parengia galimų išlaidų sąmatą ir, gavusi su šia sąmata susijusius duomenis, informuoja Europos Parlamentą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Programa nesinaudojama išlaidoms, susijusioms su galimu Jungtinės Karalystės išstojimu iš Sąjungos, padengti. Komisija, remdamasi savo pačios vertinimu, atideda lėšas išlaidoms, susijusioms su Jungtinės Karalystės pasitraukimu iš visų Sąjungos mutinių sistemų ir bendradarbiavimo veiklos bei jos teisinių įsipareigojimų šioje srityje galiojimo pabaiga, padengti.

Prieš atidėdama šias lėšas, Komisija parengia galimų išlaidų sąmatą ir, gavusi su šia sąmata susijusius duomenis, informuoja Europos Parlamentą.

Prieš atidėdama šias lėšas, Komisija parengia galimų išlaidų sąmatą ir, gavusi su šia sąmata susijusius duomenis, informuoja Europos Parlamentą.

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies c punkto įžanginė dalis

5 straipsnio 1 dalies c punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | kitos trečiosios valstybės konkrečiuose susitarimuose dėl tos trečiosios valstybės dalyvavimo bet kurioje Sąjungos programoje nustatytomis sąlygomis, jei susitarimu: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

kitos trečiosios valstybės konkrečiuose susitarimuose dėl tos trečiosios valstybės dalyvavimo bet kurioje Sąjungos programoje nustatytomis sąlygomis, jei susitarimu:

| c) | kitos trečiosios valstybės konkrečiuose susitarimuose dėl tos trečiosios valstybės dalyvavimo bet kurioje Sąjungos programoje nustatytomis sąlygomis, jei susitarimu: |
| --- | --- |

c)

kitos trečiosios valstybės konkrečiuose susitarimuose dėl tos trečiosios valstybės dalyvavimo bet kurioje Sąjungos programoje nustatytomis sąlygomis, jei susitarimu:

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies c punkto 2 įtrauka

5 straipsnio 1 dalies c punkto 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | nustatytos dalyvavimo programose sąlygos, be kita ko, apskaičiuojami finansiniai įnašai atskiroms programoms ir jų administracinės išlaidos. Pagal
  Reglamento 2018/XXX [naujojo
  Finansinio reglamento] [21 straipsnio 5 dalį] šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

nustatytos dalyvavimo programose sąlygos, be kita ko, apskaičiuojami finansiniai įnašai atskiroms programoms ir jų administracinės išlaidos. Pagal
  Reglamento 2018/XXX [naujojo
  Finansinio reglamento] [21 straipsnio 5 dalį] šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas;

Reglamento 2018/XXX [naujojo

| — | nustatytos dalyvavimo Programose sąlygos, be kita ko, apskaičiuojami finansiniai įnašai atskiroms programoms ir jų administracinės išlaidos. Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalį šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas; |
| --- | --- |

—

nustatytos dalyvavimo Programose sąlygos, be kita ko, apskaičiuojami finansiniai įnašai atskiroms programoms ir jų administracinės išlaidos. Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalį šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas;

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Pagal šią Programą tinkami finansuoti yra ir veiksmai, kuriais papildomi arba remiami veiksmai, skirti Reglamento (ES) [2018/XXX] [MTĮ priemonė] 3 straipsnyje nurodytiems tikslams įgyvendinti. | 2.   Pagal šią Programą tinkami finansuoti yra ir veiksmai, kuriais papildomi arba remiami veiksmai, skirti Reglamento (ES) [2018/XXX] [MTĮ priemonė] 3 straipsnyje nurodytiems tikslams įgyvendinti
  , ir (arba) papildomi arba remiami veiksmai, kuriais įgyvendinami Reglamento (ES) [2018/XXX] [Kovos su sukčiavimu programa] 2 straipsnyje nurodyti tikslai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Pagal šią Programą tinkami finansuoti yra ir veiksmai, kuriais papildomi arba remiami veiksmai, skirti Reglamento (ES) [2018/XXX] [MTĮ priemonė] 3 straipsnyje nurodytiems tikslams įgyvendinti.

2.   Pagal šią Programą tinkami finansuoti yra ir veiksmai, kuriais papildomi arba remiami veiksmai, skirti Reglamento (ES) [2018/XXX] [MTĮ priemonė] 3 straipsnyje nurodytiems tikslams įgyvendinti
  , ir (arba) papildomi arba remiami veiksmai, kuriais įgyvendinami Reglamento (ES) [2018/XXX] [Kovos su sukčiavimu programa] 2 straipsnyje nurodyti tikslai
  .

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos b punktas

7 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | projektais pagrįstą struktūrišką bendradarbiavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

projektais pagrįstą struktūrišką bendradarbiavimą;

| b) | projektais pagrįstą struktūrišką bendradarbiavimą
  , pvz., valstybių narių grupės bendradarbiavimu grindžiamą IT sprendimų kūrimą
  ; |
| --- | --- |

b)

projektais pagrįstą struktūrišką bendradarbiavimą
  , pvz., valstybių narių grupės bendradarbiavimu grindžiamą IT sprendimų kūrimą
  ;

, pvz., valstybių narių grupės bendradarbiavimu grindžiamą IT sprendimų kūrimą

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos d punktas

7 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | žmogiškųjų išteklių kompetencijos ir gebėjimų stiprinimo veiksmus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

žmogiškųjų išteklių kompetencijos ir gebėjimų stiprinimo veiksmus;

| d) | žmogiškųjų išteklių kompetencijos ir gebėjimų stiprinimo veiksmus
  , įskaitant mokymus ir geriausios praktikos mainus
  ; |
| --- | --- |

d)

žmogiškųjų išteklių kompetencijos ir gebėjimų stiprinimo veiksmus
  , įskaitant mokymus ir geriausios praktikos mainus
  ;

, įskaitant mokymus ir geriausios praktikos mainus

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos e punkto 3 a papunktis (naujas)

7 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos e punkto 3 a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a) | stebėsenos veiklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a)

3a)

stebėsenos veiklą;

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 4 dalis

7 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Veiksmai, apimantys Europos elektroninių sistemų, skirtų bendradarbiauti su trečiosiomis valstybėmis, kurios nėra Programos asocijuotosios valstybės, arba su tarptautinėmis organizacijomis, bendrų komponentų pritaikymo arba išplėtimo plėtojimą ir veikimą, yra tinkami finansuoti, jeigu jie atitinka Sąjungos interesus. Komisija nustato būtiną administracinę tvarką, pagal kurią nustatomas atitinkamų trečiųjų šalių finansinis įnašas į tokius veiksmus. | 4.   Veiksmai, apimantys Europos elektroninių sistemų, skirtų bendradarbiauti su trečiosiomis valstybėmis, kurios nėra Programos asocijuotosios valstybės, arba su tarptautinėmis organizacijomis, bendrų komponentų pritaikymo arba išplėtimo plėtojimą
  , diegimą, priežiūrą
  ir veikimą, yra tinkami finansuoti, jeigu jie atitinka Sąjungos interesus. Komisija nustato būtiną administracinę tvarką, pagal kurią nustatomas atitinkamų trečiųjų šalių finansinis įnašas į tokius veiksmus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Veiksmai, apimantys Europos elektroninių sistemų, skirtų bendradarbiauti su trečiosiomis valstybėmis, kurios nėra Programos asocijuotosios valstybės, arba su tarptautinėmis organizacijomis, bendrų komponentų pritaikymo arba išplėtimo plėtojimą ir veikimą, yra tinkami finansuoti, jeigu jie atitinka Sąjungos interesus. Komisija nustato būtiną administracinę tvarką, pagal kurią nustatomas atitinkamų trečiųjų šalių finansinis įnašas į tokius veiksmus.

4.   Veiksmai, apimantys Europos elektroninių sistemų, skirtų bendradarbiauti su trečiosiomis valstybėmis, kurios nėra Programos asocijuotosios valstybės, arba su tarptautinėmis organizacijomis, bendrų komponentų pritaikymo arba išplėtimo plėtojimą
  , diegimą, priežiūrą
  ir veikimą, yra tinkami finansuoti, jeigu jie atitinka Sąjungos interesus. Komisija nustato būtiną administracinę tvarką, pagal kurią nustatomas atitinkamų trečiųjų šalių finansinis įnašas į tokius veiksmus.

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Jeigu naudinga vykdant veiksmus, skirtus 3 straipsnyje nurodytiems tikslams įgyvendinti, vyriausybinių institucijų atstovai, įskaitant pagal 5 straipsnį trečiųjų valstybių, kurios nėra Programos asocijuotosios valstybės, institucijų atstovus, tarptautinių
  ir
  kitų susijusių organizacijų atstovai, ekonominės veiklos vykdytojų ir organizacijų, atstovaujančių ekonominės veiklos vykdytojams, atstovai ir pilietinės visuomenės organizacijų atstovai gali dalyvauti pagal Programą organizuojamuose veiksmuose kaip išorės ekspertai. | 1.   Jeigu naudinga vykdant veiksmus, skirtus 3 straipsnyje nurodytiems tikslams įgyvendinti, vyriausybinių institucijų atstovai, įskaitant pagal 5 straipsnį trečiųjų valstybių, kurios nėra Programos asocijuotosios valstybės, institucijų atstovus,
  mokslininkai ir
  tarptautinių
  bei
  kitų susijusių organizacijų atstovai, ekonominės veiklos vykdytojų ir organizacijų, atstovaujančių ekonominės veiklos vykdytojams, atstovai ir pilietinės visuomenės organizacijų atstovai gali dalyvauti pagal Programą organizuojamuose veiksmuose kaip išorės ekspertai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Jeigu naudinga vykdant veiksmus, skirtus 3 straipsnyje nurodytiems tikslams įgyvendinti, vyriausybinių institucijų atstovai, įskaitant pagal 5 straipsnį trečiųjų valstybių, kurios nėra Programos asocijuotosios valstybės, institucijų atstovus, tarptautinių
  ir
  kitų susijusių organizacijų atstovai, ekonominės veiklos vykdytojų ir organizacijų, atstovaujančių ekonominės veiklos vykdytojams, atstovai ir pilietinės visuomenės organizacijų atstovai gali dalyvauti pagal Programą organizuojamuose veiksmuose kaip išorės ekspertai.

1.   Jeigu naudinga vykdant veiksmus, skirtus 3 straipsnyje nurodytiems tikslams įgyvendinti, vyriausybinių institucijų atstovai, įskaitant pagal 5 straipsnį trečiųjų valstybių, kurios nėra Programos asocijuotosios valstybės, institucijų atstovus,
  mokslininkai ir
  tarptautinių
  bei
  kitų susijusių organizacijų atstovai, ekonominės veiklos vykdytojų ir organizacijų, atstovaujančių ekonominės veiklos vykdytojams, atstovai ir pilietinės visuomenės organizacijų atstovai gali dalyvauti pagal Programą organizuojamuose veiksmuose kaip išorės ekspertai.

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 3 dalis

8 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Išorės ekspertus atrenka Komisija, atsižvelgdama į jų
  gebėjimus
  , patirtį ir žinias, kurių reikia konkrečiam veiksmui, vengdama galimo interesų konflikto. | 3.   Išorės ekspertus atrenka Komisija, atsižvelgdama į jų
  kompetenciją
  , patirtį
  šio reglamento taikymo srityje
  ir žinias, kurių reikia konkrečiam
  vykdomam
  veiksmui,
  ir
  vengdama galimo interesų konflikto.
  Vykdant atranką išlaikoma verslo atstovų ir kitų pilietinės visuomenės ekspertų pusiausvyra, be to, atsižvelgiama į lyčių lygybės principą. Išorės ekspertų sąrašas reguliariai atnaujinamas ir skelbiamas viešai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Išorės ekspertus atrenka Komisija, atsižvelgdama į jų
  gebėjimus
  , patirtį ir žinias, kurių reikia konkrečiam veiksmui, vengdama galimo interesų konflikto.

3.   Išorės ekspertus atrenka Komisija, atsižvelgdama į jų
  kompetenciją
  , patirtį
  šio reglamento taikymo srityje
  ir žinias, kurių reikia konkrečiam
  vykdomam
  veiksmui,
  ir
  vengdama galimo interesų konflikto.
  Vykdant atranką išlaikoma verslo atstovų ir kitų pilietinės visuomenės ekspertų pusiausvyra, be to, atsižvelgiama į lyčių lygybės principą. Išorės ekspertų sąrašas reguliariai atnaujinamas ir skelbiamas viešai.

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį. | 1.   Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį
  , visų pirma laikantis patikimo finansų valdymo, skaidrumo, proporcingumo, nediskriminavimo ir vienodų sąlygų principų
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį.

1.   Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį
  , visų pirma laikantis patikimo finansų valdymo, skaidrumo, proporcingumo, nediskriminavimo ir vienodų sąlygų principų
  .

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 dalis

10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 190 straipsnio pagal Programą gali būti finansuojama iki 100 % tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų. | 1.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 190 straipsnio pagal Programą gali būti finansuojama iki 100 % tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų
  , priklausomai nuo veiksmo aktualumo ir numatomo poveikio
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 190 straipsnio pagal Programą gali būti finansuojama iki 100 % tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų.

1.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 190 straipsnio pagal Programą gali būti finansuojama iki 100 % tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų
  , priklausomai nuo veiksmo aktualumo ir numatomo poveikio
  .

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija ir valstybės narės kartu užtikrina 12 straipsnyje nurodytame Muitinės daugiamečiame strateginiame plane
  išvardytų Europos elektroninių sistemų
  plėtojimą ir veikimą, įskaitant kūrimą, specifikavimą, atitikties testavimą, diegimą, priežiūrą, raidą
  , modernizavimą
  , saugumą, kokybės užtikrinimą ir kokybės kontrolę. | 1.   Komisija ir valstybės narės kartu užtikrina
  Europos elektroninių sistemų, išvardytų
  12 straipsnyje nurodytame Muitinės daugiamečiame strateginiame plane, plėtojimą ir veikimą, įskaitant
  jų
  kūrimą, specifikavimą, atitikties testavimą, diegimą, priežiūrą, raidą, saugumą, kokybės užtikrinimą ir kokybės kontrolę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija ir valstybės narės kartu užtikrina 12 straipsnyje nurodytame Muitinės daugiamečiame strateginiame plane
  išvardytų Europos elektroninių sistemų
  plėtojimą ir veikimą, įskaitant kūrimą, specifikavimą, atitikties testavimą, diegimą, priežiūrą, raidą
  , modernizavimą
  , saugumą, kokybės užtikrinimą ir kokybės kontrolę.

1.   Komisija ir valstybės narės kartu užtikrina
  Europos elektroninių sistemų, išvardytų
  12 straipsnyje nurodytame Muitinės daugiamečiame strateginiame plane, plėtojimą ir veikimą, įskaitant
  jų
  kūrimą, specifikavimą, atitikties testavimą, diegimą, priežiūrą, raidą, saugumą, kokybės užtikrinimą ir kokybės kontrolę.

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalies b punktas

11 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | bendrą Europos elektroninių sistemų plėtojimo ir veikimo koordinavimą siekiant, kad jos būtų tinkamos naudoti, tarpusavyje sujungiamos, nuolat tobulinamos ir sinchroniškai diegiamos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

bendrą Europos elektroninių sistemų plėtojimo ir veikimo koordinavimą siekiant, kad jos būtų tinkamos naudoti, tarpusavyje sujungiamos, nuolat tobulinamos ir sinchroniškai diegiamos;

| b) | bendrą Europos elektroninių sistemų plėtojimo ir veikimo koordinavimą siekiant, kad jos būtų tinkamos naudoti,
  atsparios kibernetiniams išpuoliams,
  tarpusavyje sujungiamos, nuolat tobulinamos ir sinchroniškai diegiamos; |
| --- | --- |

b)

bendrą Europos elektroninių sistemų plėtojimo ir veikimo koordinavimą siekiant, kad jos būtų tinkamos naudoti,
  atsparios kibernetiniams išpuoliams,
  tarpusavyje sujungiamos, nuolat tobulinamos ir sinchroniškai diegiamos;

atsparios kibernetiniams išpuoliams,

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalies e a punktas (naujas)

11 straipsnio 2 dalies e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | efektyvią ir greitą komunikaciją su valstybėmis narėmis ir tarp jų, siekiant supaprastinti Sąjungos elektroninių sistemų valdymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

efektyvią ir greitą komunikaciją su valstybėmis narėmis ir tarp jų, siekiant supaprastinti Sąjungos elektroninių sistemų valdymą;

efektyvią ir greitą komunikaciją su valstybėmis narėmis ir tarp jų, siekiant supaprastinti Sąjungos elektroninių sistemų valdymą;

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalies e b punktas (naujas)

11 straipsnio 2 dalies e b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | eb) | laiku vykdomą ir skaidrią komunikaciją su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, susijusiais su IT sistemų įgyvendinimu ES ir valstybių narių lygmeniu, visų pirma apie Sąjungos ir nacionalinių komponentų įgyvendinimo ir naudojimo vėlavimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

eb)

eb)

laiku vykdomą ir skaidrią komunikaciją su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, susijusiais su IT sistemų įgyvendinimu ES ir valstybių narių lygmeniu, visų pirma apie Sąjungos ir nacionalinių komponentų įgyvendinimo ir naudojimo vėlavimą.

laiku vykdomą ir skaidrią komunikaciją su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, susijusiais su IT sistemų įgyvendinimu ES ir valstybių narių lygmeniu, visų pirma apie Sąjungos ir nacionalinių komponentų įgyvendinimo ir naudojimo vėlavimą.

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalies d punktas

11 straipsnio 3 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | reguliarų informacijos apie priemones, kurių imtasi, kad atitinkamos institucijos ar ekonominės veiklos vykdytojai visapusiškai naudotųsi Europos elektroninėmis sistemomis, teikimą Komisijai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

reguliarų informacijos apie priemones, kurių imtasi, kad atitinkamos institucijos ar ekonominės veiklos vykdytojai visapusiškai naudotųsi Europos elektroninėmis sistemomis, teikimą Komisijai;

| d) | reguliarų informacijos apie priemones, kurių imtasi, kad atitinkamos institucijos ar ekonominės veiklos vykdytojai visapusiškai
  ir veiksmingai
  naudotųsi Europos elektroninėmis sistemomis, teikimą Komisijai; |
| --- | --- |

d)

reguliarų informacijos apie priemones, kurių imtasi, kad atitinkamos institucijos ar ekonominės veiklos vykdytojai visapusiškai
  ir veiksmingai
  naudotųsi Europos elektroninėmis sistemomis, teikimą Komisijai;

ir veiksmingai

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

12 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija parengia ir
  nuolat
  atnaujina Muitinės daugiametį strateginį planą, kuriame išvardijamos visos užduotys, susijusios su Europos elektroninių sistemų plėtojimu ir veikimu, kiekvieną sistemą arba jos dalį priskirdama šioms kategorijoms: | 1.   Komisija parengia ir atnaujina muitinės
  srities
  daugiametį strateginį planą, kuriame išvardijamos visos užduotys, susijusios su Europos elektroninių sistemų plėtojimu ir veikimu, kiekvieną sistemą arba jos dalį priskirdama šioms kategorijoms: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija parengia ir
  nuolat
  atnaujina Muitinės daugiametį strateginį planą, kuriame išvardijamos visos užduotys, susijusios su Europos elektroninių sistemų plėtojimu ir veikimu, kiekvieną sistemą arba jos dalį priskirdama šioms kategorijoms:

1.   Komisija parengia ir atnaujina muitinės
  srities
  daugiametį strateginį planą, kuriame išvardijamos visos užduotys, susijusios su Europos elektroninių sistemų plėtojimu ir veikimu, kiekvieną sistemą arba jos dalį priskirdama šioms kategorijoms:

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalies a punktas

12 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | bendram komponentui – Sąjungos lygmeniu plėtojamam Europos
  elektorinių
  sistemų komponentui, kuriuo naudotis gali visos valstybės narės arba kurį
  dėl veiksmingumo
  ,
  saugumo
  ir
  racionalizavimo
  Komisija nustatė kaip bendrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

a)

bendram komponentui – Sąjungos lygmeniu plėtojamam Europos
  elektorinių
  sistemų komponentui, kuriuo naudotis gali visos valstybės narės arba kurį
  dėl veiksmingumo
  ,
  saugumo
  ir
  racionalizavimo
  Komisija nustatė kaip bendrą;

elektorinių

dėl veiksmingumo

saugumo

racionalizavimo

| a) | bendram komponentui – Sąjungos lygmeniu plėtojamam Europos
  elektroninių
  sistemų komponentui, kuriuo naudotis gali visos valstybės narės arba kurį
  , atsižvelgdama į veiksmingumą, saugumą
  ,
  racionalizavimą
  ir
  patikimumą,
  Komisija nustatė kaip bendrą; |
| --- | --- |

a)

bendram komponentui – Sąjungos lygmeniu plėtojamam Europos
  elektroninių
  sistemų komponentui, kuriuo naudotis gali visos valstybės narės arba kurį
  , atsižvelgdama į veiksmingumą, saugumą
  ,
  racionalizavimą
  ir
  patikimumą,
  Komisija nustatė kaip bendrą;

elektroninių

, atsižvelgdama į veiksmingumą, saugumą

racionalizavimą

patikimumą,

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalies b punktas

12 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | nacionaliniam komponentui – nacionaliniu lygmeniu plėtojamam Europos
  elektorinių
  sistemų komponentui, kuriuo naudotis gali valstybė narė, kuri tą komponentą sukūrė arba dalyvavo tą komponentą kuriant bendrai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

nacionaliniam komponentui – nacionaliniu lygmeniu plėtojamam Europos
  elektorinių
  sistemų komponentui, kuriuo naudotis gali valstybė narė, kuri tą komponentą sukūrė arba dalyvavo tą komponentą kuriant bendrai;

elektorinių

| b) | nacionaliniam komponentui – nacionaliniu lygmeniu plėtojamam Europos
  elektroninių
  sistemų komponentui, kuriuo naudotis gali valstybė narė, kuri tą komponentą sukūrė arba dalyvavo tą komponentą kuriant bendrai
  , pvz., įgyvendinant valstybių narių grupės bendradarbiavimu grindžiamo IT plėtojimo projektą
  ; |
| --- | --- |

b)

nacionaliniam komponentui – nacionaliniu lygmeniu plėtojamam Europos
  elektroninių
  sistemų komponentui, kuriuo naudotis gali valstybė narė, kuri tą komponentą sukūrė arba dalyvavo tą komponentą kuriant bendrai
  , pvz., įgyvendinant valstybių narių grupės bendradarbiavimu grindžiamo IT plėtojimo projektą
  ;

elektroninių

, pvz., įgyvendinant valstybių narių grupės bendradarbiavimu grindžiamo IT plėtojimo projektą

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 3 dalis

12 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Valstybės narės praneša Komisijai apie kiekvieną užbaigtą užduotį, joms skirtą pagal 1 dalyje nurodytą Muitinės daugiametį strateginį planą. Be to, jos reguliariai praneša Komisijai apie
  užduoties
  vykdymo pažangą. | 3.   Valstybės narės praneša Komisijai apie kiekvieną užbaigtą užduotį, joms skirtą pagal 1 dalyje nurodytą Muitinės daugiametį strateginį planą. Be to, jos reguliariai praneša Komisijai apie
  užduočių
  vykdymo pažangą
  ir, jei taikytina, apie numatomą jų vykdymo vėlavimą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Valstybės narės praneša Komisijai apie kiekvieną užbaigtą užduotį, joms skirtą pagal 1 dalyje nurodytą Muitinės daugiametį strateginį planą. Be to, jos reguliariai praneša Komisijai apie
  užduoties
  vykdymo pažangą.

3.   Valstybės narės praneša Komisijai apie kiekvieną užbaigtą užduotį, joms skirtą pagal 1 dalyje nurodytą Muitinės daugiametį strateginį planą. Be to, jos reguliariai praneša Komisijai apie
  užduočių
  vykdymo pažangą
  ir, jei taikytina, apie numatomą jų vykdymo vėlavimą
  .

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 5 dalis

12 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų spalio 31 d. Komisija, remdamasi 4 dalyje nurodytomis metinėmis ataskaitomis, parengia konsoliduotą ataskaitą, kurioje įvertinama valstybių narių ir Komisijos padaryta pažanga įgyvendinant 1 dalyje nurodytą planą, ir šią ataskaitą paskelbia viešai. | 5.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų spalio 31d. Komisija, remdamasi 4 dalyje nurodytomis metinėmis ataskaitomis, parengia konsoliduotą ataskaitą, kurioje įvertinama valstybių narių ir Komisijos padaryta pažanga įgyvendinant 1 dalyje nurodytą planą
  , įskaitant informaciją apie reikiamus plano pakeitimus ar vykdymo vėlavimą
  , ir šią ataskaitą paskelbia viešai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų spalio 31 d. Komisija, remdamasi 4 dalyje nurodytomis metinėmis ataskaitomis, parengia konsoliduotą ataskaitą, kurioje įvertinama valstybių narių ir Komisijos padaryta pažanga įgyvendinant 1 dalyje nurodytą planą, ir šią ataskaitą paskelbia viešai.

5.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų spalio 31d. Komisija, remdamasi 4 dalyje nurodytomis metinėmis ataskaitomis, parengia konsoliduotą ataskaitą, kurioje įvertinama valstybių narių ir Komisijos padaryta pažanga įgyvendinant 1 dalyje nurodytą planą
  , įskaitant informaciją apie reikiamus plano pakeitimus ar vykdymo vėlavimą
  , ir šią ataskaitą paskelbia viešai.

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Programa įgyvendinama vykdant Finansinio reglamento
  108
  straipsnyje nurodytas daugiametes darbo programas. | 1.   Programa įgyvendinama vykdant Finansinio reglamento
  110
  straipsnyje nurodytas daugiametes darbo programas.
  Darbo programose visų pirma nustatomi siektini tikslai, tikėtini rezultatai, įgyvendinimo būdas ir bendra finansavimo plano suma. Jose taip pat išsamiai aprašomi numatomi finansuoti veiksmai, nurodoma kiekvienam veiksmui skirta orientacinė lėšų suma ir pateikiamas preliminarus įgyvendinimo tvarkaraštis. Darbo programos prireikus perduodamos Europos Parlamentui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Programa įgyvendinama vykdant Finansinio reglamento
  108
  straipsnyje nurodytas daugiametes darbo programas.

1.   Programa įgyvendinama vykdant Finansinio reglamento
  110
  straipsnyje nurodytas daugiametes darbo programas.
  Darbo programose visų pirma nustatomi siektini tikslai, tikėtini rezultatai, įgyvendinimo būdas ir bendra finansavimo plano suma. Jose taip pat išsamiai aprašomi numatomi finansuoti veiksmai, nurodoma kiekvienam veiksmui skirta orientacinė lėšų suma ir pateikiamas preliminarus įgyvendinimo tvarkaraštis. Darbo programos prireikus perduodamos Europos Parlamentui.

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 dalis

13 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija daugiametes darbo programas priima įgyvendinimo aktais. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros. | 2.   Komisija daugiametes darbo programas priima įgyvendinimo aktais
  ir informuoja apie jas Europos Parlamentą ir Tarybą
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos
  nagrinėjimo
  procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisija daugiametes darbo programas priima įgyvendinimo aktais. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros.

2.   Komisija daugiametes darbo programas priima įgyvendinimo aktais
  ir informuoja apie jas Europos Parlamentą ir Tarybą
  . Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 18 straipsnio 2 dalyje nurodytos
  nagrinėjimo
  procedūros.

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 a dalis (nauja)

13 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Daugiametė darbo programa grindžiama patirtimi, įgyta įgyvendinant ankstesnes programas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Daugiametė darbo programa grindžiama patirtimi, įgyta įgyvendinant ankstesnes programas.

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalis

14 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Rodikliai
  ,
  kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo pažangos
  ,
  padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų, ataskaita, pateikti 2 priede
  . | 1.   
  Komisija
  ,
  laikydamasi savo ataskaitų teikimo reikalavimų pagal Finansinio reglamento 41 straipsnio 3 dalies h punkto
  ,
  teikia Europos Parlamentui ir Tarybai informaciją apie Programos veiklos rezultatus. Ataskaitose dėl veiklos rezultatų pateikiama informacija apie pažangą ir trūkumus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Rodikliai
  ,
  kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo pažangos
  ,
  padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų, ataskaita, pateikti 2 priede
  .

1.   
  Komisija
  ,
  laikydamasi savo ataskaitų teikimo reikalavimų pagal Finansinio reglamento 41 straipsnio 3 dalies h punkto
  ,
  teikia Europos Parlamentui ir Tarybai informaciją apie Programos veiklos rezultatus. Ataskaitose dėl veiklos rezultatų pateikiama informacija apie pažangą ir trūkumus
  .

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 2 dalis

14 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Kad būtų užtikrintas efektyvus Programos pažangos siekiant tikslų įvertinimas, Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas 2 priedas, kad prireikus būtų peržiūrėti arba papildyti rodikliai ir šis reglamentas papildytas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo. | 2.   
  Rodikliai, kuriais grindžiama Programos veiklos rezultatų siekiant 3 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų ataskaita, pateikti 2 priede.
  Kad būtų užtikrintas efektyvus Programos pažangos siekiant tikslų įvertinimas, Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas 2 priedas, kad prireikus būtų peržiūrėti arba papildyti rodikliai ir šis reglamentas papildytas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo
  , siekiant suteikti Europos Parlamentui ir Tarybai naujausią kokybinę ir kiekybinę informaciją apie Programos veiklos rezultatus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Kad būtų užtikrintas efektyvus Programos pažangos siekiant tikslų įvertinimas, Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas 2 priedas, kad prireikus būtų peržiūrėti arba papildyti rodikliai ir šis reglamentas papildytas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo.

2.   
  Rodikliai, kuriais grindžiama Programos veiklos rezultatų siekiant 3 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų ataskaita, pateikti 2 priede.
  Kad būtų užtikrintas efektyvus Programos pažangos siekiant tikslų įvertinimas, Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas 2 priedas, kad prireikus būtų peržiūrėti arba papildyti rodikliai ir šis reglamentas papildytas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo
  , siekiant suteikti Europos Parlamentui ir Tarybai naujausią kokybinę ir kiekybinę informaciją apie Programos veiklos rezultatus
  .

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 3 dalis

14 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai. | 3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų
  palyginami, išsamūs bei
  renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams nustatomi proporcingi
  ir aktualūs
  ataskaitų teikimo reikalavimai.
  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai patikimą informaciją apie naudotų veiklos rezultatų duomenų kokybę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.

3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų
  palyginami, išsamūs bei
  renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams nustatomi proporcingi
  ir aktualūs
  ataskaitų teikimo reikalavimai.
  Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai patikimą informaciją apie naudotų veiklos rezultatų duomenų kokybę.

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 2 dalis

15 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai
  yra
  pakankamai informacijos apie
  Programos
  įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios. | 2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai
  tik atsiranda
  pakankamai informacijos apie
  jos
  įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai
  yra
  pakankamai informacijos apie
  Programos
  įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios.

2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai
  tik atsiranda
  pakankamai informacijos apie
  jos
  įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios.

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 2 a dalis (nauja)

15 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Tarpiniame vertinime pateikiamos išvados, kurių reikia siekiant priimti sprendimą dėl tolesnių su Programa susijusių veiksmų po 2027 m. ir jos tikslų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Tarpiniame vertinime pateikiamos išvados, kurių reikia siekiant priimti sprendimą dėl tolesnių su Programa susijusių veiksmų po 2027 m. ir jos tikslų.

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 3 dalis

15 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Galutinį Programos vertinimą Komisija atlieka baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos. | 3.   Galutinį Programos vertinimą Komisija atlieka baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Galutinį Programos vertinimą Komisija atlieka baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos.

3.   Galutinį Programos vertinimą Komisija atlieka baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 4 dalis

15 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. | 4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas
  bei informaciją apie įgytą patirtį
  Komisija pateikia
  ir perduoda
  Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas
  bei informaciją apie įgytą patirtį
  Komisija pateikia
  ir perduoda
  Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 1 dalis

16 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu trečioji valstybė dalyvauja Programoje remiantis sprendimu, priimtu pagal tarptautinį susitarimą, arba remiantis kita teisine priemone, trečioji valstybė suteikia visas būtinas teises ir reikalingą prieigą atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF)
  ir
  Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti atitinkamus įgaliojimus.
  OLAF suteikiamos
  teisės apima teisę atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013
  dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos
  (
  OLAF
  )
  atliekamų tyrimų
  . | Jeigu trečioji valstybė dalyvauja Programoje remiantis sprendimu, priimtu pagal tarptautinį susitarimą, arba remiantis kita teisine priemone, trečioji valstybė suteikia visas būtinas teises ir reikalingą prieigą atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF), Europos Audito Rūmams
  ir Europos prokuratūrai
  , kad jie galėtų visapusiškai vykdyti atitinkamus įgaliojimus.
  Europos kovos su sukčiavimu tarnybos ir Europos prokuratūros atveju tokios
  teisės apima teisę atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (1a)

  ir Tarybos reglamente
  (
  ES
  ) 
  2017/1939

   (1b). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu trečioji valstybė dalyvauja Programoje remiantis sprendimu, priimtu pagal tarptautinį susitarimą, arba remiantis kita teisine priemone, trečioji valstybė suteikia visas būtinas teises ir reikalingą prieigą atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF)
  ir
  Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti atitinkamus įgaliojimus.
  OLAF suteikiamos
  teisės apima teisę atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013
  dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos
  (
  OLAF
  )
  atliekamų tyrimų
  .

ir

OLAF suteikiamos

dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos

OLAF

atliekamų tyrimų

Jeigu trečioji valstybė dalyvauja Programoje remiantis sprendimu, priimtu pagal tarptautinį susitarimą, arba remiantis kita teisine priemone, trečioji valstybė suteikia visas būtinas teises ir reikalingą prieigą atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF), Europos Audito Rūmams
  ir Europos prokuratūrai
  , kad jie galėtų visapusiškai vykdyti atitinkamus įgaliojimus.
  Europos kovos su sukčiavimu tarnybos ir Europos prokuratūros atveju tokios
  teisės apima teisę atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (1a)

  ir Tarybos reglamente
  (
  ES
  ) 
  2017/1939

   (1b).

ir Europos prokuratūrai

Europos kovos su sukčiavimu tarnybos ir Europos prokuratūros atveju tokios

1a

ir Tarybos reglamente

ES

2017/1939

1b

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 1 dalis

19 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. | 1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina
  kuo didesnį
  jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina
  kuo didesnį
  jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 2 dalis

19 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija vykdo su Programa
  ir jos
  veiksmais
  bei
  rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus,
  susijusius
  su 3 straipsnyje nurodytais tikslais. | 2.   Komisija vykdo su Programa
  , jos lėšomis finansuojamais
  veiksmais
  ir
  rezultatais
  , kurie pasiekti tais finansuojamais veiksmais,
  susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus,
  kiek jie susiję
  su 3 straipsnyje nurodytais tikslais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisija vykdo su Programa
  ir jos
  veiksmais
  bei
  rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus,
  susijusius
  su 3 straipsnyje nurodytais tikslais.

2.   Komisija vykdo su Programa
  , jos lėšomis finansuojamais
  veiksmais
  ir
  rezultatais
  , kurie pasiekti tais finansuojamais veiksmais,
  susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus,
  kiek jie susiję
  su 3 straipsnyje nurodytais tikslais.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0464/2018).

1

(18)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1294/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos muitinių veiksmų programa („Muitinė 2020“) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 624/2007/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 209);

18

(18)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1294/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos muitinių veiksmų programa („Muitinė 2020“) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 624/2007/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 209).

18

(19)  https://ec.europa.eu/taxation_customs/general-information-customs/customs-risk-management/measures-customs-risk-management-framework-crmf_en

19

(19)  https://ec.europa.eu/taxation_customs/general-information-customs/customs-risk-management/measures-customs-risk-management-framework-crmf_en

19

(21)  
  COM(2016)0605.

21

COM(2016)0605.

(21)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

21

2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

(22)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonės, įtrauktos į Integruoto sienų valdymo fondą

22

(22)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl muitinio tikrinimo įrangos finansinės paramos priemonės, įtrauktos į Integruoto sienų valdymo fondą.

22

(23)  COM(2010)0700.

23

(23)  COM(2010)0700.

23

(1a)  
  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

1a

2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

(1b)  
  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

1b

2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/291 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/291

---

P8_TA(2019)0009

Europos investicijų banko statuto dalinis keitimas *

2019 m. sausio 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos investicijų banko statutas (13166/2018 – C8-0464/2018 – 2018/0811(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2020/C 411/36)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos investicijų banko pasiūlymą Tarybai iš dalies pakeisti Europos investicijų banko statutą (13166/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos investicijų banko pasiūlymą Tarybai iš dalies pakeisti Europos investicijų banko statutą (13166/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 308 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0464/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 308 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0464/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0476/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A8-0476/2018),

| 1. | pritaria pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prašo Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti tekstą, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, Europos investicijų bankui ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

2019 m. sausio 16 d., trečiadienis

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/292 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/292

---

P8_TA(2019)0016

ES ir Maroko susitarimas dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, 1 ir 4 protokolų pakeitimo (rezoliucija)

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, 1 ir 4 protokolų pakeitimo sudarymo projekto (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256M(NLE))

(2020/C 411/37)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10593/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10593/2018),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto i papunktį (C8-0463/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto i papunktį (C8-0463/2018),

| — | atsižvelgdamas į Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą, kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės asociacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą, kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Maroko Karalystės asociacija,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Maroko susitarimą dėl abipusių liberalizavimo priemonių, taikomų žemės ūkio ir žuvininkystės produktams, taip pat vadinamą liberalizavimo susitarimu, kuris įsigaliojo 2013 m. rugsėjo 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Maroko susitarimą dėl abipusių liberalizavimo priemonių, taikomų žemės ūkio ir žuvininkystės produktams, taip pat vadinamą liberalizavimo susitarimu, kuris įsigaliojo 2013 m. rugsėjo 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 10 d. Bendrojo Teismo sprendimą (byla T-512/12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 10 d. Bendrojo Teismo sprendimą (byla T-512/12),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 21 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (toliau – ESTT) sprendimą (byla C-104/16 P), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 21 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (toliau – ESTT) sprendimą (byla C-104/16 P),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 11 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą SWD(2018)0346, kuris pateiktas kartu su pasiūlymu dėl Tarybos sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. birželio 11 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą SWD(2018)0346, kuris pateiktas kartu su pasiūlymu dėl Tarybos sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į 1969 m. gegužės 23 d. Vienos konvenciją dėl tarptautinių sutarčių teisės ir į jos 34 ir 36 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1969 m. gegužės 23 d. Vienos konvenciją dėl tarptautinių sutarčių teisės ir į jos 34 ir 36 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į generalinio sekretoriaus pranešimą Jungtinių Tautų Saugumo Tarybai dėl su Vakarų Sachara susijusios padėties (S/2018/277), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į generalinio sekretoriaus pranešimą Jungtinių Tautų Saugumo Tarybai dėl su Vakarų Sachara susijusios padėties (S/2018/277),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2414 (2018 m.) dėl su Vakarų Sachara susijusios padėties (S/RES/2414 (2018)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2414 (2018 m.) dėl su Vakarų Sachara susijusios padėties (S/RES/2414 (2018)),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją, visų pirma jos XI skyriaus 73 straipsnį dėl priklausomų teritorijų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Chartiją, visų pirma jos XI skyriaus 73 straipsnį dėl priklausomų teritorijų,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (toliau – ES sutartis), ypač į jos V antraštinės dalies 1 skyriaus 21 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (toliau – ES sutartis), ypač į jos V antraštinės dalies 1 skyriaus 21 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 6 dalies a punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 6 dalies a punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 16 d. teisėkūros rezoliuciją (1) dėl Tarybos sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 16 d. teisėkūros rezoliuciją (1) dėl Tarybos sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą, Užsienio reikalų komiteto ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones ir Žuvininkystės komiteto poziciją pakeitimų forma (A8-0478/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą, Užsienio reikalų komiteto ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones ir Žuvininkystės komiteto poziciją pakeitimų forma (A8-0478/2018),

| A. | kadangi Europos Sąjunga ir Maroko Karalystė nuo seno palaiko ryšius ir vykdo glaudų bendradarbiavimą, plėtojamą palaikant plataus masto partnerystę, apimančią politinius, ekonominius ir socialinius aspektus ir sutvirtintą aukštesnio lygio statusu bei abiejų šalių noru toliau ją plėtoti; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga ir Maroko Karalystė nuo seno palaiko ryšius ir vykdo glaudų bendradarbiavimą, plėtojamą palaikant plataus masto partnerystę, apimančią politinius, ekonominius ir socialinius aspektus ir sutvirtintą aukštesnio lygio statusu bei abiejų šalių noru toliau ją plėtoti;

| B. | kadangi ES ir Maroko liberalizavimo susitarimas įsigaliojo 2013 m. rugsėjo 1 d.; kadangi judėjimas „Front Polisario“2012 m. lapkričio 19 d. kreipėsi į Teisingumo Teismą dėl to, kad susitarimo taikymu Vakarų Sacharos teritorijai pažeidžiama tarptautinė teisė; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES ir Maroko liberalizavimo susitarimas įsigaliojo 2013 m. rugsėjo 1 d.; kadangi judėjimas „Front Polisario“2012 m. lapkričio 19 d. kreipėsi į Teisingumo Teismą dėl to, kad susitarimo taikymu Vakarų Sacharos teritorijai pažeidžiama tarptautinė teisė;

| C. | kadangi 2015 m. gruodžio 10 d. Pirmosios instancijos teismas panaikino Tarybos sprendimą sudaryti liberalizavimo susitarimą; kadangi 2016 m. vasario 19 d. Taryba vieningai pateikė apeliacinį skundą dėl šio sprendimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2015 m. gruodžio 10 d. Pirmosios instancijos teismas panaikino Tarybos sprendimą sudaryti liberalizavimo susitarimą; kadangi 2016 m. vasario 19 d. Taryba vieningai pateikė apeliacinį skundą dėl šio sprendimo;

| D. | kadangi Teisingumo Teismo Bendrasis Teismas savo 2016 m. gruodžio 21 d. sprendimu nustatė, kad liberalizavimo susitarimas nesuteikia teisinio pagrindo įtraukti Vakarų Sacharą ir todėl jis negali būti taikomas šiai teritorijai; |
| --- | --- |

D.

kadangi Teisingumo Teismo Bendrasis Teismas savo 2016 m. gruodžio 21 d. sprendimu nustatė, kad liberalizavimo susitarimas nesuteikia teisinio pagrindo įtraukti Vakarų Sacharą ir todėl jis negali būti taikomas šiai teritorijai;

| E. | kadangi sprendimo 106 dalyje nurodoma, kad Vakarų Sacharos gyventojai turi būti laikomi trečiąja susitarimo šalimi, laikantis santykinio sutarčių poveikio principo, kuri turi pritarti susitarimo įgyvendinimui teritorijoje; kadangi dėl to šis susitarimas negali būti taikomas ir Vakarų Sacharos teritorijoje, jei nebus sudarytas tolesnis susitarimas; |
| --- | --- |

E.

kadangi sprendimo 106 dalyje nurodoma, kad Vakarų Sacharos gyventojai turi būti laikomi trečiąja susitarimo šalimi, laikantis santykinio sutarčių poveikio principo, kuri turi pritarti susitarimo įgyvendinimui teritorijoje; kadangi dėl to šis susitarimas negali būti taikomas ir Vakarų Sacharos teritorijoje, jei nebus sudarytas tolesnis susitarimas;

| F. | kadangi ekonominės veiklos vykdytojai vis dar gali eksportuoti į Europos Sąjungą iš Vakarų Sacharos, bet nuo 2016 m. gruodžio 21 d. lengvatiniai tarifai netaikomi produktams, kilusiems iš šios teritorijos; |
| --- | --- |

F.

kadangi ekonominės veiklos vykdytojai vis dar gali eksportuoti į Europos Sąjungą iš Vakarų Sacharos, bet nuo 2016 m. gruodžio 21 d. lengvatiniai tarifai netaikomi produktams, kilusiems iš šios teritorijos;

| G. | kadangi yra per mažai informacijos, kuria remiantis ES muitinės galėtų nustatyti, ar iš Maroko eksportuojami produktai kilę iš Vakarų Sacharos, todėl neįmanoma laikytis Teisingumo Teismo sprendimo; |
| --- | --- |

G.

kadangi yra per mažai informacijos, kuria remiantis ES muitinės galėtų nustatyti, ar iš Maroko eksportuojami produktai kilę iš Vakarų Sacharos, todėl neįmanoma laikytis Teisingumo Teismo sprendimo;

| H. | kadangi po to, kai Teisingumo Teismas priėmė sprendimą, Taryba suteikė Komisijai įgaliojimus pakeisti Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo 1 ir 4 protokolus, kad į juos būtų galima įtraukti Vakarų Sacharos produktus; kadangi norint įtraukti šiuos produktus būtina užtikrinti tam tikrą jų atsekamumą, kad juos būtų galima atpažinti; |
| --- | --- |

H.

kadangi po to, kai Teisingumo Teismas priėmė sprendimą, Taryba suteikė Komisijai įgaliojimus pakeisti Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo 1 ir 4 protokolus, kad į juos būtų galima įtraukti Vakarų Sacharos produktus; kadangi norint įtraukti šiuos produktus būtina užtikrinti tam tikrą jų atsekamumą, kad juos būtų galima atpažinti;

| I. | kadangi būtina užtikrinti susitarimo atitiktį 2016 m. gruodžio 21 d. ESTT sprendimui byloje C-104/16P; |
| --- | --- |

I.

kadangi būtina užtikrinti susitarimo atitiktį 2016 m. gruodžio 21 d. ESTT sprendimui byloje C-104/16P;

| J. | kadangi Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) Briuselyje ir Rabate konsultavosi su išrinktais pareigūnais ir keliais priklausomos Vakarų Sacharos teritorijos pilietinės visuomenės atstovais bei asociacijomis; |
| --- | --- |

J.

kadangi Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) Briuselyje ir Rabate konsultavosi su išrinktais pareigūnais ir keliais priklausomos Vakarų Sacharos teritorijos pilietinės visuomenės atstovais bei asociacijomis;

| K. | kadangi Parlamentas manė, kad būtina nuvykti, įvertinti situaciją iš pirmų lūpų ir įgyti žinių apie įvairias žmonių nuomones; kadangi jis priminė 2018 m. rugsėjo 2–3 d. Tarptautinės prekybos (INTA) komiteto faktų nustatymo misijos šioje teritorijoje išvadas; |
| --- | --- |

K.

kadangi Parlamentas manė, kad būtina nuvykti, įvertinti situaciją iš pirmų lūpų ir įgyti žinių apie įvairias žmonių nuomones; kadangi jis priminė 2018 m. rugsėjo 2–3 d. Tarptautinės prekybos (INTA) komiteto faktų nustatymo misijos šioje teritorijoje išvadas;

| L. | kadangi liberalizavimo susitarimo keitimas atliekamas platesniame politiniame ir geopolitiniame kontekste; |
| --- | --- |

L.

kadangi liberalizavimo susitarimo keitimas atliekamas platesniame politiniame ir geopolitiniame kontekste;

| M. | kadangi pasibaigus Ispanijos kolonizacijai Vakarų Sacharoje šioje teritorijoje jau daugiau kaip keturiasdešimt metų vyksta konfliktas; |
| --- | --- |

M.

kadangi pasibaigus Ispanijos kolonizacijai Vakarų Sacharoje šioje teritorijoje jau daugiau kaip keturiasdešimt metų vyksta konfliktas;

| N. | kadangi, Jungtinių Tautų vertinimu, Vakarų Sachara yra nedekolonizuota teritorija; |
| --- | --- |

N.

kadangi, Jungtinių Tautų vertinimu, Vakarų Sachara yra nedekolonizuota teritorija;

| O. | kadangi Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 2440 (2018 m.) Jungtinių Tautų misijos dėl referendumo Vakarų Sacharoje (MINURSO) įgaliojimai buvo pratęsti dar šešių mėnesių laikotarpiui; |
| --- | --- |

O.

kadangi Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 2440 (2018 m.) Jungtinių Tautų misijos dėl referendumo Vakarų Sacharoje (MINURSO) įgaliojimai buvo pratęsti dar šešių mėnesių laikotarpiui;

| P. | kadangi ES ir jos valstybės narės nepripažįsta Maroko suverenių teisių į Vakarų Sacharos teritoriją; kadangi Jungtinės Tautos ir Afrikos Sąjunga pripažįsta „Front Polisario“ kaip Vakarų Sacharos žmonėms atstovaujantį judėjimą; |
| --- | --- |

P.

kadangi ES ir jos valstybės narės nepripažįsta Maroko suverenių teisių į Vakarų Sacharos teritoriją; kadangi Jungtinės Tautos ir Afrikos Sąjunga pripažįsta „Front Polisario“ kaip Vakarų Sacharos žmonėms atstovaujantį judėjimą;

| Q. | kadangi Jungtinės Tautos savo Chartijos 73 straipsnio tikslais Vakarų Sacharą įtraukia į priklausomų teritorijų sąrašą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Jungtinės Tautos savo Chartijos 73 straipsnio tikslais Vakarų Sacharą įtraukia į priklausomų teritorijų sąrašą;

| 1. | primena, kad Marokas yra privilegijuota ES pietinė kaimyninė šalis partnerė, su kuria ES užmezgė tvirtą, strateginę ir ilgalaikę partnerystę, apimančią politinius, ekonominius ir socialinius, taip pat saugumo ir migracijos aspektus; pabrėžia, kad pagal Europos kaimynystės politiką (EKP) Marokui suteiktas aukštesnio lygio statusas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad svarbu šiuo susitarimu suteikti garantijas, susijusias su pagarba tarptautinei teisei, įskaitant žmogaus teises, ir įvykdyti atitinkamą ESTT sprendimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena ES sutarties 21 straipsnyje nustatytą įpareigojimą ES ir jos valstybėms narėms laikytis Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad JT Chartijos 1 straipsnio 2 dalis apima tautų laisvo apsisprendimo principo paisymą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad pagal ES sutarties 21 straipsnį Sąjungos veiksmai tarptautinėje arenoje turi būti vykdomi remiantis demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių bei pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalomumo principais ir laikantis Jungtinių Tautų Chartijos bei tarptautinės teisės principų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad šiuo susitarimu jokia forma nėra pripažįstamos Maroko suverenios teisės į Vakarų Sacharą, kurią Jungtinės Tautos šiuo metu yra įrašiusios į priklausomų teritorijų sąrašą ir kurios dideles dalis dabar administruoja Maroko Karalystė, ir primygtinai reikalauja, kad ES pozicija būtų toliau remti JT pastangas užtikrinti teisingą, ilgalaikį ir abiem šalims priimtiną konflikto Vakarų Sacharoje sprendimą, kuriuo remiantis būtų užtikrinta Vakarų Sacharos gyventojų apsisprendimo teisė atsižvelgiant į tarptautinę teisę, JT Chartiją ir atitinkamas JT rezoliucijas; todėl dar kartą pakartoja, jog visapusiškai remia JT generalinio sekretoriaus asmeninio pasiuntinio Vakarų Sacharai Horsto Köhlerio pastangas padėti šalims sugrįžti prie JT derybų stalo, kad būtų galima pasiekti tokį susitarimą; ragina šalis geranoriškai atnaujinti šias derybas nenumatant išankstinių sąlygų; pabrėžia, kad iš dalies pakeistas ES ir Maroko liberalizavimo susitarimas turi būti ratifikuojamas nedarant jokio poveikio Vakarų Sacharos taikos proceso rezultatams; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad JT iniciatyva gruodžio pradžioje Ženevoje buvo surengtas konflikto šalių susitikimas, kuriame dalyvaus Alžyras ir Mauritanija, ir tikisi, kad šis susitikimas padės paskatinti taikos procesą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į dvi Teisingumo Teismo sprendime nustatytas sąlygas, t. y., kad susitarimo tekste būtų aiškiai nurodyta Vakarų Sachara ir gautas gyventojų pritarimas, taip pat į Tarybos nustatytą trečiąjį kriterijų, pagal kurį reikia užtikrinti naudą vietos gyventojams; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad, kaip nurodyta Komisijos ataskaitoje, per šias įtraukias konsultacijas buvo imtasi visų pagrįstų ir įmanomų veiksmų siekiant išsiaiškinti, ar susiję gyventojai pritaria šiam susitarimui; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad per konsultacijų procesą Komisija ir EIVT palaikė nuolatinius ryšius su JT generalinio sekretoriaus asmeninio pasiuntinio Vakarų Sacharai komanda; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į teisėtus šios teritorijos žmonių interesus ir mano, kad siekiant teritorijos ekonominio vystymosi būtina pasiekti priimtiną tebevykstančio konflikto sprendimą, kurio būtų paisoma; kartu yra įsitikinęs, kad Vakarų Sacharos gyventojai, laukdami politinio sprendimo, turi teisę vystytis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atsižvelgdamas į diskusijas su įvairiais vietos veiklos vykdytojais ir pilietinės visuomenės atstovais, pažymi, kad kai kurios šalys pareiškė pritariančios susitarimui, jeigu apsaugoma jų teisė į ekonominį vystymąsi, o kitos šalys mano, kad prieš suteikiant prekybos lengvatas turi būti rastas politinio konflikto sprendimas; pažymi, kad per Komisijos ir EIVT inicijuotas įtraukias konsultacijas su įvairiomis Vakarų Sacharos organizacijomis ir kitomis organizacijomis bei įstaigomis dauguma dalyvaujančių šalių pritarė siūlomų muitų tarifų lengvatų nešamai socialinei ir ekonominei naudai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad Teisingumo Teismas savo sprendime nenurodė, kaip turi būti pareikštas žmonių pritarimas, ir todėl mano, kad išlieka tam tikras netikrumas dėl šio kriterijaus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripažįsta, kad susitarimas gali paskatinti socialinį ir darnų vystymąsi, kuris iš esmės prisideda prie dabartinio ekonominio, socialinio ir aplinkosauginio vystymosi ir galimybių vietoje kurti tiek žemos, tiek aukštos kvalifikacijos darbo vietas; pažymi, kad maždaug 59 000 darbo vietų priklauso nuo eksporto, o tai yra apie 10 proc. šios teritorijos gyventojų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad ES muitų tarifų lengvatos padarė teigiamą poveikį žemės ūkio ir žuvininkystės produktų sektoriams ir jų eksporto lygiams priklausomoje Vakarų Sacharos teritorijoje; tačiau ragina būti apdairiems užtikrinant, kad dėl jų būtų kuriama pridėtinė vertė vietos lygmeniu, būtų pakartotinai investuojama vietoje ir suteikiama deramo darbo galimybių vietos gyventojams; |
| --- | --- |

14.

| 15. | yra įsitikinęs, kad, nepaisant taikos proceso rezultatų, vietos gyventojai gaus naudos dėl ekonominio vystymosi ir šalutinio poveikio, kurie sukuriami investicijomis į infrastruktūrą, užimtumą, sveikatą ir švietimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į šiuo metu keliuose sektoriuose vykdomas investicijas ir siekia plėtoti žaliąsias technologijas, pvz., atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir jūros vandens gėlinimo įrenginius, tačiau primygtinai ragina dėti daugiau pastangų, kad būtų užtikrinta didesnė įtrauktis į visas vietos ekonomikos sritis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkreipia dėmesį į sahravių, visų pirma jaunuolių, kurių daugelis yra moterys, verslo iniciatyvas ir pabrėžia, jog jiems reikia didesnių eksporto galimybių ir teisinio tikrumo, kad būtų galima toliau investuoti į sektorius, kuriuose didelė darbo vietų paklausa, pvz., žemės ūkio, žuvininkystės ir infrastruktūros sektorius; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pripažįsta Vakarų Sacharos strateginį potencialą, nes ji yra investicijų į kitas Afrikos žemyno dalis centras; |
| --- | --- |

18.

| 19. | įspėja dėl neigiamo poveikio tuo atveju, jeigu nebus taikomos muitų tarifų lengvatos produktams iš priklausomos Vakarų Sacharos teritorijos, ir dėl to, kokia žinia būtų pasiųsta šioje teritorijoje investuojančiai ar norinčiai investuoti jaunajai kartai, atsižvelgiant į jos potencialą vystyti šią teritoriją; atkreipia dėmesį į riziką, kad veikla bus perkelta į regionus, kuriuose jai būtų taikomos lengvatos; pažymi, kad, Komisijos nuomone, netaikant muitų tarifų lengvatų ekonominė ir socialinė susijusių teritorijų vietos gyventojų padėtis galėtų pablogėti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | yra įsitikinęs, kad ES dalyvavimas, be kita ko, įgyvendinant šį susitarimą, yra geriau nei pasitraukimas, kalbant apie dalyvavimą propaguojant ir stebint žmogaus teises ir asmens laisves, ir prašo vykdyti kruopštų vertinimą bei dialogą su Maroku šiais klausimais; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena, kad kitos pasaulio dalys, kurios turi mažiau užmojų dėl darnaus vystymosi, aukštų darbo ir socialinių standartų bei žmogaus teisių, jau beldžiasi į duris ieškodamos naujų prekybos galimybių ir įgis didesnę įtaką tose srityse, iš kurių ES pasitrauks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES vykdomas bendradarbiavimas šioje teritorijoje turės teigiamą sverto poveikį jos darniam vystymuisi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad teisinis tikrumas yra būtinas norint pritraukti tvarias ir ilgalaikes investicijas į teritoriją, taigi svarbus siekiant užtikrinti vietos ekonomikos dinamiškumą bei įvairinimą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena, kad nuo to laiko, kai priimtas Teisingumo Teismo sprendimas, valstybės narės teisiniu požiūriu negali taikyti prekybos lengvatų produktams iš priklausomos Vakarų Sacharos teritorijos ir kad teisinis netikrumas, kuris daro poveikį ekonominės veiklos vykdytojams, turi būti pašalintas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | žino ir yra labai susirūpinęs dėl to, kad iki šiol buvo labai sudėtinga nustatyti, kurie produktai eksportuojami iš priklausomos Vakarų Sacharos teritorijos; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, jog pagrindinis Parlamento kriterijus, kad galėtų pritarti šiam susitarimui, – užtikrinti, kad bus sukurtas mechanizmas, kurį taikydamos valstybių narių muitinės galėtų gauti patikimą informaciją apie produktus iš Vakarų Sacharos ir importuojamus į ES, visapusiškai laikantis ES muitų teisės aktų; pabrėžia, kad taikant tokį mechanizmą bus galima laiku gauti išsamius ir išskaidytus statistinius duomenis apie tokį eksportą; apgailestauja, kad praėjo daug laiko, kol Komisiją ir Marokas susitarė dėl tokio mechanizmo ir ragina Komisiją pasinaudoti visomis turimomis taisomosiomis priemonėmis, jei susitarimo įgyvendinimas būtų nepatenkinamas; primygtinai ragina Komisiją pateikti Parlamentui metinį šio mechanizmo atitikties ES muitinės teisės aktams vertinimą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia kad, negaliojant šiam susitarimui, įskaitant mechanizmą, kurį taikant būtų galima identifikuoti produktus, bus neįmanoma žinoti, ar į Europos rinką patenka produktų iš priklausomos Vakarų Sacharos teritorijos ir kiek jų patenka; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad ES ir Maroko sutartos nuostatos dėl kasmetinių abipusių informacijos ir statistinių duomenų mainų, susijusių su produktais, kurie aptarti pasikeičiant laiškais, įgyvendinimas yra būtinas, kad būtų galima įvertinti susitarimo taikymo sritį ir jo poveikį vystymuisi ir vietos gyventojams; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją ir EIVT atidžiai stebėti susitarimo įgyvendinimą ir rezultatus ir reguliariai pranešti savo išvadas Parlamentui; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją ieškoti būdų, kaip ateityje veiksmingai suteikti prekybos lengvatų visiems Vakarų Sacharos gyventojams; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena, kad, kaip numatyta 2012 m. sudarytame pradiniame susitarime, ES ir Marokas derėjosi dėl plataus užmojo ir išsamaus susitarimo dėl žemės ūkio produktų, perdirbtų žemės ūkio produktų, žuvies ir žuvininkystės produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos, kuriame numatyta, kad Marokas turi apsaugoti visą sąrašą ES geografinių nuorodų; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad 2015 m. pradėta šio susitarimo sudarymo procedūra buvo sustabdyta po to, kai 2016 m. gruodžio 21 d. buvo priimtas Teisingumo Teismo sprendimas; ragina ES ir Maroką nedelsiant atnaujinti šią procedūrą ir greitai vėl pradėti derybas dėl išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės (IVLPE); |
| --- | --- |

31.

| 32. | primena, kad Europos sodininkystės sektorius yra labai jautrus tam tikram Maroko kilmės vaisių ir daržovių eksportui į ES, kuriam taikomas lengvatinis režimas, numatytas 2012 m. kovo 8 d. susitarime dėl abipusių liberalizavimo priemonių, taikomų žemės ūkio produktams, perdirbtiems žemės ūkio produktams ir žuviai bei žuvininkystės produktams; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad galimybė visoms trečiosioms šalims patekti į ES vidaus rinką turėtų priklausyti nuo ES sanitarijos, fitosanitarijos, atsekamumo ir aplinkosaugos taisyklių bei standartų laikymosi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | prašo Komisijos skatinti, kad Marokas ir Europos Sąjunga taikytų lygiavertes priemones ir lygiavertę kontrolę sanitarijos, fitosanitarijos, atsekamumo bei aplinkos standartų, taip pat kilmės ženklinimo taisyklių srityse, siekiant užtikrinti sąžiningą dviejų rinkų konkurenciją; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primena, kad šiuo atnaujintu susitarimu nepakeičiamos anksčiau nustatytos tarifinės kvotos ir lengvatinis importo režimas, o Europos gamintojams tik paaiškinama susitarimo geografinė aprėptis; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkreipia dėmesį į tai, kad dalis į ES pagal minėtą susitarimą taikant lengvatas eksportuojamų vaisių ir daržovių (įskaitant pomidorus ir melionus) yra iš Vakarų Sacharos teritorijos, ir pažymi, kad parengti plataus užmojo planai, skirti tokiai gamybai ir eksportui dar labiau plėtoti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vis dėlto atkreipia dėmesį į šiame naujame susitarime pateiktus patikslinimus ir tikisi, kad nuo šiol šis susitarimas galės būti aiškus ir stabilus pagrindas susitarimo šalims ir atitinkamiems ekonominės veiklos vykdytojams abipus Viduržemio jūros; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pažymi, kad jautrių žemės ūkio produktų stebėsena ir griežtas kvotų taikymas yra nepaprastai svarbūs siekiant užtikrinti subalansuotą susitarimo veikimą; primena, kad 2012 m. susitarimo 1 protokolo 7 straipsnyje numatyta apsaugos sąlyga, kuria užtikrinama galimybė imtis atitinkamų priemonių tais atvejais, kai dėl didelio kiekio žemės ūkio produktų, pagal susitarimą laikomų jautriais, importo rimtai sutrikdoma rinka ir (arba) padaroma didelė žala atitinkamam sektoriui; tikisi, kad Komisija tinkamai ir plačiu mastu stebės jautrių žemės ūkio produktų lengvatinį importą iš Maroko ir Vakarų Sacharos į ES ir kad Komisija ir toliau bus pasirengusi nedelsiant pradėti taikyti minėtą sąlygą, jei tai bus būtina; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkreipia dėmesį į tai, kad aptariamuose vandenyse žvejojantys ES žvejybos laivai teisiškai įpareigoti turėti laivų stebėjimo sistemą (LSS) ir kad privaloma laivo geografines koordinates perduoti Maroko valdžios institucijoms, sudarant visas galimybes sekti laivus ir registruoti, kur jie vykdo žvejybos veiklą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina ES dėti daugiau pastangų skatinant regioninį Magribo šalių bendradarbiavimą, dėl kurio gali būti daromas tik didžiulis teigiamas poveikis regionui ir už jo ribų; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkreipia dėmesį į strateginę būtinybę ES aktyviau bendradarbiauti ir puoselėti ryšius su Magribo regiono šalimis; šiomis aplinkybėmis mano, kad asociacijos susitarimo pratęsimas yra logiška šios strategijos sudėtinė dalis; |
| --- | --- |

41.

| 42. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0017.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/298 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/298

---

P8_TA(2019)0017

ES ir Maroko susitarimas dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, 1 ir 4 protokolų pakeitimo ***

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, 1 ir 4 protokolų pakeitimo sudarymo projekto (10593/2018 – C8-0463/2018 – 2018/0256(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 411/38)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10593/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10593/2018),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, 1 ir 4 protokolų pakeitimo projektą (10597/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Maroko Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Maroko Karalystės asociaciją, 1 ir 4 protokolų pakeitimo projektą (10597/2018),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto i papunktį (C8-0463/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto i papunktį (C8-0463/2018),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 16 d. ne teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl sprendimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 16 d. ne teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl sprendimo (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir į Užsienio reikalų komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A8–0471/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir į Užsienio reikalų komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A8–0471/2018),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Maroko vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2019)0016.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/299 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/299

---

P8_TA(2019)0018

ES ir Kinijos susitarimas dėl PPO ginčų sprendimo procedūros bylos DS492 – Priemonės, darančios poveikį tam tikriems paukštienos produktams taikomoms tarifų nuolaidoms ***

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais dėl bylos DS492 „Europos Sąjunga – Priemonės, darančios poveikį tam tikriems paukštienos produktams taikomoms tarifų nuolaidoms“ sudarymo Sąjungos vardu projekto (10882/2018 – C8-0496/2018 – 2018/0281(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2020/C 411/39)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10882/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10882/2018),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimą pasikeičiant laiškais dėl procedūros bylos DS492 „Europos Sąjunga. Priemonės, darančios poveikį tam tikriems paukštienos produktams taikomoms tarifų nuolaidoms“ (10883/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos susitarimą pasikeičiant laiškais dėl procedūros bylos DS492 „Europos Sąjunga. Priemonės, darančios poveikį tam tikriems paukštienos produktams taikomoms tarifų nuolaidoms“ (10883/2018),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0496/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C8-0496/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A8-0472/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A8-0472/2018),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Kinijos Liaudies Respublikos vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/300 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/300

---

P8_TA(2019)0019

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) ***I

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) (COM(2018)0380 – C8-0231/2018 – 2018/0202(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 411/40)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0380), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0380),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 175 straipsnio 3 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0231/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 175 straipsnio 3 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0231/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą, Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto poziciją pakeitimų forma (A8-0445/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą, Tarptautinės prekybos komiteto, Biudžeto komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto poziciją pakeitimų forma (A8-0445/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

(2)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

P8_TC1-COD(2018)0202

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) .../... dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF)
  pereinamojo laikotarpio fondo (EFT) [Šis pakeitimas taikomas visam tekstui]

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 175 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | įgyvendinant fondų veiklą turėtų būti laikomasi horizontaliųjų principų, nustatytų Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 3 straipsnyje ir
  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (
  SESV
  ) 9 ir
  10 straipsnyje

  straipsniuose
  , įskaitant ES sutarties 5 straipsnyje nustatytus subsidiarumo ir proporcingumo principus, atsižvelgiant į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją.
  Pagal SESV 8 straipsnį
  valstybės narės ir Komisija turėtų siekti pašalinti vyrų ir moterų nelygybę ir didinti jų lygybę bei integruoti lyčių aspektą, taip pat kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Fondų tikslų turėtų būti siekiama atsižvelgiant į darnų vystymąsi ir Sąjungos skatinamą siekį išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę, kaip nustatyta SESV 11 straipsnyje ir 191 straipsnio 1 dalyje, atsižvelgiant į principą „teršėjas moka“; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(1)

įgyvendinant fondų veiklą turėtų būti laikomasi horizontaliųjų principų, nustatytų Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 3 straipsnyje ir
  Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (
  SESV
  ) 9 ir
  10 straipsnyje

  straipsniuose
  , įskaitant ES sutarties 5 straipsnyje nustatytus subsidiarumo ir proporcingumo principus, atsižvelgiant į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją.
  Pagal SESV 8 straipsnį
  valstybės narės ir Komisija turėtų siekti pašalinti vyrų ir moterų nelygybę ir didinti jų lygybę bei integruoti lyčių aspektą, taip pat kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Fondų tikslų turėtų būti siekiama atsižvelgiant į darnų vystymąsi ir Sąjungos skatinamą siekį išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę, kaip nustatyta SESV 11 straipsnyje ir 191 straipsnio 1 dalyje, atsižvelgiant į principą „teršėjas moka“; [2 pakeit.]

| (2) | 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija drauge paskelbė Europos socialinių teisių ramstį (4), kuriuo siekiama spręsti socialines Europos problemas. Atsižvelgiant į kintančias darbo rinkos realijas, Sąjunga turi būti pasirengusi spręsti dabartinius ir būsimus globalizacijos ir skaitmeninės transformacijos uždavinius, užtikrinti, kad ekonomikos augimas būtų įtraukesnis, o užimtumo ir socialinė politika – geresnė. Dvidešimt pagrindinių ramsčio principų suskirstyti į tris kategorijas: lygios galimybės ir galimybė įsidarbinti; tinkamos darbo sąlygos; socialinė apsauga ir įtrauktis. Europos socialinių teisių ramstis – Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių

  pereinamojo laikotarpio
  fondo (EGF

  EFT
  ) bendrosios gairės, kuriomis vadovaudamasi Sąjunga gali praktiškai įgyvendinti atitinkamus ramsčio principus didelio masto restruktūrizavimo atveju; |
| --- | --- |

(2)

2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija drauge paskelbė Europos socialinių teisių ramstį (4), kuriuo siekiama spręsti socialines Europos problemas. Atsižvelgiant į kintančias darbo rinkos realijas, Sąjunga turi būti pasirengusi spręsti dabartinius ir būsimus globalizacijos ir skaitmeninės transformacijos uždavinius, užtikrinti, kad ekonomikos augimas būtų įtraukesnis, o užimtumo ir socialinė politika – geresnė. Dvidešimt pagrindinių ramsčio principų suskirstyti į tris kategorijas: lygios galimybės ir galimybė įsidarbinti; tinkamos darbo sąlygos; socialinė apsauga ir įtrauktis. Europos socialinių teisių ramstis – Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių

  pereinamojo laikotarpio
  fondo (EGF

  EFT
  ) bendrosios gairės, kuriomis vadovaudamasi Sąjunga gali praktiškai įgyvendinti atitinkamus ramsčio principus didelio masto restruktūrizavimo atveju;

| (3) | 2017 m. birželio 20 d. Taryba patvirtino Sąjungos atsaką (5) į „JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.“ (6) – tvarią Europos ateitį. Taryba pabrėžė, jog svarbu subalansuotai ir integruotai užtikrinti darnų vystymąsi visais trimis aspektais (ekonominiu, socialiniu ir aplinkosaugos). Gyvybiškai svarbu, kad darnaus vystymosi aspektai būtų įtraukiami į Europos politikos sistemą ir kad Sąjunga, reaguodama į pasaulinius iššūkius, vykdytų plataus užmojo politiką. Taryba palankiai įvertino 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai“ kaip pirmą žingsnį siekiant darnaus vystymosi tikslų ir taikant darnaus vystymosi principą kaip pagrindinį visų Sąjungos politikos sričių principą, taip pat finansavimo priemonių srityje; |
| --- | --- |

(3)

2017 m. birželio 20 d. Taryba patvirtino Sąjungos atsaką (5) į „JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.“ (6) – tvarią Europos ateitį. Taryba pabrėžė, jog svarbu subalansuotai ir integruotai užtikrinti darnų vystymąsi visais trimis aspektais (ekonominiu, socialiniu ir aplinkosaugos). Gyvybiškai svarbu, kad darnaus vystymosi aspektai būtų įtraukiami į Europos politikos sistemą ir kad Sąjunga, reaguodama į pasaulinius iššūkius, vykdytų plataus užmojo politiką. Taryba palankiai įvertino 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai“ kaip pirmą žingsnį siekiant darnaus vystymosi tikslų ir taikant darnaus vystymosi principą kaip pagrindinį visų Sąjungos politikos sričių principą, taip pat finansavimo priemonių srityje;

| (4) | 2018 m. vasario mėn. Komisija priėmė komunikatą „Europos Sąjungai, veiksmingai siekiančiai savo prioritetų po 2020 m., skirta nauja, moderni daugiametė finansinė programa“ (7). Jame pabrėžta, kad Sąjungos biudžeto lėšomis turi būti remiama unikali Europos socialinė rinkos ekonomika. Todėl bus labai svarbu didinti užimtumo galimybes ir spręsti su įgūdžiais susijusias problemas, visų pirma skaitmeninės transformacijos srityje

  skaitmeninimo, automatizavimo, perėjimo prie efektyvaus išteklių naudojimo ekonomikos, visiškai laikantis 2015 m. Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos, priimto po 21-osios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos
  . Vienas iš esminių kitos Daugiametės finansinės programos principų – biudžeto lankstumas. Reikia išsaugoti lankstumo mechanizmus, kurie leistų Sąjungai
  labiau laiku
  reaguoti į nenumatytus įvykius ir užtikrinti, kad biudžeto ištekliai būtų naudojami ten, kur jų labiausiai reikia; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(4)

2018 m. vasario mėn. Komisija priėmė komunikatą „Europos Sąjungai, veiksmingai siekiančiai savo prioritetų po 2020 m., skirta nauja, moderni daugiametė finansinė programa“ (7). Jame pabrėžta, kad Sąjungos biudžeto lėšomis turi būti remiama unikali Europos socialinė rinkos ekonomika. Todėl bus labai svarbu didinti užimtumo galimybes ir spręsti su įgūdžiais susijusias problemas, visų pirma skaitmeninės transformacijos srityje

  skaitmeninimo, automatizavimo, perėjimo prie efektyvaus išteklių naudojimo ekonomikos, visiškai laikantis 2015 m. Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos, priimto po 21-osios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos
  . Vienas iš esminių kitos Daugiametės finansinės programos principų – biudžeto lankstumas. Reikia išsaugoti lankstumo mechanizmus, kurie leistų Sąjungai
  labiau laiku
  reaguoti į nenumatytus įvykius ir užtikrinti, kad biudžeto ištekliai būtų naudojami ten, kur jų labiausiai reikia; [3 pakeit.]

| (5) | Baltojoje knygoje dėl Europos ateities (8) Komisija reiškia susirūpinimą dėl izoliacionistinių judėjimų, didėjančių abejonių dėl atviros prekybos naudos ir Sąjungos socialinės rinkos ekonomikos apskritai; |
| --- | --- |

(5)

Baltojoje knygoje dėl Europos ateities (8) Komisija reiškia susirūpinimą dėl izoliacionistinių judėjimų, didėjančių abejonių dėl atviros prekybos naudos ir Sąjungos socialinės rinkos ekonomikos apskritai;

| (6) | savo Diskusijoms skirtame dokumente dėl globalizacijos suvaldymo (9) Komisija nustatė, kad išaugusią kvalifikuotos darbo jėgos paklausą ir mažėjantį darbo vietų, kurioms užimti pakanka žemos kvalifikacijos, skaičių labiausiai lemia su prekyba susijusi globalizacija ir technologiniai pokyčiai. Nepaisant labai didelių

  Kad ir pripažįstant
  atviresnės prekybos ir tolesnės pasaulio ekonomikų integracijos privalumų, būtina

  privalumus, reikia atitinkamų priemonių, kad būtų galima
  kovoti su šiuo neigiamu šalutiniu poveikiu. Kadangi jau dabar globalizacijos nauda žmonėms ir regionams yra nevienoda, o nukentėjusiems asmenims ir regionams daromas didelis poveikis, esama pavojaus, kad dėl vis spartesnės technologinės pažangos

  technologijų ir aplinkos pokyčių
  šis poveikis dar labiau stiprės. Todėl, laikantis solidarumo ir tvarumo principų, bus būtina užtikrinti, kad globalizacijos teikiama nauda būtų paskirstyta sąžiningiau
  . Atitinkami Sąjungos struktūriniai fondai
  ,
  tokie kaip „Europos socialinis fondas +“ („ESF +“), turėtų geriau numatyti bet kokį neigiamą globalizacijos ir technologinių bei aplinkos pokyčių poveikį, kad verslo pasaulis ir darbo jėga geriau prisitaikytų
  , derinant ekonomikos atvirumą

  augimą
  ir technologinę pažangą su
  tinkama
  socialine apsauga
  ir aktyvia parama ieškant darbo ir savarankiško darbo galimybių
  ; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

savo Diskusijoms skirtame dokumente dėl globalizacijos suvaldymo (9) Komisija nustatė, kad išaugusią kvalifikuotos darbo jėgos paklausą ir mažėjantį darbo vietų, kurioms užimti pakanka žemos kvalifikacijos, skaičių labiausiai lemia su prekyba susijusi globalizacija ir technologiniai pokyčiai. Nepaisant labai didelių

  Kad ir pripažįstant
  atviresnės prekybos ir tolesnės pasaulio ekonomikų integracijos privalumų, būtina

  privalumus, reikia atitinkamų priemonių, kad būtų galima
  kovoti su šiuo neigiamu šalutiniu poveikiu. Kadangi jau dabar globalizacijos nauda žmonėms ir regionams yra nevienoda, o nukentėjusiems asmenims ir regionams daromas didelis poveikis, esama pavojaus, kad dėl vis spartesnės technologinės pažangos

  technologijų ir aplinkos pokyčių
  šis poveikis dar labiau stiprės. Todėl, laikantis solidarumo ir tvarumo principų, bus būtina užtikrinti, kad globalizacijos teikiama nauda būtų paskirstyta sąžiningiau
  . Atitinkami Sąjungos struktūriniai fondai
  ,
  tokie kaip „Europos socialinis fondas +“ („ESF +“), turėtų geriau numatyti bet kokį neigiamą globalizacijos ir technologinių bei aplinkos pokyčių poveikį, kad verslo pasaulis ir darbo jėga geriau prisitaikytų
  , derinant ekonomikos atvirumą

  augimą
  ir technologinę pažangą su
  tinkama
  socialine apsauga
  ir aktyvia parama ieškant darbo ir savarankiško darbo galimybių
  ; [4 pakeit.]

| (7) | Diskusijoms skirtame dokumente dėl ES finansų ateities (10) Komisija pabrėžia reikmę sumažinti ekonominius ir socialinius valstybių narių ir jų regionų skirtumus. Todėl svarbiausias prioritetas yra investicijos į 
  darnų vystymąsi,
  lygybę, socialinę įtrauktį, švietimą ir mokymą bei sveikatą; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

Diskusijoms skirtame dokumente dėl ES finansų ateities (10) Komisija pabrėžia reikmę sumažinti ekonominius ir socialinius valstybių narių ir jų regionų skirtumus. Todėl svarbiausias prioritetas yra investicijos į 
  darnų vystymąsi,
  lygybę, socialinę įtrauktį, švietimą ir mokymą bei sveikatą; [5 pakeit.]

| (8) | tikėtina, kad dėl
  klimato kaitos,
  globalizacijos ir technologinių pokyčių toliau didės pasaulio ekonomikų sąsajos ir tarpusavio priklausomybė. Darbo jėgos perskirstymas – neatskiriama ir neišvengiama tokių ekonomikos pokyčių dalis. Jei norime, kad pokyčių teikiama nauda būtų paskirstyta sąžiningai, labai svarbu teikti paramą atleistiems darbuotojams ir tiems, kuriems gresia atleidimas.
  Svarbiausios Sąjungos priemonės, skirtos nukentėjusiems darbuotojams remti, yra „Europos socialinis fondas +“ (ESF+), kurio pagalba yra prevencinio pobūdžio, ir EFT, kuris skirtas reaguojamojo pobūdžio pagalbai teikti didelio masto restruktūrizavimo atveju.
  Pokyčiams ir restruktūrizavimui numatyti skirta ES kokybės sistema (11) – Sąjungos politikos priemonė, kuria nustatoma įmonių restruktūrizavimo prognozavimo ir valdymo gerosios patirties sistema. Ši sistema nurodo, kaip adekvačiomis politinėmis priemonėmis galima spręsti problemas, kurias kelia ekonomikos prisitaikymas ir restruktūrizavimas, jų poveikis užimtumui ir socialinis poveikis. Valstybės narės raginamos naudotis ES ir nacionaliniu finansavimu taip, kad socialinis restruktūrizavimo poveikis, visų pirma neigiamas poveikis užimtumui, būtų kuo veiksmingiau sušvelnintas. Svarbiausios Sąjungos priemonės, skirtos nukentėjusiems darbuotojams paremti, yra „Europos socialinis fondas +“ (ESF+), kurio pagalba yra prevencinio pobūdžio, ir EGF, kuris teikia reaguojamojo pobūdžio pagalbą netikėto didelio masto restruktūrizavimo atveju; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

tikėtina, kad dėl
  klimato kaitos,
  globalizacijos ir technologinių pokyčių toliau didės pasaulio ekonomikų sąsajos ir tarpusavio priklausomybė. Darbo jėgos perskirstymas – neatskiriama ir neišvengiama tokių ekonomikos pokyčių dalis. Jei norime, kad pokyčių teikiama nauda būtų paskirstyta sąžiningai, labai svarbu teikti paramą atleistiems darbuotojams ir tiems, kuriems gresia atleidimas.
  Svarbiausios Sąjungos priemonės, skirtos nukentėjusiems darbuotojams remti, yra „Europos socialinis fondas +“ (ESF+), kurio pagalba yra prevencinio pobūdžio, ir EFT, kuris skirtas reaguojamojo pobūdžio pagalbai teikti didelio masto restruktūrizavimo atveju.
  Pokyčiams ir restruktūrizavimui numatyti skirta ES kokybės sistema (11) – Sąjungos politikos priemonė, kuria nustatoma įmonių restruktūrizavimo prognozavimo ir valdymo gerosios patirties sistema. Ši sistema nurodo, kaip adekvačiomis politinėmis priemonėmis galima spręsti problemas, kurias kelia ekonomikos prisitaikymas ir restruktūrizavimas, jų poveikis užimtumui ir socialinis poveikis. Valstybės narės raginamos naudotis ES ir nacionaliniu finansavimu taip, kad socialinis restruktūrizavimo poveikis, visų pirma neigiamas poveikis užimtumui, būtų kuo veiksmingiau sušvelnintas. Svarbiausios Sąjungos priemonės, skirtos nukentėjusiems darbuotojams paremti, yra „Europos socialinis fondas +“ (ESF+), kurio pagalba yra prevencinio pobūdžio, ir EGF, kuris teikia reaguojamojo pobūdžio pagalbą netikėto didelio masto restruktūrizavimo atveju; [6 pakeit.]

| (9) | 2007 m. sausio 1 d. – 2013 m. gruodžio 31 d. daugiametės finansinės programos laikotarpiui
  Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (
  EGF) buvo įsteigtas Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 1927/2006 (12). EGF įsteigimu siekta suteikti galimybių Sąjungai parodyti solidarumą su darbuotojais, kurie prarado darbą dėl globalizacijos sukeltų esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių; |
| --- | --- |

(9)

2007 m. sausio 1 d. – 2013 m. gruodžio 31 d. daugiametės finansinės programos laikotarpiui
  Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (
  EGF) buvo įsteigtas Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 1927/2006 (12). EGF įsteigimu siekta suteikti galimybių Sąjungai parodyti solidarumą su darbuotojais, kurie prarado darbą dėl globalizacijos sukeltų esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių;

| (10) | Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 taikymo sritis išplėsta 2009 m. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 546/2009 (13), pagal kurį, remiantis Europos ekonomikos atkūrimo planu, pradėta remti darbuotojus, praradusius darbą tiesiogiai dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės; |
| --- | --- |

(10)

Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 taikymo sritis išplėsta 2009 m. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 546/2009 (13), pagal kurį, remiantis Europos ekonomikos atkūrimo planu, pradėta remti darbuotojus, praradusius darbą tiesiogiai dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės;

| (11) | dabartinės finansinės programos laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1309/2013 (14) taikymo sritis buvo išplėsta, kad apimtų ne tik atleidimą iš darbo dėl rimto ekonomikos sutrikdymo, kurį nulėmė tebesitęsianti pasaulinė finansų ir ekonomikos krizė, į kurią atsižvelgta Reglamente (EB) Nr. 546/2009, bet ir kitas naujas pasaulines finansų ir ekonomikos krizes; |
| --- | --- |

(11)

dabartinės finansinės programos laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1309/2013 (14) taikymo sritis buvo išplėsta, kad apimtų ne tik atleidimą iš darbo dėl rimto ekonomikos sutrikdymo, kurį nulėmė tebesitęsianti pasaulinė finansų ir ekonomikos krizė, į kurią atsižvelgta Reglamente (EB) Nr. 546/2009, bet ir kitas naujas pasaulines finansų ir ekonomikos krizes;

| (11a) | EFT programa turėtų būti matoma ir pagal ją turėtų būti reikalaujama pateikti daugiau ir geresnių duomenų, kad būtų galima atlikti tinkamą mokslinį EFT vertinimą ir išvengti administracinių kliūčių, susijusių su prekybos reguliavimui skirtos pagalbos programos veikimu; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(11a)

EFT programa turėtų būti matoma ir pagal ją turėtų būti reikalaujama pateikti daugiau ir geresnių duomenų, kad būtų galima atlikti tinkamą mokslinį EFT vertinimą ir išvengti administracinių kliūčių, susijusių su prekybos reguliavimui skirtos pagalbos programos veikimu; [7 pakeit.]

| (12) | siekdama įvertinti, kaip ir kokiu mastu EGF pasiekė iškeltus tikslu, Komisija atliko EGF laikotarpio vidurio vertinimą. Paaiškėjo, kad EGF yra veiksmingas ir kad, palyginti su ankstesniu programavimo laikotarpiu, reintegruojama didesnė dalis atleistų darbuotojų. Atlikus vertinimą taip pat nustatyta, kad EGF sukūrė Europos pridėtinės vertės. Tai ypač pasakytina apie Fondo paramos apimties daromą poveikį – dėl EGF paramos ne tik siūloma daugiau ir įvairesnių paslaugų, bet ir intensyvėja jų teikimas. Be to, EGF intervencijos yra gerai matomos ir rodo ES pridėtinę vertę tiesiai plačiajai visuomenei. Vis dėlto nustatyti ir keli trūkumai. Viena vertus, mobilizavimo procedūra laikyta pernelyg ilga. Daugelis valstybių narių pranešė patiriančios sunkumų rengdamos išsamią atleidimą sukėlusio įvykio aplinkybių analizę. Sunkumai, susiję su finansiniais ir instituciniais pajėgumais, yra svarbiausia priežastis, dėl kurios valstybės narės neteikia paraiškų, nors jos būtų atitikusios EGF paramos kriterijus. Kita vertus, gali tiesiog trūkti žmogiškųjų išteklių – šiuo metu valstybės narės techninės paramos gali prašyti tik jeigu jos įgyvendina EGF paraišką. Kadangi atleidimai gali būti netikėti, svarbu, kad valstybės narės būtų pasirengusios nedelsiant reaguoti ir galėtų neatidėliodamos teikti paraišką. Be to, atrodo, kad tam tikrose valstybėse narėse reikėtų dėti gerokai daugiau pastangų siekiant stiprinti institucinius pajėgumus, kad būtų galima užtikrinti veiksmingą ir rezultatyvų EGF paraiškų įgyvendinimą. 500 atleistų darbuotojų riba buvo kritikuojama kaip pernelyg aukšta, ypač kalbant apie menkiau apgyvendintus regionus (15); |
| --- | --- |

(12)

siekdama įvertinti, kaip ir kokiu mastu EGF pasiekė iškeltus tikslu, Komisija atliko EGF laikotarpio vidurio vertinimą. Paaiškėjo, kad EGF yra veiksmingas ir kad, palyginti su ankstesniu programavimo laikotarpiu, reintegruojama didesnė dalis atleistų darbuotojų. Atlikus vertinimą taip pat nustatyta, kad EGF sukūrė Europos pridėtinės vertės. Tai ypač pasakytina apie Fondo paramos apimties daromą poveikį – dėl EGF paramos ne tik siūloma daugiau ir įvairesnių paslaugų, bet ir intensyvėja jų teikimas. Be to, EGF intervencijos yra gerai matomos ir rodo ES pridėtinę vertę tiesiai plačiajai visuomenei. Vis dėlto nustatyti ir keli trūkumai. Viena vertus, mobilizavimo procedūra laikyta pernelyg ilga. Daugelis valstybių narių pranešė patiriančios sunkumų rengdamos išsamią atleidimą sukėlusio įvykio aplinkybių analizę. Sunkumai, susiję su finansiniais ir instituciniais pajėgumais, yra svarbiausia priežastis, dėl kurios valstybės narės neteikia paraiškų, nors jos būtų atitikusios EGF paramos kriterijus. Kita vertus, gali tiesiog trūkti žmogiškųjų išteklių – šiuo metu valstybės narės techninės paramos gali prašyti tik jeigu jos įgyvendina EGF paraišką. Kadangi atleidimai gali būti netikėti, svarbu, kad valstybės narės būtų pasirengusios nedelsiant reaguoti ir galėtų neatidėliodamos teikti paraišką. Be to, atrodo, kad tam tikrose valstybėse narėse reikėtų dėti gerokai daugiau pastangų siekiant stiprinti institucinius pajėgumus, kad būtų galima užtikrinti veiksmingą ir rezultatyvų EGF paraiškų įgyvendinimą. 500 atleistų darbuotojų riba buvo kritikuojama kaip pernelyg aukšta, ypač kalbant apie menkiau apgyvendintus regionus (15);

| (13) | Komisija pabrėžia nemažėjančią EGF

  EFT
  , kaip lankstaus fondo, remiančio dėl didelio masto restruktūrizavimo darbo netekusius darbuotojus ir padedančio jiems kuo greičiau rasti kitą darbą, vaidmens svarbą. Todėl Sąjunga turėtų toliau teikti konkrečią vienkartinę paramą dėl rimto ekonomikos sutrikdymo nukentėjusiose srityse, sektoriuose, teritorijose ar darbo rinkose atleistiems darbuotojams, kad palengvintų jų reintegraciją į darbo rinką

  kokybiškas ir tvarias darbo vietas
  . Dėl atviros prekybos, technologinių pokyčių ir

  , skaitmeninimo ir automatizavimo ar
  kitų veiksnių, kaip antai
  Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos arba
  perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, sąveikumo ir abipusio poveikio, darosi vis sunkiau išskirti konkretų veiksnį, lemiantį darbo vietų praradimą, todėl ateityje EGF

  EFT
  mobilizavimas turi

  turėtų
  būti grindžiamas tik dideliu restruktūrizavimo poveikiu. Atsižvelgiant į EGF

  EFT
  tikslą – teikti paramą ypatingos skubos ir nenumatytomis aplinkybėmis, taip papildant labiau prevencinio pobūdžio paramą, teikiamą iš ESF+, EGF turi

  EFT turėtų
  likti lanksti ir speciali priemonė ir neturėtų būti įtraukta apskaičiuojant viršutines Daugiametės finansinės programos biudžeto ribas, kaip nustatyta Komisijos komunikate „Šiuolaikiškas biudžetas Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina. 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa“ ir jo priede (16); [8 ir 97 pakeit.] |
| --- | --- |

(13)

Komisija pabrėžia nemažėjančią EGF

  EFT
  , kaip lankstaus fondo, remiančio dėl didelio masto restruktūrizavimo darbo netekusius darbuotojus ir padedančio jiems kuo greičiau rasti kitą darbą, vaidmens svarbą. Todėl Sąjunga turėtų toliau teikti konkrečią vienkartinę paramą dėl rimto ekonomikos sutrikdymo nukentėjusiose srityse, sektoriuose, teritorijose ar darbo rinkose atleistiems darbuotojams, kad palengvintų jų reintegraciją į darbo rinką

  kokybiškas ir tvarias darbo vietas
  . Dėl atviros prekybos, technologinių pokyčių ir

  , skaitmeninimo ir automatizavimo ar
  kitų veiksnių, kaip antai
  Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos arba
  perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, sąveikumo ir abipusio poveikio, darosi vis sunkiau išskirti konkretų veiksnį, lemiantį darbo vietų praradimą, todėl ateityje EGF

  EFT
  mobilizavimas turi

  turėtų
  būti grindžiamas tik dideliu restruktūrizavimo poveikiu. Atsižvelgiant į EGF

  EFT
  tikslą – teikti paramą ypatingos skubos ir nenumatytomis aplinkybėmis, taip papildant labiau prevencinio pobūdžio paramą, teikiamą iš ESF+, EGF turi

  EFT turėtų
  likti lanksti ir speciali priemonė ir neturėtų būti įtraukta apskaičiuojant viršutines Daugiametės finansinės programos biudžeto ribas, kaip nustatyta Komisijos komunikate „Šiuolaikiškas biudžetas Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina. 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa“ ir jo priede (16); [8 ir 97 pakeit.]

| (13a) | 2018 m. gegužės 30 d. rezoliucijoje dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos ir nuosavų išteklių Europos Parlamentas dar kartą patvirtino savo tvirtą poziciją dėl būtino finansavimo lygio svarbiausioms Sąjungos politikos priemonėms 2021–2027 m. DFP laikotarpiu, kad būtų sudaryta galimybė įgyvendinti šių politikos priemonių misiją ir tikslus. Jis visų pirma pabrėžė raginimą padvigubinti pagal DFP skiriamą specialų finansavimą MVĮ ir finansavimą kovai su jaunimo nedarbu; jis palankiai įvertino kelis pasiūlymus, kuriais patobulinamos dabartinės nuostatos, o būtent padidintus asignavimus specialioms priemonėms; jis taip pat paskelbė, kad prireikus ketina derėtis dėl papildomų patobulinimų; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(13a)

2018 m. gegužės 30 d. rezoliucijoje dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos ir nuosavų išteklių Europos Parlamentas dar kartą patvirtino savo tvirtą poziciją dėl būtino finansavimo lygio svarbiausioms Sąjungos politikos priemonėms 2021–2027 m. DFP laikotarpiu, kad būtų sudaryta galimybė įgyvendinti šių politikos priemonių misiją ir tikslus. Jis visų pirma pabrėžė raginimą padvigubinti pagal DFP skiriamą specialų finansavimą MVĮ ir finansavimą kovai su jaunimo nedarbu; jis palankiai įvertino kelis pasiūlymus, kuriais patobulinamos dabartinės nuostatos, o būtent padidintus asignavimus specialioms priemonėms; jis taip pat paskelbė, kad prireikus ketina derėtis dėl papildomų patobulinimų; [9 pakeit.]

| (14) | kaip jau minėta, norint išsaugoti europinį EGF

  EFT
  pobūdį, paraiška dėl paramos turėtų būti teikiama, kai didelio masto restruktūrizavimo atvejis padaro didelį poveikį vietos ar regiono ekonomikai. Tas poveikis turėtų būti apibrėžtas kaip minimalus per tam tikrą ataskaitinį laikotarpį prarastų darbo vietų skaičius. Atsižvelgiant į laikotarpio vidurio vertinimo išvadas, minimalus per keturių (sektoriaus atvejais – šešių) mėnesių ataskaitinį laikotarpį

  atitinkamus ataskaitinius laikotarpius
  atleistų darbuotojų skaičius turėtų būti 250

  200
  . Tuo pačiu metu vykstančios atleidimų skirtinguose to paties regiono sektoriuose bangos taip pat gali padaryti labai didelį poveikį vietos darbo rinkai, todėl turėtų būti suteikta galimybė teikti regionines paraiškas. Mažose darbo rinkose, pavyzdžiui, mažose valstybėse narėse ar atokiuose regionuose, įskaitant atokiausius regionus, kaip nustatyta SESV 349 straipsnyje, arba išskirtinėmis aplinkybėmis paraiškas galima

  turėtų būti įmanoma paraiškas
  teikti ir esant mažesniam atleistų darbuotojų skaičiui; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

kaip jau minėta, norint išsaugoti europinį EGF

  EFT
  pobūdį, paraiška dėl paramos turėtų būti teikiama, kai didelio masto restruktūrizavimo atvejis padaro didelį poveikį vietos ar regiono ekonomikai. Tas poveikis turėtų būti apibrėžtas kaip minimalus per tam tikrą ataskaitinį laikotarpį prarastų darbo vietų skaičius. Atsižvelgiant į laikotarpio vidurio vertinimo išvadas, minimalus per keturių (sektoriaus atvejais – šešių) mėnesių ataskaitinį laikotarpį

  atitinkamus ataskaitinius laikotarpius
  atleistų darbuotojų skaičius turėtų būti 250

  200
  . Tuo pačiu metu vykstančios atleidimų skirtinguose to paties regiono sektoriuose bangos taip pat gali padaryti labai didelį poveikį vietos darbo rinkai, todėl turėtų būti suteikta galimybė teikti regionines paraiškas. Mažose darbo rinkose, pavyzdžiui, mažose valstybėse narėse ar atokiuose regionuose, įskaitant atokiausius regionus, kaip nustatyta SESV 349 straipsnyje, arba išskirtinėmis aplinkybėmis paraiškas galima

  turėtų būti įmanoma paraiškas
  teikti ir esant mažesniam atleistų darbuotojų skaičiui; [10 pakeit.]

| (14a) | laikantis subsidiarumo principo ir atsižvelgiant į tai, kad didelis restruktūrizavimo poveikis turi būti nustatytas kaip riba, kuriai esant galima teikti EFT paraišką, EFT turėtų siekti rodyti solidarumą su atleistais darbuotojais iš įvairių įmonių, neatsižvelgiant į jų dydį; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(14a)

laikantis subsidiarumo principo ir atsižvelgiant į tai, kad didelis restruktūrizavimo poveikis turi būti nustatytas kaip riba, kuriai esant galima teikti EFT paraišką, EFT turėtų siekti rodyti solidarumą su atleistais darbuotojais iš įvairių įmonių, neatsižvelgiant į jų dydį; [11 pakeit.]

| (14b) | EFT turėtų išlikti specialia Sąjungos priemone, reaguojančia į situacijas, lemiančias didelio masto restruktūrizacijos atvejus Europos darbo rinkoje. Tačiau Sąjunga turėtų toliau stengtis rasti tvaresnių būdų spręsti struktūrinių pokyčių klausimus ir problemas, kurios daro poveikį darbo rinkoms ir lemia tokius atvejus valstybėse narėse; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(14b)

EFT turėtų išlikti specialia Sąjungos priemone, reaguojančia į situacijas, lemiančias didelio masto restruktūrizacijos atvejus Europos darbo rinkoje. Tačiau Sąjunga turėtų toliau stengtis rasti tvaresnių būdų spręsti struktūrinių pokyčių klausimus ir problemas, kurios daro poveikį darbo rinkoms ir lemia tokius atvejus valstybėse narėse; [12 pakeit.]

| (15) | siekiant parodyti Sąjungos solidarumą su atleistais darbuotojais ir savarankiškai dirbančiais asmenimis, kurių veikla nutrūko, prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo ir jo įgyvendinimo bendro finansavimo norma turėtų būti tokia pati, kaip atitinamos valstybės narės ESF+ norma; |
| --- | --- |

(15)

siekiant parodyti Sąjungos solidarumą su atleistais darbuotojais ir savarankiškai dirbančiais asmenimis, kurių veikla nutrūko, prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo ir jo įgyvendinimo bendro finansavimo norma turėtų būti tokia pati, kaip atitinamos valstybės narės ESF+ norma;

| (16) | dalį EGF

  EFT
  skiriamo Sąjungos biudžeto turėtų įgyvendinti Komisija pagal pasidalijamąjį valdymą su valstybėmis narėmis, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) [naujojo Finansinio reglamento numeris] (17) (toliau – Finansinis reglamentas). Todėl, įgyvendindamos EGF

  EFT
  pagal pasidalijamąjį valdymą, Komisija ir valstybės narės turėtų laikytis Finansiniame reglamente nustatytų principų, pavyzdžiui, patikimo finansų valdymo, skaidrumo ir nediskriminavimo principų; |
| --- | --- |

(16)

dalį EGF

  EFT
  skiriamo Sąjungos biudžeto turėtų įgyvendinti Komisija pagal pasidalijamąjį valdymą su valstybėmis narėmis, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) [naujojo Finansinio reglamento numeris] (17) (toliau – Finansinis reglamentas). Todėl, įgyvendindamos EGF

  EFT
  pagal pasidalijamąjį valdymą, Komisija ir valstybės narės turėtų laikytis Finansiniame reglamente nustatytų principų, pavyzdžiui, patikimo finansų valdymo, skaidrumo ir nediskriminavimo principų;

| (17) | Europos pokyčių stebėsenos centras, įsikūręs Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fonde („Eurofound“) Dubline, padeda Komisijai ir valstybėms narėms atlikti kokybinę ir kiekybinę analizę, kad joms būtų lengviau įvertinti
  tendencijas, kaip antai
  globalizacijos,
  technologinių ir aplinkos pokyčių,
  restruktūrizavimo ir EGF

  EFT
  naudojimo tendencijas
  . Siekiant veiksmingiau kovoti su lyčių nelygybe, tokioje analizėje turėtų būti pateikiama pakankamai suskirstytų duomenų, ypač iš lyčių perspektyvos
  ; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(17)

Europos pokyčių stebėsenos centras, įsikūręs Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fonde („Eurofound“) Dubline, padeda Komisijai ir valstybėms narėms atlikti kokybinę ir kiekybinę analizę, kad joms būtų lengviau įvertinti
  tendencijas, kaip antai
  globalizacijos,
  technologinių ir aplinkos pokyčių,
  restruktūrizavimo ir EGF

  EFT
  naudojimo tendencijas
  . Siekiant veiksmingiau kovoti su lyčių nelygybe, tokioje analizėje turėtų būti pateikiama pakankamai suskirstytų duomenų, ypač iš lyčių perspektyvos
  ; [13 pakeit.]

| (17a) | „Eurofound“ Europos restruktūrizavimo stebėjimo centras (ERM), remdamasis nacionalinių korespondentų tinklu, visoje ES tikruoju laiku seka pranešimus apie didelio masto restruktūrizavimo atvejus. ERM yra labai svarbus Europos pereinamojo laikotarpio fondui ir turėtų padėti ETF vykdyti veiklą, visų pirma padėti ankstyvuoju etapu nustatyti galimus intervencijos atvejus; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(17a)

„Eurofound“ Europos restruktūrizavimo stebėjimo centras (ERM), remdamasis nacionalinių korespondentų tinklu, visoje ES tikruoju laiku seka pranešimus apie didelio masto restruktūrizavimo atvejus. ERM yra labai svarbus Europos pereinamojo laikotarpio fondui ir turėtų padėti ETF vykdyti veiklą, visų pirma padėti ankstyvuoju etapu nustatyti galimus intervencijos atvejus; [14 pakeit.]

| (18) | atleistiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, kurių veikla nutrūko, nepriklausomai nuo jų darbo sutarties ar darbo santykių pobūdžio turėtų būti suteikiamos vienodos galimybės gauti EGF

  EFT
  paramą. Todėl atleisti darbuotojai
  , nepriklausomai nuo darbo santykių tipo ir trukmės,
  ir savarankiškai dirbantys asmenys, kurių veikla nutrūko, pagal šį reglamentą turėtų būti laikomi EGF

  EFT
  paramos gavėjais; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(18)

atleistiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, kurių veikla nutrūko, nepriklausomai nuo jų darbo sutarties ar darbo santykių pobūdžio turėtų būti suteikiamos vienodos galimybės gauti EGF

  EFT
  paramą. Todėl atleisti darbuotojai
  , nepriklausomai nuo darbo santykių tipo ir trukmės,
  ir savarankiškai dirbantys asmenys, kurių veikla nutrūko, pagal šį reglamentą turėtų būti laikomi EGF

  EFT
  paramos gavėjais; [15 pakeit.]

| (19) | EGF

  EFT fondo
  finansinė parama visų pirma turėtų būti skiriama aktyvioms darbo rinkos priemonėms
  ir prie individualių poreikių pritaikytoms paslaugoms
  , kuriomis siekiama sparčiai reintegruoti paramos gavėjus į tvarią darbo vietą tame pačiame ar kitame veiklos sektoriuje

  kokybiškas ir tvarias darbo vietas į ateitį orientuotame sektoriuje (ar tai būtų tas pats ar kitas veiklos sektorius), tačiau ja taip pat turėtų būti siekiama skatinti savarankišką darbą ir įmonių, įskaitant kooperatyvus, steigimą
  . Priemonės turėtų atspindėti numatomus vietos ar regiono darbo rinkos poreikius. Tačiau prireikus taip pat turėtų būti remiamas atleistų darbuotojų judumas, kad jie galėtų rasti naują darbą kitur. Visų pirma daugiausia dėmesio reikėtų skirti skaitmeniniame amžiuje reikalingų įgūdžių sklaidai
  ir, kai reikia, lyčių stereotipų užimtumo srityje panaikinimui
  . Reikėtų apriboti piniginių išmokų įtraukimą į suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą.
  Finansiniai įnašai turėtų papildyti bet kokias priemones, už kurias atsakingos valstybės narės ir (arba) įmonės pagal nacionalinius teisės aktus arba kolektyvines sutartis, o ne šiuos įsipareigojimus pakeisti.
  Bendrovės galėtų

  turėtų
  būti skatinamos prisidėti prie nacionalinio bendro EGF

  EFT
  remiamų priemonių finansavimo; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(19)

EGF

  EFT fondo
  finansinė parama visų pirma turėtų būti skiriama aktyvioms darbo rinkos priemonėms
  ir prie individualių poreikių pritaikytoms paslaugoms
  , kuriomis siekiama sparčiai reintegruoti paramos gavėjus į tvarią darbo vietą tame pačiame ar kitame veiklos sektoriuje

  kokybiškas ir tvarias darbo vietas į ateitį orientuotame sektoriuje (ar tai būtų tas pats ar kitas veiklos sektorius), tačiau ja taip pat turėtų būti siekiama skatinti savarankišką darbą ir įmonių, įskaitant kooperatyvus, steigimą
  . Priemonės turėtų atspindėti numatomus vietos ar regiono darbo rinkos poreikius. Tačiau prireikus taip pat turėtų būti remiamas atleistų darbuotojų judumas, kad jie galėtų rasti naują darbą kitur. Visų pirma daugiausia dėmesio reikėtų skirti skaitmeniniame amžiuje reikalingų įgūdžių sklaidai
  ir, kai reikia, lyčių stereotipų užimtumo srityje panaikinimui
  . Reikėtų apriboti piniginių išmokų įtraukimą į suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą.
  Finansiniai įnašai turėtų papildyti bet kokias priemones, už kurias atsakingos valstybės narės ir (arba) įmonės pagal nacionalinius teisės aktus arba kolektyvines sutartis, o ne šiuos įsipareigojimus pakeisti.
  Bendrovės galėtų

  turėtų
  būti skatinamos prisidėti prie nacionalinio bendro EGF

  EFT
  remiamų priemonių finansavimo; [16 pakeit.]

| (19a) | įgyvendindamos ir rengdamos suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą, kuriuo tiksliniams paramos gavėjams siekiama palengvinti reintegraciją, valstybės narės turėtų remtis skaitmenine darbotvarke ir bendrosios skaitmeninės rinkos strategija ir labiau orientuotis į jų tikslus, siekiant sumažinti didelę lyčių nelygybę IRT ir gamtos mokslų, technologijos, inžinerijos ir matematikos srityse, skatinant moterų perkvalifikavimą darbui IRT ir gamtos mokslų, technologijos, inžinerijos ir matematikos srityse. Įgyvendindamos ir rengdamos suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą, valstybės narės taip pat turėtų vengti tradicinio vienos lyties dominavimo šiose pramonės šakose ir sektoriuose įtvirtinimo. Didinant įvairiuose sektoriuose, pvz., finansų, IRT ir gamtos mokslų, technologijos, inžinerijos ir matematikos, menkiau atstovaujamos lyties darbuotojų skaičių būtų prisidėta prie vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumo mažinimo; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(19a)

įgyvendindamos ir rengdamos suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą, kuriuo tiksliniams paramos gavėjams siekiama palengvinti reintegraciją, valstybės narės turėtų remtis skaitmenine darbotvarke ir bendrosios skaitmeninės rinkos strategija ir labiau orientuotis į jų tikslus, siekiant sumažinti didelę lyčių nelygybę IRT ir gamtos mokslų, technologijos, inžinerijos ir matematikos srityse, skatinant moterų perkvalifikavimą darbui IRT ir gamtos mokslų, technologijos, inžinerijos ir matematikos srityse. Įgyvendindamos ir rengdamos suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą, valstybės narės taip pat turėtų vengti tradicinio vienos lyties dominavimo šiose pramonės šakose ir sektoriuose įtvirtinimo. Didinant įvairiuose sektoriuose, pvz., finansų, IRT ir gamtos mokslų, technologijos, inžinerijos ir matematikos, menkiau atstovaujamos lyties darbuotojų skaičių būtų prisidėta prie vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumo mažinimo; [17 pakeit.]

| (20) | rengdamos suderintą aktyvių darbo rinkos politikos priemonių paketą, valstybės narės pirmenybę turėtų teikti toms priemonėms, kurios geriausiai padėtų didinti paramos gavėjų įsidarbinamumą. Valstybės narės turėtų siekti, kad per šešių

  septynių
  mėnesių laikotarpį iki galutinės finansinės paramos įgyvendinimo ataskaitos pateikimo termino į 
  kokybiškas ir tvarias
  darbo rinką

  vietas
  kuo greičiau tvariai reintegruotųsi kuo daugiau

  visi
  paramos gavėjų

  gavėjai
  , dalyvaujančių

  dalyvaujantys
  įgyvendinant tas priemones
  . Rengiant suderintą individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą, turėtų būti atsižvelgta į pagrindines atleidimų iš darbo priežastis ir nuspėtos rinkos ateities perspektyvos bei įgūdžiai, kurių reikės. Suderintas paketas turėtų būti visapusiškai suderinamas su perėjimu prie klimatui nekenkiančios ir tausaus išteklių naudojimo ekonomikos
  ; [18 pakeit.] |
| --- | --- |

(20)

rengdamos suderintą aktyvių darbo rinkos politikos priemonių paketą, valstybės narės pirmenybę turėtų teikti toms priemonėms, kurios geriausiai padėtų didinti paramos gavėjų įsidarbinamumą. Valstybės narės turėtų siekti, kad per šešių

  septynių
  mėnesių laikotarpį iki galutinės finansinės paramos įgyvendinimo ataskaitos pateikimo termino į 
  kokybiškas ir tvarias
  darbo rinką

  vietas
  kuo greičiau tvariai reintegruotųsi kuo daugiau

  visi
  paramos gavėjų

  gavėjai
  , dalyvaujančių

  dalyvaujantys
  įgyvendinant tas priemones
  . Rengiant suderintą individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą, turėtų būti atsižvelgta į pagrindines atleidimų iš darbo priežastis ir nuspėtos rinkos ateities perspektyvos bei įgūdžiai, kurių reikės. Suderintas paketas turėtų būti visapusiškai suderinamas su perėjimu prie klimatui nekenkiančios ir tausaus išteklių naudojimo ekonomikos
  ; [18 pakeit.]

| (21) | rengdamos suderintą aktyvių darbo rinkos politikos priemonių paketą, valstybės narės turėtų atkreipti ypatingą dėmesį į palankių sąlygų neturinčius paramos gavėjus, įskaitant
  neįgaliuosius, priklausomų giminaičių turinčius asmenis,
  jaunus ar vyresnio amžiaus darbo neturinčius
  asmenis, žemos kvalifikacijos asmenis, migrantų kilmės
  asmenis ir tuos, kuriems gresia skurdas, kadangi tos grupės, siekdamos sugrįžti į darbo rinką, susiduria su ypatingomis problemomis. Tačiau įgyvendinant EGF

  EFT
  paramą reikėtų gerbti ir propaguoti lyčių lygybės ir nediskriminavimo principus – tai vienos iš svarbiausių Sąjungos vertybių, įtvirtintos ir Europos socialinių teisių ramstyje; [19 pakeit.] |
| --- | --- |

(21)

rengdamos suderintą aktyvių darbo rinkos politikos priemonių paketą, valstybės narės turėtų atkreipti ypatingą dėmesį į palankių sąlygų neturinčius paramos gavėjus, įskaitant
  neįgaliuosius, priklausomų giminaičių turinčius asmenis,
  jaunus ar vyresnio amžiaus darbo neturinčius
  asmenis, žemos kvalifikacijos asmenis, migrantų kilmės
  asmenis ir tuos, kuriems gresia skurdas, kadangi tos grupės, siekdamos sugrįžti į darbo rinką, susiduria su ypatingomis problemomis. Tačiau įgyvendinant EGF

  EFT
  paramą reikėtų gerbti ir propaguoti lyčių lygybės ir nediskriminavimo principus – tai vienos iš svarbiausių Sąjungos vertybių, įtvirtintos ir Europos socialinių teisių ramstyje; [19 pakeit.]

| (21a) | laikotarpiu nuo 2007 m. kovo mėn. iki 2017 m. kovo mėn. Komisija iš 21 valstybės narės gavo 148 paraiškas dėl bendro finansavimo EGF lėšomis – iš viso beveik 600 mln. EUR, kad būtų padėta 138 888 atleistiems darbuotojams ir 2 944 asmenims, kurie nedirba, nesimoko ir nedalyvauja mokymuose (NEET); [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(21a)

laikotarpiu nuo 2007 m. kovo mėn. iki 2017 m. kovo mėn. Komisija iš 21 valstybės narės gavo 148 paraiškas dėl bendro finansavimo EGF lėšomis – iš viso beveik 600 mln. EUR, kad būtų padėta 138 888 atleistiems darbuotojams ir 2 944 asmenims, kurie nedirba, nesimoko ir nedalyvauja mokymuose (NEET); [20 pakeit.]

| (22) | siekdamos, kad parama gavėjams būtų veiksminga ir greita, valstybės narės turėtų padaryti viską, ką gali, kad teikiamos paraiškos

  skubiai pateiktų tinkamai užpildytas paraiškas
  dėl EGF

  EFT
  finansinės paramos būtų tinkamai užpildytos

  , o Sąjungos institucijos turėtų padaryti viską, ką gali, kad jos būtų greitai įvertintos
  . Jeigu Komisijai reikia papildomos informacijos, kad galėtų įvertinti paraišką, ta papildoma informacija turėtų būti pateikta per nustatytą laikotarpį; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(22)

siekdamos, kad parama gavėjams būtų veiksminga ir greita, valstybės narės turėtų padaryti viską, ką gali, kad teikiamos paraiškos

  skubiai pateiktų tinkamai užpildytas paraiškas
  dėl EGF

  EFT
  finansinės paramos būtų tinkamai užpildytos

  , o Sąjungos institucijos turėtų padaryti viską, ką gali, kad jos būtų greitai įvertintos
  . Jeigu Komisijai reikia papildomos informacijos, kad galėtų įvertinti paraišką, ta papildoma informacija turėtų būti pateikta per nustatytą laikotarpį; [21 pakeit.]

| (22a) | siekiant palengvinti šio reglamento ir jo tikslų įgyvendinimą, EFT ir jo teikiamoms galimybėms reikėtų suteikti daugiau viešumo, visų pirma atitinkamų valstybių narių institucijų lygmeniu; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

(22a)

siekiant palengvinti šio reglamento ir jo tikslų įgyvendinimą, EFT ir jo teikiamoms galimybėms reikėtų suteikti daugiau viešumo, visų pirma atitinkamų valstybių narių institucijų lygmeniu; [22 pakeit.]

| (22b) | Komisija nacionalinėms ir regioninėms valdžios institucijoms turėtų sudaryti lengvesnės prieigos galimybes įsteigdama specialią pagalbos tarnybą, kuri teiktų bendrą informaciją ir paaiškinimus apie procedūras ir apie tai, kaip pateikti paraišką. Ta pagalbos tarnyba turėtų pateikti standartines statistiniams duomenims ir tolesnei analizei skirtas formas; [23 pakeit.] |
| --- | --- |

(22b)

Komisija nacionalinėms ir regioninėms valdžios institucijoms turėtų sudaryti lengvesnės prieigos galimybes įsteigdama specialią pagalbos tarnybą, kuri teiktų bendrą informaciją ir paaiškinimus apie procedūras ir apie tai, kaip pateikti paraišką. Ta pagalbos tarnyba turėtų pateikti standartines statistiniams duomenims ir tolesnei analizei skirtas formas; [23 pakeit.]

| (23) | kad apsaugotų paramos gavėjų ir už priemonių įgyvendinimą atsakingų institucijų interesus, paraišką teikianti valstybė narė turėtų informuoti visus asmenis, susijusius su paraiškos procedūra, apie paraiškos nagrinėjimo eigą
  , ir užtikrinti jų dalyvavimą įgyvendinimo procese
  ; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

(23)

kad apsaugotų paramos gavėjų ir už priemonių įgyvendinimą atsakingų institucijų interesus, paraišką teikianti valstybė narė turėtų informuoti visus asmenis, susijusius su paraiškos procedūra, apie paraiškos nagrinėjimo eigą
  , ir užtikrinti jų dalyvavimą įgyvendinimo procese
  ; [24 pakeit.]

| (24) | vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, EGF

  EFT
  finansinė parama turėtų ne

  negali
  pakeisti paramos priemones

  priemonių
  , kurios paramos gavėjams teikiamos iš Sąjungos fondų ar pagal kitų Sąjungos politikos sričių teisės aktus ar programas,
  bet turėtų
  jas papildyti, kai tik tai įmanoma
  . Be to, EFT finansine parama negalima pakeisti nacionalinių priemonių ar priemonių, kurias darbuotojus atleidžiančios įmonės privalo taikyti pagal nacionalinės teisės aktus arba kolektyvines sutartis, bet ja turėtų būti sukurta tikra Europos pridėtinė vertė
  ; [25 pakeit.] |
| --- | --- |

(24)

vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, EGF

  EFT
  finansinė parama turėtų ne

  negali
  pakeisti paramos priemones

  priemonių
  , kurios paramos gavėjams teikiamos iš Sąjungos fondų ar pagal kitų Sąjungos politikos sričių teisės aktus ar programas,
  bet turėtų
  jas papildyti, kai tik tai įmanoma
  . Be to, EFT finansine parama negalima pakeisti nacionalinių priemonių ar priemonių, kurias darbuotojus atleidžiančios įmonės privalo taikyti pagal nacionalinės teisės aktus arba kolektyvines sutartis, bet ja turėtų būti sukurta tikra Europos pridėtinė vertė
  ; [25 pakeit.]

| (25) | pagal lygybės principą valstybės narės turėtų užtikrinti veiksmingą galimybę gauti informaciją apie EFT visoje jų teritorijoje, įskaitant kaimo vietoves. Visų pirma Komisija turėtų skatinti gerosios patirties skaidą, supažindinti su tinkamumo gauti EFT paramą kriterijais ir paraiškų pateikimo procedūromis bei užtikrinti didesnį fondo žinomumą tarp Sąjungos piliečių, ypač darbuotojų.
  Reikėtų įtraukti specialias
  nuostatas dėl
  informavimo apie EGF

  EFT
  paraiškas ir rezultatus bei komunikacijos nuostatas; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

(25)

pagal lygybės principą valstybės narės turėtų užtikrinti veiksmingą galimybę gauti informaciją apie EFT visoje jų teritorijoje, įskaitant kaimo vietoves. Visų pirma Komisija turėtų skatinti gerosios patirties skaidą, supažindinti su tinkamumo gauti EFT paramą kriterijais ir paraiškų pateikimo procedūromis bei užtikrinti didesnį fondo žinomumą tarp Sąjungos piliečių, ypač darbuotojų.
  Reikėtų įtraukti specialias
  nuostatas dėl
  informavimo apie EGF

  EFT
  paraiškas ir rezultatus bei komunikacijos nuostatas; [26 pakeit.]

| (26) | siekiant palengvinti šio reglamento įgyvendinimą, išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti nuo tos dienos, kai valstybė narė pradeda teikti prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas, arba nuo tos dienos, kai valstybė narė patiria su EGF

  EFT
  paramos įgyvendinimu susijusių administracinių išlaidų; |
| --- | --- |

(26)

siekiant palengvinti šio reglamento įgyvendinimą, išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti nuo tos dienos, kai valstybė narė pradeda teikti prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas, arba nuo tos dienos, kai valstybė narė patiria su EGF

  EFT
  paramos įgyvendinimu susijusių administracinių išlaidų;

| (27) | siekiant patenkinti visų pirma pirmaisiais kiekvienų metų mėnesiais kylančius poreikius, kai ypač sudėtinga atlikti perkėlimus iš kitų biudžeto eilučių, vykdant metinę biudžeto procedūrą EGF

  EFT
  biudžeto eilutėje reikėtų numatyti adekvačią mokėjimų asignavimo sumą; |
| --- | --- |

(27)

siekiant patenkinti visų pirma pirmaisiais kiekvienų metų mėnesiais kylančius poreikius, kai ypač sudėtinga atlikti perkėlimus iš kitų biudžeto eilučių, vykdant metinę biudžeto procedūrą EGF

  EFT
  biudžeto eilutėje reikėtų numatyti adekvačią mokėjimų asignavimo sumą;

| (27a) | siekiant patenkinti visų pirma pirmaisiais kiekvienų metų mėnesiais kylančius poreikius, kai ypač sudėtinga atlikti perkėlimus iš kitų biudžeto eilučių, vykdant metinę biudžeto procedūrą EFT biudžeto eilutėje reikėtų numatyti adekvačią mokėjimų asignavimų sumą; [27 pakeit.] |
| --- | --- |

(27a)

siekiant patenkinti visų pirma pirmaisiais kiekvienų metų mėnesiais kylančius poreikius, kai ypač sudėtinga atlikti perkėlimus iš kitų biudžeto eilučių, vykdant metinę biudžeto procedūrą EFT biudžeto eilutėje reikėtų numatyti adekvačią mokėjimų asignavimų sumą; [27 pakeit.]

| (28) | [Daugiametėje finansinėje programoje ir [data ateityje] Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (18) (toliau – Tarpinstitucinis susitarimas) nustatyta EGF

  EFT
  biudžeto sistema;] |
| --- | --- |

(28)

[Daugiametėje finansinėje programoje ir [data ateityje] Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (18) (toliau – Tarpinstitucinis susitarimas) nustatyta EGF

  EFT
  biudžeto sistema;]

| (29) | siekiant apsaugoti paramos gavėjų interesus, parama turėtų būti teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau. Valstybės narės ir Sąjungos institucijos, dalyvaujančios su EGF

  EFT
  susijusių sprendimų priėmimo procese, turėtų padaryti viską, ką gali, kad sutrumpintų paraiškų nagrinėjimo laiką ir supaprastintų procedūras, taip siekdamos užtikrinti, kad sprendimai dėl EGF

  EFT
  lėšų mobilizavimo būtų priimami sklandžiai ir greitai; todėl ateityje dėl Komisijos teikiamų prašymų perkelti lėšas spręs biudžeto valdymo institucija ir Komisijos pasiūlymo dėl EGF lėšų mobilizavimo daugiau nebereikės;
  [atskiras balsavimas] |
| --- | --- |

(29)

siekiant apsaugoti paramos gavėjų interesus, parama turėtų būti teikiama kuo greičiau ir veiksmingiau. Valstybės narės ir Sąjungos institucijos, dalyvaujančios su EGF

  EFT
  susijusių sprendimų priėmimo procese, turėtų padaryti viską, ką gali, kad sutrumpintų paraiškų nagrinėjimo laiką ir supaprastintų procedūras, taip siekdamos užtikrinti, kad sprendimai dėl EGF

  EFT
  lėšų mobilizavimo būtų priimami sklandžiai ir greitai; todėl ateityje dėl Komisijos teikiamų prašymų perkelti lėšas spręs biudžeto valdymo institucija ir Komisijos pasiūlymo dėl EGF lėšų mobilizavimo daugiau nebereikės;
  [atskiras balsavimas]

| (30) | tuo atveju, kai įmonė uždaroma, galima padėti tos įmonės atleistiems darbuotojams perimti visą buvusio darbdavio veiklą ar jos dalį
  , be to, valstybė narė, kurioje yra ta įmonė, gali avansu išmokėti lėšas, kurių skubiai reikia tam, kad būtų galima tai padaryti
  ; [29 pakeit.] |
| --- | --- |

(30)

tuo atveju, kai įmonė uždaroma, galima padėti tos įmonės atleistiems darbuotojams perimti visą buvusio darbdavio veiklą ar jos dalį
  , be to, valstybė narė, kurioje yra ta įmonė, gali avansu išmokėti lėšas, kurių skubiai reikia tam, kad būtų galima tai padaryti
  ; [29 pakeit.]

| (31) | kad Europos Parlamentas galėtų vykdyti demokratinę kontrolę ir Komisija galėtų nuolat stebėti EGF

  EFT
  paramos rezultatus, valstybės narės turėtų pateikti galutinę EGF

  EFT
  paramos įgyvendinimo ataskaitą
  , kuria turėtų būti reaguojama į aiškius stebėsenos reikalavimus ir kuri turėtų apimti paramos gavėjų pažangos stebėjimą ir poveikio lyčių lygybei vertinimą
  ; [30 pakeit.] |
| --- | --- |

(31)

kad Europos Parlamentas galėtų vykdyti demokratinę kontrolę ir Komisija galėtų nuolat stebėti EGF

  EFT
  paramos rezultatus, valstybės narės turėtų pateikti galutinę EGF

  EFT
  paramos įgyvendinimo ataskaitą
  , kuria turėtų būti reaguojama į aiškius stebėsenos reikalavimus ir kuri turėtų apimti paramos gavėjų pažangos stebėjimą ir poveikio lyčių lygybei vertinimą
  ; [30 pakeit.]

| (32) | valstybės narės turėtų likti atsakingos už finansinės paramos panaudojimą ir Sąjungos lėšomis remiamų veiksmų valdymą ir kontrolę, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (toliau – Finansinis reglamentas) (19) ar jį pakeitusio reglamento atitinkamose nuostatose. Valstybės narės turėtų įrodymais pagrįsti iš EGF

  EFT
  gautos finansinės paramos panaudojimą. Atsižvelgiant į tai, kad EGF

  EFT
  remiamų veiksmų įgyvendinimo laikotarpis yra trumpas, ataskaitų teikimo reikalavimai turėtų atspindėti ypatingą EGF

  EFT
  intervencijų pobūdį; |
| --- | --- |

(32)

valstybės narės turėtų likti atsakingos už finansinės paramos panaudojimą ir Sąjungos lėšomis remiamų veiksmų valdymą ir kontrolę, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (toliau – Finansinis reglamentas) (19) ar jį pakeitusio reglamento atitinkamose nuostatose. Valstybės narės turėtų įrodymais pagrįsti iš EGF

  EFT
  gautos finansinės paramos panaudojimą. Atsižvelgiant į tai, kad EGF

  EFT
  remiamų veiksmų įgyvendinimo laikotarpis yra trumpas, ataskaitų teikimo reikalavimai turėtų atspindėti ypatingą EGF

  EFT
  intervencijų pobūdį;

| (32a) | valstybės narės turėtų vykdyti veiksmingus komunikacijos veiksmus, kad paskatintų EFT finansinės paramos skyrimą, praneštų apie tai, kad finansavimas gaunamas iš Sąjungos, ir padidintų veiksmų, Sąjungos finansuojamų iš šio fondo, matomumą; [31 pakeit.] |
| --- | --- |

(32a)

valstybės narės turėtų vykdyti veiksmingus komunikacijos veiksmus, kad paskatintų EFT finansinės paramos skyrimą, praneštų apie tai, kad finansavimas gaunamas iš Sąjungos, ir padidintų veiksmų, Sąjungos finansuojamų iš šio fondo, matomumą; [31 pakeit.]

| (33) | valstybės narės taip pat turėtų užkirsti kelią bet kokiems paramos gavėjų pažeidimams, įskaitant paramos gavėjų sukčiavimą, juos aptikti ir veiksmingai ištaisyti. Be to, pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (20), Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (21) ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (22) Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 (23) Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitos nusikalstamos veikos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (24), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, kad bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, visapusiškai bendradarbiautų siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteiktų būtinas teises ir prieigą Komisijai, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF), Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrintų, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises. Valstybės narės turėtų pranešti Komisijai apie nustatytus pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, taip pat apie tolesnius savo ir OLAF tyrimų veiksmus; |
| --- | --- |

(33)

valstybės narės taip pat turėtų užkirsti kelią bet kokiems paramos gavėjų pažeidimams, įskaitant paramos gavėjų sukčiavimą, juos aptikti ir veiksmingai ištaisyti. Be to, pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (20), Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (21) ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (22) Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 (23) Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitos nusikalstamos veikos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (24), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Valstybės narės turėtų imtis būtinų priemonių, kad bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, visapusiškai bendradarbiautų siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteiktų būtinas teises ir prieigą Komisijai, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF), Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrintų, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises. Valstybės narės turėtų pranešti Komisijai apie nustatytus pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, taip pat apie tolesnius savo ir OLAF tyrimų veiksmus;

| (34) | pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013[1], Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95[2], Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96[3] ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939[4] Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių nuobaudų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitos neteisėtos veiklos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371, ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises; |
| --- | --- |

(34)

pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013[1], Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95[2], Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96[3] ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939[4] Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių nuobaudų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitos neteisėtos veiklos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371, ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises;

| (35) | šiam reglamentui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį priimtos horizontaliosios finansinės taisyklės. Šiomis Finansiniame reglamente nustatytomis taisyklėmis visų pirma reglamentuojama biudžeto nustatymo ir įgyvendinimo dotacijomis, viešaisiais pirkimais, apdovanojimais ir netiesioginiu vykdymu procedūra ir numatoma finansų pareigūnų atsakomybės kontrolė. Pagal SESV 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat yra susijusios su Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, nes teisinės valstybės principo laikymasis – būtina patikimo finansų valdymo ir veiksmingo ES finansavimo sąlyga; |
| --- | --- |

(35)

šiam reglamentui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį priimtos horizontaliosios finansinės taisyklės. Šiomis Finansiniame reglamente nustatytomis taisyklėmis visų pirma reglamentuojama biudžeto nustatymo ir įgyvendinimo dotacijomis, viešaisiais pirkimais, apdovanojimais ir netiesioginiu vykdymu procedūra ir numatoma finansų pareigūnų atsakomybės kontrolė. Pagal SESV 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat yra susijusios su Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, nes teisinės valstybės principo laikymasis – būtina patikimo finansų valdymo ir veiksmingo ES finansavimo sąlyga;

| (36) | vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (25) 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti Programą remiantis informacija, surinkta laikantis specialių stebėsenos reikalavimų, tačiau drauge vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybėms narėms. Šie reikalavimai prireikus gali apimti išmatuojamus rodiklius, kurie būtų Programos poveikio vietos lygmeniu vertinimo pagrindas; |
| --- | --- |

(36)

vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (25) 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti Programą remiantis informacija, surinkta laikantis specialių stebėsenos reikalavimų, tačiau drauge vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybėms narėms. Šie reikalavimai prireikus gali apimti išmatuojamus rodiklius, kurie būtų Programos poveikio vietos lygmeniu vertinimo pagrindas;

| (37) | atsižvelgiant į tai, kaip svarbu kovoti su klimato kaita, vadovaujantis Sąjungos įsipareigojimu įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir pasiekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, Programa padės integruoti klimato srities veiksmus į Sąjungos politiką ir prisidės prie siekio skirti 25 proc. ES biudžeto išlaidų veiklai, kuria siekiama klimato politikos tikslų
  DFP 2021–2027 m. laikotarpiu, ir prie metinio 30 proc. tikslo, kuris turi būti pasiektas kuo greičiau ir ne vėliau kaip 2027 m
  . Rengiant ir įgyvendinant Fondą bus nustatyti atitinkami veiksmai, kurie bus dar kartą vertinami atliekant vertinimą; [32 pakeit.] |
| --- | --- |

(37)

atsižvelgiant į tai, kaip svarbu kovoti su klimato kaita, vadovaujantis Sąjungos įsipareigojimu įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir pasiekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, Programa padės integruoti klimato srities veiksmus į Sąjungos politiką ir prisidės prie siekio skirti 25 proc. ES biudžeto išlaidų veiklai, kuria siekiama klimato politikos tikslų
  DFP 2021–2027 m. laikotarpiu, ir prie metinio 30 proc. tikslo, kuris turi būti pasiektas kuo greičiau ir ne vėliau kaip 2027 m
  . Rengiant ir įgyvendinant Fondą bus nustatyti atitinkami veiksmai, kurie bus dar kartą vertinami atliekant vertinimą; [32 pakeit.]

| (38) | kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jų masto ir tikėtino poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(38)

kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jų masto ir tikėtino poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (39) | atsižvelgiant į tai, kad ekonomikos skaitmeninė transformacija reikalauja, kad darbuotojai būtų įgiję tam tikrus skaitmeninius gebėjimus, skaitmeniniame amžiuje reikalingų įgūdžių sklaida turėtų būti privalomas siūlomo

  siūlomų
  prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo horizontalusis elementas
  ir ja taip pat turėtų būti siekiama padidinti moterų skaičių mokslo, technologijos, inžinerijos ir matematikos profesijų srityse
  , [33 pakeit.] |
| --- | --- |

(39)

atsižvelgiant į tai, kad ekonomikos skaitmeninė transformacija reikalauja, kad darbuotojai būtų įgiję tam tikrus skaitmeninius gebėjimus, skaitmeniniame amžiuje reikalingų įgūdžių sklaida turėtų būti privalomas siūlomo

  siūlomų
  prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo horizontalusis elementas
  ir ja taip pat turėtų būti siekiama padidinti moterų skaičių mokslo, technologijos, inžinerijos ir matematikos profesijų srityse
  , [33 pakeit.]

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Reglamentu įsteigiamas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių

  pereinamojo laikotarpio
  fondas (EGF

  EFT
  ).

Jame nustatomi EGF

  EFT
  tikslai, Sąjungos finansavimo formos ir finansavimo skyrimo taisyklės
  bei kriterijai
  , taip pat taisyklės, taikomos valstybių narių paraiškoms skirti EGF

  EFT
  finansinę paramą specialiai 7 straipsnyje nurodytiems paramos gavėjams skirtoms priemonėms įgyvendinti. [34 pakeit.]

2 straipsnis

Paskirtis

EFT tikslas – remti socialinę ir ekonominę transformaciją
  ,
  kuri vyksta dėl globalizacijos ir technologijų bei aplinkos
  pokyčių,
  ir padėti atleistiems darbuotojams skatinant alternatyvaus pobūdžio
  ir
  tvarų užimtumą. EFT yra skubios pagalbos fondas, kuris veikia reaktyviai ir padeda užtikrinti teisingą perėjimą
  . EGF

  EFT
  , padėdamas atleistiems darbuotojams prisitaikyti prie struktūrinių pokyčių, prisideda prie geresnio globalizacijos ir technologinės pažangos teikiamos naudos paskirstymo. Tai darydamas EGF

  EFT
  padeda įgyvendinti Europos socialinių teisių ramsčio principus ir didinti regionų bei valstybių narių socialinę ir ekonominę sanglaudą. [35 pakeit.]

3 straipsnis

Tikslai

1.   Bendras iniciatyvos tikslas – parodyti solidarumą su atleistais darbuotojais
  , nepaisant jų darbo santykių pobūdžio ir trukmės,
  ir savarankiškai dirbančiais asmenimis, kurių veikla nutrūko dėl netikėto didelio masto restruktūrizavimo, kaip nustatyta 5 straipsnyje

  straipsnio 1–3 dalyse
  , ir juos

  finansiškai
  paremti
  šių asmenų sugrąžinimo į darbą priemones
  . [36 pakeit.]

2.   Konkretusis EGF

  EFT
  tikslas – teikti
  darbuotojams reintegracijai į darbo rinką skirtą
  paramą didelio masto netikėto restruktūrizavimo atvejais, visų pirma susijusiais su globalizacijos keliamais uždaviniais (pavyzdžiui, pasaulio prekybos sistemos struktūriniais pokyčiais, ginčais dėl prekybos, finansų ar ekonomikos krizėmis,
  Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos,
  perėjimu prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos) arba su skaitmeninės transformacijos ar, automatizavimo
  ir technologinių pokyčių
  padariniais. Ypatingas dėmesys skiriamas priemonėms, padedančioms pačioje nepalankiausioje padėtyje esančioms grupėms
  , taip pat lyčių lygybės skatinimui
  . [37 ir 98 pakeit.]

4 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente:

| a) | atleistas darbuotojas – darbuotojas
  , neatsižvelgiant į jo darbo santykių pobūdį ar trukmę
  , kuris darbo neteko pirma laiko, nes buvo atleistas, arba kurio darbo sutartis nepratęsiama dėl ekonominių priežasčių; [38 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

atleistas darbuotojas – darbuotojas
  , neatsižvelgiant į jo darbo santykių pobūdį ar trukmę
  , kuris darbo neteko pirma laiko, nes buvo atleistas, arba kurio darbo sutartis nepratęsiama dėl ekonominių priežasčių; [38 pakeit.]

| b) | savarankiškai dirbantis asmuo – asmuo, įdarbinęs mažiau nei 10 darbuotojų; |
| --- | --- |

b)

savarankiškai dirbantis asmuo – asmuo, įdarbinęs mažiau nei 10 darbuotojų;

| c) | paramos gavėjas – asmuo, dalyvaujantis EGF

  EFT
  bendrai finansuojamose priemonėse; |
| --- | --- |

c)

paramos gavėjas – asmuo, dalyvaujantis EGF

  EFT
  bendrai finansuojamose priemonėse;

| d) | pažeidimas – taikytinos teisės nesilaikymas, atsirandantis dėl EGF

  EFT
  įgyvendinimo veikloje dalyvaujančio ekonominės veiklos vykdytojo veiksmų ar neveikimo, kai nepagrįstas išlaidas įtraukus į biudžetą padaroma ar būtų padaryta žala Sąjungos biudžetui. |
| --- | --- |

d)

pažeidimas – taikytinos teisės nesilaikymas, atsirandantis dėl EGF

  EFT
  įgyvendinimo veikloje dalyvaujančio ekonominės veiklos vykdytojo veiksmų ar neveikimo, kai nepagrįstas išlaidas įtraukus į biudžetą padaroma ar būtų padaryta žala Sąjungos biudžetui.

5 straipsnis

Intervencijos kriterijai

1.   Valstybės narės iš EGF

  EFT
  teikiamos finansinės paramos priemonėms, skirtoms atleistiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, gali prašyti vadovaudamosi šio straipsnio nuostatomis.

2.   EGF

  EFT
  finansinė parama teikiama didelio masto restruktūrizavimo atveju, dėl kurio:

| a) | per keturių mėnesių ataskaitinį laikotarpį valstybės narės įmonėje sustabdoma daugiau kaip 250

  bent 200
  atleistų darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų veikla, įskaitant veiklos sustabdymą tiekėjų ar tolesnės gamybos grandies įmonėse; [39 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

per keturių mėnesių ataskaitinį laikotarpį valstybės narės įmonėje sustabdoma daugiau kaip 250

  bent 200
  atleistų darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų veikla, įskaitant veiklos sustabdymą tiekėjų ar tolesnės gamybos grandies įmonėse; [39 pakeit.]

| b) | per šešių

  devynių
  mėnesių ataskaitinį laikotarpį įmonėse, visų pirma MVĮ, kurios visos veikia tame pačiame NACE 2 red. skyriaus ekonomikos sektoriuje ir yra viename NUTS 2 lygio regione arba dviejuose gretimuose NUTS 2 lygio regionuose arba daugiau nei dviejuose gretimuose NUTS 2 lygio regionuose, sustabdoma daugiau kaip 250

  bent 200
  atleistų darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų veikla, su sąlyga, kad dviejuose iš šių regionų atleistų darbuotojų arba darbą praradusių savarankiškai dirbančių asmenų drauge sudėjus yra daugiau nei 250

  bent 200
  ; [40 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

per šešių

  devynių
  mėnesių ataskaitinį laikotarpį įmonėse, visų pirma MVĮ, kurios visos veikia tame pačiame NACE 2 red. skyriaus ekonomikos sektoriuje ir yra viename NUTS 2 lygio regione arba dviejuose gretimuose NUTS 2 lygio regionuose arba daugiau nei dviejuose gretimuose NUTS 2 lygio regionuose, sustabdoma daugiau kaip 250

  bent 200
  atleistų darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų veikla, su sąlyga, kad dviejuose iš šių regionų atleistų darbuotojų arba darbą praradusių savarankiškai dirbančių asmenų drauge sudėjus yra daugiau nei 250

  bent 200
  ; [40 pakeit.]

| c) | per keturių

  devynių
  mėnesių ataskaitinį laikotarpį įmonėse, visų pirma MVĮ, kurios visos veikia tame pačiame NACE 2 red. skyriaus ekonomikos sektoriuje arba skirtinguose sektoriuose ir yra viename NUTS 2 lygio regione, sustabdoma daugiau kaip 250

  bent 200
  atleistų darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų veikla. [41 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

per keturių

  devynių
  mėnesių ataskaitinį laikotarpį įmonėse, visų pirma MVĮ, kurios visos veikia tame pačiame NACE 2 red. skyriaus ekonomikos sektoriuje arba skirtinguose sektoriuose ir yra viename NUTS 2 lygio regione, sustabdoma daugiau kaip 250

  bent 200
  atleistų darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų veikla. [41 pakeit.]

3.   Mažose darbo rinkose arba paraišką teikiančios valstybės narės tinkamai pagrįstomis išskirtinėmis aplinkybėmis, ypač

  taip pat
  tais atvejais, kai teikiama su MVĮ susijusi paraiška, pagal šį straipsnį teikiama paraiška skirti finansinę paramą gali būti laikoma priimtina, net jei 1 dalies a punkte, b punkte arba c punkte nustatyti kriterijai tenkinami nevisiškai, kai atleidimas daro didelį poveikį užimtumui atleidimas ir vietos ar, regiono
  ar nacionalinei
  ekonomikai. Paraišką teikianti valstybė narė nurodo, kurie iš 1 dalies a punkte, b punkte arba c punkte nustatytų kriterijų tenkinami nevisiškai. Bendra išskirtinėmis aplinkybėmis skiriamos paramos suma negali viršyti 15 proc. didžiausios metinės EGF

  EFT
  sumos. [42 pakeit.]

4.   EGF

  EFT
  lėšų mobilizuoti negalima, jei darbuotojai atleidžiami dėl valstybių narių biudžeto sumažinimo, darančio poveikį
  pirmiausia
  viešaisiais finansais finansuojamiems sektoriams. [43 pakeit.]

6 straipsnis

Atleistų darbuotojų ir veiklą nutraukusių asmenų skaičiaus apskaičiavimas

1.   Paraišką teikianti valstybė narė nurodo 4 straipsnyje apibrėžtų
  atleistų
  darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų skaičiaus apskaičiavimui taikytą metodą 5 straipsnio
  1, 2 ir 3 dalių
  taikymo tikslais. [44 pakeit.]

2.   Paraišką teikianti valstybė narė apskaičiuoja 1 dalyje nurodytą skaičių, pradėdama nuo vienos iš šių datų:

| a) | dienos, kurią darbdavys, vadovaudamasis Tarybos direktyvos 98/59/EB (26) 3 straipsnio 1 dalimi, kompetentingai valdžios institucijai raštu praneša apie planuojamą kolektyvinį atleidimą iš darbo; |
| --- | --- |

a)

dienos, kurią darbdavys, vadovaudamasis Tarybos direktyvos 98/59/EB (26) 3 straipsnio 1 dalimi, kompetentingai valdžios institucijai raštu praneša apie planuojamą kolektyvinį atleidimą iš darbo;

| b) | darbdavio individualaus pranešimo darbuotojui apie jo atleidimą arba darbo sutarties nutraukimą dienos; |
| --- | --- |

b)

darbdavio individualaus pranešimo darbuotojui apie jo atleidimą arba darbo sutarties nutraukimą dienos;

| c) | darbo sutarties de facto nutraukimo ar jos galiojimo pabaigos dienos; |
| --- | --- |

c)

darbo sutarties de facto nutraukimo ar jos galiojimo pabaigos dienos;

| d) | paskyrimo įmonėje laikinojo darbo naudotojoje pabaigos arba |
| --- | --- |

d)

paskyrimo įmonėje laikinojo darbo naudotojoje pabaigos arba

| e) | savarankiškai dirbančių asmenų atveju – veiklos nutraukimo dienos, kaip nustatyta nacionaliniuose įstatymuose ar kituose teisės aktuose. |
| --- | --- |

e)

savarankiškai dirbančių asmenų atveju – veiklos nutraukimo dienos, kaip nustatyta nacionaliniuose įstatymuose ar kituose teisės aktuose.

a punkte nurodytu atveju paraišką teikianti valstybė narė iki paraiškos vertinimo pabaigos pateikia Komisijai papildomos informacijos apie faktinį atleistų darbuotojų skaičių, kaip nustatyta šio reglamento 5 straipsnio 1 dalyje.

7 straipsnis

Reikalavimus atitinkantys paramos gavėjai

Paraišką teikianti valstybė narė gali teikti EGF

  EFT
  bendrai finansuojamą suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą pagal 8 straipsnį reikalavimus atitinkantiems paramos gavėjams, kurie gali būti:

| a) | atleisti darbuotojai ir savarankiškai dirbantys asmenys, kurių veikla nutrūko, kaip nustatyta 6 straipsnyje, per 5 straipsnyje

  straipsnio 1–3 dalyse
  nustatytą ataskaitinį laikotarpį; [45 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

atleisti darbuotojai ir savarankiškai dirbantys asmenys, kurių veikla nutrūko, kaip nustatyta 6 straipsnyje, per 5 straipsnyje

  straipsnio 1–3 dalyse
  nustatytą ataskaitinį laikotarpį; [45 pakeit.]

| b) | atleisti darbuotojai ir savarankiškai dirbantys asmenys, kurių veikla nutrūko, kaip nustatyta 6 straipsnyje, ne per 5 straipsnyje nustatytą ataskaitinį laikotarpį, t. y. šešis mėnesius iki ataskaitinio laikotarpio pradžios arba nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos iki paskutinės dienos prieš Komisijos atliekamo vertinimo pabaigą. |
| --- | --- |

b)

atleisti darbuotojai ir savarankiškai dirbantys asmenys, kurių veikla nutrūko, kaip nustatyta 6 straipsnyje, ne per 5 straipsnyje nustatytą ataskaitinį laikotarpį, t. y. šešis mėnesius iki ataskaitinio laikotarpio pradžios arba nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos iki paskutinės dienos prieš Komisijos atliekamo vertinimo pabaigą.

Darbuotojai ir savarankiškai dirbantys asmenys, nurodyti pirmos pastraipos b punkte, laikomi atitinkančiais reikalavimus, jeigu galima nustatyti aiškų priežastinį ryšį su atleidimą ataskaitiniu laikotarpiu paskatinusiu įvykiu.

Nukrypstant nuo 5 straipsnio, paraišką teikianti valstybė narė gali teikti EFT bendrai finansuojamas prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas ne vyresniems nei 25 metų arba, jei valstybės narės taip nusprendžia, ne vyresniems nei 30 metų nedirbantiems, nesimokantiems ir mokymuose nedalyvaujantiems jaunuoliams, kurių skaičius paraiškos pateikimo dieną lygus tikslinių paramos gavėjų skaičiui, pirmenybę teikdamos atleistiems asmenims arba asmenims, kurių veikla nutrūko, jei bent dalis atleistų asmenų yra iš NUTS 2 lygio regionų. [46 pakeit.]

8 straipsnis

Reikalavimus atitinkančios priemonės

1.   EGF

  EFT
  finansinė parama gali būti skiriama siekiant įgyvendinti suderintame prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų pakete nustatytas aktyvias darbo rinkos priemones, padedančias

  skirtas padėti
  tiksliniams paramos gavėjams, visų pirma pažeidžiamiausiems atleistiems darbuotojams, reintegruotis į darbo

  kokybiškas ir tvarias
  darbo
  vietas
  ar pradėti dirbti savarankiškai
  , dalyvaujant profesinėms organizacijoms ir (arba) darbuotojų atstovams
  . [47 pakeit.]

Skaitmeninės pramonės amžiuje
  ir tausaus išteklių naudojimo ekonomikoje
  reikalingų įgūdžių sklaida turėtų būti privalomas bet kokio prie individualių poreikių pritaikytų

  pritaikyto mokymo ir (arba) siūlomų
  paslaugų paketo horizontalusis elementas. Mokymo lygis pritaikomas prie atitinkamo paramos gavėjo kvalifikacijos
  , įgūdžių
  ir
  konkrečių
  poreikių. [48 pakeit.]

Suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą, be kita ko, gali sudaryti:

| a) | tikslinis mokymas ir perkvalifikavimas, įskaitant su informacinėmis ir ryšių technologijomis susijusių gebėjimų ir kitų skaitmeniniame amžiuje reikalingų įgūdžių ugdymą, įgytos patirties sertifikavimas,
  prie individualių poreikių pritaikyta
  pagalba ieškant darbo, profesinis orientavimas, konsultavimas, mentorystė, pagalba atleistiems asmenims, verslumo skatinimas, pagalba norintiems pradėti dirbti savarankiškai, startuoliai, pagalba darbuotojams perimant įmonę ir bendradarbiavimo veikla; [49 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

tikslinis mokymas ir perkvalifikavimas, įskaitant su informacinėmis ir ryšių technologijomis susijusių gebėjimų ir kitų skaitmeniniame amžiuje reikalingų įgūdžių ugdymą, įgytos patirties sertifikavimas,
  prie individualių poreikių pritaikyta
  pagalba ieškant darbo, profesinis orientavimas, konsultavimas, mentorystė, pagalba atleistiems asmenims, verslumo skatinimas, pagalba norintiems pradėti dirbti savarankiškai, startuoliai, pagalba darbuotojams perimant įmonę ir bendradarbiavimo veikla; [49 pakeit.]

| b) | specialios laikinos priemonės, pavyzdžiui, darbo paieškos išmokos, įdarbinimą skatinančios

  judumo
  išmokos darbdaviams, judumo

  vaikų priežiūros
  išmokos, stipendijos arba dienpinigiai, įskaitant išmokas slaugytojams
  ir įdarbinimą skatinančios išmokos darbdaviams, įskaitant iniciatyvas, kuriomis sudaromos lanksčios darbo sąlygos atleistiems darbuotojams
  . [50 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

specialios laikinos priemonės, pavyzdžiui, darbo paieškos išmokos, įdarbinimą skatinančios

  judumo
  išmokos darbdaviams, judumo

  vaikų priežiūros
  išmokos, stipendijos arba dienpinigiai, įskaitant išmokas slaugytojams
  ir įdarbinimą skatinančios išmokos darbdaviams, įskaitant iniciatyvas, kuriomis sudaromos lanksčios darbo sąlygos atleistiems darbuotojams
  . [50 pakeit.]

Su b punkte nustatytomis priemonėmis susijusios išlaidos negali viršyti

  neviršija
  35 proc. visų šioje dalyje nurodytų suderinto prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo išlaidų. [51 pakeit.]

Investicijos į savarankišką darbą, savo verslo
  , įskaitant kooperatyvus,
  kūrimą ar įmonę perimantiems darbuotojams negali viršyti 20 000 EUR

  25 000 EUR
  vienam atleistam darbuotojui. [52 pakeit.]

Rengiant suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą atsižvelgiama į darbo rinkos ateities perspektyvas ir būsimas gebėjimų reikmes. Suderintas paslaugų paketas turi derėti su tausaus išteklių naudojimo ir tvarios ekonomikos tendencijomis ir turi būti atsižvelgiama į skaitmeninės pramonės amžiuje reikalingų įgūdžių sklaidą ir į vietos darbo rinkos paklausą
  , taip pat į galimybę reintegruoti darbuotojus į su ankstesne darbo vieta susijusią profesinę sritį, kurioje dėl didelio masto restruktūrizacijos reikia naujų arba papildomų įgūdžių ir kuriame esami įgūdžiai gali būti panaudojami veiksmingiausiai
  . [53 pakeit.]

2.   EGF

  EFT
  finansinė parama neskiriama šioms priemonėms:

| a) | 1 dalies b punkte nurodytoms specialioms laikinoms priemonėms, taikomoms nereikalaujant aktyvaus tikslinių paramos gavėjų dalyvavimo darbo paieškoje arba mokymosi veikloje; |
| --- | --- |

a)

1 dalies b punkte nurodytoms specialioms laikinoms priemonėms, taikomoms nereikalaujant aktyvaus tikslinių paramos gavėjų dalyvavimo darbo paieškoje arba mokymosi veikloje;

| b) | priemonėms, už kurias pagal nacionalinę teisę ar kolektyvines sutartis atsako įmonės; |
| --- | --- |

b)

priemonėms, už kurias pagal nacionalinę teisę ar kolektyvines sutartis atsako įmonės;

| ba) | priemonėms, kuriomis visų pirma palankių sąlygų neturintys darbuotojai, asmenys, kuriems gresia didesnė skurdo rizika, ar vyresnio amžiaus darbuotojai skatinami likti darbo rinkoje arba į ją grįžti; [54 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

priemonėms, kuriomis visų pirma palankių sąlygų neturintys darbuotojai, asmenys, kuriems gresia didesnė skurdo rizika, ar vyresnio amžiaus darbuotojai skatinami likti darbo rinkoje arba į ją grįžti; [54 pakeit.]

| bb) | priemonėms, už kurias pagal nacionalinę teisę ar kolektyvines sutartis atsako įmonės. [55 pakeit.] |
| --- | --- |

bb)

priemonėms, už kurias pagal nacionalinę teisę ar kolektyvines sutartis atsako įmonės. [55 pakeit.]

EGF

  EFT
  remiamos priemonės
  jokiomis aplinkybėmis
  nepakeičia pasyvių socialinės apsaugos priemonių. [56 pakeit.]

3.   Suderintas prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas rengiamas konsultuojantis su tiksliniais paramos gavėjais ar jų atstovais
  ir (
  arba) su socialiniais partneriais. [57 pakeit.]

4.   Paraišką teikiančios valstybės narės iniciatyva EGF

  EFT
  finansinė parama gali būti teikiama parengiamajai, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklai.

9 straipsnis

Paraiškos

1.   Paraišką teikianti valstybė narė paraišką Komisijai pateikia per 12 savaičių nuo dienos, kurią tenkinami 5 straipsnio 2 ar 3 dalyje nustatyti kriterijai.

2.   Per dešimt darbo dienų nuo paraiškos pateikimo dienos arba, kai taikytina, nuo dienos, kurią Komisija gauna paraiškos vertimą, atsižvelgiant į tai, kuri data vėlesnė, Komisija
  patvirtina, kad gavo paraišką, ir
  praneša valstybei narei apie tai, kokios papildomos informacijos jai reikia, kad galėtų įvertinti

  tą
  paraišką
  įvertinti
  . [58 pakeit.]

3.   
  Valstybei narei paprašius Komisija teikia valstybėms narėms techninę paramą ankstyvuoju procedūros etapu.
  Jei Komisija paprašo pateikti papildomos informacijos, valstybė narė pateikia atsakymą per dešimt darbo dienų nuo prašymo pateikimo dienos. Atitinkamai valstybei narei pateikus tinkamai pagrįstą prašymą, Komisija šį terminą gali pratęsti dešimčia darbo dienų. [59 pakeit.]

4.   Remdamasi valstybės narės pateikta informacija, Komisija per 60

  40
  darbo dienų nuo tinkamai užpildytos paraiškos gavimo dienos arba, kai taikytina, paraiškos vertimo gavimo dienos įvertina, ar paraiška atitinka finansinės paramos suteikimo sąlygas. Jei išskirtiniais atvejais Komisija negali laikytis to termino, ji pateikia

  jai gali būti suteiktas papildomas 20 dienų laikotarpis, su sąlyga, kad Komisija iš anksto pateiks rašytinį
  paaiškinimą raštu ir išdėsto

  , kuriame pagrindžia savo
  vėlavimo priežastis
  , ir pateikia tą paaiškinimą atitinkamai valstybei narei
  . [60 pakeit.]

5.   Paraiškoje turi būti pateikta tokia informacija:

| a) | pagal 6 straipsnį apskaičiuotas atleistų darbuotojų skaičius ir apskaičiavimo metodas; |
| --- | --- |

a)

pagal 6 straipsnį apskaičiuotas atleistų darbuotojų skaičius ir apskaičiavimo metodas;

| b) | patvirtinimas, kad tuo atveju, kai darbuotojus atleidusi įmonė tęsė
  savo
  veiklą po jų atleidimo, ji įvykdė
  visus
  teisinius reikalavimus, susijusius su darbuotojų atleidimu
  , ir atitinkamai pasirūpino savo darbuotojais
  ; [61 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

patvirtinimas, kad tuo atveju, kai darbuotojus atleidusi įmonė tęsė
  savo
  veiklą po jų atleidimo, ji įvykdė
  visus
  teisinius reikalavimus, susijusius su darbuotojų atleidimu
  , ir atitinkamai pasirūpino savo darbuotojais
  ; [61 pakeit.]

| ba) | aiškiai nurodyti veiksmai, kurių pačios valstybės narės jau ėmėsi siekdamos teikti pagalbą atleistiems darbuotojams, ir tai, kad prašomos EFT lėšos yra papildomojo pobūdžio, nes nėra išteklių, kuriuos būtų galima skirti nacionalinėms arba regioninėms valdžios institucijoms; [62 pakeit.] |
| --- | --- |

ba)

aiškiai nurodyti veiksmai, kurių pačios valstybės narės jau ėmėsi siekdamos teikti pagalbą atleistiems darbuotojams, ir tai, kad prašomos EFT lėšos yra papildomojo pobūdžio, nes nėra išteklių, kuriuos būtų galima skirti nacionalinėms arba regioninėms valdžios institucijoms; [62 pakeit.]

| bb) | Sąjungos lėšų, kuriomis atleidžianti bendrovė jau yra pasinaudojusi per penkerius metus prieš paskelbiant apie kolektyvinį atleidimą iš darbo, apžvalga; [63 pakeit.] |
| --- | --- |

bb)

Sąjungos lėšų, kuriomis atleidžianti bendrovė jau yra pasinaudojusi per penkerius metus prieš paskelbiant apie kolektyvinį atleidimą iš darbo, apžvalga; [63 pakeit.]

| c) | trumpas įvykių, dėl kurių darbuotojai buvo atleisti, aprašymas; |
| --- | --- |

c)

trumpas įvykių, dėl kurių darbuotojai buvo atleisti, aprašymas;

| d) | jei taikytina, darbuotojus atleidusių įmonių, tiekėjų ar tolesnės gamybos grandies įmonių, sektorių ir tikslinių paramos gavėjų kategorijos pagal lytį, amžiaus grupę ir išsilavinimą išvardijimas; |
| --- | --- |

d)

jei taikytina, darbuotojus atleidusių įmonių, tiekėjų ar tolesnės gamybos grandies įmonių, sektorių ir tikslinių paramos gavėjų kategorijos pagal lytį, amžiaus grupę ir išsilavinimą išvardijimas;

| e) | tikėtinas darbuotojų atleidimo poveikis vietos, regiono ar, nacionalinei
  arba tam tikrais atvejais tarpvalstybinei
  ekonomikai ir užimtumui; [64 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

tikėtinas darbuotojų atleidimo poveikis vietos, regiono ar, nacionalinei
  arba tam tikrais atvejais tarpvalstybinei
  ekonomikai ir užimtumui; [64 pakeit.]

| f) | suderinto prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo ir su juo susijusių išlaidų išsamus aprašymas, įskaitant visų pirma priemones palankių sąlygų neturinčių,
  žemos kvalifikacijos,
  vyresnio amžiaus ir jaunų
  bei iš nepalankioje padėtyje esančių vietovių kilusių
  paramos gavėjų užimtumo iniciatyvoms remti; [65 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

suderinto prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo ir su juo susijusių išlaidų išsamus aprašymas, įskaitant visų pirma priemones palankių sąlygų neturinčių,
  žemos kvalifikacijos,
  vyresnio amžiaus ir jaunų
  bei iš nepalankioje padėtyje esančių vietovių kilusių
  paramos gavėjų užimtumo iniciatyvoms remti; [65 pakeit.]

| g) | paaiškinimas, kokiu mastu buvo atsižvelgta į rekomendacijas, pateiktas Pokyčiams ir restruktūrizavimui numatyti skirtoje ES kokybės sistemoje, ir kaip suderintas prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas papildo iš kitų nacionalinių ar Sąjungos fondų finansuojamą veiklą, įskaitant informaciją apie priemones, kurios atitinkamoms darbuotojus atleidžiančioms įmonėms yra privalomos pagal nacionalinę teisę arba kolektyvines sutartis; |
| --- | --- |

g)

paaiškinimas, kokiu mastu buvo atsižvelgta į rekomendacijas, pateiktas Pokyčiams ir restruktūrizavimui numatyti skirtoje ES kokybės sistemoje, ir kaip suderintas prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas papildo iš kitų nacionalinių ar Sąjungos fondų finansuojamą veiklą, įskaitant informaciją apie priemones, kurios atitinkamoms darbuotojus atleidžiančioms įmonėms yra privalomos pagal nacionalinę teisę arba kolektyvines sutartis;

| h) | tiksliniams paramos gavėjams skirto suderinto prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo kiekvienos priemonės ir bet kokios parengiamosios, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklos biudžeto sąmata; |
| --- | --- |

h)

tiksliniams paramos gavėjams skirto suderinto prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo kiekvienos priemonės ir bet kokios parengiamosios, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklos biudžeto sąmata;

| i) | vertinimo tikslais – orientacinės kiekvienam atvejui valstybės narės nustatomos paramos gavėjų reintegracijos į darbo rinką praėjus šešiems mėnesiams nuo įgyvendinimo laikotarpio pabaigos siektinos reikšmės; |
| --- | --- |

i)

vertinimo tikslais – orientacinės kiekvienam atvejui valstybės narės nustatomos paramos gavėjų reintegracijos į darbo rinką praėjus šešiems mėnesiams nuo įgyvendinimo laikotarpio pabaigos siektinos reikšmės;

| j) | data, kurią pradėta arba planuojama pradėti teikti prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas tiksliniams paramos gavėjams ir pradėti EGF

  EFT
  paramos įgyvendinimo veiklą, kaip nustatyta 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

j)

data, kurią pradėta arba planuojama pradėti teikti prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas tiksliniams paramos gavėjams ir pradėti EGF

  EFT
  paramos įgyvendinimo veiklą, kaip nustatyta 8 straipsnyje;

| k) | tvarka, pagal kurią buvo konsultuotasi su tiksliniais paramos gavėjais ar jų atstovais arba socialiniais partneriais, vietos ir regiono valdžios institucijomis ar kitomis suinteresuotosiomis šalimis, jei taikytina; |
| --- | --- |

k)

tvarka, pagal kurią buvo konsultuotasi su tiksliniais paramos gavėjais ar jų atstovais arba socialiniais partneriais, vietos ir regiono valdžios institucijomis ar kitomis suinteresuotosiomis šalimis, jei taikytina;

| l) | patvirtinimas, kad prašoma EGF

  EFT
  parama atitinka procedūrines ir materialines Sąjungos taikomas valstybės pagalbos taisykles, ir patvirtinimas, kuriame paaiškinama, kodėl prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos nepakeičia priemonių, kurias bendrovės privalo taikyti pagal nacionalinę teisę arba kolektyvines sutartis; |
| --- | --- |

l)

patvirtinimas, kad prašoma EGF

  EFT
  parama atitinka procedūrines ir materialines Sąjungos taikomas valstybės pagalbos taisykles, ir patvirtinimas, kuriame paaiškinama, kodėl prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos nepakeičia priemonių, kurias bendrovės privalo taikyti pagal nacionalinę teisę arba kolektyvines sutartis;

| m) | nacionalinio išankstinio finansavimo ar bendro finansavimo ir, jei taikytina, kiti bendro finansavimo šaltiniai; |
| --- | --- |

m)

nacionalinio išankstinio finansavimo ar bendro finansavimo ir, jei taikytina, kiti bendro finansavimo šaltiniai;

| ma) | teiginys, kad siūlomi veiksmai papildys struktūrinių fondų finansuojamus veiksmus ir kad bus išvengta dvigubo finansavimo. [66 pakeit.] |
| --- | --- |

ma)

teiginys, kad siūlomi veiksmai papildys struktūrinių fondų finansuojamus veiksmus ir kad bus išvengta dvigubo finansavimo. [66 pakeit.]

10 straipsnis

Papildomumas, atitiktis ir koordinavimas

1.   EGF

  EFT
  finansinė parama nepakeičia priemonių, kurių bendrovės turi imtis pagal nacionalinę teisę ar kolektyvines sutartis.

2.   Parama tiksliniams paramos gavėjams papildys valstybių narių nacionalinio, regioninio ir, vietos
  ir tam tikrais atvejais tarpvalstybinio
  lygmens priemones, įskaitant bendrai finansuojamas iš Sąjungos
  finansuojamas priemones ir programas
  , vadovaujantis rekomendacijomis, pateiktomis Pokyčiams ir restruktūrizavimui numatyti skirtoje ES kokybės sistemoje. [67 pakeit.]

3.   EGF

  EFT
  finansinė parama teikiama tik tiek, kiek yra būtina norint
  parodyti solidarumą su tiksliniais paramos gavėjais ir
  suteikti
  jiems
  laikiną vienkartinę paramą tiksliniams paramos gavėjams. EGF

  EFT
  remiamos priemonės atitinka Sąjungos ir nacionalinę teisę, įskaitant valstybės pagalbos taisykles. [68 pakeit.]

4.   Komisija ir paraišką teikianti valstybė narė pagal savo kompetenciją užtikrina iš Sąjungos fondų
  ir programų
  teikiamos paramos koordinavimą. [69 pakeit.]

5.   Paraišką teikianti valstybė narė užtikrina, kad EGF

  EFT
  finansuojamos konkrečios priemonės nebūtų remiamos ir pagal kitas Sąjungos finansines priemones.

11 straipsnis

Vyrų ir moterų lygybė ir nediskriminavimas

Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad įvairiais EGF

  visais atitinkamais EFT
  finansinės paramos įgyvendinimo etapais būtų skatinama moterų ir vyrų lygybė ir atsižvelgiama į lyčių integracijos aspektą; tai turi būti neatsiejama šio proceso dalis. [70 pakeit.]

Komisija ir valstybės narės imasi visų atitinkamų veiksmų, kad įvairiais EGF

  EFT
  finansinės paramos teikimo ir įgyvendinimo etapais būtų išvengta bet kokios diskriminacijos dėl lyties, lytinės tapatybės, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos.

12 straipsnis

Techninė parama Komisijos iniciatyva

1.   Komisijos iniciatyva ne daugiau kaip 0,5 proc. didžiausios metinės EGF

  EFT
  sumos gali būti naudojama jo įgyvendinimo techninei ir administracinei paramai, pavyzdžiui, pasirengimo, stebėsenos,
  duomenų rinkimo,
  kontrolės, audito, vertinimo veiklai, įskaitant institucines informacinių technologijų sistemas, komunikacijos veiklą ir veiklą, kuria didinamas EGF

  EFT
  matomumas, ir kitoms administracinės ir techninės paramos priemonėms
  finansuoti. Turi būti sustiprinta sinergija su sukurtomis struktūrinių pokyčių stebėsenos sistemomis, pvz., ERM.
  Šios priemonės gali būti taikomos būsimiems ir buvusiems programavimo laikotarpiams. [71 pakeit.]

2.   Neviršydama 1 dalyje nurodytos ribos, Komisija teikia prašymą perkelti techninei paramai skirtus asignavimus į atitinkamas biudžeto eilutes, kaip nustatyta Finansinio reglamento 31 straipsnyje.

3.   Komisija techninę paramą įgyvendina savo iniciatyva pagal tiesioginio ar netiesioginio valdymo principus, kaip nustatyta Finansinio reglamento [62 straipsnio 1 dalies a ir c punktuose].

Jeigu Komisija įgyvendina techninę paramą pagal netiesioginio valdymo principus, ji užtikrina trečiosios šalies, vykdančios jai paskirtą užduotį, skyrimo procedūros skaidrumą, taip pat praneša visoms EFT veikloje dalyvaujančioms šalims, įskaitant Europos Parlamentą, apie tuo tikslu pasirinktą subrangovą. [72 pakeit.]

4.   Komisijos techninė parama apima informacijos teikimą valstybėms narėms ir jų konsultavimą EGF

  EFT
  naudojimo, stebėjimo ir vertinimo klausimais
  , taip pat pagalbos tarnybos įsteigimą
  . Komisija informaciją apie EGF

  EFT
  naudojimą kartu su aiškiomis gairėmis taip pat teikia Europos ir nacionaliniams socialiniams partneriams. Konsultavimo priemonės gali apimti ir darbo grupės subūrimą didelio ekonomikos sutrikdymo valstybėje narėje atveju. [73 pakeit.]

13 straipsnis

Informavimas, komunikacija ir viešinimas

1.   Valstybės narės nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą, teikdamos nuoseklią, veiksmingą ir tikslingą informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant tikslinę informaciją paramos gavėjams, vietos ir regioninėms valdžios institucijoms, socialiniams partneriams, žiniasklaidai ir visuomenei.
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų atkreiptas dėmesys į šio finansavimo teikiamą Sąjungos pridėtinę vertę, ir padeda Komisijai kaupti duomenis siekiant padidinti biudžeto skaidrumą. [74 pakeit.]

Valstybės narės naudoja ES emblemą pagal [Bendrųjų nuostatų reglamento VIII priedą] drauge su nesudėtingu teiginiu apie finansavimą („Finansuota/bendrai finansuota Europos Sąjungos lėšomis“).

2.   Komisija prižiūri ir reguliariai atnaujina informaciją internete, prieinamą visomis oficialiosiomis Sąjungos institucijų kalbomis, kad būtų pateikiama atnaujinta informacija apie EGF

  EFT
  , paraiškų teikimo gairės
  , informacija apie tinkamus finansuoti veiksmus, nuolat atnaujinamas kontaktų valstybėse narėse sąrašas
  , taip pat informacija apie patvirtintas ir atmestas paraiškas ir Europos Parlamento ir Tarybos vaidmenį vykdant biudžeto procedūrą. [75 pakeit.]

3.   Komisija, remdamasi savo patirtimi ir siekdama padidinti EGF rezultatyvumą

  EFT matomumą, skatina esamos geriausios praktikos komunikacijos srityje sklaidą ir vykdo informavimo apie EFT paraiškas ir rezultatus ir komunikacijos veiklą, siekdama sustiprinti EFT žinomumą, supažindinti su EFT tinkamumo kriterijais ir paraiškų nagrinėjimo procedūromis, didinti EFT veiksmingumą
  bei užtikrinti, kad Sąjungos piliečiai ir darbuotojai žinotų apie EGF, įgyvendina veiklą, susijusią su informacija ir komunikacija apie EGF paraiškas ir rezultatus

  , įskaitant kaimo vietovių gyventojus ir darbuotojus, kuriems informacija yra sunkiai prieinama, žinotų apie EFT
  . [76 pakeit.]

Valstybės narės užtikrina, kad Sąjungos institucijoms, įstaigoms ar agentūroms paprašius būtų suteikta galimybė susipažinti su visa komunikacijos ir matomumo didinimo medžiaga, įskaitant informaciją paramos gavėjų lygmeniu, ir kad Sąjungai būtų suteikta nemokama, neišimtinė ir neatšaukiama licencija naudoti tokią medžiagą ir visas su ja susijusias ankstesnes teises. Licencija Sąjungai suteikiamos teisės į:

| — | vidaus naudojimą, t. y. teisė atgaminti, kopijuoti ir teikti komunikacijos ir matomumo didinimo medžiagą ES ir ES valstybių narių institucijoms ir agentūroms bei jų darbuotojams; |
| --- | --- |

—

vidaus naudojimą, t. y. teisė atgaminti, kopijuoti ir teikti komunikacijos ir matomumo didinimo medžiagą ES ir ES valstybių narių institucijoms ir agentūroms bei jų darbuotojams;

| — | visos ar dalies komunikacijos ir matomumo didinimo medžiagos atgaminimą bet kokiomis priemonėmis ir bet kokia forma; |
| --- | --- |

—

visos ar dalies komunikacijos ir matomumo didinimo medžiagos atgaminimą bet kokiomis priemonėmis ir bet kokia forma;

| — | komunikacijos ir matomumo didinimo medžiagos skelbimą visuomenei visų rūšių komunikacijos priemonėmis; |
| --- | --- |

—

komunikacijos ir matomumo didinimo medžiagos skelbimą visuomenei visų rūšių komunikacijos priemonėmis;

| — | visų rūšių komunikacijos ir matomumo didinimo medžiagos (ar jų kopijų) platinimą visuomenei; |
| --- | --- |

—

visų rūšių komunikacijos ir matomumo didinimo medžiagos (ar jų kopijų) platinimą visuomenei;

| — | komunikacijos ir matomumo didinimo saugojimą ir archyvavimą; |
| --- | --- |

—

komunikacijos ir matomumo didinimo saugojimą ir archyvavimą;

| — | teisių į komunikacijos ir matomumo didinimo medžiagos perleidimą trečiosioms šalims. |
| --- | --- |

—

teisių į komunikacijos ir matomumo didinimo medžiagos perleidimą trečiosioms šalims.

Sąjungai gali būti suteikta ir kitų teisių.

4.   Pagal šį reglamentą komunikacijos veiksmams skirti ištekliai taip pat naudojami institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus veiklai, jeigu jie susiję su bendrais 3 straipsnyje nustatytais tikslais.

14 straipsnis

Finansinės paramos nustatymas

1.   Komisija, remdamasi pagal 9 straipsnį atliktu vertinimu ir visų pirma atsižvelgdama į tikslinių paramos gavėjų skaičių, siūlomus veiksmus ir apskaičiuotas sąnaudas,
  per 9 straipsnio 4 dalyje nustatytą terminą
  kuo greičiau įvertina ir pasiūlo EGF

  EFT
  finansinės paramos, jei ji skiriama, sumą, kuri negali viršyti turimų išteklių. [77 pakeit.]

2.   Siūlomų priemonių EGF

  EFT
  bendro finansavimo norma atitinka didžiausią ESF+ bendro finansavimo normą atitinkamoje valstybėje narėje.

3.   Jei Komisija, remdamasi pagal 9 straipsnį atliktu vertinimu, padaro išvadą, kad šiame reglamente nustatytos finansinės paramos skyrimo sąlygos yra įvykdytos, ji nedelsdama inicijuoja 16 straipsnyje nustatytą procedūrą
  ir apie tai praneša paraišką pateikusiai valstybei narei
  . [78 pakeit.]

4.   Jei Komisija, remdamasi pagal 9 straipsnį atliktu vertinimu, padaro išvadą, kad šiame reglamente nustatytos finansinės paramos skyrimo sąlygos nėra įvykdytos, ji nedelsdama apie tai praneša paraišką pateikusiai valstybei narei
  , taip pat kitoms atitinkamoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant Europos Parlamentą
  . [79 pakeit.]

15 straipsnis

Tinkamumo finansuoti laikotarpis

1.   Išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti iš EGF

  EFT
  finansinės paramos nuo paraiškoje nustatytos datos pagal 9 straipsnio 5 dalies i punktą, kai atitinkama valstybė narė pradeda arba turi pradėti tiksliniams paramos gavėjams teikti prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas arba kai patiria su EGF

  EFT
  įgyvendinimu susijusių administracinių išlaidų, kaip nustatyta 8 straipsnio 1 ir 4 dalyse.

2.   8 straipsnyje nustatytas finansuoti tinkamas priemones valstybė narė įgyvendina kuo skubiau ir

  . Bet kuriuo atveju jos turi būti įvykdytos ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo sprendimo dėl finansinės paramos įsigaliojimo dienos
  ir
  įgyvendintos
  ne vėliau kaip per 24 mėnesius nuo sprendimo dėl finansinės paramos įsigaliojimo
  dienos
  . [80 pakeit.]

3.   Įgyvendinimo laikotarpis prasideda paraiškoje pagal 9 straipsnio 5 dalies j punktą nurodytą dieną, kurią atitinkama valstybė narė pradeda teikti prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas tiksliniams paramos gavėjams arba įgyvendinti EGF

  EFT
  veiklą, kaip nustatyta 8 straipsnyje, ir baigiasi praėjus 24 mėnesiams po sprendimo dėl finansinės paramos teikimo įsigaliojimo dienos.

4.   Jei paramos gavėjas lanko mokymo kursus, kurie tęsiasi dvejus metus ar ilgiau, išlaidos tokiems kursams gali būti laikomos tinkamomis bendrai finansuoti iš EGF

  EFT
  iki dienos, kurią reikia pateikti 20 straipsnio 1 dalyje nurodytą galutinę ataskaitą, su sąlyga, kad atitinkamos išlaidos buvo patirtos iki tos dienos.

5.   Išlaidos pagal 8 straipsnio 4 dalį laikomos atitinkančiomis reikalavimus iki galutinės ataskaitos pateikimo termino, kaip nustatyta 20 straipsnio 1 dalyje.

16 straipsnis

Biudžeto procedūra ir įgyvendinimas

1.   Komisija, padariusi išvadą, kad sąlygos suteikti EGF

  EFT
  finansinę paramą yra patenkintos, teikia prašymą perkelti

  pasiūlymą mobilizuoti jo
  lėšas į atitinkamas biudžeto eilutes

  . Sprendimą mobilizuoti EFT lėšas drauge priima Europos Parlamentas ir Taryba ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo pasiūlymo pateikimo Europos Parlamentui ir Tarybai dienos. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma, o Europos Parlamentas – visų savo narių balsų dauguma ir trijų penktadalių balsavusių narių balsų dauguma.

Komisija, pateikdama savo pasiūlymą dėl sprendimo mobilizuoti EFT lėšas, Europos Parlamentui ir Tarybai taip pat pateikia pasiūlymą perkelti lėšas į atitinkamas biudžeto eilutes. Nesutarimo atveju pradedama trišalio dialogo procedūra.

Su EFT susiję perkėlimai atliekami
  pagal Finansinio reglamento 31 straipsnį. [81 pakeit.]

2.   Prie prašymo perkelti lėšas pridedama paraiškos atitikties reikalavimams vertinimo santrauka.
  [82 pakeit.]

3.   Komisija sprendimą dėl finansinės paramos priima kaip įgyvendinimo aktą, kuris įsigalioja tą dieną, kurią Komisijai pranešama, kad Europos Parlamentas ir Taryba patvirtino biudžeto lėšų perkėlimą. Šis sprendimas yra finansavimo sprendimas, kaip apibrėžta Finansinio reglamento 110 straipsnyje

  priima sprendimą mobilizuoti EFT lėšas
  . [83 pakeit.]

3a.
     
  Pagal 1 dalį pateiktame pasiūlyme dėl sprendimo mobilizuoti EFT lėšas pateikiama ši informacija:

| a) | pagal 9 straipsnio 4 dalį atliktas įvertinimas ir informacijos, kuria remiantis jis buvo atliktas, santrauka; |
| --- | --- |

a)

pagal 9 straipsnio 4 dalį atliktas įvertinimas ir informacijos, kuria remiantis jis buvo atliktas, santrauka;

| b) | įrodymai, kad tenkinami 5 ir 10 straipsniuose nustatyti kriterijai, taip pat |
| --- | --- |

b)

įrodymai, kad tenkinami 5 ir 10 straipsniuose nustatyti kriterijai, taip pat

| c) | siūlomas sumas pagrindžiančios priežastys. [84 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

siūlomas sumas pagrindžiančios priežastys. [84 pakeit.]

16a straipsnis

Išimtiniai atvejai

Išimtiniais atvejais ir jei tais metais, kai vykdoma didelio masto restruktūrizacija, Fonde likusių finansinių išteklių nepakanka suteikti tokią paramą, kurią yra numačiusi biudžeto valdymo institucija, Komisija gali siūlyti, kad skirtumas būtų finansuojamas iš kitų metų Fondo lėšų. Visais atvejais laikomasi metinio Fondo biudžeto ribų tais metais, kai vykdoma didelio masto restruktūrizacija, ir kitais metais. [85 pakeit.]

17 straipsnis

Finansinės paramos mokėjimas ir panaudojimas

1.   Įsigaliojus sprendimui dėl finansinės paramos pagal 16 straipsnio 3 dalį, Komisija, paprastai per 15 darbo dienų, finansinę paramą atitinkamai valstybei narei išmoka vienu išankstiniu mokėjimu, prilygstančiu 100 proc. Išankstinis finansavimas patvirtinamas, kai valstybė narė pateikia patvirtintą išlaidų ataskaitą pagal 20 straipsnio 1 dalį. Nepanaudota suma grąžinama Komisijai.

2.   1 dalyje nurodyta finansinė parama įgyvendinama vadovaujantis pasidalijamojo valdymo principu, kaip nustatyta Finansinio reglamento 63 straipsnyje.

3.   Išsamias technines finansavimo sąlygas Komisija nustato 16 straipsnio 3 dalyje nurodytame sprendime dėl finansinės paramos.

4.   Įgyvendindama prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo priemones, atitinkama valstybė narė gali teikti Komisijai pasiūlymą iš dalies pakeisti numatytus veiksmus, juos papildant kitomis reikalavimus atitinkančiomis priemonėmis, nustatytomis 8 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose, jei tokie pakeitimai yra tinkamai pagrįsti ir bendra suma neviršija finansinės paramos sumos, nurodytos 16 straipsnio 3 dalyje. Komisija vertina siūlomus pakeitimus ir, jeigu jiems pritaria, atitinkamai pakeičia sprendimą dėl finansinės paramos.

5.   Atitinkama valstybė narė gali lanksčiai perskirstyti lėšas tarp biudžeto punktų, nustatytų sprendime dėl finansinės paramos pagal 16 straipsnio 3 dalį. Jeigu dėl tokio perskirstymo viename ar daugiau biudžeto punktų nurodyta suma padidinama daugiau kaip 20 proc., valstybė narė apie tai iš anksto praneša Komisijai.

18 straipsnis

Euro naudojimas

Pagal šį reglamentą teikiamose paraiškose, sprendimuose dėl finansinės paramos ir ataskaitose bei kituose susijusiuose dokumentuose visos sumos nurodomos eurais.

19 straipsnis

Rodikliai

1.   Rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų tikslų, ataskaita, pateikti priede.

2.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad Programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.

3.   Komisijai pagal 25 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami priede pateikti rodikliai, jei manoma, kad tai būtina veiksmingam Fondo naudojimo vertinimui užtikrinti.

19a straipsnis

Paramos gavėjų apklausos modelis

20 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyta paramos gavėjų apklausa grindžiama modeliu, kurį sukuria Komisija parengdama įgyvendinimo aktą. Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatomas modelis, naudotinas atliekant paramos gavėjų apklausą, taikant 26 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą, kad būtų užtikrintas vienodos šio straipsnio įgyvendinimo sąlygos. [86 pakeit.]

20 straipsnis

Galutinė ataskaita ir užbaigimas

1.   Ne vėliau kaip iki septinto mėnesio pabaigos, skaičiuojant nuo 15 straipsnio 3 dalyje nustatyto laikotarpio pabaigos, atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia galutinę finansinės paramos įgyvendinimo ataskaitą, kurioje, be kita ko, pateikiama ši informacija:

| a) | priemonių tipas ir svarbiausi

  gauti
  rezultatai, paaiškinant didžiausius sunkumus, sukauptą patirtį, sinergiją ir papildomumą su kitais ES fondais
  , visų pirma ESF+,
  ir, jei įmanoma, papildomumą su priemonėmis, finansuojamomis pagal kitas Sąjungos ar nacionalines programas, vadovaujantis Pokyčiams ir restruktūrizavimui numatyti skirta ES kokybės sistema; [87 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

priemonių tipas ir svarbiausi

  gauti
  rezultatai, paaiškinant didžiausius sunkumus, sukauptą patirtį, sinergiją ir papildomumą su kitais ES fondais
  , visų pirma ESF+,
  ir, jei įmanoma, papildomumą su priemonėmis, finansuojamomis pagal kitas Sąjungos ar nacionalines programas, vadovaujantis Pokyčiams ir restruktūrizavimui numatyti skirta ES kokybės sistema; [87 pakeit.]

| b) | įstaigų, įgyvendinančių paketo priemones valstybėje narėje, pavadinimai; |
| --- | --- |

b)

įstaigų, įgyvendinančių paketo priemones valstybėje narėje, pavadinimai;

| c) | 19 straipsnyje nustatyti rodikliai; |
| --- | --- |

c)

19 straipsnyje nustatyti rodikliai;

| d) | paramos gavėjų apklausos, kuri atliekama praėjus šešiems mėnesiams po

  per šešis mėnesius nuo
  įgyvendinimo laikotarpio pabaigos, rezultatai, įskaitant apčiuopiamus paramos gavėjų įsidarbinamumo pokyčius, o asmenų, kurie gavo darbą, atveju – daugiau informacijos apie gauto darbo kokybę
  ir tipą
  , pavyzdžiui, darbo laiko pasikeitimą, atsakomybės lygį ar darbo užmokesčio pasikeitimą, palyginti su ankstesne darbo vieta, taip pat sektorių, kuriame asmuo gavo darbą, ir šią informaciją, suskirstytą pagal lytį, amžiaus grupę ir išsilavinimą; [88 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

paramos gavėjų apklausos, kuri atliekama praėjus šešiems mėnesiams po

  per šešis mėnesius nuo
  įgyvendinimo laikotarpio pabaigos, rezultatai, įskaitant apčiuopiamus paramos gavėjų įsidarbinamumo pokyčius, o asmenų, kurie gavo darbą, atveju – daugiau informacijos apie gauto darbo kokybę
  ir tipą
  , pavyzdžiui, darbo laiko pasikeitimą, atsakomybės lygį ar darbo užmokesčio pasikeitimą, palyginti su ankstesne darbo vieta, taip pat sektorių, kuriame asmuo gavo darbą, ir šią informaciją, suskirstytą pagal lytį, amžiaus grupę ir išsilavinimą; [88 pakeit.]

| e) | informacija apie tai, ar atleidžianti įmonė, išskyrus
  startuolius,
  labai mažas įmones ir MVĮ, yra gavusi valstybės pagalbą arba finansavimą iš Sąjungos sanglaudos ar struktūrinių fondų per praėjusius penkerius metus; [89 pakeit.] |
| --- | --- |

e)

informacija apie tai, ar atleidžianti įmonė, išskyrus
  startuolius,
  labai mažas įmones ir MVĮ, yra gavusi valstybės pagalbą arba finansavimą iš Sąjungos sanglaudos ar struktūrinių fondų per praėjusius penkerius metus; [89 pakeit.]

| f) | suvestinę, kurioje pagrindžiamos išlaidos. |
| --- | --- |

f)

suvestinę, kurioje pagrindžiamos išlaidos.

2.   Ne vėliau kaip iki devyniolikto mėnesio pabaigos, skaičiuojant nuo 15 straipsnio 3 dalyje nustatyto laikotarpio pabaigos, atitinkama valstybė narė pateikia
  baigtą kurti ir tinkamai patvirtintą
  nesudėtingą duomenų rinkinį, į kurį įtraukiami ilgalaikių rezultatų rodikliai, nurodyti priedo 3 punkte. [90 pakeit.]

3.   Komisija, gavusi visą informaciją, kurios reikalaujama pagal 1 dalį, ne vėliau kaip po šešių mėnesių baigia teikti EGF

  EFT
  finansinę paramą nustatydama galutinę finansinės paramos sumą ir prireikus atitinkamos valstybės narės pagal 24 straipsnį grąžintiną likutį. Paramos teikimas užbaigiamas pateikus ilgalaikių rezultatų rodiklius pagal 2 dalį.

21 straipsnis

Kas dvejus metus teikiama ataskaita

1.   Komisija iki 2021 m. rugpjūčio 1 d. ir vėliau kas dvejus metus teikia Europos Parlamentui ir Tarybai išsamią kiekybinę ir kokybinę pagal šį reglamentą ir Reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 vykdytos veiklos ataskaitą už praėjusius dvejus metus. Ataskaitoje daugiausia dėmesio skiriama EGF

  EFT
  pasiektiems rezultatams; joje visų pirma pateikiama informacija, susijusi su pateiktomis paraiškomis,
  jų nagrinėjimo greičiu ir galimais taikomų taisyklių trūkumais,
  priimtais sprendimais, finansuotomis priemonėmis, įskaitant priede nustatytų rodiklių statistinius duomenis, tų priemonių ir kitų Sąjungos fondų, visų pirma ESF+, lėšomis finansuojamų priemonių tarpusavio papildomumu ir informacija, susijusi su baigimu naudoti skirtą finansinę paramą, taip pat dokumentais pagrįstos paraiškos, kurios dėl asignavimų stokos ir neatitikties kriterijams buvo atmestos arba buvo sumažinta joms skirta suma.ir neatitikties kriterijams buvo atmestos arba buvo sumažinta joms skirta suma. [91 pakeit.]

2.   Ataskaita perduodama susipažinti
  valstybėms narėms,
  Audito Rūmams, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir socialiniams partneriams. [92 pakeit.]

22 straipsnis

Vertinimas

1.   Kas ketverius metus Komisija savo iniciatyva ir glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis atlieka EGF

  EFT
  finansinės paramos vertinimą
  , įskaitant tolesnį jo taikymo nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu poveikio vertinimą
  .

Atlikdamos pirmoje pastraipoje nurodytą vertinimą, valstybės narės renka visus turimus duomenis apie EFT paraiškas ir remiamus darbuotojus. [93 pakeit.]

2.   1 dalyje nurodytų vertinimų rezultatai perduodami susipažinti Europos Parlamentui, Tarybai, Audito Rūmams, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir socialiniams partneriams. Rengiant naujas užimtumo ir socialinių reikalų programas ar toliau plėtojant esamas programas atsižvelgiama į vertinimuose pateikiamas rekomendacijas.

3.   Į 1 dalyje nurodytas ataskaitas įtraukiami su finansine parama susiję statistiniai duomenys, suskirstyti pagal
  sektorius ir
  valstybes nares. [94 pakeit.]

4.   Siekiant veiksmingai įvertinti EGF

  EFT
  įgyvendinimo pažangą, padarytą siekiant jos tikslų, Komisijai pagal 25 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas priedas, kad prireikus rodikliai būtų peržiūrėti arba papildyti, ir kuriais reglamentas papildomas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo.

23 straipsnis

Valdymas ir finansų kontrolė

1.   Nedarant poveikio Komisijos atsakomybei už Sąjungos bendrojo biudžeto vykdymą, valstybės narės prisiima atsakomybę už EGF

  EFT
  remiamų priemonių valdymą ir jų finansų kontrolę. Tuo tikslu jos imasi tokių priemonių:

| a) | patikrina, ar parengta valdymo ir kontrolės sistema ir ar ji įgyvendinama taip, kad būtų užtikrintas veiksmingas ir teisingas Sąjungos lėšų naudojimas laikantis patikimo finansų valdymo principo; |
| --- | --- |

a)

patikrina, ar parengta valdymo ir kontrolės sistema ir ar ji įgyvendinama taip, kad būtų užtikrintas veiksmingas ir teisingas Sąjungos lėšų naudojimas laikantis patikimo finansų valdymo principo;

| b) | užtikrina, kad stebėsenos duomenų teikimas būtų privalomas sutarčių su įstaigomis, įgyvendinančiomis prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo priemones, reikalavimas; |
| --- | --- |

b)

užtikrina, kad stebėsenos duomenų teikimas būtų privalomas sutarčių su įstaigomis, įgyvendinančiomis prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo priemones, reikalavimas;

| c) | patikrina, ar finansuotos priemonės buvo tinkamai įgyvendintos; |
| --- | --- |

c)

patikrina, ar finansuotos priemonės buvo tinkamai įgyvendintos;

| d) | užtikrina, kad finansuotos išlaidos būtų grindžiamos dokumentais, kuriuos įmanoma patikrinti, būtų teisėtos ir tvarkingos; |
| --- | --- |

d)

užtikrina, kad finansuotos išlaidos būtų grindžiamos dokumentais, kuriuos įmanoma patikrinti, būtų teisėtos ir tvarkingos;

| e) | užkerta kelią pažeidimams, įskaitant sukčiavimą, juos nustato ir ištaiso ir susigrąžina nepagrįstai išmokėtas sumas, o prireikus – delspinigius už pavėluotus mokėjimus. Valstybės narės apie pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, praneša Komisijai. |
| --- | --- |

e)

užkerta kelią pažeidimams, įskaitant sukčiavimą, juos nustato ir ištaiso ir susigrąžina nepagrįstai išmokėtas sumas, o prireikus – delspinigius už pavėluotus mokėjimus. Valstybės narės apie pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, praneša Komisijai.

2.   Finansinio reglamento [63 straipsnio 3 dalies] tikslais valstybės narės nustato įstaigas, atsakingas už EGF

  EFT
  remiamų priemonių valdymą ir kontrolę. Pateikdamos Komisijai šio reglamento 20 straipsnio 1 dalyje nurodytą galutinę ataskaitą tos įstaigos pateikia Finansinio reglamento [63 straipsnio 5 dalyje, 6 dalyje ir 7 dalyje] nustatytą informaciją apie finansinės paramos įgyvendinimą.

Jei pagal Reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 paskirtos institucijos pateikia pakankamai garantijų, kad mokėjimai yra teisėti, tvarkingi ir tinkamai apskaitomi, atitinkama valstybė narė gali pranešti Komisijai, kad tos įstaigos yra patvirtintos pagal šį reglamentą. Tokiu atveju atitinkama valstybė narė nurodo, kurios įstaigos yra patvirtintos ir kokia yra jų funkcija.

3.   Nustačius pažeidimą, valstybė narė atlieka reikalingas finansines pataisas. Valstybės narės daromomis pataisomis panaikinama visa finansinė parama ar jos dalis. Valstybė narė susigrąžina visą dėl pažeidimo nepagrįstai sumokėtą sumą, grąžina ją Komisijai, o tuo atveju, kai valstybė narė neišmoka sumos per nustatytą laikotarpį, skaičiuojami delspinigiai.

4.   Komisija, būdama atsakinga už Sąjungos bendrojo biudžeto vykdymą, imasi visų reikalingų priemonių, kad patikrintų, ar finansuojami veiksmai vykdomi vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu. Paraišką teikianti valstybė narė atsako už sklandžiai veikiančias valdymo ir kontrolės sistemas. Komisija turi įsitikinti, kad minėtos sistemos yra sukurtos.

Šiuo tikslu, nepažeidžiant Audito Rūmų įgaliojimų bei patikrinimų, kuriuos valstybė narė atlieka pagal nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus, Komisijos pareigūnai arba tarnautojai gali atlikti EGF

  EFT
  finansuojamų priemonių patikras vietoje, įskaitant atrankines patikras, pranešdami apie juos likus bent vienai darbo dienai. Kad gautų visą reikalingą pagalbą, Komisija apie tai praneša paraišką pateikusiai valstybei narei. Tokiose patikrose gali dalyvauti ir atitinkamos valstybės narės pareigūnai ar tarnautojai.

5.   Komisijai pagal 25 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais 1 dalies e punktas papildomas kriterijais, kuriais remiantis nustatomi pažeidimų atvejai, apie kuriuos reikia pranešti, ir pateiktinais duomenimis.

6.   Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatomas pranešimų apie pažeidimus formatas, pagal 26 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą, kad būtų užtikrintos vienodos šio straipsnio taikymo sąlygos.

7.   Valstybės narės užtikrina, kad trejus metus po to, kai užbaigiamas EGF

  EFT
  finansinės paramos teikimas, Komisija ir Audito Rūmai turėtų galimybę susipažinti su visais patirtas išlaidas pagrindžiančiais dokumentais.

24 straipsnis

Finansinės paramos susigrąžinimas

1.   Jeigu faktinės prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo išlaidos yra mažesnės nei finansinės paramos suma pagal 16 straipsnį, Komisija, pirma suteikusi atitinkamai valstybei narei galimybę pateikti savo pastabas, susigrąžina atitinkamą sumą.

2.   Jeigu, atlikusi visus reikalingus patikrinimus, Komisija padaro išvadą, kad valstybė narė nesilaiko sprendime dėl finansinės paramos nustatytų įsipareigojimų arba pagal 23 straipsnio 1 dalį prisiimtų įsipareigojimų, ji suteikia atitinkamai valstybei narei galimybę pateikti savo pastabas. Jei susitarti nepavyksta, Komisija įgyvendinimo aktu priima sprendimą atlikti reikalingas finansines pataisas, kuriomis atšaukiama visa atitinkamai priemonei skirta EGF

  EFT
  parama arba jos dalis. Šis sprendimas priimamas per 12 mėnesių nuo valstybės narės pastabų gavimo. Atitinkama valstybė narė susigrąžina visą dėl pažeidimo nepagrįstai sumokėtą sumą, o tuo atveju, kai valstybė narė neišmoka sumos per nustatytą laikotarpį, skaičiuojami delspinigiai.

25 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, nurodyti 19 straipsnio 3 dalyje ir 23 straipsnio 5 dalyje, Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 19 straipsnio 3 dalyje ir 23 straipsnio 5 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 19 straipsnio 3 dalį ir 23 straipsnio 5 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

26 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011 (27).

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

27 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Reglamentas (ES) Nr. 1309/2013 toliau taikomas paraiškoms, pateiktoms iki 2020 m. gruodžio 31 d. Jis taikomas, kol bus baigtas atitinkamų paraiškų įgyvendinimas.

28 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d. pateiktoms paraiškoms.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C ....

1

(2)  OL C ....

2

(3)  2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento pozicija.

3

(4)  https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights_en.

4

(5)  http://eu-un.europa.eu/eu-response-2030-agenda-sustainable-development-sustainable-european-future/.

5

(6)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld.

6

(7)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/communication-new-modern-multiannual-financial-framework_en.pdf

7

(8)  https://ec.europa.eu/commission/white-paper-future-europe-reflections-and-scenarios-eu27_en.

8

(9)  https://ec.europa.eu/commission/publications/reflection-paper-harnessing-globalisation_en.

9

(10)  https://ec.europa.eu/commission/publications/reflection-paper-future-eu-finances_en.

10

(11)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Pokyčiams ir restruktūrizavimui numatyti skirta ES kokybės sistema“, (COM(2013)0882, 2013 12 13).

11

(12)  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (OL L 406, 2006 12 30, p. 1).

12

(13)  2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 546/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (OL L 167, 2009 6 29, p. 26).

13

(14)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 855).

14

(15)  COM(2018)0297 ir lydimasis dokumentas SWD(2018)0192.

15

(16)  SWD(2018)0171 ir jo priedas COM(2018)0321.

16

(17)  OL L [...], [...], p. [...].

17

(18)  Nuoroda turi būti atnaujinta.

18

(19)  Nuoroda turi būti atnaujinta.

19

(20)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

20

(21)  1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).

21

(22)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

22

(23)  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

23

(24)  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 198, 2017 7 28, p. 29).

24

(25)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

25

(26)  Nuoroda turi būti patikrinta/atnaujinta: 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 98/59/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su kolektyviniu atleidimu iš darbo, suderinimo (OL L 225, 1998 8 12, p. 16).

26

(27)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

27

PRIEDAS

Bendrieji EGF

  EFT
  paraiškų produkto ir rezultato rodikliai

Visi asmens duomenys (1) turi būti suskirstyti pagal lytį (moterys, vyrai, nedvinarės tapatybės asmenys)

| 1) | Bendrieji produkto rodikliai, taikomi paramos gavėjams






  — | bedarbiai*, |
| --- | --- | --- |

1)

Bendrieji produkto rodikliai, taikomi paramos gavėjams

—

bedarbiai*,

| — | neaktyvūs asmenys*, |
| --- | --- |

—

neaktyvūs asmenys*,

| — | samdomi darbuotojai*, |
| --- | --- |

—

samdomi darbuotojai*,

| — | savarankiškai dirbantys asmenys*, |
| --- | --- |

—

savarankiškai dirbantys asmenys*,

| — | jaunesni nei 30 metų asmenys*, |
| --- | --- |

—

jaunesni nei 30 metų asmenys*,

| — | vyresni nei 54 metų asmenys*, |
| --- | --- |

—

vyresni nei 54 metų asmenys*,

| — | asmenys, turintys pagrindinį arba žemesnį (ISCED 0–2) išsilavinimą*, |
| --- | --- |

—

asmenys, turintys pagrindinį arba žemesnį (ISCED 0–2) išsilavinimą*,

| — | asmenys, turintys vidurinį (ISCED 3) arba aukštesnįjį (ISCED 4) išsilavinimą*, |
| --- | --- |

—

asmenys, turintys vidurinį (ISCED 3) arba aukštesnįjį (ISCED 4) išsilavinimą*,

| — | asmenys, turintys aukštąjį (ISCED 5–8) išsilavinimą*, |
| --- | --- |

—

asmenys, turintys aukštąjį (ISCED 5–8) išsilavinimą*,

| — | asmenys, turintys mažiau kaip dvejų metų profesinę patirtį, |
| --- | --- |

—

asmenys, turintys mažiau kaip dvejų metų profesinę patirtį,

| — | asmenys, turintys nuo dvejų iki dešimties metų profesinę patirtį, |
| --- | --- |

—

asmenys, turintys nuo dvejų iki dešimties metų profesinę patirtį,

| — | asmenys, turintys daugiau kaip dešimties metų profesinę patirtį. [95 pakeit.] |
| --- | --- |

—

asmenys, turintys daugiau kaip dešimties metų profesinę patirtį. [95 pakeit.]

Bendras paramos gavėjų skaičius apskaičiuojamas automatiškai, remiantis bendraisiais su užimtumo statusu (2) susijusiais produkto rodikliais.

Šie duomenys apie paramos gavėjus, dalyvaujančius EGF

  EFT
  bendrai finansuojamose priemonėse, teikiami galutinėje ataskaitoje, kaip nurodyta 20 straipsnio 1 dalyje.

| 2) | Bendrieji rezultato rodikliai, taikomi paramos gavėjams






  — | įsidarbinusių arba pradėjusių dirbti savarankiškai EGF

  EFT
  paramos gavėjų procentinė dalis (suskirstyta pagal darbo sutarties tipą: viso darbo laiko/ne viso darbo laiko, terminuota/neterminuota) praėjus šešiems mėnesiams po įgyvendinimo laikotarpio pabaigos*, |
| --- | --- | --- |

2)

Bendrieji rezultato rodikliai, taikomi paramos gavėjams

—

įsidarbinusių arba pradėjusių dirbti savarankiškai EGF

  EFT
  paramos gavėjų procentinė dalis (suskirstyta pagal darbo sutarties tipą: viso darbo laiko/ne viso darbo laiko, terminuota/neterminuota) praėjus šešiems mėnesiams po įgyvendinimo laikotarpio pabaigos*,

| — | kvalifikaciją įgijusių EGF

  EFT
  paramos gavėjų procentinė dalis praėjus šešiems mėnesiams po įgyvendinimo laikotarpio pabaigos*, |
| --- | --- |

—

kvalifikaciją įgijusių EGF

  EFT
  paramos gavėjų procentinė dalis praėjus šešiems mėnesiams po įgyvendinimo laikotarpio pabaigos*,

| — | švietimo ar mokymo programose dalyvaujančių EGF

  EFT
  paramos gavėjų procentinė dalis praėjus šešiems mėnesiams po įgyvendinimo laikotarpio pabaigos*. |
| --- | --- |

—

švietimo ar mokymo programose dalyvaujančių EGF

  EFT
  paramos gavėjų procentinė dalis praėjus šešiems mėnesiams po įgyvendinimo laikotarpio pabaigos*.

Šie duomenys turi būti pateikti galutinėje ataskaitoje, kaip nurodyta 20 straipsnio 1 dalyje, ir renkami iš valstybių narių kompetentingų valdžios institucijų pateikiamų duomenų ir iš paramos gavėjų apklausų duomenų (kaip nurodyta 20 straipsnio 1 dalies d punkte). Šie duomenys turi apimti apskaičiuotą bendrą paramos gavėjų skaičių, nurodytą pagal bendruosius produkto rodiklius (1). Taigi procentinės dalys taip pat turi būti susijusios su šiuo bendru skaičiumi.

| 3) | Bendrieji ilgalaikiai rezultato rodikliai, taikomi paramos gavėjams






  — | įsidarbinusių arba pradėjusių dirbti savarankiškai EGF

  EFT
  paramos gavėjų procentinė dalis praėjus 18 mėnesių po sprendime dėl finansinės paramos teikimo nurodyto įgyvendinimo laikotarpio pabaigos*. |
| --- | --- | --- |

3)

Bendrieji ilgalaikiai rezultato rodikliai, taikomi paramos gavėjams

—

įsidarbinusių arba pradėjusių dirbti savarankiškai EGF

  EFT
  paramos gavėjų procentinė dalis praėjus 18 mėnesių po sprendime dėl finansinės paramos teikimo nurodyto įgyvendinimo laikotarpio pabaigos*.

Šie duomenys turi būti pateikti ne vėliau kaip iki devyniolikto mėnesio pabaigos, skaičiuojant nuo įgyvendinimo laikotarpio pabaigos. Šie duomenys turėtų apimti apskaičiuotą bendrą paramos gavėjų skaičių, nurodytą pagal bendruosius produkto rodiklius (1). Taigi procentinės dalys taip pat turi būti susijusios su šiuo bendru skaičiumi. Tais atvejais, kai yra daugiau kaip 1 000 paramos gavėjų, duomenis galima rinkti remiantis reprezentatyviąja bendro paramos gavėjų skaičiaus, nurodyto pagal bendrąjį produkto rodiklį (1), imtimi.

---

(1)  Vadovaujančiosios institucijos nustato sistemą, skirtą pavienių dalyvių duomenų fiksavimui ir saugojimui skaitmenine forma. Valstybių narių nustatyta duomenų tvarkymo tvarka turi atitikti 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (OL L 119, 2016 5 4, p. 1) nuostatas, visų pirma 4, 6 ir 9 straipsnius. Duomenys, teikiami ženklu * pažymėtiems rodikliams, yra asmens duomenys pagal Reglamento (ES) 2016/679 4 straipsnio 1 dalį. Tvarkant tokius duomenis būtina laikytis duomenų valdytojui privalomos teisinės prievolės (Reglamento (ES) 2016/679 6 straipsnio 1 dalies c punktas).

(2)  Bedarbiai, neaktyvūs, pagal darbo sutartį dirbantys ir savarankiškai dirbantys asmenys.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/324 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/324

---

P8_TA(2019)0020

„Europos socialinis fondas+“ (ESF+) ***I

2019 m. sausio 16 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl „Europos socialinio fondo +“ (ESF+) (COM(2018)0382 – C8-0232/2018 – 2018/0206(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 411/41)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

-1 konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (-1) | pagal ES sutarties 3 straipsnį, kurdama vidaus rinką Sąjunga kuria itin konkurencingą socialinės rinkos ekonomiką, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos, skatinti moterų ir vyrų lygybę, kartų solidarumą ir vaiko teisių apsaugą, taip pat kovoti su socialine atskirtimi ir diskriminacija. Pagal SESV 9 straipsnį Sąjunga, nustatydama ir įgyvendindama savo politiką ir veiklą, turi atsižvelgti į reikalavimus, susijusius, inter alia, su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, taip pat su aukšto lygio švietimo, mokymo ir žmogaus sveikatos apsaugos propagavimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(-1)

pagal ES sutarties 3 straipsnį, kurdama vidaus rinką Sąjunga kuria itin konkurencingą socialinės rinkos ekonomiką, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos, skatinti moterų ir vyrų lygybę, kartų solidarumą ir vaiko teisių apsaugą, taip pat kovoti su socialine atskirtimi ir diskriminacija. Pagal SESV 9 straipsnį Sąjunga, nustatydama ir įgyvendindama savo politiką ir veiklą, turi atsižvelgti į reikalavimus, susijusius, inter alia, su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, taip pat su aukšto lygio švietimo, mokymo ir žmogaus sveikatos apsaugos propagavimu;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija drauge paskelbė apie Europos socialinių teisių ramstį, kuriuo siekiama spręsti socialines Europos problemas. Dvidešimt pagrindinių ramsčio principų suskirstyti į tris kategorijas: lygios galimybės ir galimybė įsidarbinti; tinkamos darbo sąlygos; socialinė apsauga ir įtrauktis. Tais dvidešimt Europos socialinių teisių ramsčio principų reikėtų grįsti „Europos socialinio fondo +“ (toliau – ESF+) veiksmus. Siekiant įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį, reikėtų, kad ESF+ skatintų užimtumo, švietimo ir socialinės įtraukties politikos sričių investicijas į žmones ir sistemas, taip remiant ekonominę, teritorinę ir socialinę sanglaudą pagal SESV 174
  straipsnį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija drauge paskelbė apie Europos socialinių teisių ramstį, kuriuo siekiama spręsti socialines Europos problemas. Dvidešimt pagrindinių ramsčio principų suskirstyti į tris kategorijas: lygios galimybės ir galimybė įsidarbinti; tinkamos darbo sąlygos; socialinė apsauga ir įtrauktis. Tais dvidešimt Europos socialinių teisių ramsčio principų reikėtų grįsti „Europos socialinio fondo +“ (toliau – ESF+) veiksmus. Siekiant įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį, reikėtų, kad ESF+ skatintų užimtumo, švietimo ir socialinės įtraukties politikos sričių investicijas į žmones ir sistemas, taip remiant ekonominę, teritorinę ir socialinę sanglaudą pagal SESV 174
  straipsnį;

| (1) | 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija drauge paskelbė apie Europos socialinių teisių ramstį, kuriuo siekiama spręsti socialines Europos problemas. Dvidešimt pagrindinių ramsčio principų suskirstyti į tris kategorijas: lygios galimybės ir galimybė įsidarbinti; tinkamos darbo sąlygos; socialinė apsauga ir įtrauktis. Tais dvidešimt Europos socialinių teisių ramsčio principų reikėtų grįsti „Europos socialinio fondo +“ (toliau – ESF+) veiksmus. Siekiant įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį, reikėtų, kad ESF+ skatintų užimtumo,
  viešųjų paslaugų, sveikatos,
  švietimo ir socialinės įtraukties politikos sričių investicijas į žmones ir sistemas, taip remiant ekonominę, teritorinę ir socialinę sanglaudą pagal SESV 174
  ir 175 straipsnius. Visi veiksmai pagal ESF+ turėtų būti vykdomi laikantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija), Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos ir atsižvelgiant į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, kurios šalys yra Europos Sąjunga ir visos jos valstybės narės; |
| --- | --- |

(1)

2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija drauge paskelbė apie Europos socialinių teisių ramstį, kuriuo siekiama spręsti socialines Europos problemas. Dvidešimt pagrindinių ramsčio principų suskirstyti į tris kategorijas: lygios galimybės ir galimybė įsidarbinti; tinkamos darbo sąlygos; socialinė apsauga ir įtrauktis. Tais dvidešimt Europos socialinių teisių ramsčio principų reikėtų grįsti „Europos socialinio fondo +“ (toliau – ESF+) veiksmus. Siekiant įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį, reikėtų, kad ESF+ skatintų užimtumo,
  viešųjų paslaugų, sveikatos,
  švietimo ir socialinės įtraukties politikos sričių investicijas į žmones ir sistemas, taip remiant ekonominę, teritorinę ir socialinę sanglaudą pagal SESV 174
  ir 175 straipsnius. Visi veiksmai pagal ESF+ turėtų būti vykdomi laikantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija), Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos ir atsižvelgiant į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, kurios šalys yra Europos Sąjunga ir visos jos valstybės narės;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | Sąjungos lygiu Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras naudojamas kaip nacionalinių reformų prioritetų nustatymo ir jų įgyvendinimo stebėsenos sistema. Kad sustiprintų tuos reformų prioritetus, valstybės narės parengia nacionalines daugiametes investavimo strategijas. Šios strategijos turėtų būti pateiktos kartu su metinėmis nacionalinių reformų programomis ir naudojamos kaip priemonė, kuria apibendrinami ir koordinuojami prioritetiniai investiciniai projektai, kuriems skiriamas nacionalinis ir (arba) Sąjungos finansavimas. Jos taip pat turėtų padėti Sąjungos lėšas naudoti nuosekliai, siekiant kuo didesnės pridėtinės vertės teikiant finansinę paramą, visų pirma pagal programas, kurias Sąjunga remia Europos regioninės plėtros fondo (EFPF), Sanglaudos fondo, „Europos socialinio fondo +“ (ESF+), Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos investicijų stabilizavimo priemonės ir tam tikrais atvejais fondo „InvestEU“ lėšomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

Sąjungos lygiu Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras naudojamas kaip nacionalinių reformų prioritetų nustatymo ir jų įgyvendinimo stebėsenos sistema. Kad sustiprintų tuos reformų prioritetus, valstybės narės parengia nacionalines daugiametes investavimo strategijas. Šios strategijos turėtų būti pateiktos kartu su metinėmis nacionalinių reformų programomis ir naudojamos kaip priemonė, kuria apibendrinami ir koordinuojami prioritetiniai investiciniai projektai, kuriems skiriamas nacionalinis ir (arba) Sąjungos finansavimas. Jos taip pat turėtų padėti Sąjungos lėšas naudoti nuosekliai, siekiant kuo didesnės pridėtinės vertės teikiant finansinę paramą, visų pirma pagal programas, kurias Sąjunga remia Europos regioninės plėtros fondo (EFPF), Sanglaudos fondo, „Europos socialinio fondo +“ (ESF+), Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos investicijų stabilizavimo priemonės ir tam tikrais atvejais fondo „InvestEU“ lėšomis;

| (2) | Sąjungos lygiu Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras naudojamas kaip nacionalinių reformų prioritetų nustatymo ir jų įgyvendinimo stebėsenos sistema. Kad sustiprintų tuos reformų prioritetus, valstybės narės parengia nacionalines daugiametes investavimo strategijas. Šios strategijos turėtų būti
  plėtojamos įgyvendinant nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų partnerystę, jose turėtų būti atsižvelgta į lyčių aspektą ir jos turėtų būti
  pateiktos kartu su metinėmis nacionalinių reformų programomis ir naudojamos kaip priemonė, kuria apibendrinami ir koordinuojami prioritetiniai investiciniai projektai, kuriems skiriamas nacionalinis ir (arba) Sąjungos finansavimas. Jos taip pat turėtų padėti Sąjungos lėšas naudoti nuosekliai, siekiant kuo didesnės pridėtinės vertės teikiant finansinę paramą, visų pirma pagal programas, kurias Sąjunga remia Europos regioninės plėtros fondo (EFPF), Sanglaudos fondo, „Europos socialinio fondo +“ (ESF+), Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos investicijų stabilizavimo priemonės ir tam tikrais atvejais fondo „InvestEU“ lėšomis; |
| --- | --- |

(2)

Sąjungos lygiu Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras naudojamas kaip nacionalinių reformų prioritetų nustatymo ir jų įgyvendinimo stebėsenos sistema. Kad sustiprintų tuos reformų prioritetus, valstybės narės parengia nacionalines daugiametes investavimo strategijas. Šios strategijos turėtų būti
  plėtojamos įgyvendinant nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų partnerystę, jose turėtų būti atsižvelgta į lyčių aspektą ir jos turėtų būti
  pateiktos kartu su metinėmis nacionalinių reformų programomis ir naudojamos kaip priemonė, kuria apibendrinami ir koordinuojami prioritetiniai investiciniai projektai, kuriems skiriamas nacionalinis ir (arba) Sąjungos finansavimas. Jos taip pat turėtų padėti Sąjungos lėšas naudoti nuosekliai, siekiant kuo didesnės pridėtinės vertės teikiant finansinę paramą, visų pirma pagal programas, kurias Sąjunga remia Europos regioninės plėtros fondo (EFPF), Sanglaudos fondo, „Europos socialinio fondo +“ (ESF+), Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos investicijų stabilizavimo priemonės ir tam tikrais atvejais fondo „InvestEU“ lėšomis;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | Taryba priėmė peržiūrėtas valstybių narių užimtumo politikos gaires, tekstą suderinant su Europos socialinių teisių ramsčiu, siekiant pagerinti Europos konkurencingumą
  ir
  sudaryti
  joje
  geresnę investicinę aplinką
  , kurti darbo vietas ir stiprinti socialinę sanglaudą
  . Siekiant užtikrinti visapusišką ESF+ atitiktį šių gairių tikslams,
  visų pirma
  užimtumo
  , švietimo, mokymo, kovos su socialine atskirtimi, skurdu ir diskriminacija, ESF+ turėtų tapti valstybes nares remiančia priemone, atsižvelgiant į atitinkamas integruotas
  gaires ir susijusias konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, priimtas pagal SESV
  121 straipsnio 2 dalį ir
  148 straipsnio 4 dalį, bei,
  tam tikrais nacionalinio lygmens atvejais
  ,
  nacionalines reformų programas
  ,
  grindžiamas
  nacionalinėmis strategijomis. Be to,
  ESF
  turėtų padėti įgyvendinti kai kurias pagrindinių Sąjungos iniciatyvų ir veiksmų, visų pirma Europos įgūdžių darbotvarkės ir Europos švietimo erdvės, atitinkamų Tarybos rekomendacijų ir kitų iniciatyvų, kaip antai Jaunimo garantijų, Įgūdžių tobulinimo krypties ir Ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką iniciatyvų, nuostatas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

Taryba priėmė peržiūrėtas valstybių narių užimtumo politikos gaires, tekstą suderinant su Europos socialinių teisių ramsčiu, siekiant pagerinti Europos konkurencingumą
  ir
  sudaryti
  joje
  geresnę investicinę aplinką
  , kurti darbo vietas ir stiprinti socialinę sanglaudą
  . Siekiant užtikrinti visapusišką ESF+ atitiktį šių gairių tikslams,
  visų pirma
  užimtumo
  , švietimo, mokymo, kovos su socialine atskirtimi, skurdu ir diskriminacija, ESF+ turėtų tapti valstybes nares remiančia priemone, atsižvelgiant į atitinkamas integruotas
  gaires ir susijusias konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, priimtas pagal SESV
  121 straipsnio 2 dalį ir
  148 straipsnio 4 dalį, bei,
  tam tikrais nacionalinio lygmens atvejais
  ,
  nacionalines reformų programas
  ,
  grindžiamas
  nacionalinėmis strategijomis. Be to,
  ESF
  turėtų padėti įgyvendinti kai kurias pagrindinių Sąjungos iniciatyvų ir veiksmų, visų pirma Europos įgūdžių darbotvarkės ir Europos švietimo erdvės, atitinkamų Tarybos rekomendacijų ir kitų iniciatyvų, kaip antai Jaunimo garantijų, Įgūdžių tobulinimo krypties ir Ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką iniciatyvų, nuostatas;

| (3) | Tarybos pagal 148 straipsnio 2 dalį priimtos gairės dėl valstybių narių užimtumo politikos, t. y.: darbo jėgos paklausos didinimas; darbo jėgos pasiūlos gerinimas; galimybės įsidarbinti, įgūdžiai ir kompetencija; darbo rinkų veikimo ir socialinio dialogo veiksmingumo gerinimas; lygių galimybių visiems skatinimas, socialinės įtraukties skatinimas ir kova su skurdu, įskaitant geresnes viešąsias paslaugas sveikatos it kituose sektoriuose, taip pat plačios ekonominės gairės, priimtos pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį, sudaro integruotas gaires, kuriomis pagrįsta strategija „Europa 2020“.
  Taryba priėmė peržiūrėtas valstybių narių užimtumo politikos gaires,
  jas
  suderindama su Europos socialinių teisių ramsčiu, siekiant
  skatinti darbo vietų kūrimą ir socialinę sanglaudą ir taip
  pagerinti Europos konkurencingumą
  bei
  sudaryti
  Sąjungoje
  geresnę investicinę aplinką. Siekiant užtikrinti visapusišką ESF+ atitiktį šių gairių tikslams, užimtumo
  politikai valstybės narės turėtų planuoti ESF+ paramą atsižvelgdamos į tas joms aktualias
  gaires ir susijusias konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, priimtas pagal SESV 148 straipsnio 4 dalį
  ir 121 straipsnio 2 dalį
  , bei,
  nacionaliniu lygmeniu
  ,
  į užimtumo ir socialinius aspektus nacionalinėse reformų programose
  ,
  grindžiamose
  nacionalinėmis strategijomis. Be to,
  ESF+
  turėtų padėti įgyvendinti kai kurias pagrindinių Sąjungos iniciatyvų ir veiksmų, visų pirma Europos įgūdžių darbotvarkės ir Europos švietimo erdvės,
  Jaunimo garantijų ir kitų
  atitinkamų Tarybos rekomendacijų ir kitų iniciatyvų, kaip antai
  „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“
  , Įgūdžių tobulinimo krypties ir Ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką
  , Stažuočių ir pameistrystės kokybės sistemos ir Trečiųjų šalių piliečių integravimo veiksmų plano
  iniciatyvų, nuostatas; |
| --- | --- |

(3)

Tarybos pagal 148 straipsnio 2 dalį priimtos gairės dėl valstybių narių užimtumo politikos, t. y.: darbo jėgos paklausos didinimas; darbo jėgos pasiūlos gerinimas; galimybės įsidarbinti, įgūdžiai ir kompetencija; darbo rinkų veikimo ir socialinio dialogo veiksmingumo gerinimas; lygių galimybių visiems skatinimas, socialinės įtraukties skatinimas ir kova su skurdu, įskaitant geresnes viešąsias paslaugas sveikatos it kituose sektoriuose, taip pat plačios ekonominės gairės, priimtos pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį, sudaro integruotas gaires, kuriomis pagrįsta strategija „Europa 2020“.
  Taryba priėmė peržiūrėtas valstybių narių užimtumo politikos gaires,
  jas
  suderindama su Europos socialinių teisių ramsčiu, siekiant
  skatinti darbo vietų kūrimą ir socialinę sanglaudą ir taip
  pagerinti Europos konkurencingumą
  bei
  sudaryti
  Sąjungoje
  geresnę investicinę aplinką. Siekiant užtikrinti visapusišką ESF+ atitiktį šių gairių tikslams, užimtumo
  politikai valstybės narės turėtų planuoti ESF+ paramą atsižvelgdamos į tas joms aktualias
  gaires ir susijusias konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, priimtas pagal SESV 148 straipsnio 4 dalį
  ir 121 straipsnio 2 dalį
  , bei,
  nacionaliniu lygmeniu
  ,
  į užimtumo ir socialinius aspektus nacionalinėse reformų programose
  ,
  grindžiamose
  nacionalinėmis strategijomis. Be to,
  ESF+
  turėtų padėti įgyvendinti kai kurias pagrindinių Sąjungos iniciatyvų ir veiksmų, visų pirma Europos įgūdžių darbotvarkės ir Europos švietimo erdvės,
  Jaunimo garantijų ir kitų
  atitinkamų Tarybos rekomendacijų ir kitų iniciatyvų, kaip antai
  „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“
  , Įgūdžių tobulinimo krypties ir Ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką
  , Stažuočių ir pameistrystės kokybės sistemos ir Trečiųjų šalių piliečių integravimo veiksmų plano
  iniciatyvų, nuostatas;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | 2017 m. birželio 20 d. Taryba patvirtino Sąjungos atsaką į „JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.“ – tvarią Europos ateitį. Taryba pabrėžė, jog svarbu subalansuotai ir integruotai užtikrinti darnų vystymąsi visais trimis aspektais (ekonominiu, socialiniu ir aplinkosaugos). Gyvybiškai svarbu, kad darnaus vystymosi klausimai būtų įtraukiami į visas Europos vidaus ir išorės politikos sritis ir kad Sąjunga, reaguodama į pasaulinius iššūkius, vykdytų plataus užmojo politiką. Taryba palankiai įvertino 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai“ kaip pirmą žingsnį siekiant darnaus vystymosi tikslų ir vadovaujantis darnaus vystymosi principu kaip esminiu orientaciniu visų Sąjungos politikos krypčių principu, be kita ko, naudojant finansavimo priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

2017 m. birželio 20 d. Taryba patvirtino Sąjungos atsaką į „JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.“ – tvarią Europos ateitį. Taryba pabrėžė, jog svarbu subalansuotai ir integruotai užtikrinti darnų vystymąsi visais trimis aspektais (ekonominiu, socialiniu ir aplinkosaugos). Gyvybiškai svarbu, kad darnaus vystymosi klausimai būtų įtraukiami į visas Europos vidaus ir išorės politikos sritis ir kad Sąjunga, reaguodama į pasaulinius iššūkius, vykdytų plataus užmojo politiką. Taryba palankiai įvertino 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai“ kaip pirmą žingsnį siekiant darnaus vystymosi tikslų ir vadovaujantis darnaus vystymosi principu kaip esminiu orientaciniu visų Sąjungos politikos krypčių principu, be kita ko, naudojant finansavimo priemones;

| (4) | 2017 m. birželio 20 d. Taryba patvirtino Sąjungos atsaką į „JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.“ – tvarią Europos ateitį. Taryba pabrėžė, jog svarbu subalansuotai ir integruotai užtikrinti darnų vystymąsi visais trimis aspektais (ekonominiu, socialiniu ir aplinkosaugos). Gyvybiškai svarbu, kad darnaus vystymosi klausimai būtų įtraukiami į visas Europos vidaus ir išorės politikos sritis ir kad Sąjunga, reaguodama į pasaulinius iššūkius, vykdytų plataus užmojo politiką. Taryba palankiai įvertino 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai“ kaip pirmą žingsnį siekiant darnaus vystymosi tikslų ir vadovaujantis darnaus vystymosi principu kaip esminiu orientaciniu visų Sąjungos politikos krypčių principu, be kita ko, naudojant finansavimo priemones. ESF+ turėtų padėti įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus ir, be kita ko, panaikinti itin didelį įvairių formų skurdą (1 tikslas), skatinti kokybišką ir įtraukų švietimą (4 tikslas), skatinant lyčių lygybę (5 tikslas), skatinti nuolatinį, integracinį ir tvarų ekonomikos vystymąsi, visišką ir našų užimtumą bei deramą darbą visiems (8 tikslas), taip pat mažinti nelygybę (10 tikslas); |
| --- | --- |

(4)

2017 m. birželio 20 d. Taryba patvirtino Sąjungos atsaką į „JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.“ – tvarią Europos ateitį. Taryba pabrėžė, jog svarbu subalansuotai ir integruotai užtikrinti darnų vystymąsi visais trimis aspektais (ekonominiu, socialiniu ir aplinkosaugos). Gyvybiškai svarbu, kad darnaus vystymosi klausimai būtų įtraukiami į visas Europos vidaus ir išorės politikos sritis ir kad Sąjunga, reaguodama į pasaulinius iššūkius, vykdytų plataus užmojo politiką. Taryba palankiai įvertino 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai“ kaip pirmą žingsnį siekiant darnaus vystymosi tikslų ir vadovaujantis darnaus vystymosi principu kaip esminiu orientaciniu visų Sąjungos politikos krypčių principu, be kita ko, naudojant finansavimo priemones. ESF+ turėtų padėti įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus ir, be kita ko, panaikinti itin didelį įvairių formų skurdą (1 tikslas), skatinti kokybišką ir įtraukų švietimą (4 tikslas), skatinant lyčių lygybę (5 tikslas), skatinti nuolatinį, integracinį ir tvarų ekonomikos vystymąsi, visišką ir našų užimtumą bei deramą darbą visiems (8 tikslas), taip pat mažinti nelygybę (10 tikslas);

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | Sąjunga ir jos valstybės narės, atsižvelgdamos į 1961 m. spalio 18 d. Turine pasirašytą Europos socialinę chartiją ir siekdamos ilgalaikio aukšto užimtumo lygio bei kovoti su atskirtimi, kaip nustatyta SESV 151 straipsnyje, savo tiksluose turėtų numatyti užimtumo skatinimą, gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

Sąjunga ir jos valstybės narės, atsižvelgdamos į 1961 m. spalio 18 d. Turine pasirašytą Europos socialinę chartiją ir siekdamos ilgalaikio aukšto užimtumo lygio bei kovoti su atskirtimi, kaip nustatyta SESV 151 straipsnyje, savo tiksluose turėtų numatyti užimtumo skatinimą, gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimą;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

4 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4b) | Europos visuomenė ir toliau patiria įvairias socialines problemas. Daugiau kaip 100 mln. žmonių gresia skurdas ar socialinė atskirtis, jaunimo nedarbas vis dar daugiau kaip du kartus didesnis nei bendras nedarbo lygis ir reikia geresnės trečiųjų šalių piliečių integracijos. Šios problemos ne tik kelia pavojų tiesiogiai susijusių piliečių gerovei, bet ir daro ekonominį ir socialinį spaudimą visai Europos visuomenei; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4b)

Europos visuomenė ir toliau patiria įvairias socialines problemas. Daugiau kaip 100 mln. žmonių gresia skurdas ar socialinė atskirtis, jaunimo nedarbas vis dar daugiau kaip du kartus didesnis nei bendras nedarbo lygis ir reikia geresnės trečiųjų šalių piliečių integracijos. Šios problemos ne tik kelia pavojų tiesiogiai susijusių piliečių gerovei, bet ir daro ekonominį ir socialinį spaudimą visai Europos visuomenei;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | dėl ekonomikos globalizacijos, migracijos srautų valdymo
  ir didėjančių saugumo grėsmių
  , perėjimo prie švarios energijos, kintančių technologijų
  ir
  vis labiau senėjančios darbo jėgos bei augančio įgūdžių ir darbo vietų, visų pirma MVĮ, trūkumo tam tikruose sektoriuose ir regionuose Sąjungai kyla struktūrinių sunkumų. Atsižvelgiant į kintančias darbo rinkos realijas, Sąjunga turėtų būti pasirengusi spręsti dabartines ir būsimas problemas, investuodama į atitinkamus įgūdžius, užtikrindama, kad ekonomikos augimas būtų įtraukesnis, o užimtumo ir socialinė politika – geresnė, be to, ji turėtų atsižvelgti ir į darbo jėgos judumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

dėl ekonomikos globalizacijos, migracijos srautų valdymo
  ir didėjančių saugumo grėsmių
  , perėjimo prie švarios energijos, kintančių technologijų
  ir
  vis labiau senėjančios darbo jėgos bei augančio įgūdžių ir darbo vietų, visų pirma MVĮ, trūkumo tam tikruose sektoriuose ir regionuose Sąjungai kyla struktūrinių sunkumų. Atsižvelgiant į kintančias darbo rinkos realijas, Sąjunga turėtų būti pasirengusi spręsti dabartines ir būsimas problemas, investuodama į atitinkamus įgūdžius, užtikrindama, kad ekonomikos augimas būtų įtraukesnis, o užimtumo ir socialinė politika – geresnė, be to, ji turėtų atsižvelgti ir į darbo jėgos judumą;

| (5) | dėl ekonomikos globalizacijos,
  socialinės nelygybės,
  migracijos srautų valdymo
  ir susijusių integracijos problemų
  , perėjimo prie švarios energijos
  ir sąžiningo permainų įgyvendinimo
  , kintančių technologijų
  , gyventojų skaičiaus mažėjimo, bendro nedarbo ir jaunimo nedarbo,
  vis labiau senėjančios
  visuomenės ir
  darbo jėgos bei augančio įgūdžių ir darbo vietų, visų pirma MVĮ, trūkumo tam tikruose sektoriuose ir regionuose Sąjungai kyla struktūrinių sunkumų. Atsižvelgiant į kintančias darbo rinkos realijas, Sąjunga turėtų būti pasirengusi spręsti dabartines ir būsimas problemas, investuodama į atitinkamus įgūdžius,
  švietimą, mokymą ir visą gyvenimą trunkantį mokymąsi,
  užtikrindama, kad ekonomikos augimas būtų įtraukesnis, o 
  kompetencija ir žinios – tobulesnės,
  užimtumo ir socialinė politika – geresnė, be to, ji turėtų atsižvelgti ir į 
  Sąjungos piliečių judumą
  darbo tikslais
  ir spręsti didėjančių sveikatos apsaugos skirtumų tarp valstybių narių ir valstybėse narėse problemą
  ; |
| --- | --- |

(5)

dėl ekonomikos globalizacijos,
  socialinės nelygybės,
  migracijos srautų valdymo
  ir susijusių integracijos problemų
  , perėjimo prie švarios energijos
  ir sąžiningo permainų įgyvendinimo
  , kintančių technologijų
  , gyventojų skaičiaus mažėjimo, bendro nedarbo ir jaunimo nedarbo,
  vis labiau senėjančios
  visuomenės ir
  darbo jėgos bei augančio įgūdžių ir darbo vietų, visų pirma MVĮ, trūkumo tam tikruose sektoriuose ir regionuose Sąjungai kyla struktūrinių sunkumų. Atsižvelgiant į kintančias darbo rinkos realijas, Sąjunga turėtų būti pasirengusi spręsti dabartines ir būsimas problemas, investuodama į atitinkamus įgūdžius,
  švietimą, mokymą ir visą gyvenimą trunkantį mokymąsi,
  užtikrindama, kad ekonomikos augimas būtų įtraukesnis, o 
  kompetencija ir žinios – tobulesnės,
  užimtumo ir socialinė politika – geresnė, be to, ji turėtų atsižvelgti ir į 
  Sąjungos piliečių judumą
  darbo tikslais
  ir spręsti didėjančių sveikatos apsaugos skirtumų tarp valstybių narių ir valstybėse narėse problemą
  ;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | Reglamentu (ES) Nr. [...] nustatomas Europos regioninės plėtros fondo (EFPF), „Europos socialinio fondo +“ (ESF+), Sanglaudos fondo, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF), Vidaus saugumo fondo (VSF) ir Išorės sienų ir vizų priemonės, kaip Integruoto sienų valdymo fondo dalies, veiksmų planas ir, visų pirma, Sąjungos fondų, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, programavimo, stebėsenos ir vertinimo, valdymo ir kontrolės politikos tikslai ir taisyklės. Todėl būtina konkrečiai nurodyti ESF+ bendruosius tikslus ir nustatyti specialias nuostatas dėl veiklos, kurią galima finansuoti ESF+ lėšomis, rūšių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

Reglamentu (ES) Nr. [...] nustatomas Europos regioninės plėtros fondo (EFPF), „Europos socialinio fondo +“ (ESF+), Sanglaudos fondo, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF), Vidaus saugumo fondo (VSF) ir Išorės sienų ir vizų priemonės, kaip Integruoto sienų valdymo fondo dalies, veiksmų planas ir, visų pirma, Sąjungos fondų, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, programavimo, stebėsenos ir vertinimo, valdymo ir kontrolės politikos tikslai ir taisyklės. Todėl būtina konkrečiai nurodyti ESF+ bendruosius tikslus ir nustatyti specialias nuostatas dėl veiklos, kurią galima finansuoti ESF+ lėšomis, rūšių;

| (6) | Reglamentu (ES) Nr. [...] nustatomas Europos regioninės plėtros fondo (EFPF), „Europos socialinio fondo +“ (ESF+), Sanglaudos fondo, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF), Vidaus saugumo fondo (VSF) ir Išorės sienų ir vizų priemonės, kaip Integruoto sienų valdymo fondo dalies, veiksmų planas ir, visų pirma, Sąjungos fondų, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, programavimo, stebėsenos ir vertinimo, valdymo ir kontrolės politikos tikslai ir taisyklės. Todėl būtina konkrečiai nurodyti ESF+
  ir jo koordinavimo su kitais fondais
  bendruosius tikslus ir nustatyti specialias nuostatas dėl veiklos, kurią galima finansuoti ESF+ lėšomis, rūšių; |
| --- | --- |

(6)

Reglamentu (ES) Nr. [...] nustatomas Europos regioninės plėtros fondo (EFPF), „Europos socialinio fondo +“ (ESF+), Sanglaudos fondo, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF), Vidaus saugumo fondo (VSF) ir Išorės sienų ir vizų priemonės, kaip Integruoto sienų valdymo fondo dalies, veiksmų planas ir, visų pirma, Sąjungos fondų, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, programavimo, stebėsenos ir vertinimo, valdymo ir kontrolės politikos tikslai ir taisyklės. Todėl būtina konkrečiai nurodyti ESF+
  ir jo koordinavimo su kitais fondais
  bendruosius tikslus ir nustatyti specialias nuostatas dėl veiklos, kurią galima finansuoti ESF+ lėšomis, rūšių;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | Reglamente (ES, Euratomas) Nr. [naujasis FR] (toliau – Finansinis reglamentas) nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu vykdymu, finansine parama, finansinėmis priemonėmis ir biudžeto garantijomis. Siekiant užtikrinti Sąjungos finansavimo programų įgyvendinimo nuoseklumą, Finansinis reglamentas turi būti taikomas ESF+ veiksmams, įgyvendinamiems taikant tiesioginį ar netiesioginį valdymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

Reglamente (ES, Euratomas) Nr. [naujasis FR] (toliau – Finansinis reglamentas) nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu vykdymu, finansine parama, finansinėmis priemonėmis ir biudžeto garantijomis. Siekiant užtikrinti Sąjungos finansavimo programų įgyvendinimo nuoseklumą, Finansinis reglamentas turi būti taikomas ESF+ veiksmams, įgyvendinamiems taikant tiesioginį ar netiesioginį valdymą;

| (7) | Reglamente (ES, Euratomas) Nr. [naujasis FR] (toliau – Finansinis reglamentas) nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu vykdymu, finansine parama, finansinėmis priemonėmis ir biudžeto garantijomis
  , taip pat finansinių priemonių sinergija
  . Siekiant užtikrinti Sąjungos finansavimo programų įgyvendinimo nuoseklumą, Finansinis reglamentas turi būti taikomas ESF+ veiksmams, įgyvendinamiems taikant tiesioginį ar netiesioginį valdymą
  . Šiame reglamente turėtų būti nurodyti veiklos tikslai ir nustatytos konkrečios nuostatos dėl finansuoti tinkamų veiksmų, kurie gali būti finansuojami ESF+ lėšomis taikant tiesioginį ir netiesioginį valdymą; |
| --- | --- |

(7)

Reglamente (ES, Euratomas) Nr. [naujasis FR] (toliau – Finansinis reglamentas) nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu vykdymu, finansine parama, finansinėmis priemonėmis ir biudžeto garantijomis
  , taip pat finansinių priemonių sinergija
  . Siekiant užtikrinti Sąjungos finansavimo programų įgyvendinimo nuoseklumą, Finansinis reglamentas turi būti taikomas ESF+ veiksmams, įgyvendinamiems taikant tiesioginį ar netiesioginį valdymą
  . Šiame reglamente turėtų būti nurodyti veiklos tikslai ir nustatytos konkrečios nuostatos dėl finansuoti tinkamų veiksmų, kurie gali būti finansuojami ESF+ lėšomis taikant tiesioginį ir netiesioginį valdymą;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkamai atsižvelgiant į tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir užtikrinti rezultatus, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir tikėtiną riziką, jei reikalavimų nebūtų paisoma. Jei tai dotacijos, reikėtų numatyti vienkartines išmokas, vieneto įkainius ir nustatyto dydžio sumas, taip pat finansavimą, nesusijusį su išlaidomis, kaip numatyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje. Siekiant įgyvendinti trečiųjų šalių piliečių socialinės ir ekonominės
  integracijos
  srities priemones, o taip pat remiantis Bendrųjų nuostatų reglamento 88 straipsniu, Komisija gali kompensuoti valstybių narių patirtas išlaidas supaprastinta išlaidų apmokėjimo tvarka, įskaitant vienkartines sumas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkamai atsižvelgiant į tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir užtikrinti rezultatus, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir tikėtiną riziką, jei reikalavimų nebūtų paisoma. Jei tai dotacijos, reikėtų numatyti vienkartines išmokas, vieneto įkainius ir nustatyto dydžio sumas, taip pat finansavimą, nesusijusį su išlaidomis, kaip numatyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje. Siekiant įgyvendinti trečiųjų šalių piliečių socialinės ir ekonominės
  integracijos
  srities priemones, o taip pat remiantis Bendrųjų nuostatų reglamento 88 straipsniu, Komisija gali kompensuoti valstybių narių patirtas išlaidas supaprastinta išlaidų apmokėjimo tvarka, įskaitant vienkartines sumas;

| (8) | finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkamai atsižvelgiant į tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir užtikrinti rezultatus, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir tikėtiną riziką, jei reikalavimų nebūtų paisoma. Jei tai dotacijos, reikėtų numatyti vienkartines išmokas, vieneto įkainius ir nustatyto dydžio sumas, taip pat finansavimą, nesusijusį su išlaidomis, kaip numatyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje. Siekiant įgyvendinti trečiųjų šalių piliečių socialinės ir ekonominės
  įtraukties
  srities priemones, o taip pat remiantis Bendrųjų nuostatų reglamento 88 straipsniu, Komisija gali kompensuoti valstybių narių patirtas išlaidas supaprastinta išlaidų apmokėjimo tvarka, įskaitant vienkartines sumas; |
| --- | --- |

(8)

finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkamai atsižvelgiant į tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir užtikrinti rezultatus, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir tikėtiną riziką, jei reikalavimų nebūtų paisoma. Jei tai dotacijos, reikėtų numatyti vienkartines išmokas, vieneto įkainius ir nustatyto dydžio sumas, taip pat finansavimą, nesusijusį su išlaidomis, kaip numatyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje. Siekiant įgyvendinti trečiųjų šalių piliečių socialinės ir ekonominės
  įtraukties
  srities priemones, o taip pat remiantis Bendrųjų nuostatų reglamento 88 straipsniu, Komisija gali kompensuoti valstybių narių patirtas išlaidas supaprastinta išlaidų apmokėjimo tvarka, įskaitant vienkartines sumas;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | siekiant racionalizuoti ir supaprastinti finansavimo tvarką ir rasti daugiau galimybių sinergijai, taikant integruotuosius finansavimo metodus, Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (EPLSAF), Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos ir Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programos remtus veiksmus reikėtų įtraukti į vieną ESF+. Taigi ESF+ turėtų sudaryti trys dalys: ESF+ dalis, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, užimtumo ir socialinių inovacijų dalis ir sveikatos dalis. Dėl to turėtų sumažėti su įvairių lėšų valdymu susijusi administracinė našta (visų pirma valstybių narių), o tuo pačiu paprastesnėms operacijoms, kaip antai pagalbai maistu ir (arba) pagrindinei materialinei pagalbai, būtų tebetaikomos paprastesnės taisyklės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

siekiant racionalizuoti ir supaprastinti finansavimo tvarką ir rasti daugiau galimybių sinergijai, taikant integruotuosius finansavimo metodus, Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (EPLSAF), Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos ir Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programos remtus veiksmus reikėtų įtraukti į vieną ESF+. Taigi ESF+ turėtų sudaryti trys dalys: ESF+ dalis, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, užimtumo ir socialinių inovacijų dalis ir sveikatos dalis. Dėl to turėtų sumažėti su įvairių lėšų valdymu susijusi administracinė našta (visų pirma valstybių narių), o tuo pačiu paprastesnėms operacijoms, kaip antai pagalbai maistu ir (arba) pagrindinei materialinei pagalbai, būtų tebetaikomos paprastesnės taisyklės;

| (9) | siekiant racionalizuoti ir supaprastinti finansavimo tvarką ir rasti daugiau galimybių sinergijai, taikant integruotuosius finansavimo metodus, Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (EPLSAF), Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos ir Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programos remtus veiksmus reikėtų įtraukti į vieną ESF+. Taigi ESF+ turėtų sudaryti trys dalys: ESF+ dalis, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, užimtumo ir socialinių inovacijų dalis ir sveikatos dalis
  , kuriai taikomas tiesioginis ir netiesioginis valdymas
  . Dėl to turėtų sumažėti su įvairių lėšų valdymu susijusi administracinė našta (visų pirma valstybių narių
  ir paramos gavėjų
  ), o paprastesnėms operacijoms, kaip antai pagalbai maistu ir (arba) pagrindinei materialinei pagalbai, būtų tebetaikomos paprastesnės taisyklės; |
| --- | --- |

(9)

siekiant racionalizuoti ir supaprastinti finansavimo tvarką ir rasti daugiau galimybių sinergijai, taikant integruotuosius finansavimo metodus, Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (EPLSAF), Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos ir Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programos remtus veiksmus reikėtų įtraukti į vieną ESF+. Taigi ESF+ turėtų sudaryti trys dalys: ESF+ dalis, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, užimtumo ir socialinių inovacijų dalis ir sveikatos dalis
  , kuriai taikomas tiesioginis ir netiesioginis valdymas
  . Dėl to turėtų sumažėti su įvairių lėšų valdymu susijusi administracinė našta (visų pirma valstybių narių
  ir paramos gavėjų
  ), o paprastesnėms operacijoms, kaip antai pagalbai maistu ir (arba) pagrindinei materialinei pagalbai, būtų tebetaikomos paprastesnės taisyklės;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | atsižvelgiant
  į tokią platesnę ESF+ aprėptį, tikslinga numatyti, kad Sąjungos lygmens veiksmų tikslai, kuriais siekiama didinti darbo rinkų veiksmingumą ir skatinti galimybes rasti kokybišką darbo vietą, suteikti daugiau galimybių šviestis ir mokytis ir gerinti švietimo bei mokymo kokybę, skatinti socialinę įtrauktį, gerinti sveikatos apsaugą ir
  mažinti
  skurdą, būtų įgyvendinami
  ne tik
  taikant pasidalijamąjį valdymą
  , bet ir
  tiesioginį bei netiesioginį valdymą užimtumo ir socialinių inovacijų dalyje ir sveikatos dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

atsižvelgiant
  į tokią platesnę ESF+ aprėptį, tikslinga numatyti, kad Sąjungos lygmens veiksmų tikslai, kuriais siekiama didinti darbo rinkų veiksmingumą ir skatinti galimybes rasti kokybišką darbo vietą, suteikti daugiau galimybių šviestis ir mokytis ir gerinti švietimo bei mokymo kokybę, skatinti socialinę įtrauktį, gerinti sveikatos apsaugą ir
  mažinti
  skurdą, būtų įgyvendinami
  ne tik
  taikant pasidalijamąjį valdymą
  , bet ir
  tiesioginį bei netiesioginį valdymą užimtumo ir socialinių inovacijų dalyje ir sveikatos dalyje;

| (10) | Sąjunga turėtų prisidėti prie valstybių narių užimtumo politikos skatindama bendradarbiavimą ir papildydama jų veiksmus. Atsižvelgiant
  į tokią platesnę ESF+ aprėptį, tikslinga numatyti,
  kad Sąjungos lygmens veiksmų tikslai, kuriais siekiama didinti
  įtraukių, atvirų ir sąžiningų darbo rinkų veiksmingumą
  visoms lytims
  ir skatinti galimybes rasti kokybišką darbo vietą, suteikti daugiau galimybių šviestis ir mokytis ir gerinti švietimo bei mokymo kokybę,
  padėti vėl integruotis į švietimo sistemas ir skatinti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi,
  skatinti socialinę įtrauktį, gerinti sveikatos apsaugą ir
  panaikinti
  skurdą,
  toliau
  būtų įgyvendinami
  daugiausia
  taikant pasidalijamąjį valdymą
  ir, kai tinkama, papildomai taikant
  tiesioginį bei netiesioginį valdymą užimtumo ir socialinių inovacijų dalyje ir sveikatos dalyje; |
| --- | --- |

(10)

Sąjunga turėtų prisidėti prie valstybių narių užimtumo politikos skatindama bendradarbiavimą ir papildydama jų veiksmus. Atsižvelgiant
  į tokią platesnę ESF+ aprėptį, tikslinga numatyti,
  kad Sąjungos lygmens veiksmų tikslai, kuriais siekiama didinti
  įtraukių, atvirų ir sąžiningų darbo rinkų veiksmingumą
  visoms lytims
  ir skatinti galimybes rasti kokybišką darbo vietą, suteikti daugiau galimybių šviestis ir mokytis ir gerinti švietimo bei mokymo kokybę,
  padėti vėl integruotis į švietimo sistemas ir skatinti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi,
  skatinti socialinę įtrauktį, gerinti sveikatos apsaugą ir
  panaikinti
  skurdą,
  toliau
  būtų įgyvendinami
  daugiausia
  taikant pasidalijamąjį valdymą
  ir, kai tinkama, papildomai taikant
  tiesioginį bei netiesioginį valdymą užimtumo ir socialinių inovacijų dalyje ir sveikatos dalyje;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | be to, integravus Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programą į ESF+, bus galima sukurti pokyčių bei iniciatyvų išbandymo ir politikos priemonių, kuriomis siekiama didinti pagal ESF+ programos sveikatos dalį sukurtų sveikatos sistemų veiksmingumą, atsparumą ir tvarumą, sinergiją ir užtikrinti, kad valstybės narės jas geriau įgyvendintų naudodamosi kitų ESF+ reglamento dalių priemonėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

be to, integravus Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programą į ESF+, bus galima sukurti pokyčių bei iniciatyvų išbandymo ir politikos priemonių, kuriomis siekiama didinti pagal ESF+ programos sveikatos dalį sukurtų sveikatos sistemų veiksmingumą, atsparumą ir tvarumą, sinergiją ir užtikrinti, kad valstybės narės jas geriau įgyvendintų naudodamosi kitų ESF+ reglamento dalių priemonėmis;

| (11) | be to, integravus Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programą į ESF+, bus galima sukurti pokyčių bei iniciatyvų išbandymo ir politikos priemonių, kuriomis siekiama didinti pagal ESF+ programos sveikatos dalį sukurtų sveikatos sistemų veiksmingumą,
  prieinamumą,
  atsparumą ir tvarumą, sinergiją ir užtikrinti, kad valstybės narės jas geriau įgyvendintų
  nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis
  naudodamosi kitų ESF+ reglamento dalių priemonėmis; |
| --- | --- |

(11)

be to, integravus Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programą į ESF+, bus galima sukurti pokyčių bei iniciatyvų išbandymo ir politikos priemonių, kuriomis siekiama didinti pagal ESF+ programos sveikatos dalį sukurtų sveikatos sistemų veiksmingumą,
  prieinamumą,
  atsparumą ir tvarumą, sinergiją ir užtikrinti, kad valstybės narės jas geriau įgyvendintų
  nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis
  naudodamosi kitų ESF+ reglamento dalių priemonėmis;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | šiuo reglamentu nustatomas ESF+ finansinis paketas.
  Dalį šio finansinio paketo lėšų reikėtų naudoti
  veiksmams, kurie bus įgyvendinami taikant tiesioginį bei netiesioginį valdymą
  užimtumo ir socialinių inovacijų dalyje ir sveikatos dalyje
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

šiuo reglamentu nustatomas ESF+ finansinis paketas.
  Dalį šio finansinio paketo lėšų reikėtų naudoti
  veiksmams, kurie bus įgyvendinami taikant tiesioginį bei netiesioginį valdymą
  užimtumo ir socialinių inovacijų dalyje ir sveikatos dalyje
  ;

| (12) | šiuo reglamentu nustatomas ESF+ finansinis paketas.
  Jame turėtų būti konkrečiai nurodomos lėšos, skirtos veiklai, kuri bus įgyvendinama taikant pasidalijamąjį valdymą, ir lėšos, skirtos
  veiksmams, kurie bus įgyvendinami taikant tiesioginį bei netiesioginį valdymą; |
| --- | --- |

(12)

šiuo reglamentu nustatomas ESF+ finansinis paketas.
  Jame turėtų būti konkrečiai nurodomos lėšos, skirtos veiklai, kuri bus įgyvendinama taikant pasidalijamąjį valdymą, ir lėšos, skirtos
  veiksmams, kurie bus įgyvendinami taikant tiesioginį bei netiesioginį valdymą;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | ESF+ turėtų skatinti užimtumą aktyviais veiksmais, suteikiant asmenims, ypač jaunimui, ilgalaikiams bedarbiams ir neveikliems asmenims, galimybių integruotis
  (arba
  sugrįžti) į darbo rinką, be to, jis turėtų skatinti ir savarankišką darbą bei socialinę ekonomiką. ESF+ turėtų remti darbo rinkos institucijų, kaip antai valstybinių užimtumo tarnybų, modernizavimą ir taip gerinti darbo rinkų veikimą siekiant didinti jų gebėjimus intensyviai teikti tikslines konsultacijas ir rekomendacijas ieškant darbo ir įsidarbinant, taip pat
  skatinti
  darbuotojų judumą. ESF+, be kita ko, užtikrinus geresnę profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir galimybę naudotis vaikų priežiūros paslaugomis, turėtų skatinti moteris dalyvauti darbo rinkoje. Be to, siekiant spręsti sveikatos rizikos, susijusios su kintančiu darbo pobūdžiu, problemas ir atsižvelgti į senėjančios darbo jėgos poreikius, ESF+ turėtų skatinti kurti sveiką ir tinkamą darbo aplinką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

ESF+ turėtų skatinti užimtumą aktyviais veiksmais, suteikiant asmenims, ypač jaunimui, ilgalaikiams bedarbiams ir neveikliems asmenims, galimybių integruotis
  (arba
  sugrįžti) į darbo rinką, be to, jis turėtų skatinti ir savarankišką darbą bei socialinę ekonomiką. ESF+ turėtų remti darbo rinkos institucijų, kaip antai valstybinių užimtumo tarnybų, modernizavimą ir taip gerinti darbo rinkų veikimą siekiant didinti jų gebėjimus intensyviai teikti tikslines konsultacijas ir rekomendacijas ieškant darbo ir įsidarbinant, taip pat
  skatinti
  darbuotojų judumą. ESF+, be kita ko, užtikrinus geresnę profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir galimybę naudotis vaikų priežiūros paslaugomis, turėtų skatinti moteris dalyvauti darbo rinkoje. Be to, siekiant spręsti sveikatos rizikos, susijusios su kintančiu darbo pobūdžiu, problemas ir atsižvelgti į senėjančios darbo jėgos poreikius, ESF+ turėtų skatinti kurti sveiką ir tinkamą darbo aplinką;

| (13) | ESF+
  , glaudžiai bendradarbiaudamas su valstybėmis narėmis,
  turėtų skatinti užimtumą aktyviais veiksmais, suteikiant asmenims, ypač jaunimui, ilgalaikiams bedarbiams
  , globėjams
  ir
  ekonomiškai
  neveikliems asmenims
  bei nepalankias sąlygas turinčioms grupėms
  , galimybių integruotis
  ir
  sugrįžti į darbo rinką, be to, jis turėtų skatinti ir savarankišką darbą
  , verslumą
  bei socialinę ekonomiką. ESF+ turėtų remti
  užimtumo politikos ir
  darbo rinkos institucijų, kaip antai valstybinių užimtumo tarnybų, modernizavimą ir taip gerinti darbo rinkų veikimą siekiant didinti jų gebėjimus intensyviai teikti tikslines
  ir, jei tinkama, konkrečiam asmeniui pritaikytas
  konsultacijas ir rekomendacijas ieškant darbo ir įsidarbinant,
  ypatingą dėmesį skiriant nepalankias sąlygas turinčioms grupėms,
  taip pat
  lengvinti
  darbuotojų judumą
  ir užtikrinti, kad šių institucijų paslaugos būtų teikiamos nieko nediskriminuojant
  . ESF+, be kita ko, užtikrinus geresnę profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir galimybę
  lengvai
  naudotis
  įperkamomis arba nemokamomis kokybiškomis
  vaikų priežiūros
  , geros kokybės vyresnio amžiaus žmonių priežiūros ir kitomis priežiūros
  paslaugomis
  ar parama
  , turėtų skatinti moteris dalyvauti darbo rinkoje. Be to, siekiant spręsti sveikatos rizikos, susijusios su
  darbu ir
  kintančiu darbo pobūdžiu, problemas ir atsižvelgti į senėjančios darbo jėgos poreikius, ESF+ turėtų skatinti kurti
  saugią,
  sveiką ir tinkamą darbo aplinką
  . ESF+ taip pat turėtų remti priemones, kuriomis siekiama palengvinti jaunuolių perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką; |
| --- | --- |

(13)

ESF+
  , glaudžiai bendradarbiaudamas su valstybėmis narėmis,
  turėtų skatinti užimtumą aktyviais veiksmais, suteikiant asmenims, ypač jaunimui, ilgalaikiams bedarbiams
  , globėjams
  ir
  ekonomiškai
  neveikliems asmenims
  bei nepalankias sąlygas turinčioms grupėms
  , galimybių integruotis
  ir
  sugrįžti į darbo rinką, be to, jis turėtų skatinti ir savarankišką darbą
  , verslumą
  bei socialinę ekonomiką. ESF+ turėtų remti
  užimtumo politikos ir
  darbo rinkos institucijų, kaip antai valstybinių užimtumo tarnybų, modernizavimą ir taip gerinti darbo rinkų veikimą siekiant didinti jų gebėjimus intensyviai teikti tikslines
  ir, jei tinkama, konkrečiam asmeniui pritaikytas
  konsultacijas ir rekomendacijas ieškant darbo ir įsidarbinant,
  ypatingą dėmesį skiriant nepalankias sąlygas turinčioms grupėms,
  taip pat
  lengvinti
  darbuotojų judumą
  ir užtikrinti, kad šių institucijų paslaugos būtų teikiamos nieko nediskriminuojant
  . ESF+, be kita ko, užtikrinus geresnę profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir galimybę
  lengvai
  naudotis
  įperkamomis arba nemokamomis kokybiškomis
  vaikų priežiūros
  , geros kokybės vyresnio amžiaus žmonių priežiūros ir kitomis priežiūros
  paslaugomis
  ar parama
  , turėtų skatinti moteris dalyvauti darbo rinkoje. Be to, siekiant spręsti sveikatos rizikos, susijusios su
  darbu ir
  kintančiu darbo pobūdžiu, problemas ir atsižvelgti į senėjančios darbo jėgos poreikius, ESF+ turėtų skatinti kurti
  saugią,
  sveiką ir tinkamą darbo aplinką
  . ESF+ taip pat turėtų remti priemones, kuriomis siekiama palengvinti jaunuolių perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | siekiant skatinti ir išlaisvinti socialinės ekonomikos darbo vietų kūrimo potencialą, ESF+ bus prisidedama prie socialinės ekonomikos įmonių integravimo į nacionalinius užimtumo ir socialinės inovacijos planus, taip pat į nacionalinių reformų programas. Socialinės ekonomikos įmonės apibrėžiamos kaip įmonės, įsteigtos pagal atskirų valstybių narių socialinės ekonomikos įstatymus ir 2015 m. gruodžio 7 d. Tarybos išvadas dėl socialinės ekonomikos, kaip vieno iš pagrindinių ekonominio ir socialinio vystymosi veiksnių Europoje, skatinimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

siekiant skatinti ir išlaisvinti socialinės ekonomikos darbo vietų kūrimo potencialą, ESF+ bus prisidedama prie socialinės ekonomikos įmonių integravimo į nacionalinius užimtumo ir socialinės inovacijos planus, taip pat į nacionalinių reformų programas. Socialinės ekonomikos įmonės apibrėžiamos kaip įmonės, įsteigtos pagal atskirų valstybių narių socialinės ekonomikos įstatymus ir 2015 m. gruodžio 7 d. Tarybos išvadas dėl socialinės ekonomikos, kaip vieno iš pagrindinių ekonominio ir socialinio vystymosi veiksnių Europoje, skatinimo;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | ESF+
  turėtų gerinti švietimo kokybę
  ir
  veiksmingumą, stiprinti
  švietimo ir mokymo sistemų
  ryšį su darbo rinka, kad būtų galima paprasčiau įgyti bendruosius gebėjimus, visų pirma skaitmeninius įgūdžius, kurių reikia kiekvienam asmeniui, norinčiam save realizuoti ir tobulėti, įsidarbinti, dalyvauti visuomenės gyvenime ir tapti aktyviu piliečiu. ESF+ turėtų remti pažangą švietimo bei mokymo ir įsidarbinimo srityse, mokymąsi visą gyvenimą ir
  įsidarbinamumą
  ,
  taip pat
  konkurencingumą
  ir
  kintamo masto bei tvarias
  socialines bei ekonomines
  šių sričių
  inovacijas
  . Tam galima pasitelkti, pvz., darbu grindžiamą mokymąsi ir pameistrystę, visą gyvenimą trunkantį profesinį orientavimą, įgūdžių numatymą bendradarbiaujant su
  pramonės sektoriumi
  , šiuolaikines mokymo priemones, rinkos prognozes ir absolventų stebėseną, mokytojų mokymą, mokymosi rezultatų patvirtinimą ir kvalifikacijų pripažinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

ESF+
  turėtų gerinti švietimo kokybę
  ir
  veiksmingumą, stiprinti
  švietimo ir mokymo sistemų
  ryšį su darbo rinka, kad būtų galima paprasčiau įgyti bendruosius gebėjimus, visų pirma skaitmeninius įgūdžius, kurių reikia kiekvienam asmeniui, norinčiam save realizuoti ir tobulėti, įsidarbinti, dalyvauti visuomenės gyvenime ir tapti aktyviu piliečiu. ESF+ turėtų remti pažangą švietimo bei mokymo ir įsidarbinimo srityse, mokymąsi visą gyvenimą ir
  įsidarbinamumą
  ,
  taip pat
  konkurencingumą
  ir
  kintamo masto bei tvarias
  socialines bei ekonomines
  šių sričių
  inovacijas
  . Tam galima pasitelkti, pvz., darbu grindžiamą mokymąsi ir pameistrystę, visą gyvenimą trunkantį profesinį orientavimą, įgūdžių numatymą bendradarbiaujant su
  pramonės sektoriumi
  , šiuolaikines mokymo priemones, rinkos prognozes ir absolventų stebėseną, mokytojų mokymą, mokymosi rezultatų patvirtinimą ir kvalifikacijų pripažinimą;

| (14) | itin svarbu, kad ESF+, kaip pagrindine užimtumui, gebėjimams ir socialinei įtraukčiai skirta Europos priemone, būtų galima prisidėti prie socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos visoje Sąjungoje. Todėl šis fondas
  turėtų
  padėti
  gerinti švietimo
  ir mokymo sistemų
  kokybę
  , nediskriminavimą, prieinamumą, įtraukumą,
  veiksmingumą ir stiprinti
  jų
  ryšį su darbo rinka, kad būtų galima paprasčiau įgyti bendruosius gebėjimus, visų pirma
  kalbų, verslumo ir
  skaitmeninius įgūdžius,
  įskaitant duomenų apsaugos ir informacijos valdymo įgūdžius,
  kurių reikia kiekvienam asmeniui, norinčiam save realizuoti ir tobulėti, įsidarbinti, dalyvauti visuomenės gyvenime ir tapti aktyviu piliečiu.
  Ilgalaikių bedarbių ir iš nepalankios socialinės aplinkos kilusių asmenų atveju ypatingą dėmesį reikėtų skirti jų įgalėjimui.
  ESF+ turėtų remti pažangą švietimo bei mokymo ir įsidarbinimo
  bei grįžimo į darbą
  srityse,
  visų
  mokymąsi visą gyvenimą ir
  galimybes įsidarbinti
  ,
  padėti didinti įtrauktį ir
  konkurencingumą
  , mažinti horizontaliąją ir vertikaliąją segregaciją, taip pat visuomenės ir ekonomikos inovacijas, remiant
  kintamo masto ir tvarias šių sričių
  iniciatyvas
  . Tam galima pasitelkti, pvz.,
  investicijas į profesinį lavinimą,
  darbu grindžiamą mokymąsi ir pameistrystę,
  visų pirma didelį dėmesį skiriant sėkmingai dualinio švietimo koncepcijai,
  visą gyvenimą trunkantį profesinį orientavimą, įgūdžių numatymą bendradarbiaujant su
  socialiniais partneriais
  , šiuolaikines mokymo priemones, rinkos prognozes ir absolventų stebėseną, mokytojų mokymą,
  savaiminio ir neformaliojo mokymosi rėmimą,
  mokymosi rezultatų patvirtinimą ir kvalifikacijų pripažinimą
  . ESF+ turėtų skatinti mažumų prieigą prie mokytojo profesijos, siekiant geriau integruoti marginalizuotas bendruomenes, pvz., romus, mažumas ir migrantus; |
| --- | --- |

(14)

itin svarbu, kad ESF+, kaip pagrindine užimtumui, gebėjimams ir socialinei įtraukčiai skirta Europos priemone, būtų galima prisidėti prie socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos visoje Sąjungoje. Todėl šis fondas
  turėtų
  padėti
  gerinti švietimo
  ir mokymo sistemų
  kokybę
  , nediskriminavimą, prieinamumą, įtraukumą,
  veiksmingumą ir stiprinti
  jų
  ryšį su darbo rinka, kad būtų galima paprasčiau įgyti bendruosius gebėjimus, visų pirma
  kalbų, verslumo ir
  skaitmeninius įgūdžius,
  įskaitant duomenų apsaugos ir informacijos valdymo įgūdžius,
  kurių reikia kiekvienam asmeniui, norinčiam save realizuoti ir tobulėti, įsidarbinti, dalyvauti visuomenės gyvenime ir tapti aktyviu piliečiu.
  Ilgalaikių bedarbių ir iš nepalankios socialinės aplinkos kilusių asmenų atveju ypatingą dėmesį reikėtų skirti jų įgalėjimui.
  ESF+ turėtų remti pažangą švietimo bei mokymo ir įsidarbinimo
  bei grįžimo į darbą
  srityse,
  visų
  mokymąsi visą gyvenimą ir
  galimybes įsidarbinti
  ,
  padėti didinti įtrauktį ir
  konkurencingumą
  , mažinti horizontaliąją ir vertikaliąją segregaciją, taip pat visuomenės ir ekonomikos inovacijas, remiant
  kintamo masto ir tvarias šių sričių
  iniciatyvas
  . Tam galima pasitelkti, pvz.,
  investicijas į profesinį lavinimą,
  darbu grindžiamą mokymąsi ir pameistrystę,
  visų pirma didelį dėmesį skiriant sėkmingai dualinio švietimo koncepcijai,
  visą gyvenimą trunkantį profesinį orientavimą, įgūdžių numatymą bendradarbiaujant su
  socialiniais partneriais
  , šiuolaikines mokymo priemones, rinkos prognozes ir absolventų stebėseną, mokytojų mokymą,
  savaiminio ir neformaliojo mokymosi rėmimą,
  mokymosi rezultatų patvirtinimą ir kvalifikacijų pripažinimą
  . ESF+ turėtų skatinti mažumų prieigą prie mokytojo profesijos, siekiant geriau integruoti marginalizuotas bendruomenes, pvz., romus, mažumas ir migrantus;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14a) | ESF+ turėtų teikti paramą priemonėms, įtrauktoms į valstybių narių nacionalinius planus, kuriais siekiama panaikinti energijos nepriteklių ir remti efektyviai energiją vartojančius pastatus tarp pažeidžiamų namų ūkių, įskaitant nuo energijos nepriteklių nukentėjusius namų ūkius, ir, kai tinkama, socialinių būstų atvejais, kaip nurodyta Komisijos komunikate „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (XX/XX) dėl energetikos sąjungos valdymo bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (XX/XX), kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14a)

ESF+ turėtų teikti paramą priemonėms, įtrauktoms į valstybių narių nacionalinius planus, kuriais siekiama panaikinti energijos nepriteklių ir remti efektyviai energiją vartojančius pastatus tarp pažeidžiamų namų ūkių, įskaitant nuo energijos nepriteklių nukentėjusius namų ūkius, ir, kai tinkama, socialinių būstų atvejais, kaip nurodyta Komisijos komunikate „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (XX/XX) dėl energetikos sąjungos valdymo bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (XX/XX), kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

14 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14b) | ESF+ lėšų skyrimas valstybėms narėms ateityje turėtų būti siejamas su įrodymu, kad veiksmingai dirbama su projektais, kuriais siekiama įdiegti ar stiprinti dualinę švietimo sistemą įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14b)

ESF+ lėšų skyrimas valstybėms narėms ateityje turėtų būti siejamas su įrodymu, kad veiksmingai dirbama su projektais, kuriais siekiama įdiegti ar stiprinti dualinę švietimo sistemą įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | ESF+ pagalba turėtų būti teikiama siekiant skatinti, kad visi, visų pirma palankių sąlygų neturinčios grupės, turėtų vienodas teises į kokybišką, nesegreguotą ir įtraukų švietimą ir mokymą, pradedant švietimu ir priežiūra ankstyvojoje vaikystėje, taip pat bendruoju ir profesiniu išsilavinimu ir baigiant aukštuoju mokslu, įskaitant suaugusiųjų švietimą ir mokymąsi, taip skatinant galimybes keisti studijų kryptį švietimo ir mokymo sektoriuose, kovojant su mokyklos nebaigimo problema, gerinant sveikatos raštingumą, stiprinant ryšį su neformaliuoju bei savaiminiu mokymusi ir sudarant visiems lengvesnes sąlygas judėti mokymosi tikslais. Atsižvelgiant į tai, reikėtų
  skatinti
  sinergiją su programa „Erasmus“,
  visų pirma
  siekiant
  sudaryti palankesnes judumo mokymosi tikslais sąlygas
  palankių sąlygų neturintiems besimokantiems asmenims; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

ESF+ pagalba turėtų būti teikiama siekiant skatinti, kad visi, visų pirma palankių sąlygų neturinčios grupės, turėtų vienodas teises į kokybišką, nesegreguotą ir įtraukų švietimą ir mokymą, pradedant švietimu ir priežiūra ankstyvojoje vaikystėje, taip pat bendruoju ir profesiniu išsilavinimu ir baigiant aukštuoju mokslu, įskaitant suaugusiųjų švietimą ir mokymąsi, taip skatinant galimybes keisti studijų kryptį švietimo ir mokymo sektoriuose, kovojant su mokyklos nebaigimo problema, gerinant sveikatos raštingumą, stiprinant ryšį su neformaliuoju bei savaiminiu mokymusi ir sudarant visiems lengvesnes sąlygas judėti mokymosi tikslais. Atsižvelgiant į tai, reikėtų
  skatinti
  sinergiją su programa „Erasmus“,
  visų pirma
  siekiant
  sudaryti palankesnes judumo mokymosi tikslais sąlygas
  palankių sąlygų neturintiems besimokantiems asmenims;

| (15) | ESF+ pagalba turėtų būti teikiama siekiant skatinti, kad visi, visų pirma palankių sąlygų neturinčios grupės, turėtų vienodas teises į kokybišką, nesegreguotą ir įtraukų švietimą ir mokymą, pradedant švietimu ir priežiūra ankstyvojoje vaikystėje,
  ypatingą dėmesį skiriant vaikams, kilusiems iš nepalankios socialinės aplinkos, pvz., globos institucijose gyvenantiems vaikams ir benamiams vaikams,
  taip pat bendruoju ir profesiniu išsilavinimu ir baigiant aukštuoju mokslu, įskaitant
  grįžimą į švietimo sistemą,
  suaugusiųjų švietimą ir mokymąsi, taip
  užkertant kelią skurdo perdavimui iš kartos į kartą,
  skatinant galimybes keisti studijų kryptį švietimo ir mokymo sektoriuose,
  mažinant mokyklos nebaigimo atvejų skaičių,
  kovojant su mokyklos nebaigimo problema,
  kovojant su socialine atskirtimi ir ją mažinant,
  gerinant sveikatos raštingumą, stiprinant ryšį su neformaliuoju bei savaiminiu mokymusi ir sudarant visiems lengvesnes sąlygas judėti mokymosi tikslais.
  Šių formų savaiminis mokymasis neturėtų pakeisti galimybių naudotis formaliojo švietimo paslaugomis, ypač ikimokyklinio ir pradinio švietimo paslaugomis.
  Atsižvelgiant į tai, reikėtų
  sukurti
  sinergiją
  , papildomumą ir politikos suderinamumą
  su programa „Erasmus“, siekiant
  tinkamai ir aktyviai padėti
  palankių sąlygų neturintiems besimokantiems asmenims
  pasiruošti judumo patirčiai užsienyje ir padidinti tarpvalstybinio judumo mokymosi tikslais programose dalyvaujančių tokių asmenų skaičių
  ; |
| --- | --- |

(15)

ESF+ pagalba turėtų būti teikiama siekiant skatinti, kad visi, visų pirma palankių sąlygų neturinčios grupės, turėtų vienodas teises į kokybišką, nesegreguotą ir įtraukų švietimą ir mokymą, pradedant švietimu ir priežiūra ankstyvojoje vaikystėje,
  ypatingą dėmesį skiriant vaikams, kilusiems iš nepalankios socialinės aplinkos, pvz., globos institucijose gyvenantiems vaikams ir benamiams vaikams,
  taip pat bendruoju ir profesiniu išsilavinimu ir baigiant aukštuoju mokslu, įskaitant
  grįžimą į švietimo sistemą,
  suaugusiųjų švietimą ir mokymąsi, taip
  užkertant kelią skurdo perdavimui iš kartos į kartą,
  skatinant galimybes keisti studijų kryptį švietimo ir mokymo sektoriuose,
  mažinant mokyklos nebaigimo atvejų skaičių,
  kovojant su mokyklos nebaigimo problema,
  kovojant su socialine atskirtimi ir ją mažinant,
  gerinant sveikatos raštingumą, stiprinant ryšį su neformaliuoju bei savaiminiu mokymusi ir sudarant visiems lengvesnes sąlygas judėti mokymosi tikslais.
  Šių formų savaiminis mokymasis neturėtų pakeisti galimybių naudotis formaliojo švietimo paslaugomis, ypač ikimokyklinio ir pradinio švietimo paslaugomis.
  Atsižvelgiant į tai, reikėtų
  sukurti
  sinergiją
  , papildomumą ir politikos suderinamumą
  su programa „Erasmus“, siekiant
  tinkamai ir aktyviai padėti
  palankių sąlygų neturintiems besimokantiems asmenims
  pasiruošti judumo patirčiai užsienyje ir padidinti tarpvalstybinio judumo mokymosi tikslais programose dalyvaujančių tokių asmenų skaičių
  ;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15a) | parama pagal investavimo prioritetą „bendruomenės inicijuota vietos plėtra“ padeda siekiant tikslų, nustatytų šiame reglamente. Į ESF+ lėšomis remiamas bendruomenių inicijuotas vietos plėtros strategijas (ir į vietos veiksmų grupių valdymą, ir į strategijos turinį) turėtų būti įtraukti nepalankioje padėtyje esantys žmonės, kurie yra jų teritorijoje. Turėtų būti galimybė ESF lėšomis remti bendruomenės inicijuotas vietos plėtros strategijas miesto ir kaimo vietovėse, taip pat integruotas teritorines investicijas (ITI); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15a)

parama pagal investavimo prioritetą „bendruomenės inicijuota vietos plėtra“ padeda siekiant tikslų, nustatytų šiame reglamente. Į ESF+ lėšomis remiamas bendruomenių inicijuotas vietos plėtros strategijas (ir į vietos veiksmų grupių valdymą, ir į strategijos turinį) turėtų būti įtraukti nepalankioje padėtyje esantys žmonės, kurie yra jų teritorijoje. Turėtų būti galimybė ESF lėšomis remti bendruomenės inicijuotas vietos plėtros strategijas miesto ir kaimo vietovėse, taip pat integruotas teritorines investicijas (ITI);

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

15 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15b) | Sąjungos sanglaudos politika turėtų pridėtinės vertės visų pirma taikant konkrečioms vietoms pritaikyto teritorinio matmens metodą, daugiapakopį valdymą, daugiametį planavimą, bendrus išmatuojamus tikslus ir integruoto vystymosi metodą ir siekiant artinti administracinius gebėjimus link Europos standartų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15b)

Sąjungos sanglaudos politika turėtų pridėtinės vertės visų pirma taikant konkrečioms vietoms pritaikyto teritorinio matmens metodą, daugiapakopį valdymą, daugiametį planavimą, bendrus išmatuojamus tikslus ir integruoto vystymosi metodą ir siekiant artinti administracinius gebėjimus link Europos standartų;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

15 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15c) | Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad lyčių lygybė ir lyčių aspekto integravimas būtų privalomas principas visuose programavimo etapuose – nuo veiklos programų prioritetų nustatymo iki įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo – ir kad būtų skirta parama pagrindiniams lyčių aspekto integravimo veiksmams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15c)

Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad lyčių lygybė ir lyčių aspekto integravimas būtų privalomas principas visuose programavimo etapuose – nuo veiklos programų prioritetų nustatymo iki įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo – ir kad būtų skirta parama pagrindiniams lyčių aspekto integravimo veiksmams;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

15 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15d) | ESF+ turėtų remti švietimo schemas, kuriomis menkus įgūdžius turintiems asmenims suteikiama galimybė įgyti minimalius raštingumo, mokėjimo skaičiuoti ir skaitmeninio raštingumo įgūdžius, laikantis 2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos rekomendacijos „Įgūdžių tobulinimo kryptys – naujos galimybės suaugusiesiems“

   (1a)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15d)

ESF+ turėtų remti švietimo schemas, kuriomis menkus įgūdžius turintiems asmenims suteikiama galimybė įgyti minimalius raštingumo, mokėjimo skaičiuoti ir skaitmeninio raštingumo įgūdžius, laikantis 2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos rekomendacijos „Įgūdžių tobulinimo kryptys – naujos galimybės suaugusiesiems“

   (1a)

  ;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | ESF+ turėtų skatinti lanksčias kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybes, visų pirma skaitmeninių įgūdžių ir bazinių didelio poveikio technologijų srityse, siekiant suteikti žmonėms įgūdžius, atitinkančius skaitmeninimo reikalavimus, technologinius, inovacinius ir socialinius bei ekonominius pokyčius, sudarant sąlygas
  pakeisti profesinę veiklą ir
  užtikrinti judumą, taip pat remiant menkų įgūdžių ir (arba) žemą kvalifikaciją turinčius suaugusiuosius, atsižvelgiant į Europos įgūdžių darbotvarkę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

ESF+ turėtų skatinti lanksčias kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybes, visų pirma skaitmeninių įgūdžių ir bazinių didelio poveikio technologijų srityse, siekiant suteikti žmonėms įgūdžius, atitinkančius skaitmeninimo reikalavimus, technologinius, inovacinius ir socialinius bei ekonominius pokyčius, sudarant sąlygas
  pakeisti profesinę veiklą ir
  užtikrinti judumą, taip pat remiant menkų įgūdžių ir (arba) žemą kvalifikaciją turinčius suaugusiuosius, atsižvelgiant į Europos įgūdžių darbotvarkę;

| (16) | ESF+ turėtų skatinti lanksčias kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybes,
  atsižvelgiant į sunkumus, su kuriais susiduria įvairios palankių sąlygų neturinčios grupės,
  visų pirma
  verslumo,
  skaitmeninių įgūdžių ir bazinių didelio poveikio technologijų srityse, siekiant suteikti žmonėms
  ir vietos bendruomenėms
  įgūdžius
  , kompetencijas ir žinias
  , atitinkančius skaitmeninimo reikalavimus, technologinius, inovacinius ir socialinius bei ekonominius pokyčius,
  pavyzdžiui tokius, kurių atsiras pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos,
  sudarant sąlygas
  pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką,
  užtikrinti judumą, taip pat
  visų pirma
  remiant menkų įgūdžių
  , neįgaliuosius
  ir (arba) žemą kvalifikaciją turinčius suaugusiuosius, atsižvelgiant į Europos įgūdžių darbotvarkę
  ir koordinuojant su Skaitmeninės Europos programa bei ją papildant
  ; |
| --- | --- |

(16)

ESF+ turėtų skatinti lanksčias kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybes,
  atsižvelgiant į sunkumus, su kuriais susiduria įvairios palankių sąlygų neturinčios grupės,
  visų pirma
  verslumo,
  skaitmeninių įgūdžių ir bazinių didelio poveikio technologijų srityse, siekiant suteikti žmonėms
  ir vietos bendruomenėms
  įgūdžius
  , kompetencijas ir žinias
  , atitinkančius skaitmeninimo reikalavimus, technologinius, inovacinius ir socialinius bei ekonominius pokyčius,
  pavyzdžiui tokius, kurių atsiras pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos,
  sudarant sąlygas
  pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką,
  užtikrinti judumą, taip pat
  visų pirma
  remiant menkų įgūdžių
  , neįgaliuosius
  ir (arba) žemą kvalifikaciją turinčius suaugusiuosius, atsižvelgiant į Europos įgūdžių darbotvarkę
  ir koordinuojant su Skaitmeninės Europos programa bei ją papildant
  ;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | sinergija su programa „Europos horizontas“ turėtų užtikrinti, kad naudojantis ESF+ būtų galima integruoti ir tobulinti programos „Europos horizontas“ remiamas naujoviškas mokymo programas siekiant padėti žmonėms įgyti ateities darbo vietoms reikalingus įgūdžius ir kompetencijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

sinergija su programa „Europos horizontas“ turėtų užtikrinti, kad naudojantis ESF+ būtų galima integruoti ir tobulinti programos „Europos horizontas“ remiamas naujoviškas mokymo programas siekiant padėti žmonėms įgyti ateities darbo vietoms reikalingus įgūdžius ir kompetencijas;

| (17) | sinergija su programa „Europos horizontas“ turėtų užtikrinti, kad naudojantis ESF+ būtų galima integruoti ir tobulinti programos „Europos horizontas“ remiamas naujoviškas mokymo programas siekiant padėti žmonėms įgyti
  jų asmeniniam ir profesiniam tobulėjimui ir
  ateities darbo vietoms reikalingus įgūdžius ir kompetencijas
  , taip pat išspręsti dabartinius ir būsimus socialinius uždavinius
  .
  Komisija turėtų užtikrinti sveikatos dalies ir programos „Europos horizontas“ sinergiją, kad sustiprintų sveikatos apsaugos ir ligų prevencijos srityje pasiektus rezultatus; |
| --- | --- |

(17)

sinergija su programa „Europos horizontas“ turėtų užtikrinti, kad naudojantis ESF+ būtų galima integruoti ir tobulinti programos „Europos horizontas“ remiamas naujoviškas mokymo programas siekiant padėti žmonėms įgyti
  jų asmeniniam ir profesiniam tobulėjimui ir
  ateities darbo vietoms reikalingus įgūdžius ir kompetencijas
  , taip pat išspręsti dabartinius ir būsimus socialinius uždavinius
  .
  Komisija turėtų užtikrinti sveikatos dalies ir programos „Europos horizontas“ sinergiją, kad sustiprintų sveikatos apsaugos ir ligų prevencijos srityje pasiektus rezultatus;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | sinergija su Teisių ir vertybių programa turėtų padėti užtikrinti, kad ESF+ galėtų išlaikyti ir išplėsti veiksmus, kuriais siekiama užkirsti kelią diskriminacijai, rasizmui, ksenofobijai, antisemitizmui, islamofobijai ir kitoms netolerancijos formoms ir su jomis kovoti, taip pat imantis konkrečių veiksmų siekiant užkirsti kelią neapykantai, segregacijai ir stigmatizavimui, įskaitant patyčias, priekabiavimą ir netolerantišką elgesį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

sinergija su Teisių ir vertybių programa turėtų padėti užtikrinti, kad ESF+ galėtų išlaikyti ir išplėsti veiksmus, kuriais siekiama užkirsti kelią diskriminacijai, rasizmui, ksenofobijai, antisemitizmui, islamofobijai ir kitoms netolerancijos formoms ir su jomis kovoti, taip pat imantis konkrečių veiksmų siekiant užkirsti kelią neapykantai, segregacijai ir stigmatizavimui, įskaitant patyčias, priekabiavimą ir netolerantišką elgesį;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

17 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17b) | sinergijos, sukurtos dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo regioniniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis, taip pat lėmė bendradarbiavimo projektus, kuriais didinamas užimtumas, pažeidžiamiausių gyventojų grupių įtrauktis, atremiami demografiniai iššūkiai, gerinama sveikatos priežiūra ir švietimas ne tik Sąjungoje, bet šalyse, kurios rengiasi narystei, ir kaimyninėse šalyse, kuriose Sąjungos bendradarbiavimas sukuria pridėtinę vertę. Numatant ESF+ reikėtų pagerinti šio tipo projektų finansavimą ir užtikrinti žinių perdavimą tarp jų, taip pat teisėkūros procesą, kad būtų patobulinta Europos reguliavimo sistema ir skatinamas Sąjungos teritorijų dalijimasis geros praktikos pavyzdžiais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17b)

sinergijos, sukurtos dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo regioniniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis, taip pat lėmė bendradarbiavimo projektus, kuriais didinamas užimtumas, pažeidžiamiausių gyventojų grupių įtrauktis, atremiami demografiniai iššūkiai, gerinama sveikatos priežiūra ir švietimas ne tik Sąjungoje, bet šalyse, kurios rengiasi narystei, ir kaimyninėse šalyse, kuriose Sąjungos bendradarbiavimas sukuria pridėtinę vertę. Numatant ESF+ reikėtų pagerinti šio tipo projektų finansavimą ir užtikrinti žinių perdavimą tarp jų, taip pat teisėkūros procesą, kad būtų patobulinta Europos reguliavimo sistema ir skatinamas Sąjungos teritorijų dalijimasis geros praktikos pavyzdžiais;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | ESF+ turėtų remti valstybių narių pastangas
  kovoti su skurdu
  , taip padedant išsivaduoti ne vienai kartai iš nepalankios socialinės padėties, užtikrinti visiems vienodas galimybes ir taip skatinti socialinę įtrauktį,
  taip pat
  kovoti su diskriminacija ir mažinti skirtumus sveikatos
  srityje
  . Tam reikia pasitelkti įvairias politikos priemones, skirtas pačias nepalankiausias sąlygas turintiems asmenims, nesvarbu, koks būtų jų amžius, įskaitant vaikus, marginalizuotas bendruomenes, tokias kaip romai, ir skurstančius dirbančiuosius. ESF+ turėtų skatinti aktyvų nuo rinkos nutolusių asmenų įtraukimą siekiant užtikrinti jų socialinę ir ekonominę integraciją. ESF+ turėtų būti naudojamas ir tada, kai siekiama suteikti daugiau galimybių už prieinamą kainą gauti aukštos kokybės tvarias paslaugas, pvz.,
  vaiko
  priežiūros ir ilgalaikės globos, ypač šeimos ir bendruomenines priežiūros paslaugas. ESF+ turėtų padėti modernizuoti socialinės apsaugos sistemas, visų pirma siekiant skatinti jų prieinamumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

ESF+ turėtų remti valstybių narių pastangas
  kovoti su skurdu
  , taip padedant išsivaduoti ne vienai kartai iš nepalankios socialinės padėties, užtikrinti visiems vienodas galimybes ir taip skatinti socialinę įtrauktį,
  taip pat
  kovoti su diskriminacija ir mažinti skirtumus sveikatos
  srityje
  . Tam reikia pasitelkti įvairias politikos priemones, skirtas pačias nepalankiausias sąlygas turintiems asmenims, nesvarbu, koks būtų jų amžius, įskaitant vaikus, marginalizuotas bendruomenes, tokias kaip romai, ir skurstančius dirbančiuosius. ESF+ turėtų skatinti aktyvų nuo rinkos nutolusių asmenų įtraukimą siekiant užtikrinti jų socialinę ir ekonominę integraciją. ESF+ turėtų būti naudojamas ir tada, kai siekiama suteikti daugiau galimybių už prieinamą kainą gauti aukštos kokybės tvarias paslaugas, pvz.,
  vaiko
  priežiūros ir ilgalaikės globos, ypač šeimos ir bendruomenines priežiūros paslaugas. ESF+ turėtų padėti modernizuoti socialinės apsaugos sistemas, visų pirma siekiant skatinti jų prieinamumą;

| (18) | ESF+ turėtų remti valstybių narių pastangas
  visais valdymo lygmenimis, taip pat regioniniu ir vietos lygmenimis, panaikinti skurdą, įskaitant energijos nepriteklių, kaip numatyta neseniai priimtose taisyklėse dėl energetikos sąjungos valdymo [kai reglamentas bus priimtas, įrašyti jo numerį]
  , taip padedant išsivaduoti ne vienai kartai iš nepalankios socialinės padėties, užtikrinti visiems vienodas galimybes ir taip skatinti socialinę įtrauktį
  , mažinti kliūtis
  , kovoti su diskriminacija ir mažinti skirtumus
  socialinėje ir
  sveikatos
  srityse
  . Tam reikia pasitelkti
  , tuo nepasiribojant, ir
  įvairias
  aktyvias ir pasyvias
  politikos priemones
  ir strategijas
  , skirtas pačias nepalankiausias sąlygas turintiems asmenims, nesvarbu, koks būtų jų amžius, įskaitant vaikus, marginalizuotas bendruomenes, tokias kaip romai,
  neįgalieji, benamiai, trečiųjų šalių piliečiai,
  ir skurstančius dirbančiuosius. ESF+ turėtų skatinti aktyvų nuo rinkos nutolusių asmenų įtraukimą siekiant užtikrinti jų socialinę ir ekonominę integraciją
  , be kita ko, tikslingai remiant socialinę ekonomiką
  .
  Valstybės narės turėtų remti ESF+ veiksmus, kuriais papildomos nacionalinės priemonės, kaip numatyta pagal 2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendaciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties

   (1a)

  , įskaitant tinkamų pajamų rėmimo priemones.
  ESF+ turėtų būti naudojamas ir tada, kai siekiama suteikti daugiau galimybių už prieinamą kainą gauti aukštos kokybės tvarias paslaugas, pvz.,
  į asmenį orientuotas sveikatos bei susijusios
  priežiūros ir ilgalaikės globos, ypač šeimos ir bendruomenines priežiūros paslaugas
  ir paslaugas, padedančias gauti tinkamą socialinį arba įperkamą būstą
  .
  Tai apima sveikatos ugdymo ir ligų prevencijos paslaugas, teikiamas teikiant pirminės sveikatos priežiūros paslaugas.
  ESF+ turėtų padėti modernizuoti socialinės apsaugos sistemas, visų pirma siekiant skatinti jų prieinamumą
  , įtraukumą ir veiksmingumą, reaguojant į besikeičiantį pasaulį. ESF+ taip pat turėtų padėti spręsti skurdo kaimuose problemą, kuri atsiranda dėl konkrečios kaimo vietovių nepalankios padėties, pvz., nepalanki demografinė padėtis, silpna darbo rinka, ribota prieiga prie švietimo ir mokymo paslaugų arba sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų; |
| --- | --- |

(18)

ESF+ turėtų remti valstybių narių pastangas
  visais valdymo lygmenimis, taip pat regioniniu ir vietos lygmenimis, panaikinti skurdą, įskaitant energijos nepriteklių, kaip numatyta neseniai priimtose taisyklėse dėl energetikos sąjungos valdymo [kai reglamentas bus priimtas, įrašyti jo numerį]
  , taip padedant išsivaduoti ne vienai kartai iš nepalankios socialinės padėties, užtikrinti visiems vienodas galimybes ir taip skatinti socialinę įtrauktį
  , mažinti kliūtis
  , kovoti su diskriminacija ir mažinti skirtumus
  socialinėje ir
  sveikatos
  srityse
  . Tam reikia pasitelkti
  , tuo nepasiribojant, ir
  įvairias
  aktyvias ir pasyvias
  politikos priemones
  ir strategijas
  , skirtas pačias nepalankiausias sąlygas turintiems asmenims, nesvarbu, koks būtų jų amžius, įskaitant vaikus, marginalizuotas bendruomenes, tokias kaip romai,
  neįgalieji, benamiai, trečiųjų šalių piliečiai,
  ir skurstančius dirbančiuosius. ESF+ turėtų skatinti aktyvų nuo rinkos nutolusių asmenų įtraukimą siekiant užtikrinti jų socialinę ir ekonominę integraciją
  , be kita ko, tikslingai remiant socialinę ekonomiką
  .
  Valstybės narės turėtų remti ESF+ veiksmus, kuriais papildomos nacionalinės priemonės, kaip numatyta pagal 2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendaciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties

   (1a)

  , įskaitant tinkamų pajamų rėmimo priemones.
  ESF+ turėtų būti naudojamas ir tada, kai siekiama suteikti daugiau galimybių už prieinamą kainą gauti aukštos kokybės tvarias paslaugas, pvz.,
  į asmenį orientuotas sveikatos bei susijusios
  priežiūros ir ilgalaikės globos, ypač šeimos ir bendruomenines priežiūros paslaugas
  ir paslaugas, padedančias gauti tinkamą socialinį arba įperkamą būstą
  .
  Tai apima sveikatos ugdymo ir ligų prevencijos paslaugas, teikiamas teikiant pirminės sveikatos priežiūros paslaugas.
  ESF+ turėtų padėti modernizuoti socialinės apsaugos sistemas, visų pirma siekiant skatinti jų prieinamumą
  , įtraukumą ir veiksmingumą, reaguojant į besikeičiantį pasaulį. ESF+ taip pat turėtų padėti spręsti skurdo kaimuose problemą, kuri atsiranda dėl konkrečios kaimo vietovių nepalankios padėties, pvz., nepalanki demografinė padėtis, silpna darbo rinka, ribota prieiga prie švietimo ir mokymo paslaugų arba sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | ESF+ turėtų remti nacionalines programas, kuriomis siekiama kovoti su maisto ir materialiniu nepritekliumi ir skatinti žmonių, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, bei labiausiai skurstančių asmenų socialinę įtrauktį, ir taip
  mažinti
  skurdą.
  Kadangi Sąjungos mastu mažiausiai 4 proc. ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, išteklių skiriama labiausiai skurstantiems asmenims, valstybės
  narės turėtų skirti bent
  2 proc.
  ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, nacionalinių išteklių tam, kad būtų sumažintas itin didelis įvairių formų skurdas, kurio pasekmės socialinės atskirties požiūriu yra sunkiausios, kaip antai benamystė, vaikų skurdas ir maisto nepriteklius. Atsižvelgiant į operacijų pobūdį ir galutinių gavėjų kategorijas, spendžiant labiausiai skurstančių asmenų materialinio nepritekliaus problemas būtina taikyti paprastesnes taisykles; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

ESF+ turėtų remti nacionalines programas, kuriomis siekiama kovoti su maisto ir materialiniu nepritekliumi ir skatinti žmonių, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, bei labiausiai skurstančių asmenų socialinę įtrauktį, ir taip
  mažinti
  skurdą.
  Kadangi Sąjungos mastu mažiausiai 4 proc. ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, išteklių skiriama labiausiai skurstantiems asmenims, valstybės
  narės turėtų skirti bent
  2 proc.
  ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, nacionalinių išteklių tam, kad būtų sumažintas itin didelis įvairių formų skurdas, kurio pasekmės socialinės atskirties požiūriu yra sunkiausios, kaip antai benamystė, vaikų skurdas ir maisto nepriteklius. Atsižvelgiant į operacijų pobūdį ir galutinių gavėjų kategorijas, spendžiant labiausiai skurstančių asmenų materialinio nepritekliaus problemas būtina taikyti paprastesnes taisykles;

| (19) | ESF+ turėtų remti nacionalines programas, kuriomis siekiama kovoti su maisto ir materialiniu nepritekliumi ir skatinti žmonių, kurie skursta ar kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, bei labiausiai skurstančių asmenų socialinę įtrauktį, ir taip
  panaikinti
  skurdą.
  Valstybės
  narės turėtų skirti bent
  3 proc.
  ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, nacionalinių išteklių tam, kad būtų sumažintas itin didelis įvairių formų skurdas, kurio pasekmės socialinės atskirties požiūriu yra sunkiausios, kaip antai benamystė, vaikų skurdas
  , skurdas senatvėje
  ir maisto nepriteklius. Atsižvelgiant į operacijų pobūdį ir galutinių gavėjų kategorijas, spendžiant labiausiai skurstančių asmenų materialinio nepritekliaus problemas būtina taikyti
  kuo
  paprastesnes taisykles; |
| --- | --- |

(19)

ESF+ turėtų remti nacionalines programas, kuriomis siekiama kovoti su maisto ir materialiniu nepritekliumi ir skatinti žmonių, kurie skursta ar kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, bei labiausiai skurstančių asmenų socialinę įtrauktį, ir taip
  panaikinti
  skurdą.
  Valstybės
  narės turėtų skirti bent
  3 proc.
  ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, nacionalinių išteklių tam, kad būtų sumažintas itin didelis įvairių formų skurdas, kurio pasekmės socialinės atskirties požiūriu yra sunkiausios, kaip antai benamystė, vaikų skurdas
  , skurdas senatvėje
  ir maisto nepriteklius. Atsižvelgiant į operacijų pobūdį ir galutinių gavėjų kategorijas, spendžiant labiausiai skurstančių asmenų materialinio nepritekliaus problemas būtina taikyti
  kuo
  paprastesnes taisykles;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

19 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19a) | ESF+ turėtų siekti panaikinti vyresnio amžiaus moterų skurdą visoje ES, atsižvelgiant į tai, kad skirtingų lyčių pensijų skirtumas, siekiantis 40 proc., kelia didelį pavojų, jog vyresnio amžiaus moterys, ypač gyvenančios be partnerio, patirs didesnį skurdą, ir taip įgyvendinant 2015 m. Tarybos išvadose „Lygios moterų ir vyrų galimybės pajamų srityje. Vyrų ir moterų pensijų skirtumo panaikinimas“ prisiimtus įsipareigojimus

   (1a)

  . Vyresnio amžiaus moterų skurdą didina ir tai, kad didėja asmeninės išlaidos sveikatos priežiūrai ir vaistams, ir vyresnio amžiaus pacientai, ypač moterys, kurios didesnę savo dalį gyvenimo serga, palyginti su vyrais, daugiausia dėl ilgesnės gyvenimo trukmės, turi patys padengti šias išlaidas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19a)

ESF+ turėtų siekti panaikinti vyresnio amžiaus moterų skurdą visoje ES, atsižvelgiant į tai, kad skirtingų lyčių pensijų skirtumas, siekiantis 40 proc., kelia didelį pavojų, jog vyresnio amžiaus moterys, ypač gyvenančios be partnerio, patirs didesnį skurdą, ir taip įgyvendinant 2015 m. Tarybos išvadose „Lygios moterų ir vyrų galimybės pajamų srityje. Vyrų ir moterų pensijų skirtumo panaikinimas“ prisiimtus įsipareigojimus

   (1a)

  . Vyresnio amžiaus moterų skurdą didina ir tai, kad didėja asmeninės išlaidos sveikatos priežiūrai ir vaistams, ir vyresnio amžiaus pacientai, ypač moterys, kurios didesnę savo dalį gyvenimo serga, palyginti su vyrais, daugiausia dėl ilgesnės gyvenimo trukmės, turi patys padengti šias išlaidas;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

19 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19b) | siekiant kovoti su skurdu ir gerinti socialinę įtrauktį, ESF+ turi būti skatinamas aktyvus specializuotų nevyriausybinių organizacijų dalyvavimas, taip pat skurdą patiriančių žmonių organizacijų dalyvavimas tiek rengiant, tiek įgyvendinant specialiąsias programas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19b)

siekiant kovoti su skurdu ir gerinti socialinę įtrauktį, ESF+ turi būti skatinamas aktyvus specializuotų nevyriausybinių organizacijų dalyvavimas, taip pat skurdą patiriančių žmonių organizacijų dalyvavimas tiek rengiant, tiek įgyvendinant specialiąsias programas;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | atsižvelgiant į nuolatinį poreikį spręsti migracijos srautų valdymo visoje Sąjungoje problemą ir siekiant darniai, tvirtai ir nuosekliai remti pastangas užtikrinti solidarumą ir atsakomybės pasidalijimą, ESF+ turėtų remti socialinę ir ekonominę trečiųjų šalių piliečių integraciją kartu įgyvendinant Prieglobsčio ir migracijos fondo lėšomis finansuojamus veiksmus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

atsižvelgiant į nuolatinį poreikį spręsti migracijos srautų valdymo visoje Sąjungoje problemą ir siekiant darniai, tvirtai ir nuosekliai remti pastangas užtikrinti solidarumą ir atsakomybės pasidalijimą, ESF+ turėtų remti socialinę ir ekonominę trečiųjų šalių piliečių integraciją kartu įgyvendinant Prieglobsčio ir migracijos fondo lėšomis finansuojamus veiksmus;

| (20) | atsižvelgiant į nuolatinį poreikį spręsti migracijos srautų valdymo visoje Sąjungoje problemą ir siekiant darniai, tvirtai ir nuosekliai remti pastangas užtikrinti solidarumą ir
  sąžiningą
  atsakomybės pasidalijimą, ESF+ turėtų remti socialinę ir ekonominę trečiųjų šalių piliečių
  , įskaitant migrantus,
  integraciją
  , kuri gali apimti vietos lygmens iniciatyvas,
  kartu įgyvendinant Prieglobsčio ir migracijos fondo
  , Europos regioninės plėtros fondo ir fondų, kurie gali turėti teigiamą poveikį trečiųjų šalių piliečių įtraukčiai,
  lėšomis finansuojamus veiksmus; |
| --- | --- |

(20)

atsižvelgiant į nuolatinį poreikį spręsti migracijos srautų valdymo visoje Sąjungoje problemą ir siekiant darniai, tvirtai ir nuosekliai remti pastangas užtikrinti solidarumą ir
  sąžiningą
  atsakomybės pasidalijimą, ESF+ turėtų remti socialinę ir ekonominę trečiųjų šalių piliečių
  , įskaitant migrantus,
  integraciją
  , kuri gali apimti vietos lygmens iniciatyvas,
  kartu įgyvendinant Prieglobsčio ir migracijos fondo
  , Europos regioninės plėtros fondo ir fondų, kurie gali turėti teigiamą poveikį trečiųjų šalių piliečių įtraukčiai,
  lėšomis finansuojamus veiksmus;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

20 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (20a) | už ESF+ planavimą ir įgyvendinimą atsakingos valstybių narių valdžios institucijos turėtų derinti savo veiklą su valdžios institucijomis, valstybių narių paskirtomis valdyti Prieglobsčio ir migracijos fondo intervencijas, siekiant visais lygmenimis kuo geriau skatinti trečiųjų šalių piliečių integraciją taikant strategijas, kurias parengė daugiausia vietos ir regioninės valdžios institucijos ir nevyriausybinės organizacijos, ir tinkamiausias priemones, pritaikytas konkrečiai trečiųjų šalių piliečių situacijai. Taikant integracijos priemones daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama trečiųjų šalių piliečiams, kurie teisėtai gyvena valstybėje narėje arba atitinkamais atvejais yra pradėję teisėto apsigyvenimo valstybėje narėje procesą, įskaitant asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20a)

už ESF+ planavimą ir įgyvendinimą atsakingos valstybių narių valdžios institucijos turėtų derinti savo veiklą su valdžios institucijomis, valstybių narių paskirtomis valdyti Prieglobsčio ir migracijos fondo intervencijas, siekiant visais lygmenimis kuo geriau skatinti trečiųjų šalių piliečių integraciją taikant strategijas, kurias parengė daugiausia vietos ir regioninės valdžios institucijos ir nevyriausybinės organizacijos, ir tinkamiausias priemones, pritaikytas konkrečiai trečiųjų šalių piliečių situacijai. Taikant integracijos priemones daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama trečiųjų šalių piliečiams, kurie teisėtai gyvena valstybėje narėje arba atitinkamais atvejais yra pradėję teisėto apsigyvenimo valstybėje narėje procesą, įskaitant asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | ESF+ turėtų remti užimtumo, socialinės įtraukties, sveikatos priežiūros, ilgalaikės globos, švietimo ir mokymo politikos ir sistemų reformas. Siekdamos geresnio suderinimo su Europos semestru valstybės narės turėtų skirti tinkamą ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, išteklių kiekį tam, kad būtų įgyvendintos atitinkamos konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos dėl struktūrinių problemų, kurias tikslinga spręsti naudojant į ESF+ aprėptį patenkančias daugiametes investicijas. Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti pasidalijamojo valdymo bei ESF+ sveikatos dalies ir Reformų rėmimo programos, įskaitant Reformų įgyvendinimo priemonę, bei Techninės paramos priemonės tarpusavio suderinamumą, koordinavimą ir papildomumą. Visų pirma Komisija ir valstybės narės, siekdamos garantuoti finansavimo šaltinių, įskaitant techninę paramą, nuoseklumą, suderinamumą, papildomumą ir sinergiją, turėtų užtikrinti, kad visi proceso etapai būtų veiksmingai koordinuojami; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

ESF+ turėtų remti užimtumo, socialinės įtraukties, sveikatos priežiūros, ilgalaikės globos, švietimo ir mokymo politikos ir sistemų reformas. Siekdamos geresnio suderinimo su Europos semestru valstybės narės turėtų skirti tinkamą ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, išteklių kiekį tam, kad būtų įgyvendintos atitinkamos konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos dėl struktūrinių problemų, kurias tikslinga spręsti naudojant į ESF+ aprėptį patenkančias daugiametes investicijas. Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti pasidalijamojo valdymo bei ESF+ sveikatos dalies ir Reformų rėmimo programos, įskaitant Reformų įgyvendinimo priemonę, bei Techninės paramos priemonės tarpusavio suderinamumą, koordinavimą ir papildomumą. Visų pirma Komisija ir valstybės narės, siekdamos garantuoti finansavimo šaltinių, įskaitant techninę paramą, nuoseklumą, suderinamumą, papildomumą ir sinergiją, turėtų užtikrinti, kad visi proceso etapai būtų veiksmingai koordinuojami;

| (21) | ESF+ turėtų remti užimtumo, socialinės įtraukties,
  skurdo panaikinimo,
  sveikatos priežiūros, ilgalaikės globos, švietimo ir mokymo politikos ir sistemų reformas. Siekdamos geresnio suderinimo su Europos semestru valstybės narės turėtų skirti tinkamą ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, išteklių kiekį tam, kad būtų įgyvendintos atitinkamos konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos dėl struktūrinių problemų, kurias tikslinga spręsti naudojant į ESF+ aprėptį patenkančias daugiametes investicijas. Komisija ir valstybės narės turėtų
  įtraukti regionines ir vietos valdžios institucijas siekiant
  užtikrinti pasidalijamojo valdymo bei ESF+ sveikatos dalies ir Reformų rėmimo programos, įskaitant Reformų įgyvendinimo priemonę, bei Techninės paramos priemonės tarpusavio suderinamumą, koordinavimą ir papildomumą. Visų pirma Komisija ir valstybės narės, siekdamos garantuoti finansavimo šaltinių, įskaitant techninę paramą, nuoseklumą, suderinamumą, papildomumą ir sinergiją, turėtų užtikrinti, kad visi proceso etapai būtų veiksmingai koordinuojami
  , atsižvelgiant į Europos socialinių teisių ramstyje nustatytus principus ir teises, socialinių rodiklių suvestinę pagal Europos semestrą, TDO deramo darbo darbotvarkę, taip pat regionines ypatybes, taip padedant pasiekti SESV 174 straipsnyje nustatytų Sąjungos ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslų
  ; |
| --- | --- |

(21)

ESF+ turėtų remti užimtumo, socialinės įtraukties,
  skurdo panaikinimo,
  sveikatos priežiūros, ilgalaikės globos, švietimo ir mokymo politikos ir sistemų reformas. Siekdamos geresnio suderinimo su Europos semestru valstybės narės turėtų skirti tinkamą ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, išteklių kiekį tam, kad būtų įgyvendintos atitinkamos konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos dėl struktūrinių problemų, kurias tikslinga spręsti naudojant į ESF+ aprėptį patenkančias daugiametes investicijas. Komisija ir valstybės narės turėtų
  įtraukti regionines ir vietos valdžios institucijas siekiant
  užtikrinti pasidalijamojo valdymo bei ESF+ sveikatos dalies ir Reformų rėmimo programos, įskaitant Reformų įgyvendinimo priemonę, bei Techninės paramos priemonės tarpusavio suderinamumą, koordinavimą ir papildomumą. Visų pirma Komisija ir valstybės narės, siekdamos garantuoti finansavimo šaltinių, įskaitant techninę paramą, nuoseklumą, suderinamumą, papildomumą ir sinergiją, turėtų užtikrinti, kad visi proceso etapai būtų veiksmingai koordinuojami
  , atsižvelgiant į Europos socialinių teisių ramstyje nustatytus principus ir teises, socialinių rodiklių suvestinę pagal Europos semestrą, TDO deramo darbo darbotvarkę, taip pat regionines ypatybes, taip padedant pasiekti SESV 174 straipsnyje nustatytų Sąjungos ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslų
  ;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

21 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (21a) | atsižvelgiant į skirtingą regionų išsivystymo lygį ir skirtingas socialines sąlygas Sąjungoje, reikėtų pakankamo ESF+ lankstumo, kad būtų atsižvelgiama į regioninius ir teritorinius ypatumus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21a)

atsižvelgiant į skirtingą regionų išsivystymo lygį ir skirtingas socialines sąlygas Sąjungoje, reikėtų pakankamo ESF+ lankstumo, kad būtų atsižvelgiama į regioninius ir teritorinius ypatumus;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | siekdamos užtikrinti, kad būtų tinkamai pabrėžtas socialinis Europos matmuo, įtvirtintas Europos socialinių teisių ramsčiu, ir labiausiai skurstantiems būtų skirta minimali išteklių dalis, valstybės narės socialinei įtraukčiai skatinti turėtų skirti bent
  25 proc.
  nacionalinių ESF+ išteklių, skirtų pagal ESF+ dalį, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

siekdamos užtikrinti, kad būtų tinkamai pabrėžtas socialinis Europos matmuo, įtvirtintas Europos socialinių teisių ramsčiu, ir labiausiai skurstantiems būtų skirta minimali išteklių dalis, valstybės narės socialinei įtraukčiai skatinti turėtų skirti bent
  25 proc.
  nacionalinių ESF+ išteklių, skirtų pagal ESF+ dalį, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas;

| (22) | siekdamos užtikrinti, kad būtų tinkamai pabrėžtas socialinis Europos matmuo, įtvirtintas Europos socialinių teisių ramsčiu, ir labiausiai skurstantiems būtų skirta minimali išteklių dalis, valstybės narės socialinei įtraukčiai skatinti
  ir skurdui panaikinti
  turėtų skirti bent
  27 proc.
  nacionalinių ESF+ išteklių, skirtų pagal ESF+ dalį, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas
  . Ši procentinė dalis turėtų papildyti nacionalinius išteklius, kuriais siekiama spręsti didelio skurdo problemą; |
| --- | --- |

(22)

siekdamos užtikrinti, kad būtų tinkamai pabrėžtas socialinis Europos matmuo, įtvirtintas Europos socialinių teisių ramsčiu, ir labiausiai skurstantiems būtų skirta minimali išteklių dalis, valstybės narės socialinei įtraukčiai skatinti
  ir skurdui panaikinti
  turėtų skirti bent
  27 proc.
  nacionalinių ESF+ išteklių, skirtų pagal ESF+ dalį, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas
  . Ši procentinė dalis turėtų papildyti nacionalinius išteklius, kuriais siekiama spręsti didelio skurdo problemą;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

22 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (22a) | visos valstybės narės yra ratifikavusios Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, kuri yra standartas vaiko teisių rėmimo ir apsaugos srityje. Vaiko teisių rėmimas yra aiškiai suformuluotas Sąjungos politikos tikslas (Lisabonos sutarties 3 straipsnis) ir Chartijoje reikalaujama, kad vykdant visus Sąjungos veiksmus būtų pirmiausia atsižvelgiama į vaiko interesus. Sąjunga ir valstybės narės turėtų tinkamai panaudoti ESF+, kad išvaduotų vaikus iš skurdo ir socialinės atskirties, kaip apibrėžta 2013 m. Komisijos rekomendacijoje „Investicijos į vaikus“. ESF+ turėtų remti veiksmus, kuriais skatinama veiksminga intervencija, padedanti įgyvendinti vaikų teises; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22a)

visos valstybės narės yra ratifikavusios Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, kuri yra standartas vaiko teisių rėmimo ir apsaugos srityje. Vaiko teisių rėmimas yra aiškiai suformuluotas Sąjungos politikos tikslas (Lisabonos sutarties 3 straipsnis) ir Chartijoje reikalaujama, kad vykdant visus Sąjungos veiksmus būtų pirmiausia atsižvelgiama į vaiko interesus. Sąjunga ir valstybės narės turėtų tinkamai panaudoti ESF+, kad išvaduotų vaikus iš skurdo ir socialinės atskirties, kaip apibrėžta 2013 m. Komisijos rekomendacijoje „Investicijos į vaikus“. ESF+ turėtų remti veiksmus, kuriais skatinama veiksminga intervencija, padedanti įgyvendinti vaikų teises;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

22 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (22b) | atsižvelgiant į nemažėjantį vaikų skurdo ir socialinės atskirties lygį Sąjungoje (2017 m. jis siekė 26,4  proc.) ir atsižvelgiant į Europos socialinių teisių ramstį, kuriame teigiama, kad vaikai turi teisę į apsaugą nuo skurdo ir vaikai iš socialiai remtinos aplinkos turi teisę į specialias lygių galimybių skatinimo priemones, valstybės narės turėtų skirti bent 5 proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, Europos vaiko garantijų programai, siekiant užtikrinti vaikams vienodas galimybes naudotis nemokamomis sveikatos priežiūros paslaugomis, gauti nemokamas švietimo, nemokamas vaikų priežiūros, tinkamo būsto ir tinkamos mitybos paslaugas, kad būtų panaikintas vaikų skurdas ir socialinė atskirtis. Anksti investavus į vaikus didelę naudą gauna ne tik tie vaikai, bet ir visuomenė, tai yra labai svarbu, norint jau ankstyvojoje vaikystėje išlaisvinti vaikus iš nepalankios socialinės padėties. Padedant vaikams ugdyti įgūdžius ir gebėjimus, jie gali išnaudoti visą savo potencialą, kad pasiektų geriausių rezultatų švietimo ir sveikatos srityje, taip pat tai padeda jiems tapti aktyviais visuomenės nariais ir padidinti savo, kaip jaunų žmonių, galimybes darbo rinkoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22b)

atsižvelgiant į nemažėjantį vaikų skurdo ir socialinės atskirties lygį Sąjungoje (2017 m. jis siekė 26,4  proc.) ir atsižvelgiant į Europos socialinių teisių ramstį, kuriame teigiama, kad vaikai turi teisę į apsaugą nuo skurdo ir vaikai iš socialiai remtinos aplinkos turi teisę į specialias lygių galimybių skatinimo priemones, valstybės narės turėtų skirti bent 5 proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, Europos vaiko garantijų programai, siekiant užtikrinti vaikams vienodas galimybes naudotis nemokamomis sveikatos priežiūros paslaugomis, gauti nemokamas švietimo, nemokamas vaikų priežiūros, tinkamo būsto ir tinkamos mitybos paslaugas, kad būtų panaikintas vaikų skurdas ir socialinė atskirtis. Anksti investavus į vaikus didelę naudą gauna ne tik tie vaikai, bet ir visuomenė, tai yra labai svarbu, norint jau ankstyvojoje vaikystėje išlaisvinti vaikus iš nepalankios socialinės padėties. Padedant vaikams ugdyti įgūdžius ir gebėjimus, jie gali išnaudoti visą savo potencialą, kad pasiektų geriausių rezultatų švietimo ir sveikatos srityje, taip pat tai padeda jiems tapti aktyviais visuomenės nariais ir padidinti savo, kaip jaunų žmonių, galimybes darbo rinkoje;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | atsižvelgiant į nuolatinį aukštą jaunimo, visų pirma jaunuolių, kurie
  ir
  nedirba,
  ir
  nesimoko, nedarbo lygį bei neveiklumą įvairiose valstybėse narėse ir regionuose, svarbu, kad valstybės narės toliau skirtų pakankamai ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, išteklių veiksmams, kuriais remiamas jaunimo užimtumas,
  įskaitant
  Jaunimo garantijų iniciatyvos
  įgyvendinimą
  . Siekdamos sustiprinti 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu įgyvendinamus Jaunimo užimtumo iniciatyvos veiksmus, skirtus asmenims, valstybės narės turėtų labiau skatinti jaunimui skirtas užimtumo ir švietimo, grįžimo į darbą ir informavimo priemones, prireikus pirmenybę skirdamos ilgalaikiams bedarbiams jaunuoliams, neveikliam ir palankių sąlygų neturinčiam jaunimui, įskaitant darbą su jaunimu. Be to, valstybės narės turėtų investuoti į priemones, kuriomis sudaromos sąlygos paprasčiau pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką, ir įdarbinimo tarnybų reformavimo ir pritaikymo priemones siekiant teikti jaunimui konkrečiai pritaikytą pagalbą.
  Todėl jaunimo
  užimtumui skatinti
  susijusios
  valstybės narės turėtų skirti bent
  10 proc.
  nacionalinių ESF+ išteklių, skirtų pagal ESF+ dalį
  , kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

atsižvelgiant į nuolatinį aukštą jaunimo, visų pirma jaunuolių, kurie
  ir
  nedirba,
  ir
  nesimoko, nedarbo lygį bei neveiklumą įvairiose valstybėse narėse ir regionuose, svarbu, kad valstybės narės toliau skirtų pakankamai ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, išteklių veiksmams, kuriais remiamas jaunimo užimtumas,
  įskaitant
  Jaunimo garantijų iniciatyvos
  įgyvendinimą
  . Siekdamos sustiprinti 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu įgyvendinamus Jaunimo užimtumo iniciatyvos veiksmus, skirtus asmenims, valstybės narės turėtų labiau skatinti jaunimui skirtas užimtumo ir švietimo, grįžimo į darbą ir informavimo priemones, prireikus pirmenybę skirdamos ilgalaikiams bedarbiams jaunuoliams, neveikliam ir palankių sąlygų neturinčiam jaunimui, įskaitant darbą su jaunimu. Be to, valstybės narės turėtų investuoti į priemones, kuriomis sudaromos sąlygos paprasčiau pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką, ir įdarbinimo tarnybų reformavimo ir pritaikymo priemones siekiant teikti jaunimui konkrečiai pritaikytą pagalbą.
  Todėl jaunimo
  užimtumui skatinti
  susijusios
  valstybės narės turėtų skirti bent
  10 proc.
  nacionalinių ESF+ išteklių, skirtų pagal ESF+ dalį
  , kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas;

| (23) | atsižvelgiant į nuolatinį aukštą jaunimo, visų pirma jaunuolių, kurie nedirba, nesimoko
  ir nedalyvauja mokymuose
  , nedarbo lygį
  , o iš nepalankios socialinės aplinkos kilusio jaunimo atveju jis yra dar aukštesnis,
  bei neveiklumą įvairiose valstybėse narėse ir regionuose, svarbu, kad valstybės narės toliau skirtų pakankamai ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, išteklių veiksmams, kuriais remiamas jaunimo užimtumas,
  visų pirma
  Jaunimo garantijų iniciatyvos
  įgyvendinimui
  . Siekdamos sustiprinti 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu įgyvendinamus Jaunimo užimtumo iniciatyvos veiksmus, skirtus asmenims, valstybės narės turėtų labiau skatinti jaunimui skirtas
  aukštos kokybės
  užimtumo ir švietimo, grįžimo į darbą ir
  veiksmingas
  informavimo priemones, prireikus pirmenybę skirdamos ilgalaikiams bedarbiams jaunuoliams, neveikliam ir palankių sąlygų neturinčiam jaunimui,
  sunkiai pasiekiamiems jauniems asmenims ir pažeidžiamose padėtyse esantiems jauniems asmenims,
  įskaitant darbą su jaunimu. Be to, valstybės narės turėtų investuoti į priemones, kuriomis sudaromos sąlygos paprasčiau pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką, ir įdarbinimo tarnybų reformavimo ir pritaikymo priemones siekiant teikti jaunimui konkrečiai pritaikytą pagalbą
  ir užtikrinti, kad jų paslaugos būtų teikiamos be jokios diskriminacijos
  .
  Jaunimo
  užimtumui
  , tolesniam ugdymui, kokybiškoms darbo vietoms, pameistrystei ir profesinei praktikai
  skatinti valstybės narės turėtų skirti bent
  3 proc.
  nacionalinių ESF+ išteklių, skirtų pagal ESF+ dalį
  . Valstybės narės, kuriose nedirbančio, nesimokančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo lygis aukštesnis už Sąjungos vidurkį arba didesnis nei 15 proc., turėtų skirti bent 15 proc. savo nacionalinių ESF+ išteklių šios srities politikai remti, imdamosi veiksmų atitinkamu teritoriniu lygmeniu; |
| --- | --- |

(23)

atsižvelgiant į nuolatinį aukštą jaunimo, visų pirma jaunuolių, kurie nedirba, nesimoko
  ir nedalyvauja mokymuose
  , nedarbo lygį
  , o iš nepalankios socialinės aplinkos kilusio jaunimo atveju jis yra dar aukštesnis,
  bei neveiklumą įvairiose valstybėse narėse ir regionuose, svarbu, kad valstybės narės toliau skirtų pakankamai ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, išteklių veiksmams, kuriais remiamas jaunimo užimtumas,
  visų pirma
  Jaunimo garantijų iniciatyvos
  įgyvendinimui
  . Siekdamos sustiprinti 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu įgyvendinamus Jaunimo užimtumo iniciatyvos veiksmus, skirtus asmenims, valstybės narės turėtų labiau skatinti jaunimui skirtas
  aukštos kokybės
  užimtumo ir švietimo, grįžimo į darbą ir
  veiksmingas
  informavimo priemones, prireikus pirmenybę skirdamos ilgalaikiams bedarbiams jaunuoliams, neveikliam ir palankių sąlygų neturinčiam jaunimui,
  sunkiai pasiekiamiems jauniems asmenims ir pažeidžiamose padėtyse esantiems jauniems asmenims,
  įskaitant darbą su jaunimu. Be to, valstybės narės turėtų investuoti į priemones, kuriomis sudaromos sąlygos paprasčiau pereiti iš švietimo sistemos į darbo rinką, ir įdarbinimo tarnybų reformavimo ir pritaikymo priemones siekiant teikti jaunimui konkrečiai pritaikytą pagalbą
  ir užtikrinti, kad jų paslaugos būtų teikiamos be jokios diskriminacijos
  .
  Jaunimo
  užimtumui
  , tolesniam ugdymui, kokybiškoms darbo vietoms, pameistrystei ir profesinei praktikai
  skatinti valstybės narės turėtų skirti bent
  3 proc.
  nacionalinių ESF+ išteklių, skirtų pagal ESF+ dalį
  . Valstybės narės, kuriose nedirbančio, nesimokančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo lygis aukštesnis už Sąjungos vidurkį arba didesnis nei 15 proc., turėtų skirti bent 15 proc. savo nacionalinių ESF+ išteklių šios srities politikai remti, imdamosi veiksmų atitinkamu teritoriniu lygmeniu;

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

23 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (23a) | kadangi subregioniniai skirtumai didėja, be kita ko, net ir labiau pasiturinčiuose regionuose, kuriuose esama skurstančių vietovių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23a)

kadangi subregioniniai skirtumai didėja, be kita ko, net ir labiau pasiturinčiuose regionuose, kuriuose esama skurstančių vietovių;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

23 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (23b) | atsižvelgiant į išplėstą ESF+ taikymo sritį ir norint pasiekti Programos tikslus, šioms papildomoms užduotims turėtų būti skiriamas papildomas biudžetas. Reikia daugiau lėšų kovai su nedarbu, visų pirma jaunimo nedarbu, skurdu, taip pat siekiant paremti profesinį tobulėjimą ir mokymą, ypač skaitmeninėse darbo vietose, laikantis Europos socialinių teisių ramstyje nustatytų principų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23b)

atsižvelgiant į išplėstą ESF+ taikymo sritį ir norint pasiekti Programos tikslus, šioms papildomoms užduotims turėtų būti skiriamas papildomas biudžetas. Reikia daugiau lėšų kovai su nedarbu, visų pirma jaunimo nedarbu, skurdu, taip pat siekiant paremti profesinį tobulėjimą ir mokymą, ypač skaitmeninėse darbo vietose, laikantis Europos socialinių teisių ramstyje nustatytų principų;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

23 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (23c) | reikėtų tvariai EURES, visų pirma visapusiškai plečiant interneto platformą ir aktyviai dalyvaujant valstybėms narėms. Valstybės narės turėtų veiksmingiau naudotis dabartiniu modeliu ir EURES sistemoje skelbti visas valstybėse narėse laisvas darbo vietas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23c)

reikėtų tvariai EURES, visų pirma visapusiškai plečiant interneto platformą ir aktyviai dalyvaujant valstybėms narėms. Valstybės narės turėtų veiksmingiau naudotis dabartiniu modeliu ir EURES sistemoje skelbti visas valstybėse narėse laisvas darbo vietas;

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (24) | valstybės narės turėtų užtikrinti, kad
  šiomis lėšomis
  finansuojami veiksmai būtų koordinuojami vienas su kitu ir papildytų vienas kitą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24)

valstybės narės turėtų užtikrinti, kad
  šiomis lėšomis
  finansuojami veiksmai būtų koordinuojami vienas su kitu ir papildytų vienas kitą;

| (24) | valstybės narės
  ir Komisija
  turėtų užtikrinti, kad
  pagal ESF+ ir kitas Sąjungos programas ir priemones, pvz., Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, Europos regioninės plėtros fondą, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondą, programą „Erasmus“, Prieglobsčio ir migracijos fondą, programą „Europos horizontas“, Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai, Skaitmeninės Europos programą, fondą „InvestEU“, programą „Kūrybiška Europa“ arba Europos solidarumo korpusą
  finansuojami veiksmai būtų koordinuojami vienas su kitu ir papildytų vienas kitą
  , bei pasinaudoti sinergija tarp jų
  ; |
| --- | --- |

(24)

valstybės narės
  ir Komisija
  turėtų užtikrinti, kad
  pagal ESF+ ir kitas Sąjungos programas ir priemones, pvz., Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, Europos regioninės plėtros fondą, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondą, programą „Erasmus“, Prieglobsčio ir migracijos fondą, programą „Europos horizontas“, Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai, Skaitmeninės Europos programą, fondą „InvestEU“, programą „Kūrybiška Europa“ arba Europos solidarumo korpusą
  finansuojami veiksmai būtų koordinuojami vienas su kitu ir papildytų vienas kitą
  , bei pasinaudoti sinergija tarp jų
  ;

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | pagal SESV 349
  straipsnį
  ir 1994 m. Stojimo akto 6 protokolo 2 straipsnį atokiausi regionai
  ir
  retai apgyvendinti šiauriniai regionai turi teisę į specialias priemones pagal bendras politikos priemones ir ES programas. Dėl
  nuolatinių suvaržymų
  šiems regionams reikalinga speciali parama; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

pagal SESV 349
  straipsnį
  ir 1994 m. Stojimo akto 6 protokolo 2 straipsnį atokiausi regionai
  ir
  retai apgyvendinti šiauriniai regionai turi teisę į specialias priemones pagal bendras politikos priemones ir ES programas. Dėl
  nuolatinių suvaržymų
  šiems regionams reikalinga speciali parama;

| (25) | pagal SESV 349
  ir 174 straipsnius
  ir 1994 m. Stojimo akto 6 protokolo 2 straipsnį atokiausi regionai, retai apgyvendinti šiauriniai regionai
  ir salos
  turi teisę į specialias priemones pagal bendras politikos priemones ir ES programas. Dėl
  jų nuolat patiriamų sunkių gamtinių sąlygų
  šiems regionams reikalinga speciali parama; |
| --- | --- |

(25)

pagal SESV 349
  ir 174 straipsnius
  ir 1994 m. Stojimo akto 6 protokolo 2 straipsnį atokiausi regionai, retai apgyvendinti šiauriniai regionai
  ir salos
  turi teisę į specialias priemones pagal bendras politikos priemones ir ES programas. Dėl
  jų nuolat patiriamų sunkių gamtinių sąlygų
  šiems regionams reikalinga speciali parama;

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

25 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (25a) | pagal SESV 174 straipsnį valstybės narės ir Komisija turėtų užtikrinti, kad ESF+ prisidėtų prie konkrečių politikos priemonių kūrimo ir įgyvendinimo, kad būtų sprendžiami didelių ir nuolatinių demografinių trūkumų turinčių regionų, pvz., ištuštėjusių arba labai retai apgyvendintų regionų, trūkumų ir sunkumų klausimai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25a)

pagal SESV 174 straipsnį valstybės narės ir Komisija turėtų užtikrinti, kad ESF+ prisidėtų prie konkrečių politikos priemonių kūrimo ir įgyvendinimo, kad būtų sprendžiami didelių ir nuolatinių demografinių trūkumų turinčių regionų, pvz., ištuštėjusių arba labai retai apgyvendintų regionų, trūkumų ir sunkumų klausimai;

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

26 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (26) | ESF+ lėšomis remiamų veiksmų veiksmingą ir rezultatyvų įgyvendinimą lemia geras valdymas ir visų
  atitinkamais teritoriniais lygmenimis veikiančių dalyvių ir
  socialinių
  bei
  ekonominių dalyvių, ypač socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės, partnerystė. Todėl itin svarbu, kad valstybės narės
  ragintų socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę dalyvauti ESF+ veikloje, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26)

ESF+ lėšomis remiamų veiksmų veiksmingą ir rezultatyvų įgyvendinimą lemia geras valdymas ir visų
  atitinkamais teritoriniais lygmenimis veikiančių dalyvių ir
  socialinių
  bei
  ekonominių dalyvių, ypač socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės, partnerystė. Todėl itin svarbu, kad valstybės narės
  ragintų socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę dalyvauti ESF+ veikloje, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas;

| (26) | ESF+ lėšomis remiamų veiksmų veiksmingą ir rezultatyvų įgyvendinimą lemia geras valdymas ir visų
  Sąjungos institucijų ir vietos, regioninių bei nacionalinių valdžios institucijų, taip pat
  socialinių
  ir
  ekonominių dalyvių, ypač socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės, partnerystė. Todėl itin svarbu, kad valstybės narės
  , plėtodamos partnerystę su regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, užtikrintų prasmingą socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų pilietinės visuomenės, lygybės įstaigų, nacionalinių žmogaus teisių institucijų ir kitų susijusių arba atstovaujamųjų organizacijų dalyvavimą programuojant ir įgyvendinant ESF+ visais etapais – nuo veiklos programų prioritetų nustatymo iki įgyvendinimo, stebėjimo ir rezultatų bei poveikio vertinimo, vadovaujantis Europos struktūrinių ir investicijų fondų Europos partnerystės elgesio kodeksu, nustatytu Komisijos deleguotuoju Reglamentu (ES) Nr. 240/2014

   (1a)

  . Be to, siekiant užtikrinti nediskriminavimą ir vienodas galimybes, visais etapais turėtų dalyvauti lygybės įstaigos ir nacionalinės žmogaus teisių institucijos; |
| --- | --- |

(26)

ESF+ lėšomis remiamų veiksmų veiksmingą ir rezultatyvų įgyvendinimą lemia geras valdymas ir visų
  Sąjungos institucijų ir vietos, regioninių bei nacionalinių valdžios institucijų, taip pat
  socialinių
  ir
  ekonominių dalyvių, ypač socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės, partnerystė. Todėl itin svarbu, kad valstybės narės
  , plėtodamos partnerystę su regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, užtikrintų prasmingą socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų pilietinės visuomenės, lygybės įstaigų, nacionalinių žmogaus teisių institucijų ir kitų susijusių arba atstovaujamųjų organizacijų dalyvavimą programuojant ir įgyvendinant ESF+ visais etapais – nuo veiklos programų prioritetų nustatymo iki įgyvendinimo, stebėjimo ir rezultatų bei poveikio vertinimo, vadovaujantis Europos struktūrinių ir investicijų fondų Europos partnerystės elgesio kodeksu, nustatytu Komisijos deleguotuoju Reglamentu (ES) Nr. 240/2014

   (1a)

  . Be to, siekiant užtikrinti nediskriminavimą ir vienodas galimybes, visais etapais turėtų dalyvauti lygybės įstaigos ir nacionalinės žmogaus teisių institucijos;

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

26 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (26a) | siekiant gero valdymo ir vadovaujančiųjų institucijų ir partnerių partnerystės, būtina efektyviai ir veiksmingai pasinaudoti suinteresuotųjų subjektų, kuriems valstybės narės turėtų skirti atitinkamą ESF+ išteklių sumą, gebėjimų stiprinimu. Investicijos į institucinius gebėjimus ir viešąjį administravimą bei viešąsias paslaugas nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu, siekiant vykdyti reformas, užtikrinti geresnį reglamentavimą ir gerą valdymą, nebėra įtrauktos kaip ESF+ veiklos tikslas, kuriam taikomas pasidalijamasis valdymas, bet įtrauktas į Struktūrinių reformų rėmimo programą, todėl būtina, kad Komisija ir valstybės narės užtikrintų veiksmingą šių dviejų priemonių koordinavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26a)

siekiant gero valdymo ir vadovaujančiųjų institucijų ir partnerių partnerystės, būtina efektyviai ir veiksmingai pasinaudoti suinteresuotųjų subjektų, kuriems valstybės narės turėtų skirti atitinkamą ESF+ išteklių sumą, gebėjimų stiprinimu. Investicijos į institucinius gebėjimus ir viešąjį administravimą bei viešąsias paslaugas nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu, siekiant vykdyti reformas, užtikrinti geresnį reglamentavimą ir gerą valdymą, nebėra įtrauktos kaip ESF+ veiklos tikslas, kuriam taikomas pasidalijamasis valdymas, bet įtrauktas į Struktūrinių reformų rėmimo programą, todėl būtina, kad Komisija ir valstybės narės užtikrintų veiksmingą šių dviejų priemonių koordinavimą;

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

27 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (27) | siekiant, kad politikos priemonės būtų geriau pritaikytos prie socialinių pokyčių ir būtų skatinami ir remiami novatoriški sprendimai, itin svarbu remti socialines inovacijas. Siekiant padidinti politikos veiksmingumą, prieš pradedant plačiau diegti novatoriškus sprendimus, pirmiausia būtų naudinga juos patikrinti ir įvertinti, o tam turėtų būti pagrįstai skirta speciali ESF+ parama; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27)

siekiant, kad politikos priemonės būtų geriau pritaikytos prie socialinių pokyčių ir būtų skatinami ir remiami novatoriški sprendimai, itin svarbu remti socialines inovacijas. Siekiant padidinti politikos veiksmingumą, prieš pradedant plačiau diegti novatoriškus sprendimus, pirmiausia būtų naudinga juos patikrinti ir įvertinti, o tam turėtų būti pagrįstai skirta speciali ESF+ parama;

| (27) | siekiant, kad politikos priemonės būtų geriau pritaikytos prie socialinių pokyčių ir socialinės ekonomikos bei būtų skatinami ir remiami novatoriški sprendimai,
  be kita ko, vietos lygmeniu
  , itin svarbu remti socialines inovacijas
  ir socialinę ekonomiką
  . Siekiant padidinti politikos veiksmingumą, prieš pradedant plačiau diegti novatoriškus sprendimus, pirmiausia būtų naudinga juos patikrinti ir įvertinti, o tam turėtų būti pagrįstai skirta speciali ESF+ parama; |
| --- | --- |

(27)

siekiant, kad politikos priemonės būtų geriau pritaikytos prie socialinių pokyčių ir socialinės ekonomikos bei būtų skatinami ir remiami novatoriški sprendimai,
  be kita ko, vietos lygmeniu
  , itin svarbu remti socialines inovacijas
  ir socialinę ekonomiką
  . Siekiant padidinti politikos veiksmingumą, prieš pradedant plačiau diegti novatoriškus sprendimus, pirmiausia būtų naudinga juos patikrinti ir įvertinti, o tam turėtų būti pagrįstai skirta speciali ESF+ parama;

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

27 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (27a) | kad būtų visapusiškai panaudotas sektorių bendradarbiavimo potencialas, gerinama sinergija ir suderinamumas su kitų sričių politika bei pasiekti bendri ESF+ tikslai, naudojantis juo turėtų būti remiami novatoriški veiksmai, kuriais – vykdant sporto ir fizinio aktyvumo bei kultūrinę veiklą – būtų siekiama skatinti socialinę įtrauktį, kovoti su jaunimo nedarbu, ypač kai tai susiję su palankių sąlygų neturinčiomis grupėmis, gerinti marginalizuotų grupių socialinę įtrauktį ir skatinti gerą sveikatą bei ligų prevenciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27a)

kad būtų visapusiškai panaudotas sektorių bendradarbiavimo potencialas, gerinama sinergija ir suderinamumas su kitų sričių politika bei pasiekti bendri ESF+ tikslai, naudojantis juo turėtų būti remiami novatoriški veiksmai, kuriais – vykdant sporto ir fizinio aktyvumo bei kultūrinę veiklą – būtų siekiama skatinti socialinę įtrauktį, kovoti su jaunimo nedarbu, ypač kai tai susiję su palankių sąlygų neturinčiomis grupėmis, gerinti marginalizuotų grupių socialinę įtrauktį ir skatinti gerą sveikatą bei ligų prevenciją;

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | valstybės narės ir Komisija turėtų užtikrinti, kad ESF+, vadovaujantis SESV 8 straipsniu, skatintų moterų ir vyrų lygybę siekiant skatinti vienodą požiūrį į moteris ir vyrus bei vienodas jų galimybes visose srityse, įskaitant dalyvavimą darbo rinkoje, įdarbinimo sąlygas ir karjeros perspektyvas. Be to,
  jos
  turėtų užtikrinti, kad ESF+
  teiktų visiems vienodas galimybes, nediskriminuodamas, kaip nustatyta SESV 10 straipsnyje, ir
  neįgaliuosius į visuomenę integruotų taip, kaip ir visus kitus, ir padėtų įgyvendinti Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją. Į šiuos principus reikėtų laiku ir nuosekliai atsižvelgti svarstant visus aspektus ir visais programų pasirengimo, stebėsenos, įgyvendinimo ir vertinimo etapais, tuo pačiu užtikrinant, kad būtų imtasi specialių veiksmų, kuriais skatinama lyčių lygybė ir vienodos galimybės. Be to, ESF+ turėtų skatinti pereiti nuo
  stacionarinės ir (arba)
  institucinės globos prie šeimos ir bendruomeninės priežiūros, visų pirma siekiant apsaugoti asmenis nuo daugialypės diskriminacijos. ESF+ neturėtų remti jokių segregaciją ar socialinę atskirtį skatinančių veiksmų. Reglamente (ES) Nr. [būsimasis BNR] nustatyta, kad išlaidų tinkamumo finansuoti taisyklės priimamos nacionaliniu lygmeniu, išskyrus tam tikras išimtis, dėl kurių būtina parengti konkrečias ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, nuostatas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

valstybės narės ir Komisija turėtų užtikrinti, kad ESF+, vadovaujantis SESV 8 straipsniu, skatintų moterų ir vyrų lygybę siekiant skatinti vienodą požiūrį į moteris ir vyrus bei vienodas jų galimybes visose srityse, įskaitant dalyvavimą darbo rinkoje, įdarbinimo sąlygas ir karjeros perspektyvas. Be to,
  jos
  turėtų užtikrinti, kad ESF+
  teiktų visiems vienodas galimybes, nediskriminuodamas, kaip nustatyta SESV 10 straipsnyje, ir
  neįgaliuosius į visuomenę integruotų taip, kaip ir visus kitus, ir padėtų įgyvendinti Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją. Į šiuos principus reikėtų laiku ir nuosekliai atsižvelgti svarstant visus aspektus ir visais programų pasirengimo, stebėsenos, įgyvendinimo ir vertinimo etapais, tuo pačiu užtikrinant, kad būtų imtasi specialių veiksmų, kuriais skatinama lyčių lygybė ir vienodos galimybės. Be to, ESF+ turėtų skatinti pereiti nuo
  stacionarinės ir (arba)
  institucinės globos prie šeimos ir bendruomeninės priežiūros, visų pirma siekiant apsaugoti asmenis nuo daugialypės diskriminacijos. ESF+ neturėtų remti jokių segregaciją ar socialinę atskirtį skatinančių veiksmų. Reglamente (ES) Nr. [būsimasis BNR] nustatyta, kad išlaidų tinkamumo finansuoti taisyklės priimamos nacionaliniu lygmeniu, išskyrus tam tikras išimtis, dėl kurių būtina parengti konkrečias ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, nuostatas;

| (28) | valstybės narės ir Komisija turėtų užtikrinti, kad ESF+, vadovaujantis SESV 8 straipsniu, skatintų moterų ir vyrų lygybę siekiant skatinti vienodą požiūrį į moteris ir vyrus bei vienodas jų galimybes visose srityse, įskaitant dalyvavimą darbo rinkoje, įdarbinimo sąlygas ir karjeros perspektyvas.
  Į lyčių aspektus turėtų būti atsižvelgiama visose įgyvendinamose programose, jų rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo etapais. Be to, ESF+ visų pirma reikėtų laikytis Chartijos 21 straipsnio, kuriame nustatyta, kad draudžiama bet kokia diskriminacija, ypač dėl asmens lyties, rasės, odos spalvos, tautinės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitokių pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo, negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos. Taip pat turėtų būti uždrausta bet kokia diskriminacija dėl lyties požymių ar lytinės tapatybės ir dėl pilietybės.
  Be to,
  valstybės narės ir Komisija
  turėtų užtikrinti, kad ESF+ neįgaliuosius į visuomenę integruotų taip, kaip ir visus kitus, ir padėtų įgyvendinti Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją
  , be kita ko, švietimo, darbo, užimtumo ir visuotinio prieinamumo atžvilgiais
  . Į šiuos principus reikėtų laiku ir nuosekliai atsižvelgti svarstant visus aspektus ir visais programų pasirengimo, stebėsenos, įgyvendinimo ir vertinimo etapais, tuo pačiu užtikrinant, kad būtų imtasi specialių veiksmų, kuriais skatinama lyčių lygybė ir vienodos galimybės. Be to, ESF+ turėtų skatinti pereiti nuo institucinės globos prie šeimos ir bendruomeninės priežiūros, visų pirma siekiant apsaugoti asmenis nuo daugialypės
  ir tarpsektorinės
  diskriminacijos. ESF+ neturėtų remti jokių segregaciją ar socialinę atskirtį skatinančių veiksmų. Reglamente (ES) Nr. [būsimasis BNR] nustatyta, kad išlaidų tinkamumo finansuoti taisyklės
  turi atitikti Chartiją ir turi būti
  priimamos nacionaliniu lygmeniu, išskyrus tam tikras išimtis, dėl kurių būtina parengti konkrečias ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, nuostatas; |
| --- | --- |

(28)

valstybės narės ir Komisija turėtų užtikrinti, kad ESF+, vadovaujantis SESV 8 straipsniu, skatintų moterų ir vyrų lygybę siekiant skatinti vienodą požiūrį į moteris ir vyrus bei vienodas jų galimybes visose srityse, įskaitant dalyvavimą darbo rinkoje, įdarbinimo sąlygas ir karjeros perspektyvas.
  Į lyčių aspektus turėtų būti atsižvelgiama visose įgyvendinamose programose, jų rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo etapais. Be to, ESF+ visų pirma reikėtų laikytis Chartijos 21 straipsnio, kuriame nustatyta, kad draudžiama bet kokia diskriminacija, ypač dėl asmens lyties, rasės, odos spalvos, tautinės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitokių pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo, negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos. Taip pat turėtų būti uždrausta bet kokia diskriminacija dėl lyties požymių ar lytinės tapatybės ir dėl pilietybės.
  Be to,
  valstybės narės ir Komisija
  turėtų užtikrinti, kad ESF+ neįgaliuosius į visuomenę integruotų taip, kaip ir visus kitus, ir padėtų įgyvendinti Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją
  , be kita ko, švietimo, darbo, užimtumo ir visuotinio prieinamumo atžvilgiais
  . Į šiuos principus reikėtų laiku ir nuosekliai atsižvelgti svarstant visus aspektus ir visais programų pasirengimo, stebėsenos, įgyvendinimo ir vertinimo etapais, tuo pačiu užtikrinant, kad būtų imtasi specialių veiksmų, kuriais skatinama lyčių lygybė ir vienodos galimybės. Be to, ESF+ turėtų skatinti pereiti nuo institucinės globos prie šeimos ir bendruomeninės priežiūros, visų pirma siekiant apsaugoti asmenis nuo daugialypės
  ir tarpsektorinės
  diskriminacijos. ESF+ neturėtų remti jokių segregaciją ar socialinę atskirtį skatinančių veiksmų. Reglamente (ES) Nr. [būsimasis BNR] nustatyta, kad išlaidų tinkamumo finansuoti taisyklės
  turi atitikti Chartiją ir turi būti
  priimamos nacionaliniu lygmeniu, išskyrus tam tikras išimtis, dėl kurių būtina parengti konkrečias ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, nuostatas;

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

28 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (28a) | turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti regioninius rodiklius, kad būtų galima geriau atsižvelgti į subregioninius skirtumus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28a)

turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti regioninius rodiklius, kad būtų galima geriau atsižvelgti į subregioninius skirtumus;

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

28 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (28b) | ESF+ turėtų remti kalbų mokymąsi, nes kalbų mokėjimas stiprina tarpusavio supratimą ir padeda kurti įtraukią visuomenę. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų platesnius mastu priimti pabėgėliams skirtą kalbinės pagalbos priemonių paketą, kurį parengė Europos Taryba; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28b)

ESF+ turėtų remti kalbų mokymąsi, nes kalbų mokėjimas stiprina tarpusavio supratimą ir padeda kurti įtraukią visuomenę. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų platesnius mastu priimti pabėgėliams skirtą kalbinės pagalbos priemonių paketą, kurį parengė Europos Taryba;

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

29 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (29) | siekdamos sumažinti administracinę naštą, susijusią su duomenų rinkimu, valstybės narės turėtų leisti vadovaujančiosioms institucijoms duomenis rinkti iš registrų, kai juose tų duomenų yra; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29)

siekdamos sumažinti administracinę naštą, susijusią su duomenų rinkimu, valstybės narės turėtų leisti vadovaujančiosioms institucijoms duomenis rinkti iš registrų, kai juose tų duomenų yra;

| (29) | siekdamos sumažinti administracinę naštą, susijusią su duomenų rinkimu, valstybės narės turėtų leisti vadovaujančiosioms institucijoms duomenis rinkti iš registrų, kai juose tų duomenų
  , jei įmanoma, suskirstytų pagal lytį,
  yra
  , ir laikytis asmens duomenų apsaugos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679

   (1a)

  . Taip pat patartina kurti paskatas toliau perduoti duomenis elektroniniu būdu, nes taip prisidedama prie administracinės naštos mažinimo; |
| --- | --- |

(29)

siekdamos sumažinti administracinę naštą, susijusią su duomenų rinkimu, valstybės narės turėtų leisti vadovaujančiosioms institucijoms duomenis rinkti iš registrų, kai juose tų duomenų
  , jei įmanoma, suskirstytų pagal lytį,
  yra
  , ir laikytis asmens duomenų apsaugos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679

   (1a)

  . Taip pat patartina kurti paskatas toliau perduoti duomenis elektroniniu būdu, nes taip prisidedama prie administracinės naštos mažinimo;

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

31 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (31) | socialiniai eksperimentai – nedidelio masto projektų tikrinimas sudarant sąlygas surinkti įrodymų apie galimybes įgyvendinti socialines inovacijas. Turėtų būti įmanoma idėjas įgyvendinti platesniu mastu
  arba kitais atvejais
  teikiant finansinę ESF+
  ir
  kitų šaltinių
  paramą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31)

socialiniai eksperimentai – nedidelio masto projektų tikrinimas sudarant sąlygas surinkti įrodymų apie galimybes įgyvendinti socialines inovacijas. Turėtų būti įmanoma idėjas įgyvendinti platesniu mastu
  arba kitais atvejais
  teikiant finansinę ESF+
  ir
  kitų šaltinių
  paramą
  ;

| (31) | socialiniai eksperimentai – nedidelio masto projektų tikrinimas sudarant sąlygas surinkti įrodymų apie galimybes įgyvendinti socialines inovacijas. Turėtų būti įmanoma
  ir skatinama idėjas išbandyti vietos lygmeniu, o perspektyvias
  idėjas įgyvendinti platesniu mastu
  arba perduoti įgyvendinti kitomis aplinkybėmis skirtinguose regionuose arba valstybėse narėse,
  teikiant finansinę ESF+ paramą
  arba šią paramą derinant su
  kitų šaltinių
  parama
  ; |
| --- | --- |

(31)

socialiniai eksperimentai – nedidelio masto projektų tikrinimas sudarant sąlygas surinkti įrodymų apie galimybes įgyvendinti socialines inovacijas. Turėtų būti įmanoma
  ir skatinama idėjas išbandyti vietos lygmeniu, o perspektyvias
  idėjas įgyvendinti platesniu mastu
  arba perduoti įgyvendinti kitomis aplinkybėmis skirtinguose regionuose arba valstybėse narėse,
  teikiant finansinę ESF+ paramą
  arba šią paramą derinant su
  kitų šaltinių
  parama
  ;

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

32 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (32) | nustatomos ESF+ nuostatos, kuriomis siekiama suteikti darbuotojams judėjimo laisvę nediskriminuojant ir užtikrinant glaudų valstybių narių
  centrinių
  įdarbinimo tarnybų
  tarpusavio
  bendradarbiavimą
  ir bendradarbiavimą su Komisija
  . Europos įdarbinimo tarnybų tinklas, sudarydamas sąlygas tarptautiniam darbuotojų judumui, turėtų skatinti geresnį darbo rinkų veikimą ir didesnį informacijos apie darbo rinkas skaidrumą. Be to, ESF+ apima tikslinių judumo programų rengimą ir rėmimą siekiant užpildyti darbo vietas ten, kur nustatyta darbo jėgos trūkumų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(32)

nustatomos ESF+ nuostatos, kuriomis siekiama suteikti darbuotojams judėjimo laisvę nediskriminuojant ir užtikrinant glaudų valstybių narių
  centrinių
  įdarbinimo tarnybų
  tarpusavio
  bendradarbiavimą
  ir bendradarbiavimą su Komisija
  . Europos įdarbinimo tarnybų tinklas, sudarydamas sąlygas tarptautiniam darbuotojų judumui, turėtų skatinti geresnį darbo rinkų veikimą ir didesnį informacijos apie darbo rinkas skaidrumą. Be to, ESF+ apima tikslinių judumo programų rengimą ir rėmimą siekiant užpildyti darbo vietas ten, kur nustatyta darbo jėgos trūkumų;

| (32) | nustatomos ESF+ nuostatos, kuriomis siekiama suteikti darbuotojams judėjimo laisvę nediskriminuojant ir užtikrinant glaudų valstybių narių
  viešųjų
  įdarbinimo tarnybų
  , Komisijos ir socialinių partnerių
  bendradarbiavimą.
  Dalyvaujant socialiniams partneriams,
  Europos įdarbinimo tarnybų tinklas, sudarydamas sąlygas tarptautiniam darbuotojų judumui, turėtų skatinti geresnį darbo rinkų veikimą ir didesnį informacijos apie darbo rinkas skaidrumą. Be to, ESF+ apima tikslinių judumo programų rengimą ir rėmimą siekiant užpildyti darbo vietas ten, kur nustatyta darbo jėgos trūkumų. ESF+ apima tarpvalstybines regioninių valstybinių užimtumo tarnybų ir socialinių partnerių partnerystes bei jų veiklą siekiant skatinti judumą, taip pat tarpvalstybinių darbo rinkų skaidrumą ir integraciją, pasiekiamus teikiant informaciją, konsultacijas ir darbo paieškos paslaugas. Daugelyje pasienio regionų šios partnerystės itin svarbios plėtojant tikrą Europos darbo rinką; |
| --- | --- |

(32)

nustatomos ESF+ nuostatos, kuriomis siekiama suteikti darbuotojams judėjimo laisvę nediskriminuojant ir užtikrinant glaudų valstybių narių
  viešųjų
  įdarbinimo tarnybų
  , Komisijos ir socialinių partnerių
  bendradarbiavimą.
  Dalyvaujant socialiniams partneriams,
  Europos įdarbinimo tarnybų tinklas, sudarydamas sąlygas tarptautiniam darbuotojų judumui, turėtų skatinti geresnį darbo rinkų veikimą ir didesnį informacijos apie darbo rinkas skaidrumą. Be to, ESF+ apima tikslinių judumo programų rengimą ir rėmimą siekiant užpildyti darbo vietas ten, kur nustatyta darbo jėgos trūkumų. ESF+ apima tarpvalstybines regioninių valstybinių užimtumo tarnybų ir socialinių partnerių partnerystes bei jų veiklą siekiant skatinti judumą, taip pat tarpvalstybinių darbo rinkų skaidrumą ir integraciją, pasiekiamus teikiant informaciją, konsultacijas ir darbo paieškos paslaugas. Daugelyje pasienio regionų šios partnerystės itin svarbios plėtojant tikrą Europos darbo rinką;

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

33 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (33) | galimybių gauti lėšų labai mažoms įmonėms, socialinės ekonomikos reikmėms ir
  socialinėms
  įmonėms trūkumas yra viena pagrindinių kliūčių, trukdančių pradėti verslą, visų pirma kalbant apie labiausiai atskirtus nuo darbo rinkos asmenis. ESF+ reglamentu nustatomos nuostatos, kuriomis siekiama sukurti rinkos ekosistemą, padidinti finansavimo
  socialinėms
  įmonėms galimybes ir galimybes gauti finansavimą ir patenkinti labiausiai to stokojančių asmenų, visų pirma bedarbių, moterų ir
  pažeidžiamų
  asmenų, norinčių steigti arba plėtoti nuosavas labai mažas įmones, poreikiai. Šis tikslas taip pat bus įgyvendinamas pasitelkus finansines priemones ir biudžeto garantiją naudojantis fondo „InvestEU“ socialinių investicijų ir įgūdžių politikos galimybėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(33)

galimybių gauti lėšų labai mažoms įmonėms, socialinės ekonomikos reikmėms ir
  socialinėms
  įmonėms trūkumas yra viena pagrindinių kliūčių, trukdančių pradėti verslą, visų pirma kalbant apie labiausiai atskirtus nuo darbo rinkos asmenis. ESF+ reglamentu nustatomos nuostatos, kuriomis siekiama sukurti rinkos ekosistemą, padidinti finansavimo
  socialinėms
  įmonėms galimybes ir galimybes gauti finansavimą ir patenkinti labiausiai to stokojančių asmenų, visų pirma bedarbių, moterų ir
  pažeidžiamų
  asmenų, norinčių steigti arba plėtoti nuosavas labai mažas įmones, poreikiai. Šis tikslas taip pat bus įgyvendinamas pasitelkus finansines priemones ir biudžeto garantiją naudojantis fondo „InvestEU“ socialinių investicijų ir įgūdžių politikos galimybėmis;

| (33) | galimybių gauti lėšų labai mažoms įmonėms, socialinės ekonomikos reikmėms ir
  socialinės ekonomikos
  įmonėms trūkumas yra viena pagrindinių kliūčių, trukdančių pradėti verslą, visų pirma kalbant apie labiausiai atskirtus nuo darbo rinkos asmenis. ESF+ reglamentu nustatomos nuostatos, kuriomis siekiama sukurti rinkos ekosistemą, padidinti finansavimo
  socialinės ekonomikos
  įmonėms
  , įskaitant kultūros ir kūrybos sektorių,
  galimybes ir galimybes gauti finansavimą
  bei paramos paslaugas
  ir patenkinti labiausiai to stokojančių asmenų, visų pirma bedarbių, moterų ir
  palankių sąlygų neturinčių grupių
  asmenų, norinčių steigti arba plėtoti nuosavas labai mažas įmones, poreikiai. Šis tikslas taip pat bus įgyvendinamas pasitelkus finansines priemones ir biudžeto garantiją naudojantis fondo „InvestEU“ socialinių investicijų ir įgūdžių politikos galimybėmis; |
| --- | --- |

(33)

galimybių gauti lėšų labai mažoms įmonėms, socialinės ekonomikos reikmėms ir
  socialinės ekonomikos
  įmonėms trūkumas yra viena pagrindinių kliūčių, trukdančių pradėti verslą, visų pirma kalbant apie labiausiai atskirtus nuo darbo rinkos asmenis. ESF+ reglamentu nustatomos nuostatos, kuriomis siekiama sukurti rinkos ekosistemą, padidinti finansavimo
  socialinės ekonomikos
  įmonėms
  , įskaitant kultūros ir kūrybos sektorių,
  galimybes ir galimybes gauti finansavimą
  bei paramos paslaugas
  ir patenkinti labiausiai to stokojančių asmenų, visų pirma bedarbių, moterų ir
  palankių sąlygų neturinčių grupių
  asmenų, norinčių steigti arba plėtoti nuosavas labai mažas įmones, poreikiai. Šis tikslas taip pat bus įgyvendinamas pasitelkus finansines priemones ir biudžeto garantiją naudojantis fondo „InvestEU“ socialinių investicijų ir įgūdžių politikos galimybėmis;

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

33 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (33a) | todėl ragina Komisiją socialinėms ir solidarumu grindžiamoms įmonėms pagal aiškius kriterijus sukurti Sąjungos lygmens Europos socialinės ekonomikos kokybės ženklą, siekiant pabrėžti šių įmonių ypatumus ir socialinį poveikį, padidinti jų matomumą, skatinti investicijas, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas gauti finansavimą ir dalyvauti vidaus rinkoje įmonėms, norinčioms plėsti veiklą savo šalyje arba į kitas valstybes nares, atsižvelgiant į skirtingas teisines formas ir bendrąsias sąlygas šiame sektoriuje ir valstybėse narėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(33a)

todėl ragina Komisiją socialinėms ir solidarumu grindžiamoms įmonėms pagal aiškius kriterijus sukurti Sąjungos lygmens Europos socialinės ekonomikos kokybės ženklą, siekiant pabrėžti šių įmonių ypatumus ir socialinį poveikį, padidinti jų matomumą, skatinti investicijas, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas gauti finansavimą ir dalyvauti vidaus rinkoje įmonėms, norinčioms plėsti veiklą savo šalyje arba į kitas valstybes nares, atsižvelgiant į skirtingas teisines formas ir bendrąsias sąlygas šiame sektoriuje ir valstybėse narėse;

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

34 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (34) | socialinių investicijų rinkos dalyviai, įskaitant labdarą teikiančius subjektus, gali atlikti labai svarbų vaidmenį vykdant keletą ESF+ uždavinių, kadangi jie teikia finansavimą ir siūlo novatoriškus bei papildomus kovos su socialine atskirtimi ir skurdu būdus, mažindami nedarbą ir prisidėdami prie JT darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo. Todėl tokius subjektus kaip fondai ir paramos teikėjai tam tikrais atvejais reikėtų įtraukti į ESF+ veiksmus, visų pirma į tuos, kuriais siekiama plėtoti socialinių investicijų rinkos ekosistemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(34)

socialinių investicijų rinkos dalyviai, įskaitant labdarą teikiančius subjektus, gali atlikti labai svarbų vaidmenį vykdant keletą ESF+ uždavinių, kadangi jie teikia finansavimą ir siūlo novatoriškus bei papildomus kovos su socialine atskirtimi ir skurdu būdus, mažindami nedarbą ir prisidėdami prie JT darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo. Todėl tokius subjektus kaip fondai ir paramos teikėjai tam tikrais atvejais reikėtų įtraukti į ESF+ veiksmus, visų pirma į tuos, kuriais siekiama plėtoti socialinių investicijų rinkos ekosistemą;

| (34) | socialinių investicijų rinkos dalyviai, įskaitant labdarą teikiančius subjektus, gali atlikti labai svarbų vaidmenį vykdant keletą ESF+ uždavinių, kadangi jie teikia finansavimą ir siūlo novatoriškus bei papildomus kovos su socialine atskirtimi ir skurdu būdus, mažindami nedarbą ir prisidėdami prie JT darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo. Todėl tokius subjektus kaip fondai ir paramos teikėjai
  , jeigu jų politinės arba socialinės darbotvarkės nesikerta su Sąjungos idealais,
  tam tikrais atvejais reikėtų įtraukti į ESF+ veiksmus, visų pirma į tuos, kuriais siekiama plėtoti socialinių investicijų rinkos ekosistemą; |
| --- | --- |

(34)

socialinių investicijų rinkos dalyviai, įskaitant labdarą teikiančius subjektus, gali atlikti labai svarbų vaidmenį vykdant keletą ESF+ uždavinių, kadangi jie teikia finansavimą ir siūlo novatoriškus bei papildomus kovos su socialine atskirtimi ir skurdu būdus, mažindami nedarbą ir prisidėdami prie JT darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo. Todėl tokius subjektus kaip fondai ir paramos teikėjai
  , jeigu jų politinės arba socialinės darbotvarkės nesikerta su Sąjungos idealais,
  tam tikrais atvejais reikėtų įtraukti į ESF+ veiksmus, visų pirma į tuos, kuriais siekiama plėtoti socialinių investicijų rinkos ekosistemą;

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

34 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (34a) | tarpvalstybinis bendradarbiavimas turi didelę pridėtinę vertę, todėl jį turėtų remti visos valstybės narės, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus, kai atsižvelgiama į proporcingumo principą. Taip pat būtina stiprinti Komisijos vaidmenį palengvinant galimybes keistis patirtimi ir bendradarbiauti įgyvendinant susijusias iniciatyvas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(34a)

tarpvalstybinis bendradarbiavimas turi didelę pridėtinę vertę, todėl jį turėtų remti visos valstybės narės, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus, kai atsižvelgiama į proporcingumo principą. Taip pat būtina stiprinti Komisijos vaidmenį palengvinant galimybes keistis patirtimi ir bendradarbiauti įgyvendinant susijusias iniciatyvas;

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

35 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (35a) | Europos Komisija turėtų padidinti valstybių narių ir nepakankamai atstovaujamų organizacijų dalyvavimą, kuo labiau sumažindama dalyvavimo kliūtis, įskaitant administracinę naštą, patiriamą teikiant paraiškas dėl finansavimo ir gaunant finansavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(35a)

Europos Komisija turėtų padidinti valstybių narių ir nepakankamai atstovaujamų organizacijų dalyvavimą, kuo labiau sumažindama dalyvavimo kliūtis, įskaitant administracinę naštą, patiriamą teikiant paraiškas dėl finansavimo ir gaunant finansavimą;

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

35 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (35b) | vienas iš pagrindinių ES tikslų yra stiprinti sveikatos priežiūros sistemas remiant skaitmeninę sveikatos ir pacientų priežiūros pertvarką ir kuriant tvarią sveikatos informacijos sistemą, taip pat remiant nacionalines reformas, kad sveikatos priežiūros sistemos būtų veiksmingesnės, prieinamesnės ir atsparesnės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(35b)

vienas iš pagrindinių ES tikslų yra stiprinti sveikatos priežiūros sistemas remiant skaitmeninę sveikatos ir pacientų priežiūros pertvarką ir kuriant tvarią sveikatos informacijos sistemą, taip pat remiant nacionalines reformas, kad sveikatos priežiūros sistemos būtų veiksmingesnės, prieinamesnės ir atsparesnės;

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

36 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (36) | jeigu
  žmonės bus sveiki ir aktyvūs
  ilgesnį laiką
  ir jiems bus suteikta galimybė aktyviai kontroliuoti savo sveikatą, tai turės teigiamą poveikį sveikatai, sveikatos skirtumų mažinimui, jų gyvenimo kokybei, našumui, konkurencingumui ir įtraukumui, o našta nacionaliniams biudžetams bus mažesnė. Komisija yra įsipareigojusi padėti valstybėms įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus (DVT), visų pirma 3-čią DVT „Užtikrinti sveiką gyvenseną ir skatinti visų amžiaus grupių gerovę“ (17); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36)

jeigu
  žmonės bus sveiki ir aktyvūs
  ilgesnį laiką
  ir jiems bus suteikta galimybė aktyviai kontroliuoti savo sveikatą, tai turės teigiamą poveikį sveikatai, sveikatos skirtumų mažinimui, jų gyvenimo kokybei, našumui, konkurencingumui ir įtraukumui, o našta nacionaliniams biudžetams bus mažesnė. Komisija yra įsipareigojusi padėti valstybėms įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus (DVT), visų pirma 3-čią DVT „Užtikrinti sveiką gyvenseną ir skatinti visų amžiaus grupių gerovę“ (17);

| (36) | siekiant įgyvendinti atitiktį SESV 168 straipsnio reikalavimams, būtinos nuolatinės pastangos. Jeigu
  visi žmonės bus sveiki ir aktyvūs
  nepatirdami diskriminacijos
  ir jiems bus suteikta galimybė aktyviai kontroliuoti savo sveikatą, tai turės teigiamą poveikį sveikatai, sveikatos skirtumų mažinimui, jų gyvenimo kokybei, našumui, konkurencingumui ir įtraukumui, o našta nacionaliniams biudžetams bus mažesnė.
  Parama inovacijoms, įskaitant socialines inovacijas, darančioms poveikį sveikatai, ir jų pripažinimas padeda spręsti sveikatos priežiūros sektoriaus tvarumo uždavinį atsižvelgiant į demografinių pokyčių problemas. Be to, sveikatos netolygumų mažinimo veiksmai yra svarbūs siekiant integracinio augimo tikslo.
  Komisija yra įsipareigojusi padėti valstybėms įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus (DVT), visų pirma 3-čią DVT „Užtikrinti sveiką gyvenseną ir skatinti visų amžiaus grupių gerovę“ (17); |
| --- | --- |

(36)

siekiant įgyvendinti atitiktį SESV 168 straipsnio reikalavimams, būtinos nuolatinės pastangos. Jeigu
  visi žmonės bus sveiki ir aktyvūs
  nepatirdami diskriminacijos
  ir jiems bus suteikta galimybė aktyviai kontroliuoti savo sveikatą, tai turės teigiamą poveikį sveikatai, sveikatos skirtumų mažinimui, jų gyvenimo kokybei, našumui, konkurencingumui ir įtraukumui, o našta nacionaliniams biudžetams bus mažesnė.
  Parama inovacijoms, įskaitant socialines inovacijas, darančioms poveikį sveikatai, ir jų pripažinimas padeda spręsti sveikatos priežiūros sektoriaus tvarumo uždavinį atsižvelgiant į demografinių pokyčių problemas. Be to, sveikatos netolygumų mažinimo veiksmai yra svarbūs siekiant integracinio augimo tikslo.
  Komisija yra įsipareigojusi padėti valstybėms įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus (DVT), visų pirma 3-čią DVT „Užtikrinti sveiką gyvenseną ir skatinti visų amžiaus grupių gerovę“ (17);

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

36 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (36a) | remiantis Pasaulio sveikatos organizacijos (toliau – PSO) apibrėžtimi, „sveikata yra visiškos fizinės, protinės ir socialinės gerovės būsena, o ne tik ligos arba negalios nebuvimas“. Siekiant gerinti Sąjungos gyventojų sveikatą, labai svarbu akcentuoti ne tik fizinę sveikatą ir socialinę gerovę. PSO duomenimis, psichikos sveikatos problemų patiriama beveik per 40 proc. turint negalią pragyventų metų. Taip pat psichikos sveikatos problemos yra labai įvairios, ilgalaikės ir yra diskriminacijos šaltinis, ir jos labai prisideda prie sveikatos netolygumų. Be to, ekonomikos krizė daro poveikį psichikos sveikatą lemiantiems veiksniams, nes apsaugos veiksniai susilpnėjo, o rizikos veiksniai sustiprėjo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36a)

remiantis Pasaulio sveikatos organizacijos (toliau – PSO) apibrėžtimi, „sveikata yra visiškos fizinės, protinės ir socialinės gerovės būsena, o ne tik ligos arba negalios nebuvimas“. Siekiant gerinti Sąjungos gyventojų sveikatą, labai svarbu akcentuoti ne tik fizinę sveikatą ir socialinę gerovę. PSO duomenimis, psichikos sveikatos problemų patiriama beveik per 40 proc. turint negalią pragyventų metų. Taip pat psichikos sveikatos problemos yra labai įvairios, ilgalaikės ir yra diskriminacijos šaltinis, ir jos labai prisideda prie sveikatos netolygumų. Be to, ekonomikos krizė daro poveikį psichikos sveikatą lemiantiems veiksniams, nes apsaugos veiksniai susilpnėjo, o rizikos veiksniai sustiprėjo;

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

37 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (37) | 2006 m. birželio 2 d. Tarybos išvadose nurodyta, kad sprendimų, susijusių su novatoriškų, veiksmingų ir tvarių sveikatos sistemų planavimu ir valdymu, skatinimu taikyti priemones, kuriomis užtikrinama visuotinė teisė į kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas, ir savanorišku platesniu geriausios patirties taikymu, priėmimo procesas turėtų būti grindžiamas Europos Sąjungos sveikatos sistemų bendromis vertybėmis bei principais ir įrodymais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(37)

2006 m. birželio 2 d. Tarybos išvadose nurodyta, kad sprendimų, susijusių su novatoriškų, veiksmingų ir tvarių sveikatos sistemų planavimu ir valdymu, skatinimu taikyti priemones, kuriomis užtikrinama visuotinė teisė į kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas, ir savanorišku platesniu geriausios patirties taikymu, priėmimo procesas turėtų būti grindžiamas Europos Sąjungos sveikatos sistemų bendromis vertybėmis bei principais ir įrodymais;

| (37) | 2006 m. birželio 2 d. Tarybos išvadose nurodyta, kad sprendimų, susijusių su novatoriškų, veiksmingų ir tvarių sveikatos sistemų planavimu ir valdymu, skatinimu taikyti priemones, kuriomis užtikrinama visuotinė teisė į kokybiškas
  ir į asmenį orientuotas
  sveikatos priežiūros paslaugas
  ir susijusią priežiūrą
  , ir savanorišku platesniu geriausios patirties taikymu, priėmimo procesas turėtų būti grindžiamas Europos Sąjungos sveikatos sistemų bendromis vertybėmis bei principais ir įrodymais
  . Tai apima sveikatos ugdymo ir ligų prevencijos paslaugas, teikiamas teikiant pirminės sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

(37)

2006 m. birželio 2 d. Tarybos išvadose nurodyta, kad sprendimų, susijusių su novatoriškų, veiksmingų ir tvarių sveikatos sistemų planavimu ir valdymu, skatinimu taikyti priemones, kuriomis užtikrinama visuotinė teisė į kokybiškas
  ir į asmenį orientuotas
  sveikatos priežiūros paslaugas
  ir susijusią priežiūrą
  , ir savanorišku platesniu geriausios patirties taikymu, priėmimo procesas turėtų būti grindžiamas Europos Sąjungos sveikatos sistemų bendromis vertybėmis bei principais ir įrodymais
  . Tai apima sveikatos ugdymo ir ligų prevencijos paslaugas, teikiamas teikiant pirminės sveikatos priežiūros paslaugas;

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

37 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (37a) | ankstesnės Sąjungos veiksmų visuomenės sveikatos (2003–2008 m.) ir sveikatos (2008–2013 m. ir 2014–2020 m.) srityje programos, nustatytos atitinkamai pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimus Nr. 1786/2002/EB

   (1a)

  ir 1350/2007/EB

   (1b)

  ir Reglamentą (ES) Nr. 282/2014

   (1c)

  (toliau – ankstesnės sveikatos programos), buvo teigiamai įvertintos, nes jas įgyvendinant padaryta svarbių pakeitimų ir patobulinimų. ESF+ sveikatos dalis turėtų remtis ankstesnių sveikatos programų pasiekimais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(37a)

ankstesnės Sąjungos veiksmų visuomenės sveikatos (2003–2008 m.) ir sveikatos (2008–2013 m. ir 2014–2020 m.) srityje programos, nustatytos atitinkamai pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimus Nr. 1786/2002/EB

   (1a)

  ir 1350/2007/EB

   (1b)

  ir Reglamentą (ES) Nr. 282/2014

   (1c)

  (toliau – ankstesnės sveikatos programos), buvo teigiamai įvertintos, nes jas įgyvendinant padaryta svarbių pakeitimų ir patobulinimų. ESF+ sveikatos dalis turėtų remtis ankstesnių sveikatos programų pasiekimais;

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

37 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (37b) | ESF+ sveikatos dalis turėtų būti priemonė, skatinanti veiksmus tose srityse, kuriose būtų gauta Sąjungos pridėtinės vertės, kurią būtų galima įrodyti remiantis šiais aspektais: valstybių narių ir regionų keitimusi gerosios praktikos pavyzdžiais; žinių mainams ar savitarpio mokymuisi skirtų tinklų rėmimu; sveikatos priežiūros specialistų kvalifikacijos rėmimu; tarpvalstybinių grėsmių sveikatai problemų sprendimu siekiant mažinti jų riziką ir švelninti jų pasekmes; tam tikrų su vidaus rinka susijusių klausimų sprendimu, kai Sąjunga turi didelių teisinių įgaliojimų užtikrinti kokybiškus sprendimus visose valstybėse narėse; inovacijų sveikatos srityje potencialo atskleidimu; veiksmais, kurie galėtų padėti suformuoti lyginamosios analizės sistemą, kad būtų galima užtikrinti informacija grindžiamą sprendimų priėmimą Sąjungos lygiu; efektyvumo gerinimu vengiant išteklių švaistymo dėl veiklos dubliavimo ir optimizuojant finansinių išteklių naudojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(37b)

ESF+ sveikatos dalis turėtų būti priemonė, skatinanti veiksmus tose srityse, kuriose būtų gauta Sąjungos pridėtinės vertės, kurią būtų galima įrodyti remiantis šiais aspektais: valstybių narių ir regionų keitimusi gerosios praktikos pavyzdžiais; žinių mainams ar savitarpio mokymuisi skirtų tinklų rėmimu; sveikatos priežiūros specialistų kvalifikacijos rėmimu; tarpvalstybinių grėsmių sveikatai problemų sprendimu siekiant mažinti jų riziką ir švelninti jų pasekmes; tam tikrų su vidaus rinka susijusių klausimų sprendimu, kai Sąjunga turi didelių teisinių įgaliojimų užtikrinti kokybiškus sprendimus visose valstybėse narėse; inovacijų sveikatos srityje potencialo atskleidimu; veiksmais, kurie galėtų padėti suformuoti lyginamosios analizės sistemą, kad būtų galima užtikrinti informacija grindžiamą sprendimų priėmimą Sąjungos lygiu; efektyvumo gerinimu vengiant išteklių švaistymo dėl veiklos dubliavimo ir optimizuojant finansinių išteklių naudojimą;

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

38 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (38) | ESF+ sveikatos dalimi reikėtų stiprinti ligų prevenciją visais
  Sąjungos piliečių
  gyvenimo etapais ir skatinti sveikatinimą kovojant su tokiais sveikatai pavojingais veiksniais kaip tabako vartojimas ir pasyvus rūkymas, žalingi alkoholio vartojimo įpročiai, neteisėtų narkotikų vartojimas ir su narkotikais siejama žala sveikatai, nesveikos mitybos įpročiai ir
  fizinis neaktyvumas
  , taip pat propaguojant sveiką gyvenseną skatinančią aplinką, siekiant papildyti valstybių narių veiksmus pagal atitinkamas strategijas. Į ESF+ sveikatos dalį reikėtų integruoti veiksmingus prevencijos modelius, naujoviškas technologijas ir naujus verslo modelius bei sprendimus siekiant valstybėse narėse sukurti inovatyvias, veiksmingas ir tvarias sveikatos sistemas ir sudaryti palankesnes sąlygas Europos
  piliečiams
  naudotis geresne ir saugesne sveikatos priežiūra; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(38)

ESF+ sveikatos dalimi reikėtų stiprinti ligų prevenciją visais
  Sąjungos piliečių
  gyvenimo etapais ir skatinti sveikatinimą kovojant su tokiais sveikatai pavojingais veiksniais kaip tabako vartojimas ir pasyvus rūkymas, žalingi alkoholio vartojimo įpročiai, neteisėtų narkotikų vartojimas ir su narkotikais siejama žala sveikatai, nesveikos mitybos įpročiai ir
  fizinis neaktyvumas
  , taip pat propaguojant sveiką gyvenseną skatinančią aplinką, siekiant papildyti valstybių narių veiksmus pagal atitinkamas strategijas. Į ESF+ sveikatos dalį reikėtų integruoti veiksmingus prevencijos modelius, naujoviškas technologijas ir naujus verslo modelius bei sprendimus siekiant valstybėse narėse sukurti inovatyvias, veiksmingas ir tvarias sveikatos sistemas ir sudaryti palankesnes sąlygas Europos
  piliečiams
  naudotis geresne ir saugesne sveikatos priežiūra;

| (38) | ESF+ sveikatos dalimi reikėtų stiprinti ligų prevenciją
  , ankstyvą diagnostiką
  visais
  Sąjungoje gyvenančių žmonių
  gyvenimo etapais ir skatinti sveikatinimą kovojant su tokiais sveikatai pavojingais veiksniais kaip tabako vartojimas
  , rūkymas
  ir pasyvus rūkymas, žalingi alkoholio vartojimo įpročiai,
  su aplinka susiję pavojaus sveikatai veiksniai,
  neteisėtų narkotikų vartojimas ir su narkotikais siejama žala sveikatai,
  nutukimas ir
  nesveikos mitybos įpročiai
  , taip pat susiję su skurdu
  ir
  fiziniu neaktyvumu
  , taip pat propaguojant sveiką gyvenseną skatinančią aplinką
  ir didesnį informuotumą apie rizikos veiksnius, gerai parengtas visuomenės sveikatos užtikrinimo priemones, skirtas infekcijų ir infekcinių ligų, kurioms galima užkirsti kelią, be kita ko, naudojant skiepus, naštai ir poveikiui bendrai sveikatos būklei visais gyvenimo etapais mažinti
  , siekiant papildyti valstybių narių veiksmus pagal atitinkamas strategijas.
  Atsižvelgiant į tai, ypatingas dėmesys turėtų būti sveikatos ugdymui, nes jis padeda pavieniams asmenims ir bendruomenėms gerinti savo sveikatą, gilinti savo žinias ir daryti įtaką savo nuostatoms. Dabartiniai sveikatos srities uždaviniai gali būti veiksmingai sprendžiami tik bendradarbiaujant ES lygmeniu ir tęsiant ES veiksmus sveikatos srityje. Pagal
  ESF+ sveikatos dalį reikėtų
  remti atitinkamų Sąjungos teisės aktų įgyvendinimą, į ją reikėtų
  integruoti veiksmingus prevencijos
  ir visuotinio informuotumo didinimo
  modelius, naujoviškas technologijas ir naujus verslo modelius bei sprendimus siekiant valstybėse narėse sukurti inovatyvias,
  prieinamas,
  veiksmingas ir tvarias sveikatos sistemas ir sudaryti palankesnes sąlygas Europos
  miestų ir kaimo vietovių gyventojams
  naudotis geresne ir saugesne sveikatos priežiūra; |
| --- | --- |

(38)

ESF+ sveikatos dalimi reikėtų stiprinti ligų prevenciją
  , ankstyvą diagnostiką
  visais
  Sąjungoje gyvenančių žmonių
  gyvenimo etapais ir skatinti sveikatinimą kovojant su tokiais sveikatai pavojingais veiksniais kaip tabako vartojimas
  , rūkymas
  ir pasyvus rūkymas, žalingi alkoholio vartojimo įpročiai,
  su aplinka susiję pavojaus sveikatai veiksniai,
  neteisėtų narkotikų vartojimas ir su narkotikais siejama žala sveikatai,
  nutukimas ir
  nesveikos mitybos įpročiai
  , taip pat susiję su skurdu
  ir
  fiziniu neaktyvumu
  , taip pat propaguojant sveiką gyvenseną skatinančią aplinką
  ir didesnį informuotumą apie rizikos veiksnius, gerai parengtas visuomenės sveikatos užtikrinimo priemones, skirtas infekcijų ir infekcinių ligų, kurioms galima užkirsti kelią, be kita ko, naudojant skiepus, naštai ir poveikiui bendrai sveikatos būklei visais gyvenimo etapais mažinti
  , siekiant papildyti valstybių narių veiksmus pagal atitinkamas strategijas.
  Atsižvelgiant į tai, ypatingas dėmesys turėtų būti sveikatos ugdymui, nes jis padeda pavieniams asmenims ir bendruomenėms gerinti savo sveikatą, gilinti savo žinias ir daryti įtaką savo nuostatoms. Dabartiniai sveikatos srities uždaviniai gali būti veiksmingai sprendžiami tik bendradarbiaujant ES lygmeniu ir tęsiant ES veiksmus sveikatos srityje. Pagal
  ESF+ sveikatos dalį reikėtų
  remti atitinkamų Sąjungos teisės aktų įgyvendinimą, į ją reikėtų
  integruoti veiksmingus prevencijos
  ir visuotinio informuotumo didinimo
  modelius, naujoviškas technologijas ir naujus verslo modelius bei sprendimus siekiant valstybėse narėse sukurti inovatyvias,
  prieinamas,
  veiksmingas ir tvarias sveikatos sistemas ir sudaryti palankesnes sąlygas Europos
  miestų ir kaimo vietovių gyventojams
  naudotis geresne ir saugesne sveikatos priežiūra;

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

38 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (38a) | siekdama įgyvendinti ESF+ sveikatos dalies veiksmus, Europos Komisija turėtų remti valdančiosios tarybos sveikatos klausimais sukūrimą. Be to, Komisija turėtų pasiūlyti būdus ir metodus, kaip su sveikatos priežiūra susijusi veikla galėtų būti derinama su Europos semestro procesu, nes šiuo metu ji įgaliota rekomenduoti sveikatos priežiūros sistemų (iš tiesų ir kitų socialinių sveikatą lemiančių veiksnių) reformas siekiant didesnio sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos prieinamumo ir tvarumo ES valstybėse narėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(38a)

siekdama įgyvendinti ESF+ sveikatos dalies veiksmus, Europos Komisija turėtų remti valdančiosios tarybos sveikatos klausimais sukūrimą. Be to, Komisija turėtų pasiūlyti būdus ir metodus, kaip su sveikatos priežiūra susijusi veikla galėtų būti derinama su Europos semestro procesu, nes šiuo metu ji įgaliota rekomenduoti sveikatos priežiūros sistemų (iš tiesų ir kitų socialinių sveikatą lemiančių veiksnių) reformas siekiant didesnio sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos prieinamumo ir tvarumo ES valstybėse narėse;

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

39 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (39) | pirmalaikio mirtingumo nuo neužkrečiamųjų ligų lygis Sąjungoje siekia 80 proc., o veiksminga prevencija yra susijusi su įvairiais tarpvalstybiniais aspektais. Tuo pačiu metu Europos Parlamentas ir Taryba pabrėžė, kad, stiprinant parengtį ir reagavimo pajėgumus, būtina mažinti dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių, kaip antai užkrečiamųjų ligų ir kitų biologinių, aplinkosauginių ir nežinomų grėsmių, visuomenės sveikatai kylančias pasekmes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(39)

pirmalaikio mirtingumo nuo neužkrečiamųjų ligų lygis Sąjungoje siekia 80 proc., o veiksminga prevencija yra susijusi su įvairiais tarpvalstybiniais aspektais. Tuo pačiu metu Europos Parlamentas ir Taryba pabrėžė, kad, stiprinant parengtį ir reagavimo pajėgumus, būtina mažinti dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių, kaip antai užkrečiamųjų ligų ir kitų biologinių, aplinkosauginių ir nežinomų grėsmių, visuomenės sveikatai kylančias pasekmes;

| (39) | pirmalaikio mirtingumo nuo neužkrečiamųjų ligų lygis Sąjungoje siekia 80 proc., o veiksminga prevencija yra susijusi su įvairiais
  skirtingus sektorius apimančiais veiksmais ir
  tarpvalstybiniais aspektais. Tuo pačiu metu Europos Parlamentas ir Taryba pabrėžė, kad, stiprinant parengtį ir reagavimo pajėgumus, būtina mažinti dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių, kaip antai
  staigaus ir suminio teršalų išmetimo į aplinką ir aplinkos užteršimo,
  užkrečiamųjų ligų ir kitų biologinių, aplinkosauginių ir nežinomų grėsmių, visuomenės sveikatai kylančias pasekmes; |
| --- | --- |

(39)

pirmalaikio mirtingumo nuo neužkrečiamųjų ligų lygis Sąjungoje siekia 80 proc., o veiksminga prevencija yra susijusi su įvairiais
  skirtingus sektorius apimančiais veiksmais ir
  tarpvalstybiniais aspektais. Tuo pačiu metu Europos Parlamentas ir Taryba pabrėžė, kad, stiprinant parengtį ir reagavimo pajėgumus, būtina mažinti dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių, kaip antai
  staigaus ir suminio teršalų išmetimo į aplinką ir aplinkos užteršimo,
  užkrečiamųjų ligų ir kitų biologinių, aplinkosauginių ir nežinomų grėsmių, visuomenės sveikatai kylančias pasekmes;

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

39 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (39a) | nuolatinės investicijos į novatoriškus bendruomeninius metodus, skirtus kovai su tarpvalstybinėmis ligomis, pavyzdžiui, ŽIV / AIDS, tuberkuliozės ir virusinio hepatito epidemijomis, yra gyvybiškai svarbios, nes ligų socialinis matmuo yra pagrindinis veiksnys, turintis įtakos gebėjimui įveikti jas kaip epidemijas ES ir kaimyninėse šalyse. Ryžtingesnis politinis vadovavimas ir tinkamos techninės bei finansinės priemonės, skirtos tvariam regioninio masto reagavimui į kovą su ŽIV / AIDS, tuberkulioze ir hepatitu užtikrinti Europoje, padės siekti darnaus vystymosi tikslų, susijusių su šiomis ligomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(39a)

nuolatinės investicijos į novatoriškus bendruomeninius metodus, skirtus kovai su tarpvalstybinėmis ligomis, pavyzdžiui, ŽIV / AIDS, tuberkuliozės ir virusinio hepatito epidemijomis, yra gyvybiškai svarbios, nes ligų socialinis matmuo yra pagrindinis veiksnys, turintis įtakos gebėjimui įveikti jas kaip epidemijas ES ir kaimyninėse šalyse. Ryžtingesnis politinis vadovavimas ir tinkamos techninės bei finansinės priemonės, skirtos tvariam regioninio masto reagavimui į kovą su ŽIV / AIDS, tuberkulioze ir hepatitu užtikrinti Europoje, padės siekti darnaus vystymosi tikslų, susijusių su šiomis ligomis;

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

40 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (40) | atsparių ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų keliamos naštos mažinimas ir aprūpinimo veiksmingomis antimikrobinėmis medžiagomis užtikrinimas yra itin svarbūs uždaviniai sveikatos sistemų rezultatyvumui ir piliečių sveikatai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(40)

atsparių ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų keliamos naštos mažinimas ir aprūpinimo veiksmingomis antimikrobinėmis medžiagomis užtikrinimas yra itin svarbūs uždaviniai sveikatos sistemų rezultatyvumui ir piliečių sveikatai;

| (40) | atsparių ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų keliamos naštos mažinimas ir aprūpinimo veiksmingomis antimikrobinėmis medžiagomis užtikrinimas
  , kartu vis dėlto mažinant jų naudojimą siekiant kovoti su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms,
  yra itin svarbūs uždaviniai sveikatos sistemų rezultatyvumui ir piliečių sveikatai; |
| --- | --- |

(40)

atsparių ir su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų keliamos naštos mažinimas ir aprūpinimo veiksmingomis antimikrobinėmis medžiagomis užtikrinimas
  , kartu vis dėlto mažinant jų naudojimą siekiant kovoti su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms,
  yra itin svarbūs uždaviniai sveikatos sistemų rezultatyvumui ir piliečių sveikatai;

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

42 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (42) | atsižvelgiant į specifinį kai kurių ESF+ sveikatos dalies tikslų ir tos dalies veiksmų pobūdį, susijusią veiklą geriausiai galėtų įgyvendinti atitinkamos valstybių narių kompetentingos institucijos. Šios pačių valstybių narių paskirtos institucijos turėtų būti laikomos paramos
  gavėjais
  pagal [naujojo Finansinio reglamento] [195] straipsnį, o dotacijos tokioms institucijoms turėtų būti skiriamos neskelbiant kvietimų teikti pasiūlymus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(42)

atsižvelgiant į specifinį kai kurių ESF+ sveikatos dalies tikslų ir tos dalies veiksmų pobūdį, susijusią veiklą geriausiai galėtų įgyvendinti atitinkamos valstybių narių kompetentingos institucijos. Šios pačių valstybių narių paskirtos institucijos turėtų būti laikomos paramos
  gavėjais
  pagal [naujojo Finansinio reglamento] [195] straipsnį, o dotacijos tokioms institucijoms turėtų būti skiriamos neskelbiant kvietimų teikti pasiūlymus;

| (42) | atsižvelgiant į specifinį kai kurių ESF+ sveikatos dalies tikslų ir tos dalies veiksmų pobūdį, susijusią veiklą geriausiai galėtų įgyvendinti atitinkamos valstybių narių kompetentingos institucijos
  aktyviai remiant pilietinei visuomenei
  .
  Todėl
  šios pačių valstybių narių paskirtos institucijos
  ir, prireikus, pilietinės visuomenės organizacijos
  turėtų būti laikomos paramos
  gavėjomis
  pagal [naujojo Finansinio reglamento] [195] straipsnį, o dotacijos tokioms institucijoms turėtų būti skiriamos neskelbiant kvietimų teikti pasiūlymus; |
| --- | --- |

(42)

atsižvelgiant į specifinį kai kurių ESF+ sveikatos dalies tikslų ir tos dalies veiksmų pobūdį, susijusią veiklą geriausiai galėtų įgyvendinti atitinkamos valstybių narių kompetentingos institucijos
  aktyviai remiant pilietinei visuomenei
  .
  Todėl
  šios pačių valstybių narių paskirtos institucijos
  ir, prireikus, pilietinės visuomenės organizacijos
  turėtų būti laikomos paramos
  gavėjomis
  pagal [naujojo Finansinio reglamento] [195] straipsnį, o dotacijos tokioms institucijoms turėtų būti skiriamos neskelbiant kvietimų teikti pasiūlymus;

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

42 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (42a) | siekiant padidinti programos veiksmingumą vykdant trūkumų ir neatitikimų stebėseną, Komisija turėtų įgyvendinti ir naudoti programinius ir veiksmų specialiuosius stebėsenos rodiklius, kad užtikrintų programos tikslų įgyvendinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(42a)

siekiant padidinti programos veiksmingumą vykdant trūkumų ir neatitikimų stebėseną, Komisija turėtų įgyvendinti ir naudoti programinius ir veiksmų specialiuosius stebėsenos rodiklius, kad užtikrintų programos tikslų įgyvendinimą;

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

42 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (42b) | ESF + programa turėtų būti siekiama šalinti esamas pilietinės visuomenės dalyvavimo kliūtis, pavyzdžiui, supaprastinant paraiškų teikimo procedūras, taikant ne tokius griežtus finansinius kriterijus, kai kuriais atvejais atsisakant bendro finansavimo procentinės dalies, taip pat didinant pacientų, jų organizacijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų pajėgumus teikiant atitinkamą mokymą ir švietimą. Šia programa taip pat turi būti siekiama sudaryti sąlygas pilietinės visuomenės tinklams ir organizacijoms, kurie padėtų siekti jos tikslų, įskaitant Sąjungos lygmens organizacijas, veikti Sąjungos lygmeniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(42b)

ESF + programa turėtų būti siekiama šalinti esamas pilietinės visuomenės dalyvavimo kliūtis, pavyzdžiui, supaprastinant paraiškų teikimo procedūras, taikant ne tokius griežtus finansinius kriterijus, kai kuriais atvejais atsisakant bendro finansavimo procentinės dalies, taip pat didinant pacientų, jų organizacijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų pajėgumus teikiant atitinkamą mokymą ir švietimą. Šia programa taip pat turi būti siekiama sudaryti sąlygas pilietinės visuomenės tinklams ir organizacijoms, kurie padėtų siekti jos tikslų, įskaitant Sąjungos lygmens organizacijas, veikti Sąjungos lygmeniu;

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

42 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (42c) | ESF+ sveikatos dalies įgyvendinimas turėtų būti toks, kad būtų atsižvelgiama į valstybių narių atsakomybę už jų sveikatos politikos nustatymą ir už sveikatos paslaugų bei sveikatos priežiūros organizavimą bei teikimą. Laikantis Sutarties įsipareigojimų ir gerbiant valstybių narių, kaip pagrindinio dalyvio Sąjungos sprendimų priėmimo procese, vaidmenį, turėtų būti įtrauktos subnacionalinio lygmens kompetentingos institucijos, kad jas įtraukus į socialinę politiką vietos lygmeniu būtų užtikrintas veiksmingas ir ilgalaikis Sąjungos sveikatos politikos poveikis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(42c)

ESF+ sveikatos dalies įgyvendinimas turėtų būti toks, kad būtų atsižvelgiama į valstybių narių atsakomybę už jų sveikatos politikos nustatymą ir už sveikatos paslaugų bei sveikatos priežiūros organizavimą bei teikimą. Laikantis Sutarties įsipareigojimų ir gerbiant valstybių narių, kaip pagrindinio dalyvio Sąjungos sprendimų priėmimo procese, vaidmenį, turėtų būti įtrauktos subnacionalinio lygmens kompetentingos institucijos, kad jas įtraukus į socialinę politiką vietos lygmeniu būtų užtikrintas veiksmingas ir ilgalaikis Sąjungos sveikatos politikos poveikis;

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

44 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (44) | ES sveikatos srities teisės aktų poveikis piliečių gyvenimui, sveikatos priežiūros sistemų veiksmingumui bei tvarumui ir tinkamam vidaus rinkos veikimui yra tiesioginis. Sveikatos apsaugai ES užtikrinti itin svarbi medicinos produktų ir technologijų (vaistų, medicinos prietaisų ir žmogiškųjų medžiagų) reguliavimo sistema, taip pat tabako teisės aktų, pacientų teisių į tarpvalstybinę sveikatos priežiūrą ir didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai atvejais nustatyta reguliavimo sistema.
  Reguliavimo sistema ir sistemos įgyvendinimas bei vykdymo užtikrinimas
  turi
  neatsilikti nuo inovacijų
  ,
  mokslinių tyrimų pažangos
  ir
  visuomenės pokyčių šioje srityje
  ,
  kartu turi būti siekiama sveikatos politikos tikslų
  .
  Todėl reikia nuolat rinkti tokio mokslinio pobūdžio teisės aktams įgyvendinti reikalingus faktinius įrodymus
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(44)

ES sveikatos srities teisės aktų poveikis piliečių gyvenimui, sveikatos priežiūros sistemų veiksmingumui bei tvarumui ir tinkamam vidaus rinkos veikimui yra tiesioginis. Sveikatos apsaugai ES užtikrinti itin svarbi medicinos produktų ir technologijų (vaistų, medicinos prietaisų ir žmogiškųjų medžiagų) reguliavimo sistema, taip pat tabako teisės aktų, pacientų teisių į tarpvalstybinę sveikatos priežiūrą ir didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai atvejais nustatyta reguliavimo sistema.
  Reguliavimo sistema ir sistemos įgyvendinimas bei vykdymo užtikrinimas
  turi
  neatsilikti nuo inovacijų
  ,
  mokslinių tyrimų pažangos
  ir
  visuomenės pokyčių šioje srityje
  ,
  kartu turi būti siekiama sveikatos politikos tikslų
  .
  Todėl reikia nuolat rinkti tokio mokslinio pobūdžio teisės aktams įgyvendinti reikalingus faktinius įrodymus
  ;

| (44) | ES sveikatos srities teisės aktų poveikis piliečių gyvenimui, sveikatos priežiūros sistemų veiksmingumui bei tvarumui ir tinkamam vidaus rinkos veikimui yra tiesioginis. Sveikatos apsaugai ES užtikrinti itin svarbi medicinos produktų ir technologijų (vaistų, medicinos prietaisų ir žmogiškųjų medžiagų) reguliavimo sistema, taip pat tabako teisės aktų, pacientų teisių į tarpvalstybinę sveikatos priežiūrą ir didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai atvejais nustatyta reguliavimo sistema.
  Be to, daugelis kitų Sąjungos teisės aktų
  turi
  reikšmingą poveikį sveikatai, pavyzdžiui, teisės aktai
  ,
  susiję su maistu
  ir
  maisto produktų ženklinimu
  ,
  oro tarša, endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis ir pesticidais
  .
  Kai kuriais atvejais bendras pavojaus aplinkai veiksnių poveikis nėra aiškiai suprantamas ir dėl to gali kilti nepriimtinas pavojus piliečių sveikatai
  ; |
| --- | --- |

(44)

ES sveikatos srities teisės aktų poveikis piliečių gyvenimui, sveikatos priežiūros sistemų veiksmingumui bei tvarumui ir tinkamam vidaus rinkos veikimui yra tiesioginis. Sveikatos apsaugai ES užtikrinti itin svarbi medicinos produktų ir technologijų (vaistų, medicinos prietaisų ir žmogiškųjų medžiagų) reguliavimo sistema, taip pat tabako teisės aktų, pacientų teisių į tarpvalstybinę sveikatos priežiūrą ir didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai atvejais nustatyta reguliavimo sistema.
  Be to, daugelis kitų Sąjungos teisės aktų
  turi
  reikšmingą poveikį sveikatai, pavyzdžiui, teisės aktai
  ,
  susiję su maistu
  ir
  maisto produktų ženklinimu
  ,
  oro tarša, endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis ir pesticidais
  .
  Kai kuriais atvejais bendras pavojaus aplinkai veiksnių poveikis nėra aiškiai suprantamas ir dėl to gali kilti nepriimtinas pavojus piliečių sveikatai
  ;

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

44 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (44a) | reglamentas, kuriuo daromas poveikis sveikatai, taip pat šio reglamento įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas, turėtų neatsilikti nuo inovacijų ir mokslinių tyrimų pažangos bei visuomenės pokyčių šioje srityje, kartu toliau vadovaujantis ES sutartyse įtvirtintu atsargumo principu. Todėl būtina nuolat plėtoti tokio mokslinio pobūdžio teisės aktams įgyvendinti reikalingą faktinių duomenų bazę ir – siekiant užtikrinti galimybę atlikti nepriklausomą kontrolę, kad būtų atgautas visuomenės pasitikėjimas ES procesais, taip pat todėl, kad dalijimasis šiais faktiniais duomenimis atitinka viešąjį interesą – turėtų būti užtikrinamas aukščiausias skaidrumo lygis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(44a)

reglamentas, kuriuo daromas poveikis sveikatai, taip pat šio reglamento įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas, turėtų neatsilikti nuo inovacijų ir mokslinių tyrimų pažangos bei visuomenės pokyčių šioje srityje, kartu toliau vadovaujantis ES sutartyse įtvirtintu atsargumo principu. Todėl būtina nuolat plėtoti tokio mokslinio pobūdžio teisės aktams įgyvendinti reikalingą faktinių duomenų bazę ir – siekiant užtikrinti galimybę atlikti nepriklausomą kontrolę, kad būtų atgautas visuomenės pasitikėjimas ES procesais, taip pat todėl, kad dalijimasis šiais faktiniais duomenimis atitinka viešąjį interesą – turėtų būti užtikrinamas aukščiausias skaidrumo lygis;

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

44 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (44b) | sveikatos priežiūros sektorius pats vienas negali spręsti sveikatos uždavinių, nes sveikatą lemia daug su šiuo sektoriumi nesusijusių veiksnių. Taigi, kaip nurodyta Mastrichto ir Amsterdamo sutartyse, sveikatos aspektų integravimas į visų sričių politiką yra svarbus Sąjungos gebėjimui spręsti būsimus uždavinius. Tačiau siekis, kad kiti sektoriai žinotų apie jų sprendimų poveikį sveikatai ir integruotų sveikatos klausimus į savo politikos sritis, – vienas iš didžiausių iššūkių, kurį šiuo metu patiria Europos sveikatos sektorius. Iki šiol buvo užregistruoti svarbūs sveikatos srities laimėjimai įgyvendinant atitinkamas politikos priemones tokiose srityse, kaip švietimas, eismas, mityba, žemės ūkis, darbas arba planavimas. Pavyzdžiui, įdiegus politikos priemonių ir reglamentų, susijusių su maisto kokybe, fiziniu aktyvumu ir sumažėjusiu rūkymu, pakeitimus, labai pagerėjo širdies sveikata; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(44b)

sveikatos priežiūros sektorius pats vienas negali spręsti sveikatos uždavinių, nes sveikatą lemia daug su šiuo sektoriumi nesusijusių veiksnių. Taigi, kaip nurodyta Mastrichto ir Amsterdamo sutartyse, sveikatos aspektų integravimas į visų sričių politiką yra svarbus Sąjungos gebėjimui spręsti būsimus uždavinius. Tačiau siekis, kad kiti sektoriai žinotų apie jų sprendimų poveikį sveikatai ir integruotų sveikatos klausimus į savo politikos sritis, – vienas iš didžiausių iššūkių, kurį šiuo metu patiria Europos sveikatos sektorius. Iki šiol buvo užregistruoti svarbūs sveikatos srities laimėjimai įgyvendinant atitinkamas politikos priemones tokiose srityse, kaip švietimas, eismas, mityba, žemės ūkis, darbas arba planavimas. Pavyzdžiui, įdiegus politikos priemonių ir reglamentų, susijusių su maisto kokybe, fiziniu aktyvumu ir sumažėjusiu rūkymu, pakeitimus, labai pagerėjo širdies sveikata;

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

46 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (46) | atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą, o tai atitinka Sąjungos įsipareigojimus įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, šiuo reglamentu klimato politikos veiksmai bus integruoti į Sąjungos politiką ir bus pasiektas bendras tikslas 25 proc. ES biudžeto išlaidų skirti klimato politikos tikslams paremti. Pasirengimo ir įgyvendinimo metu bus nustatyti atitinkami veiksmai, o laikotarpio vidurio vertinimo metu bus atliktas jų pakartotinis vertinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(46)

atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą, o tai atitinka Sąjungos įsipareigojimus įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, šiuo reglamentu klimato politikos veiksmai bus integruoti į Sąjungos politiką ir bus pasiektas bendras tikslas 25 proc. ES biudžeto išlaidų skirti klimato politikos tikslams paremti. Pasirengimo ir įgyvendinimo metu bus nustatyti atitinkami veiksmai, o laikotarpio vidurio vertinimo metu bus atliktas jų pakartotinis vertinimas;

| (46) | atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą, o tai atitinka Sąjungos įsipareigojimus įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, šiuo reglamentu klimato politikos veiksmai bus integruoti į Sąjungos politiką ir bus pasiektas bendras tikslas 25 proc. ES biudžeto išlaidų skirti klimato politikos tikslams paremti
  2021–2027 m. DFP laikotarpiu ir metinis 30 proc. tikslas, kuris turi būti pasiektas kuo greičiau, bet ne vėliau kaip 2027 m
  . Pasirengimo ir įgyvendinimo metu bus nustatyti atitinkami veiksmai, o laikotarpio vidurio vertinimo metu bus atliktas jų pakartotinis vertinimas; |
| --- | --- |

(46)

atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą, o tai atitinka Sąjungos įsipareigojimus įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, šiuo reglamentu klimato politikos veiksmai bus integruoti į Sąjungos politiką ir bus pasiektas bendras tikslas 25 proc. ES biudžeto išlaidų skirti klimato politikos tikslams paremti
  2021–2027 m. DFP laikotarpiu ir metinis 30 proc. tikslas, kuris turi būti pasiektas kuo greičiau, bet ne vėliau kaip 2027 m
  . Pasirengimo ir įgyvendinimo metu bus nustatyti atitinkami veiksmai, o laikotarpio vidurio vertinimo metu bus atliktas jų pakartotinis vertinimas;

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

47 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (47) | pagal [Tarybos sprendimo 2013/755/ES (19) 94] straipsnį užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai privalo atitikti reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į užimtumo ir socialinių inovacijų dalies bei sveikatos dalies taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria yra susijusios atitinkamos UŠT; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(47)

pagal [Tarybos sprendimo 2013/755/ES (19) 94] straipsnį užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai privalo atitikti reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į užimtumo ir socialinių inovacijų dalies bei sveikatos dalies taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria yra susijusios atitinkamos UŠT;

| (47) | pagal [Tarybos sprendimo 2013/755/ES (19) 94] straipsnį užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai privalo atitikti reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į užimtumo ir socialinių inovacijų dalies bei sveikatos dalies taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria yra susijusios atitinkamos UŠT.
  Programoje turi būti atsižvelgta į konkrečius suvaržymus, su kuriais susiduria šiose teritorijose įsisteigę asmenys ir subjektai, kad jie galėtų veiksmingai pasinaudoti nurodytomis dalimis; |
| --- | --- |

(47)

pagal [Tarybos sprendimo 2013/755/ES (19) 94] straipsnį užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai privalo atitikti reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į užimtumo ir socialinių inovacijų dalies bei sveikatos dalies taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria yra susijusios atitinkamos UŠT.
  Programoje turi būti atsižvelgta į konkrečius suvaržymus, su kuriais susiduria šiose teritorijose įsisteigę asmenys ir subjektai, kad jie galėtų veiksmingai pasinaudoti nurodytomis dalimis;

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

48 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (48) | trečiosios
  šalys, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose pagal EEE susitarimu nustatytą bendradarbiavimo sistemą, kuria programas numatoma įgyvendinti remiantis sprendimu, priimtu pagal tą susitarimą. Į šį reglamentą turėtų būti įtraukta konkreti nuostata, kuria atsakingam įgaliojimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai ir Europos Audito Rūmams būtų suteiktos reikiamos teisės ir prieiga, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(48)

trečiosios
  šalys, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose pagal EEE susitarimu nustatytą bendradarbiavimo sistemą, kuria programas numatoma įgyvendinti remiantis sprendimu, priimtu pagal tą susitarimą. Į šį reglamentą turėtų būti įtraukta konkreti nuostata, kuria atsakingam įgaliojimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai ir Europos Audito Rūmams būtų suteiktos reikiamos teisės ir prieiga, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus;

| (48) | laikydamosi visų atitinkamų taisyklių ir reglamentų, trečiosios
  šalys, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose pagal EEE susitarimu nustatytą bendradarbiavimo sistemą, kuria programas numatoma įgyvendinti remiantis sprendimu, priimtu pagal tą susitarimą. Į šį reglamentą turėtų būti įtraukta konkreti nuostata, kuria atsakingam įgaliojimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai ir Europos Audito Rūmams būtų suteiktos reikiamos teisės ir prieiga, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus; |
| --- | --- |

(48)

laikydamosi visų atitinkamų taisyklių ir reglamentų, trečiosios
  šalys, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose pagal EEE susitarimu nustatytą bendradarbiavimo sistemą, kuria programas numatoma įgyvendinti remiantis sprendimu, priimtu pagal tą susitarimą. Į šį reglamentą turėtų būti įtraukta konkreti nuostata, kuria atsakingam įgaliojimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai ir Europos Audito Rūmams būtų suteiktos reikiamos teisės ir prieiga, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus;

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

50 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (50a) | svarbu užtikrinti patikimą ir teisingą Fondo finansinį valdymą siekiant užtikrinti, kad jis būtų įgyvendintas kuo aiškiau, veiksmingiau ir būtų kuo paprasčiau jį naudoti, tuo pačiu garantuojant teisinį tikrumą ir užtikrinant, kad ši priemonė būtų prieinama visiems dalyviams. Kadangi ESF+ veikla vykdoma pagal pasidalijamojo valdymo principą, valstybės narės raginamos neįtraukti papildomų taisyklių arba nekeisti esamų taisyklių, nes dėl to paramos gavėjui būtų sudėtingiau naudotis lėšomis ir gali būti vėluojama apmokėti sąskaitas faktūras; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(50a)

svarbu užtikrinti patikimą ir teisingą Fondo finansinį valdymą siekiant užtikrinti, kad jis būtų įgyvendintas kuo aiškiau, veiksmingiau ir būtų kuo paprasčiau jį naudoti, tuo pačiu garantuojant teisinį tikrumą ir užtikrinant, kad ši priemonė būtų prieinama visiems dalyviams. Kadangi ESF+ veikla vykdoma pagal pasidalijamojo valdymo principą, valstybės narės raginamos neįtraukti papildomų taisyklių arba nekeisti esamų taisyklių, nes dėl to paramos gavėjui būtų sudėtingiau naudotis lėšomis ir gali būti vėluojama apmokėti sąskaitas faktūras;

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

51 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (51) | šio
  reglamento tikslų, t. y. tikslų, kuriais siekiama didinti darbo rinkų veiksmingumą ir skatinti galimybes rasti kokybišką darbo vietą, suteikti daugiau galimybių šviestis ir mokytis ir gerinti švietimo
  bei mokymo
  kokybę, skatinti socialinę įtrauktį, skatinti sveikatinimą ir mažinti skurdą, įskaitant veiksmus pagal užimtumo ir socialinių inovacijų dalį ir sveikatos dalį, valstybės narės negali deramai pasiekti ir
  to tikslo
  būtų geriau siekti Sąjungos
  lygiu
  ,
  todėl
  laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali
  priimti
  priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(51)

šio
  reglamento tikslų, t. y. tikslų, kuriais siekiama didinti darbo rinkų veiksmingumą ir skatinti galimybes rasti kokybišką darbo vietą, suteikti daugiau galimybių šviestis ir mokytis ir gerinti švietimo
  bei mokymo
  kokybę, skatinti socialinę įtrauktį, skatinti sveikatinimą ir mažinti skurdą, įskaitant veiksmus pagal užimtumo ir socialinių inovacijų dalį ir sveikatos dalį, valstybės narės negali deramai pasiekti ir
  to tikslo
  būtų geriau siekti Sąjungos
  lygiu
  ,
  todėl
  laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali
  priimti
  priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (51) | kadangi šio
  reglamento tikslų, t. y. didinti darbo rinkų veiksmingumą ir skatinti galimybes rasti kokybišką darbo vietą, suteikti daugiau galimybių šviestis ir mokytis ir gerinti švietimo
  , mokymo ir priežiūros
  kokybę, skatinti socialinę įtrauktį,
  lygias galimybes,
  skatinti sveikatinimą ir panaikinti skurdą, įskaitant veiksmus pagal užimtumo ir socialinių inovacijų dalį ir sveikatos dalį, valstybės narės negali deramai pasiekti ir
  tų tikslų
  būtų geriau siekti Sąjungos
  lygmeniu
  , laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali
  patvirtinti
  priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

(51)

kadangi šio
  reglamento tikslų, t. y. didinti darbo rinkų veiksmingumą ir skatinti galimybes rasti kokybišką darbo vietą, suteikti daugiau galimybių šviestis ir mokytis ir gerinti švietimo
  , mokymo ir priežiūros
  kokybę, skatinti socialinę įtrauktį,
  lygias galimybes,
  skatinti sveikatinimą ir panaikinti skurdą, įskaitant veiksmus pagal užimtumo ir socialinių inovacijų dalį ir sveikatos dalį, valstybės narės negali deramai pasiekti ir
  tų tikslų
  būtų geriau siekti Sąjungos
  lygmeniu
  , laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali
  patvirtinti
  priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| Dalykas | Dalykas |
| Šiuo reglamentu sukuriamas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+). | Šiuo reglamentu sukuriamas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+).
  ESF+ sudaro trys dalys: dalis, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, užimtumo ir socialinių inovacijų dalis ir sveikatos dalis. |
| Jame
  nustatomi ESF+ tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, jo vykdymo metodai, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės. | Šiame reglamente
  nustatomi ESF+ tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, jo vykdymo metodai, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės
  , kurios papildo bendrąsias taisykles, taikomas ESF + pagal Reglamentą (ES) Nr. [Bendrųjų nuostatų reglamentas]
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1 straipsnis

1 straipsnis

Dalykas

Dalykas

Šiuo reglamentu sukuriamas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+).

Šiuo reglamentu sukuriamas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+).
  ESF+ sudaro trys dalys: dalis, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, užimtumo ir socialinių inovacijų dalis ir sveikatos dalis.

Jame
  nustatomi ESF+ tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, jo vykdymo metodai, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

Šiame reglamente
  nustatomi ESF+ tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, jo vykdymo metodai, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės
  , kurios papildo bendrąsias taisykles, taikomas ESF + pagal Reglamentą (ES) Nr. [Bendrųjų nuostatų reglamentas]
  .

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2 straipsnis | 2 straipsnis |
| Apibrėžtys | Apibrėžtys |
| 1.   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: | 1.   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: |
| 1) | papildomos priemonės – maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos skirstymą papildantys veiksmai, kuriais siekiama mažinti socialinę atskirtį, pavyzdžiui, asmenų siuntimas socialinėms
  paslaugos
  gauti ir
  socialinių
  paslaugų teikimas arba konsultavimas namų ūkio biudžeto tvarkymo klausimais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2 straipsnis

2 straipsnis

Apibrėžtys

Apibrėžtys

1.   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1.   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1)

papildomos priemonės – maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos skirstymą papildantys veiksmai, kuriais siekiama mažinti socialinę atskirtį, pavyzdžiui, asmenų siuntimas socialinėms
  paslaugos
  gauti ir
  socialinių
  paslaugų teikimas arba konsultavimas namų ūkio biudžeto tvarkymo klausimais;

paslaugos

socialinių

| 1) | papildomos priemonės – maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos skirstymą papildantys veiksmai, kuriais siekiama mažinti socialinę atskirtį
  ir panaikinti skurdą
  , pavyzdžiui, asmenų siuntimas socialinėms
  paslaugoms ir psichologinei pagalbai
  gauti ir
  tokių
  paslaugų
  teikimas, reikiamos informacijos apie viešąsias paslaugas
  teikimas arba konsultavimas namų ūkio biudžeto tvarkymo klausimais; |
| --- | --- |

1)

papildomos priemonės – maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos skirstymą papildantys veiksmai, kuriais siekiama mažinti socialinę atskirtį
  ir panaikinti skurdą
  , pavyzdžiui, asmenų siuntimas socialinėms
  paslaugoms ir psichologinei pagalbai
  gauti ir
  tokių
  paslaugų
  teikimas, reikiamos informacijos apie viešąsias paslaugas
  teikimas arba konsultavimas namų ūkio biudžeto tvarkymo klausimais;

ir panaikinti skurdą

paslaugoms ir psichologinei pagalbai

tokių

teikimas, reikiamos informacijos apie viešąsias paslaugas

| 2) | asocijuotoji šalis – trečioji valstybė, sudariusi su Sąjunga susitarimą, kuriuo jai suteikiama teisė pagal 30 straipsnį dalyvauti ESF+ užimtumo ir socialinių inovacijų dalyje ir sveikatos dalyje; |
| --- | --- |

2)

asocijuotoji šalis – trečioji valstybė, sudariusi su Sąjunga susitarimą, kuriuo jai suteikiama teisė pagal 30 straipsnį dalyvauti ESF+ užimtumo ir socialinių inovacijų dalyje ir sveikatos dalyje;

| 2) | asocijuotoji šalis – trečioji valstybė, sudariusi su Sąjunga susitarimą, kuriuo jai suteikiama teisė pagal 30 straipsnį dalyvauti ESF+ užimtumo ir socialinių inovacijų dalyje ir sveikatos dalyje; |
| --- | --- |

2)

asocijuotoji šalis – trečioji valstybė, sudariusi su Sąjunga susitarimą, kuriuo jai suteikiama teisė pagal 30 straipsnį dalyvauti ESF+ užimtumo ir socialinių inovacijų dalyje ir sveikatos dalyje;

| 3) | pagrindinė materialinė pagalba – pagrindinius asmens oraus gyvenimo poreikius patenkinančios prekės, pavyzdžiui, drabužiai, higienos reikmenys ir mokyklinės prekės; |
| --- | --- |

3)

pagrindinė materialinė pagalba – pagrindinius asmens oraus gyvenimo poreikius patenkinančios prekės, pavyzdžiui, drabužiai, higienos reikmenys ir mokyklinės prekės;

| 3) | pagrindinė materialinė pagalba – pagrindinius asmens oraus gyvenimo poreikius patenkinančios prekės, pavyzdžiui, drabužiai, higienos reikmenys
  , įskaitant moterų higienos reikmenis,
  ir mokyklinės prekės; |
| --- | --- |

3)

pagrindinė materialinė pagalba – pagrindinius asmens oraus gyvenimo poreikius patenkinančios prekės, pavyzdžiui, drabužiai, higienos reikmenys
  , įskaitant moterų higienos reikmenis,
  ir mokyklinės prekės;

, įskaitant moterų higienos reikmenis,

| 4) | derinimo operacija – Sąjungos biudžeto lėšomis remiami veiksmai, įskaitant atliekamus derinimo priemonėmis pagal Finansinio reglamento 2 straipsnio 6 punktą, kuriais negrąžintinos paramos formos ir (arba) Sąjungos biudžeto finansinės priemonės derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamos grąžintinos paramos formomis; |
| --- | --- |

4)

derinimo operacija – Sąjungos biudžeto lėšomis remiami veiksmai, įskaitant atliekamus derinimo priemonėmis pagal Finansinio reglamento 2 straipsnio 6 punktą, kuriais negrąžintinos paramos formos ir (arba) Sąjungos biudžeto finansinės priemonės derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamos grąžintinos paramos formomis;

| 4) | derinimo operacija – Sąjungos biudžeto lėšomis remiami veiksmai, įskaitant atliekamus derinimo priemonėmis pagal Finansinio reglamento 2 straipsnio 6 punktą, kuriais negrąžintinos paramos formos ir (arba) Sąjungos biudžeto finansinės priemonės derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamos grąžintinos paramos formomis; |
| --- | --- |

4)

derinimo operacija – Sąjungos biudžeto lėšomis remiami veiksmai, įskaitant atliekamus derinimo priemonėmis pagal Finansinio reglamento 2 straipsnio 6 punktą, kuriais negrąžintinos paramos formos ir (arba) Sąjungos biudžeto finansinės priemonės derinamos su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiamos grąžintinos paramos formomis;

| 5) | bendrieji trumpojo laikotarpio rezultato rodikliai – bendrieji rezultato rodikliai, kurie parodo poveikį per keturias savaites nuo dienos, kai asmuo nustojo dalyvauti vykdant remiamus veiksmus (nebetaikymo data); |
| --- | --- |

5)

bendrieji trumpojo laikotarpio rezultato rodikliai – bendrieji rezultato rodikliai, kurie parodo poveikį per keturias savaites nuo dienos, kai asmuo nustojo dalyvauti vykdant remiamus veiksmus (nebetaikymo data);

| 5) | bendrieji trumpojo laikotarpio rezultato rodikliai – bendrieji rezultato rodikliai, kurie parodo poveikį per keturias savaites nuo dienos, kai asmuo nustojo dalyvauti vykdant remiamus veiksmus (nebetaikymo data); |
| --- | --- |

5)

bendrieji trumpojo laikotarpio rezultato rodikliai – bendrieji rezultato rodikliai, kurie parodo poveikį per keturias savaites nuo dienos, kai asmuo nustojo dalyvauti vykdant remiamus veiksmus (nebetaikymo data);

| 6) | bendrieji ilgesnio laikotarpio rezultato rodikliai – bendrieji rezultato rodikliai, kurie parodo poveikį praėjus
  šešioms savaitėms
  nuo dienos, kai asmuo nustojo dalyvauti vykdant remiamus veiksmus; |
| --- | --- |

6)

bendrieji ilgesnio laikotarpio rezultato rodikliai – bendrieji rezultato rodikliai, kurie parodo poveikį praėjus
  šešioms savaitėms
  nuo dienos, kai asmuo nustojo dalyvauti vykdant remiamus veiksmus;

šešioms savaitėms

| 6) | bendrieji ilgesnio laikotarpio rezultato rodikliai – bendrieji rezultato rodikliai, kurie parodo poveikį praėjus
  šešiems ir dvylikai mėnesių
  nuo dienos, kai asmuo nustojo dalyvauti vykdant remiamus veiksmus; |
| --- | --- |

6)

bendrieji ilgesnio laikotarpio rezultato rodikliai – bendrieji rezultato rodikliai, kurie parodo poveikį praėjus
  šešiems ir dvylikai mėnesių
  nuo dienos, kai asmuo nustojo dalyvauti vykdant remiamus veiksmus;

šešiems ir dvylikai mėnesių

| 7) | maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos įsigijimo išlaidos – faktinės išlaidos, susijusios su paramos gavėjo įsigytu maistu ir (arba) pagrindine materialine pagalba, neapsiribojant maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos kainomis; |
| --- | --- |

7)

maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos įsigijimo išlaidos – faktinės išlaidos, susijusios su paramos gavėjo įsigytu maistu ir (arba) pagrindine materialine pagalba, neapsiribojant maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos kainomis;

| 7) | maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos įsigijimo išlaidos – faktinės išlaidos, susijusios su paramos gavėjo įsigytu maistu ir (arba) pagrindine materialine pagalba, neapsiribojant maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos kainomis; |
| --- | --- |

7)

maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos įsigijimo išlaidos – faktinės išlaidos, susijusios su paramos gavėjo įsigytu maistu ir (arba) pagrindine materialine pagalba, neapsiribojant maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos kainomis;

| 7a) | tarpvalstybinės partnerystės (užimtumo ir socialinių inovacijų dalyje) – nuolatinės valstybinių užimtumo tarnybų, pilietinės visuomenės ar socialinių partnerių bendradarbiavimo struktūros, veikiančios ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

7a)

7a)

tarpvalstybinės partnerystės (užimtumo ir socialinių inovacijų dalyje) – nuolatinės valstybinių užimtumo tarnybų, pilietinės visuomenės ar socialinių partnerių bendradarbiavimo struktūros, veikiančios ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse;

tarpvalstybinės partnerystės (užimtumo ir socialinių inovacijų dalyje) – nuolatinės valstybinių užimtumo tarnybų, pilietinės visuomenės ar socialinių partnerių bendradarbiavimo struktūros, veikiančios ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse;

| 8) | galutinis gavėjas – labiausiai skurstantis asmuo ar skurstantys asmenys, gaunantis (-ys) 4 straipsnio 1 dalies xi punkte nustatytą paramą; |
| --- | --- |

8)

galutinis gavėjas – labiausiai skurstantis asmuo ar skurstantys asmenys, gaunantis (-ys) 4 straipsnio 1 dalies xi punkte nustatytą paramą;

| 8) | galutinis gavėjas – labiausiai skurstantis asmuo ar skurstantys asmenys, gaunantis (-ys) 4 straipsnio 1 dalies xi punkte nustatytą paramą; |
| --- | --- |

8)

galutinis gavėjas – labiausiai skurstantis asmuo ar skurstantys asmenys, gaunantis (-ys) 4 straipsnio 1 dalies xi punkte nustatytą paramą;

| 9) | sveikatos krizė – bet kuri krizė, kuri paprastai suprantama kaip grėsmė sveikatai ir dėl kurios valdžios institucijos netikrumo sąlygomis turi imtis skubių veiksmų; |
| --- | --- |

9)

sveikatos krizė – bet kuri krizė, kuri paprastai suprantama kaip grėsmė sveikatai ir dėl kurios valdžios institucijos netikrumo sąlygomis turi imtis skubių veiksmų;

| 9) | sveikatos krizė – bet kuri krizė, kuri paprastai suprantama kaip grėsmė sveikatai ir dėl kurios valdžios institucijos netikrumo sąlygomis turi imtis skubių veiksmų; |
| --- | --- |

9)

sveikatos krizė – bet kuri krizė, kuri paprastai suprantama kaip grėsmė sveikatai ir dėl kurios valdžios institucijos netikrumo sąlygomis turi imtis skubių veiksmų;

| 10) | teisės subjektas – fizinis ar juridinis asmuo, įsteigtas ir tokiu pripažįstamas pagal nacionalinę teisę, Sąjungos teisę arba tarptautinę teisę, turintis juridinio asmens statusą ir galintis veikdamas savo vardu naudotis teisėmis ir turėti pareigų; |
| --- | --- |

10)

teisės subjektas – fizinis ar juridinis asmuo, įsteigtas ir tokiu pripažįstamas pagal nacionalinę teisę, Sąjungos teisę arba tarptautinę teisę, turintis juridinio asmens statusą ir galintis veikdamas savo vardu naudotis teisėmis ir turėti pareigų;

| 10) | teisės subjektas – fizinis ar juridinis asmuo, įsteigtas ir tokiu pripažįstamas pagal nacionalinę teisę, Sąjungos teisę arba tarptautinę teisę, turintis juridinio asmens statusą ir galintis veikdamas savo vardu naudotis teisėmis ir turėti pareigų; |
| --- | --- |

10)

teisės subjektas – fizinis ar juridinis asmuo, įsteigtas ir tokiu pripažįstamas pagal nacionalinę teisę, Sąjungos teisę arba tarptautinę teisę, turintis juridinio asmens statusą ir galintis veikdamas savo vardu naudotis teisėmis ir turėti pareigų;

| 11) | mikrofinansavimas apima garantijas, mikrokreditus, nuosavą kapitalą ir kvazinuosavą kapitalą, teikiamus drauge su verslo plėtros paslaugomis, pavyzdžiui, individualiomis konsultacijomis, mokymu ir mentoryste, kurios yra skirtos asmenims ir labai mažoms įmonėms, kuriems yra sunku gauti paskolą profesinei ir (arba) pajamų duodančiai veiklai vykdyti; |
| --- | --- |

11)

mikrofinansavimas apima garantijas, mikrokreditus, nuosavą kapitalą ir kvazinuosavą kapitalą, teikiamus drauge su verslo plėtros paslaugomis, pavyzdžiui, individualiomis konsultacijomis, mokymu ir mentoryste, kurios yra skirtos asmenims ir labai mažoms įmonėms, kuriems yra sunku gauti paskolą profesinei ir (arba) pajamų duodančiai veiklai vykdyti;

| 11) | mikrofinansavimas apima garantijas, mikrokreditus, nuosavą kapitalą ir kvazinuosavą kapitalą, teikiamus drauge su verslo plėtros paslaugomis, pavyzdžiui, individualiomis konsultacijomis, mokymu ir mentoryste, kurios yra skirtos asmenims ir labai mažoms įmonėms, kuriems yra sunku gauti paskolą profesinei ir (arba) pajamų duodančiai veiklai vykdyti; |
| --- | --- |

11)

mikrofinansavimas apima garantijas, mikrokreditus, nuosavą kapitalą ir kvazinuosavą kapitalą, teikiamus drauge su verslo plėtros paslaugomis, pavyzdžiui, individualiomis konsultacijomis, mokymu ir mentoryste, kurios yra skirtos asmenims ir labai mažoms įmonėms, kuriems yra sunku gauti paskolą profesinei ir (arba) pajamų duodančiai veiklai vykdyti;

| 12) | labai maža įmonė – įmonė, kurioje dirba mažiau nei 10 darbuotojų ir kurios metinė apyvarta ar balansas neviršija 2 000 000  EUR; |
| --- | --- |

12)

labai maža įmonė – įmonė, kurioje dirba mažiau nei 10 darbuotojų ir kurios metinė apyvarta ar balansas neviršija 2 000 000  EUR;

| 12) | labai maža įmonė – įmonė, kurioje dirba mažiau nei 10 darbuotojų ir kurios metinė apyvarta ar balansas neviršija 2 000 000  EUR; |
| --- | --- |

12)

labai maža įmonė – įmonė, kurioje dirba mažiau nei 10 darbuotojų ir kurios metinė apyvarta ar balansas neviršija 2 000 000  EUR;

| 13) | labiausiai skurstantys asmenys – fiziniai asmenys
  , atskiri
  asmenys, šeimos, namų ūkiai ar tokių asmenų grupės, kurie pagal nacionalinių kompetentingų institucijų nustatytus (konsultuojantis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir vengiant interesų konfliktų) ir nacionalinių kompetentingų institucijų patvirtintus objektyvius kriterijus įvardijami ar pripažįstami remtinais, ir šie kriterijai gali apimti elementus, kurie leidžia nukreipti pagalbą labiausiai skurstantiems asmenims tam tikrose geografinėse vietovėse; |
| --- | --- |

13)

labiausiai skurstantys asmenys – fiziniai asmenys
  , atskiri
  asmenys, šeimos, namų ūkiai ar tokių asmenų grupės, kurie pagal nacionalinių kompetentingų institucijų nustatytus (konsultuojantis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir vengiant interesų konfliktų) ir nacionalinių kompetentingų institucijų patvirtintus objektyvius kriterijus įvardijami ar pripažįstami remtinais, ir šie kriterijai gali apimti elementus, kurie leidžia nukreipti pagalbą labiausiai skurstantiems asmenims tam tikrose geografinėse vietovėse;

, atskiri

| 13) | labiausiai skurstantys asmenys – fiziniai asmenys
  (pavieniai
  asmenys, šeimos, namų ūkiai ar tokių asmenų grupės
  ), įskaitant vaikus ir benamius
  , kurie pagal nacionalinių kompetentingų institucijų nustatytus (konsultuojantis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir vengiant interesų konfliktų) ir nacionalinių kompetentingų institucijų patvirtintus objektyvius kriterijus įvardijami ar pripažįstami remtinais, ir šie kriterijai gali apimti elementus, kurie leidžia nukreipti pagalbą labiausiai skurstantiems asmenims tam tikrose geografinėse vietovėse; |
| --- | --- |

13)

labiausiai skurstantys asmenys – fiziniai asmenys
  (pavieniai
  asmenys, šeimos, namų ūkiai ar tokių asmenų grupės
  ), įskaitant vaikus ir benamius
  , kurie pagal nacionalinių kompetentingų institucijų nustatytus (konsultuojantis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir vengiant interesų konfliktų) ir nacionalinių kompetentingų institucijų patvirtintus objektyvius kriterijus įvardijami ar pripažįstami remtinais, ir šie kriterijai gali apimti elementus, kurie leidžia nukreipti pagalbą labiausiai skurstantiems asmenims tam tikrose geografinėse vietovėse;

(pavieniai

), įskaitant vaikus ir benamius

| 14) | pamatinė vertė – vertė bendrųjų ir konkrečios programos rezultatų rodiklio tikslams nustatyti, kuri yra grindžiama esamomis ar ankstesnėmis panašiomis intervencinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

14)

pamatinė vertė – vertė bendrųjų ir konkrečios programos rezultatų rodiklio tikslams nustatyti, kuri yra grindžiama esamomis ar ankstesnėmis panašiomis intervencinėmis priemonėmis;

| 14) | pamatinė vertė – vertė bendrųjų ir konkrečios programos rezultatų rodiklio tikslams nustatyti, kuri yra grindžiama esamomis ar ankstesnėmis panašiomis intervencinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

14)

pamatinė vertė – vertė bendrųjų ir konkrečios programos rezultatų rodiklio tikslams nustatyti, kuri yra grindžiama esamomis ar ankstesnėmis panašiomis intervencinėmis priemonėmis;

| 15) | socialinė įmonė – įmonė, nepriklausomai nuo jos teisinės formos, arba fizinis asmuo,
  kurie
  : |
| --- | --- |

15)

socialinė įmonė – įmonė, nepriklausomai nuo jos teisinės formos, arba fizinis asmuo,
  kurie
  :

kurie

| 15) | socialinė įmonė –
  socialinės ekonomikos
  įmonė, nepriklausomai nuo jos teisinės formos, arba fizinis asmuo,
  kuris (-i)
  : |
| --- | --- |

15)

socialinė įmonė –
  socialinės ekonomikos
  įmonė, nepriklausomai nuo jos teisinės formos, arba fizinis asmuo,
  kuris (-i)
  :

socialinės ekonomikos

kuris (-i)

| | a) | pagal savo įstatus, statutą ar bet kokį kitą teisinį dokumentą, kuriais pagal jų buveinės valstybės narės taisykles jiems gali būti numatyta atsakomybė, siekia pagrindinio socialinio tikslo – išmatuojamo ir teigiamo socialinio poveikio, o ne pelno kitiems tikslams, ir kurie teikia socialinės grąžos duodančias paslaugas arba gamina socialinės grąžos duodančias prekes ir (arba) gamina prekes arba teikia paslaugas tokiu būdu, kad būtų siekiama socialinio tikslo; |
| --- | --- | --- |

a)

pagal savo įstatus, statutą ar bet kokį kitą teisinį dokumentą, kuriais pagal jų buveinės valstybės narės taisykles jiems gali būti numatyta atsakomybė, siekia pagrindinio socialinio tikslo – išmatuojamo ir teigiamo socialinio poveikio, o ne pelno kitiems tikslams, ir kurie teikia socialinės grąžos duodančias paslaugas arba gamina socialinės grąžos duodančias prekes ir (arba) gamina prekes arba teikia paslaugas tokiu būdu, kad būtų siekiama socialinio tikslo;

| | a) | pagal savo įstatus, statutą ar bet kokį kitą teisinį dokumentą, kuriais pagal jų buveinės valstybės narės taisykles jiems gali būti numatyta atsakomybė, siekia pagrindinio socialinio tikslo – išmatuojamo ir teigiamo socialinio poveikio,
  įskaitant poveikį aplinkai,
  o ne pelno kitiems tikslams, ir kurie teikia socialinės grąžos duodančias paslaugas arba gamina socialinės grąžos duodančias prekes ir (arba) gamina prekes arba teikia paslaugas tokiu būdu, kad būtų siekiama socialinio tikslo; |
| --- | --- | --- |

a)

pagal savo įstatus, statutą ar bet kokį kitą teisinį dokumentą, kuriais pagal jų buveinės valstybės narės taisykles jiems gali būti numatyta atsakomybė, siekia pagrindinio socialinio tikslo – išmatuojamo ir teigiamo socialinio poveikio,
  įskaitant poveikį aplinkai,
  o ne pelno kitiems tikslams, ir kurie teikia socialinės grąžos duodančias paslaugas arba gamina socialinės grąžos duodančias prekes ir (arba) gamina prekes arba teikia paslaugas tokiu būdu, kad būtų siekiama socialinio tikslo;

įskaitant poveikį aplinkai,

| | b) | naudoja
  savo
  pelną
  pirmiausia pagrindiniam socialiniam tikslui siekti ir yra nustatę iš anksto apibrėžtas procedūras ir taisykles, taikytinas bet kuriam pelno paskirstymui, kuriomis užtikrinama, kad toks paskirstymas netrukdytų siekti pagrindinio socialinio tikslo; |
| --- | --- | --- |

b)

naudoja
  savo
  pelną
  pirmiausia pagrindiniam socialiniam tikslui siekti ir yra nustatę iš anksto apibrėžtas procedūras ir taisykles, taikytinas bet kuriam pelno paskirstymui, kuriomis užtikrinama, kad toks paskirstymas netrukdytų siekti pagrindinio socialinio tikslo;

naudoja

pelną

| | b) | pakartotinai investuoja didžiąją dalį
  savo
  pelno
  pirmiausia pagrindiniam socialiniam tikslui siekti ir yra nustatę iš anksto apibrėžtas procedūras ir taisykles, taikytinas bet kuriam pelno paskirstymui, kuriomis užtikrinama, kad toks paskirstymas netrukdytų siekti pagrindinio socialinio tikslo; |
| --- | --- | --- |

b)

pakartotinai investuoja didžiąją dalį
  savo
  pelno
  pirmiausia pagrindiniam socialiniam tikslui siekti ir yra nustatę iš anksto apibrėžtas procedūras ir taisykles, taikytinas bet kuriam pelno paskirstymui, kuriomis užtikrinama, kad toks paskirstymas netrukdytų siekti pagrindinio socialinio tikslo;

pakartotinai investuoja didžiąją dalį

pelno

| | c) | yra versliai, atskaitingai ir skaidriai administruojami, visų pirma įtraukiant darbuotojus, klientus ir suinteresuotuosius subjektus, kuriems jų verslo veikla daro poveikį; |
| --- | --- | --- |

c)

yra versliai, atskaitingai ir skaidriai administruojami, visų pirma įtraukiant darbuotojus, klientus ir suinteresuotuosius subjektus, kuriems jų verslo veikla daro poveikį;

| | c) | yra versliai,
  demokratiškai, vadovaujantis dalyvavimo principu,
  atskaitingai ir skaidriai administruojami, visų pirma įtraukiant darbuotojus, klientus ir suinteresuotuosius subjektus, kuriems jų verslo veikla daro poveikį; |
| --- | --- | --- |

c)

yra versliai,
  demokratiškai, vadovaujantis dalyvavimo principu,
  atskaitingai ir skaidriai administruojami, visų pirma įtraukiant darbuotojus, klientus ir suinteresuotuosius subjektus, kuriems jų verslo veikla daro poveikį;

demokratiškai, vadovaujantis dalyvavimo principu,

| 15a) | socialinės ekonomikos įmonės – įvairių tipų įmonės ir subjektai, patenkantys į socialinės ekonomikos sritį, pvz., kooperatyvai, savidraudos įmonės, asociacijos, fondai, socialinės įmonės ir kitų tipų įmonės, kurių veikla reglamentuojama pagal atskirų valstybių narių įstatymus ir kurios grindžiamos asmens ir socialinių tikslų viršenybe prieš kapitalą, demokratinį valdymą, solidarumą ir pakartotinį didžiosios pelno arba pertekliaus dalies investavimą; |
| --- | --- |

15a)

15a)

socialinės ekonomikos įmonės – įvairių tipų įmonės ir subjektai, patenkantys į socialinės ekonomikos sritį, pvz., kooperatyvai, savidraudos įmonės, asociacijos, fondai, socialinės įmonės ir kitų tipų įmonės, kurių veikla reglamentuojama pagal atskirų valstybių narių įstatymus ir kurios grindžiamos asmens ir socialinių tikslų viršenybe prieš kapitalą, demokratinį valdymą, solidarumą ir pakartotinį didžiosios pelno arba pertekliaus dalies investavimą;

socialinės ekonomikos įmonės – įvairių tipų įmonės ir subjektai, patenkantys į socialinės ekonomikos sritį, pvz., kooperatyvai, savidraudos įmonės, asociacijos, fondai, socialinės įmonės ir kitų tipų įmonės, kurių veikla reglamentuojama pagal atskirų valstybių narių įstatymus ir kurios grindžiamos asmens ir socialinių tikslų viršenybe prieš kapitalą, demokratinį valdymą, solidarumą ir pakartotinį didžiosios pelno arba pertekliaus dalies investavimą;

| 16) | socialinės inovacijos – veikla, kurios tikslai ir poreikiai yra socialiniai, visų pirma tokia veikla, kuri yra susijusi su naujų idėjų (produktų, paslaugų ir modelių), kurios kartu tenkina socialinius poreikius ir kuria naujus socialinius santykius ar bendradarbiavimą, kūrimu ir įgyvendinimu, tokiu būdu teikiant naudą visuomenei ir skatinant jos gebėjimą veikti; |
| --- | --- |

16)

socialinės inovacijos – veikla, kurios tikslai ir poreikiai yra socialiniai, visų pirma tokia veikla, kuri yra susijusi su naujų idėjų (produktų, paslaugų ir modelių), kurios kartu tenkina socialinius poreikius ir kuria naujus socialinius santykius ar bendradarbiavimą, kūrimu ir įgyvendinimu, tokiu būdu teikiant naudą visuomenei ir skatinant jos gebėjimą veikti;

| 16) | socialinės inovacijos – veikla,
  įskaitant kolektyvinę veiklą,
  kurios tikslai ir poreikiai yra socialiniai, visų pirma tokia veikla, kuri yra susijusi su naujų idėjų (produktų, paslaugų
  , praktikų
  ir modelių), kurios kartu tenkina socialinius poreikius ir kuria naujus socialinius santykius ar bendradarbiavimą
  , be kita ko, tarp viešųjų, trečiojo sektoriaus organizacijų, t. y. savanorių ir bendruomeninių organizacijų, ir socialinės ekonomikos įmonių
  , kūrimu ir įgyvendinimu, tokiu būdu teikiant naudą visuomenei ir skatinant jos gebėjimą veikti; |
| --- | --- |

16)

socialinės inovacijos – veikla,
  įskaitant kolektyvinę veiklą,
  kurios tikslai ir poreikiai yra socialiniai, visų pirma tokia veikla, kuri yra susijusi su naujų idėjų (produktų, paslaugų
  , praktikų
  ir modelių), kurios kartu tenkina socialinius poreikius ir kuria naujus socialinius santykius ar bendradarbiavimą
  , be kita ko, tarp viešųjų, trečiojo sektoriaus organizacijų, t. y. savanorių ir bendruomeninių organizacijų, ir socialinės ekonomikos įmonių
  , kūrimu ir įgyvendinimu, tokiu būdu teikiant naudą visuomenei ir skatinant jos gebėjimą veikti;

įskaitant kolektyvinę veiklą,

, praktikų

, be kita ko, tarp viešųjų, trečiojo sektoriaus organizacijų, t. y. savanorių ir bendruomeninių organizacijų, ir socialinės ekonomikos įmonių

| 17) | socialiniai eksperimentai – politikos intervencinės priemonės, kuriomis teikiamas novatoriškas atsakas į socialinius poreikius, kurios įgyvendinamos nedideliu mastu ir tokiomis sąlygomis, kuriomis galima įvertinti jų poveikį, prieš įgyvendinant jas kitomis aplinkybėmis ar platesniu mastu, jei rezultatai pasiteisintų; |
| --- | --- |

17)

socialiniai eksperimentai – politikos intervencinės priemonės, kuriomis teikiamas novatoriškas atsakas į socialinius poreikius, kurios įgyvendinamos nedideliu mastu ir tokiomis sąlygomis, kuriomis galima įvertinti jų poveikį, prieš įgyvendinant jas kitomis aplinkybėmis ar platesniu mastu, jei rezultatai pasiteisintų;

| 17) | socialiniai eksperimentai – politikos intervencinės priemonės, kuriomis teikiamas novatoriškas atsakas į socialinius poreikius, kurios įgyvendinamos nedideliu mastu ir tokiomis sąlygomis, kuriomis galima įvertinti jų poveikį, prieš įgyvendinant jas kitomis aplinkybėmis
  , įskaitant kitas geografines vietoves ir sektorius,
  ar platesniu mastu, jei rezultatai pasiteisintų; |
| --- | --- |

17)

socialiniai eksperimentai – politikos intervencinės priemonės, kuriomis teikiamas novatoriškas atsakas į socialinius poreikius, kurios įgyvendinamos nedideliu mastu ir tokiomis sąlygomis, kuriomis galima įvertinti jų poveikį, prieš įgyvendinant jas kitomis aplinkybėmis
  , įskaitant kitas geografines vietoves ir sektorius,
  ar platesniu mastu, jei rezultatai pasiteisintų;

, įskaitant kitas geografines vietoves ir sektorius,

| 18) | bendrieji gebėjimai – žinios, įgūdžiai ir kompetencijos, kurių reikia kiekvienam žmogui, bet kuriuo jų gyvenimo etapu siekiančiam save realizuoti ir tobulinti, įsidarbinti, dalyvauti visuomenės gyvenime ir būti aktyviu piliečiu. Bendrieji gebėjimai yra šie: raštingumo; daugiakalbystės; matematikos, gamtos mokslų, technologijų ir inžinerijos; skaitmeniniai; asmeniniai, socialiniai ir mokymosi mokytis; pilietybės; verslumo; kultūrinio sąmoningumo ir raiškos; |
| --- | --- |

18)

bendrieji gebėjimai – žinios, įgūdžiai ir kompetencijos, kurių reikia kiekvienam žmogui, bet kuriuo jų gyvenimo etapu siekiančiam save realizuoti ir tobulinti, įsidarbinti, dalyvauti visuomenės gyvenime ir būti aktyviu piliečiu. Bendrieji gebėjimai yra šie: raštingumo; daugiakalbystės; matematikos, gamtos mokslų, technologijų ir inžinerijos; skaitmeniniai; asmeniniai, socialiniai ir mokymosi mokytis; pilietybės; verslumo; kultūrinio sąmoningumo ir raiškos;

| 18) | bendrieji gebėjimai – žinios, įgūdžiai ir kompetencijos, kurių reikia kiekvienam žmogui, bet kuriuo jų gyvenimo etapu siekiančiam save realizuoti ir tobulinti, įsidarbinti, dalyvauti visuomenės gyvenime ir būti aktyviu piliečiu. Bendrieji gebėjimai yra šie: raštingumo; daugiakalbystės; matematikos, gamtos mokslų, technologijų
  . menų
  ir inžinerijos; skaitmeniniai
  ; žiniasklaidos;
  asmeniniai, socialiniai ir mokymosi mokytis; pilietybės; verslumo;
  (tarp)
  kultūrinio sąmoningumo ir raiškos
  bei kritinio mąstymo
  ; |
| --- | --- |

18)

bendrieji gebėjimai – žinios, įgūdžiai ir kompetencijos, kurių reikia kiekvienam žmogui, bet kuriuo jų gyvenimo etapu siekiančiam save realizuoti ir tobulinti, įsidarbinti, dalyvauti visuomenės gyvenime ir būti aktyviu piliečiu. Bendrieji gebėjimai yra šie: raštingumo; daugiakalbystės; matematikos, gamtos mokslų, technologijų
  . menų
  ir inžinerijos; skaitmeniniai
  ; žiniasklaidos;
  asmeniniai, socialiniai ir mokymosi mokytis; pilietybės; verslumo;
  (tarp)
  kultūrinio sąmoningumo ir raiškos
  bei kritinio mąstymo
  ;

. menų

; žiniasklaidos;

(tarp)

bei kritinio mąstymo

| 19) | trečioji valstybė – valstybė, kuri nėra Europos Sąjungos narė. |
| --- | --- |

19)

trečioji valstybė – valstybė, kuri nėra Europos Sąjungos narė.

| 19) | trečioji valstybė – valstybė, kuri nėra Europos Sąjungos narė; |
| --- | --- |

19)

trečioji valstybė – valstybė, kuri nėra Europos Sąjungos narė;

| 19a) | nepalankias sąlygas turinčios grupės – tikslinės grupės, kuriose dideliam skaičiui žmonių gresia skurdo, diskriminacijos ar socialinės atskirties grėsmė, įskaitant (bet ne tik) etnines mažumas, pavyzdžiui, romus, trečiųjų šalių piliečius, migrantus, vyresnio amžiaus asmenis, vaikus, vienišas motinas ar vienišus tėvus, neįgalius asmenis arba lėtinėmis ligomis sergančius asmenis; |
| --- | --- |

19a)

19a)

nepalankias sąlygas turinčios grupės – tikslinės grupės, kuriose dideliam skaičiui žmonių gresia skurdo, diskriminacijos ar socialinės atskirties grėsmė, įskaitant (bet ne tik) etnines mažumas, pavyzdžiui, romus, trečiųjų šalių piliečius, migrantus, vyresnio amžiaus asmenis, vaikus, vienišas motinas ar vienišus tėvus, neįgalius asmenis arba lėtinėmis ligomis sergančius asmenis;

nepalankias sąlygas turinčios grupės – tikslinės grupės, kuriose dideliam skaičiui žmonių gresia skurdo, diskriminacijos ar socialinės atskirties grėsmė, įskaitant (bet ne tik) etnines mažumas, pavyzdžiui, romus, trečiųjų šalių piliečius, migrantus, vyresnio amžiaus asmenis, vaikus, vienišas motinas ar vienišus tėvus, neįgalius asmenis arba lėtinėmis ligomis sergančius asmenis;

| 19b) | mokymasis visą gyvenimą – įvairių formų mokymasis (formalusis, neformalusis ir savišvieta), vykstantis visais gyvenimo etapais, įskaitant ikimokyklinį ugdymą, bendrąjį lavinimą, profesinį rengimą ir mokymą, aukštąjį mokslą ir suaugusiųjų švietimą, ir padedantis gerinti žinias, įgūdžius, kompetencijas ir galimybes dalyvauti visuomenės veikloje. |
| --- | --- |

19b)

19b)

mokymasis visą gyvenimą – įvairių formų mokymasis (formalusis, neformalusis ir savišvieta), vykstantis visais gyvenimo etapais, įskaitant ikimokyklinį ugdymą, bendrąjį lavinimą, profesinį rengimą ir mokymą, aukštąjį mokslą ir suaugusiųjų švietimą, ir padedantis gerinti žinias, įgūdžius, kompetencijas ir galimybes dalyvauti visuomenės veikloje.

mokymasis visą gyvenimą – įvairių formų mokymasis (formalusis, neformalusis ir savišvieta), vykstantis visais gyvenimo etapais, įskaitant ikimokyklinį ugdymą, bendrąjį lavinimą, profesinį rengimą ir mokymą, aukštąjį mokslą ir suaugusiųjų švietimą, ir padedantis gerinti žinias, įgūdžius, kompetencijas ir galimybes dalyvauti visuomenės veikloje.

2.   [Būsimojo BNR] [2] straipsnio apibrėžtys taip pat taikomos ESF+ daliai, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas.

2.   [Būsimojo BNR] [2] straipsnio apibrėžtys taip pat taikomos ESF+ daliai, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas.

2a.
     
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 2018/1046 [Reglamentas dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių] 2 straipsnio apibrėžtys

   (1a)

  taip pat taikomos užimtumo ir socialinių inovacijų daliai bei sveikatos daliai taikant tiesioginio ir netiesioginio valdymo būdus.

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnis

3 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis |
| Bendrieji tikslai ir vykdymo metodai | Bendrieji tikslai ir vykdymo metodai |
| Atsižvelgiant į principus
  ,
  išdėstytus Europos socialinių teisių ramstyje
  ,
  kurį 2017 m. lapkričio 17 d. paskelbė Europos Parlamentas
  ,
  Taryba
  ir
  Komisija
  ,
  ESF+ siekiama padėti valstybėms narėms pasiekti didelį užimtumo lygį
  ,
  užtikrinti tinkamą
  socialinę apsaugą ir turėti kvalifikuotų ir
  lanksčių
  darbuotojų, pasirengusių ateities darbo rinkai. | ESF+ padeda valstybėms narėms (nacionaliniu
  ,
  regionų ir vietos lygmeniu) ir Sąjungai sukurti įtraukias visuomenes
  ,
  pasiekti didelį kokybiško užimtumo lygį, užtikrinti darbo vietų kūrimą
  ,
  kokybišką ir įtraukų švietimą
  ir
  mokymą
  ,
  lygias galimybes, panaikinti skurdą, įskaitant vaikų skurdą, užtikrinti socialinę įtrauktį ir integraciją
  ,
  socialinę sanglaudą,
  socialinę apsaugą ir turėti kvalifikuotų ir
  atsparių
  darbuotojų, pasirengusių ateities darbo rinkai. |
| | ESF+ turi atitikti Europos Sąjungos sutartis ir Chartiją, vadovautis Europos socialinių teisių ramstyje, kurį 2017 m. lapkričio 17 d. paskelbė Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, išdėstytais principais, ir taip prisidėti prie Sąjungos tikslų stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą pagal SESV 174 straipsnį ir Sąjungos bei jos valstybių narių įsipareigojimo įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus ir Paryžiaus susitarime nustatytus įsipareigojimus. |
| ESF + remia ir papildo valstybių narių politiką ir teikia jai pridėtinės vertės, kad būtų užtikrintos lygios galimybės, galimybės įsidarbinti, tinkamos darbo sąlygos, socialinė apsauga ir įtrauktis ir aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga. | ESF + remia ir papildo valstybių narių politiką ir teikia jai pridėtinės vertės, kad būtų užtikrintos lygios galimybės,
  vienodos
  galimybės įsidarbinti,
  mokymasis visą gyvenimą, kokybiškos ir
  tinkamos darbo sąlygos, socialinė apsauga
  , integracija
  ir įtrauktis
  , skurdo, įskaitant vaikų skurdą, panaikinimas, investicijos į vaikus ir jaunimą, nediskriminavimas, lyčių lygybė, galimybė naudotis pagrindinėmis paslaugomis
  ir aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga. |
| Fondo parama įgyvendinama: | Fondo parama įgyvendinama: |
| a) | taikant pasidalijamąjį valdymą, skirtą pagalbai, atitinkančiai 4 straipsnio 1 dalyje išvardytus konkrečius tikslus (ESF+ dalis, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas), ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3 straipsnis

3 straipsnis

Bendrieji tikslai ir vykdymo metodai

Bendrieji tikslai ir vykdymo metodai

Atsižvelgiant į principus
  ,
  išdėstytus Europos socialinių teisių ramstyje
  ,
  kurį 2017 m. lapkričio 17 d. paskelbė Europos Parlamentas
  ,
  Taryba
  ir
  Komisija
  ,
  ESF+ siekiama padėti valstybėms narėms pasiekti didelį užimtumo lygį
  ,
  užtikrinti tinkamą
  socialinę apsaugą ir turėti kvalifikuotų ir
  lanksčių
  darbuotojų, pasirengusių ateities darbo rinkai.

Atsižvelgiant į principus

išdėstytus Europos socialinių teisių ramstyje

kurį 2017 m. lapkričio 17 d. paskelbė Europos Parlamentas

Taryba

Komisija

ESF+ siekiama padėti valstybėms narėms pasiekti didelį užimtumo lygį

užtikrinti tinkamą

lanksčių

ESF+ padeda valstybėms narėms (nacionaliniu
  ,
  regionų ir vietos lygmeniu) ir Sąjungai sukurti įtraukias visuomenes
  ,
  pasiekti didelį kokybiško užimtumo lygį, užtikrinti darbo vietų kūrimą
  ,
  kokybišką ir įtraukų švietimą
  ir
  mokymą
  ,
  lygias galimybes, panaikinti skurdą, įskaitant vaikų skurdą, užtikrinti socialinę įtrauktį ir integraciją
  ,
  socialinę sanglaudą,
  socialinę apsaugą ir turėti kvalifikuotų ir
  atsparių
  darbuotojų, pasirengusių ateities darbo rinkai.

ESF+ padeda valstybėms narėms (nacionaliniu

regionų ir vietos lygmeniu) ir Sąjungai sukurti įtraukias visuomenes

pasiekti didelį kokybiško užimtumo lygį, užtikrinti darbo vietų kūrimą

kokybišką ir įtraukų švietimą

mokymą

lygias galimybes, panaikinti skurdą, įskaitant vaikų skurdą, užtikrinti socialinę įtrauktį ir integraciją

socialinę sanglaudą,

atsparių

ESF+ turi atitikti Europos Sąjungos sutartis ir Chartiją, vadovautis Europos socialinių teisių ramstyje, kurį 2017 m. lapkričio 17 d. paskelbė Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, išdėstytais principais, ir taip prisidėti prie Sąjungos tikslų stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą pagal SESV 174 straipsnį ir Sąjungos bei jos valstybių narių įsipareigojimo įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus ir Paryžiaus susitarime nustatytus įsipareigojimus.

ESF+ turi atitikti Europos Sąjungos sutartis ir Chartiją, vadovautis Europos socialinių teisių ramstyje, kurį 2017 m. lapkričio 17 d. paskelbė Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, išdėstytais principais, ir taip prisidėti prie Sąjungos tikslų stiprinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą pagal SESV 174 straipsnį ir Sąjungos bei jos valstybių narių įsipareigojimo įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus ir Paryžiaus susitarime nustatytus įsipareigojimus.

ESF + remia ir papildo valstybių narių politiką ir teikia jai pridėtinės vertės, kad būtų užtikrintos lygios galimybės, galimybės įsidarbinti, tinkamos darbo sąlygos, socialinė apsauga ir įtrauktis ir aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga.

ESF + remia ir papildo valstybių narių politiką ir teikia jai pridėtinės vertės, kad būtų užtikrintos lygios galimybės,
  vienodos
  galimybės įsidarbinti,
  mokymasis visą gyvenimą, kokybiškos ir
  tinkamos darbo sąlygos, socialinė apsauga
  , integracija
  ir įtrauktis
  , skurdo, įskaitant vaikų skurdą, panaikinimas, investicijos į vaikus ir jaunimą, nediskriminavimas, lyčių lygybė, galimybė naudotis pagrindinėmis paslaugomis
  ir aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga.

vienodos

mokymasis visą gyvenimą, kokybiškos ir

, integracija

, skurdo, įskaitant vaikų skurdą, panaikinimas, investicijos į vaikus ir jaunimą, nediskriminavimas, lyčių lygybė, galimybė naudotis pagrindinėmis paslaugomis

Fondo parama įgyvendinama:

Fondo parama įgyvendinama:

a)

taikant pasidalijamąjį valdymą, skirtą pagalbai, atitinkančiai 4 straipsnio 1 dalyje išvardytus konkrečius tikslus (ESF+ dalis, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas), ir

| a) | taikant pasidalijamąjį valdymą, skirtą pagalbai, atitinkančiai 4 straipsnio 1 dalyje išvardytus konkrečius tikslus (ESF+ dalis, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas), ir |
| --- | --- |

a)

taikant pasidalijamąjį valdymą, skirtą pagalbai, atitinkančiai 4 straipsnio 1 dalyje išvardytus konkrečius tikslus (ESF+ dalis, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas), ir

| b) | taikant tiesioginį ir netiesioginį valdymą, skirtą pagalbai, atitinkančiai 4 straipsnio 1 dalyje ir 23 straipsnyje išvardytus tikslus (užimtumo ir socialinių inovacijų dalis), ir pagalbai, atitinkančiai 4 straipsnio 1 ir 3 dalyse ir 26 straipsnyje išvardytus tikslus (sveikatos dalis). |
| --- | --- |

b)

taikant tiesioginį ir netiesioginį valdymą, skirtą pagalbai, atitinkančiai 4 straipsnio 1 dalyje ir 23 straipsnyje išvardytus tikslus (užimtumo ir socialinių inovacijų dalis), ir pagalbai, atitinkančiai 4 straipsnio 1 ir 3 dalyse ir 26 straipsnyje išvardytus tikslus (sveikatos dalis).

| b) | taikant tiesioginį ir netiesioginį valdymą, skirtą pagalbai, atitinkančiai 4 straipsnio 1 dalyje ir 23 straipsnyje išvardytus tikslus (užimtumo ir socialinių inovacijų dalis), ir pagalbai, atitinkančiai 4 straipsnio 1 ir 3 dalyse ir 26 straipsnyje išvardytus tikslus (sveikatos dalis). |
| --- | --- |

b)

taikant tiesioginį ir netiesioginį valdymą, skirtą pagalbai, atitinkančiai 4 straipsnio 1 dalyje ir 23 straipsnyje išvardytus tikslus (užimtumo ir socialinių inovacijų dalis), ir pagalbai, atitinkančiai 4 straipsnio 1 ir 3 dalyse ir 26 straipsnyje išvardytus tikslus (sveikatos dalis).

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnis

4 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4 straipsnis | 4 straipsnis |
| Konkretūs tikslai | Konkretūs tikslai |
| 1.   ESF + remia šiuos konkrečius tikslus užimtumo, švietimo, socialinės įtraukties ir sveikatos politikos srityse ir tokiu būdu taip pat padeda siekti [būsimojo BNR] [4] straipsnyje išdėstyto politikos tikslo – „Socialiai atsakingesnė Europa. Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimas“: | 1.   ESF + remia šiuos konkrečius tikslus užimtumo, švietimo,
  judumo,
  socialinės įtraukties
  , skurdo panaikinimo
  ir sveikatos politikos srityse ir tokiu būdu taip pat padeda siekti [būsimojo BNR] [4] straipsnyje išdėstyto politikos tikslo – „Socialiai atsakingesnė Europa. Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimas“: |
| i) | suteikti daugiau galimybių
  įsidarbinti
  visiems darbo ieškantiems asmenims, visų pirma
  jaunimui
  ir
  ilgalaikiams bedarbiams
  ,
  taip pat neveikliems žmonėms
  , propaguoti savarankišką darbą ir socialinę ekonomiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4 straipsnis

4 straipsnis

Konkretūs tikslai

Konkretūs tikslai

1.   ESF + remia šiuos konkrečius tikslus užimtumo, švietimo, socialinės įtraukties ir sveikatos politikos srityse ir tokiu būdu taip pat padeda siekti [būsimojo BNR] [4] straipsnyje išdėstyto politikos tikslo – „Socialiai atsakingesnė Europa. Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimas“:

1.   ESF + remia šiuos konkrečius tikslus užimtumo, švietimo,
  judumo,
  socialinės įtraukties
  , skurdo panaikinimo
  ir sveikatos politikos srityse ir tokiu būdu taip pat padeda siekti [būsimojo BNR] [4] straipsnyje išdėstyto politikos tikslo – „Socialiai atsakingesnė Europa. Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimas“:

i)

suteikti daugiau galimybių
  įsidarbinti
  visiems darbo ieškantiems asmenims, visų pirma
  jaunimui
  ir
  ilgalaikiams bedarbiams
  ,
  taip pat neveikliems žmonėms
  , propaguoti savarankišką darbą ir socialinę ekonomiką;

įsidarbinti

jaunimui

ilgalaikiams bedarbiams

taip pat neveikliems žmonėms

| i) | suteikti daugiau galimybių visiems darbo ieškantiems asmenims,
  ilgalaikiams bedarbiams, ekonominiu požiūriu neveikliems žmonėms ir nepalankioje padėtyje esančioms grupėms,
  visų pirma
  nuo darbo rinkos labiausiai atskirtiems asmenims, kokybiškai įsidarbinti
  ir
  naudotis aktyvumo darbo rinkoje skatinimo priemonėmis, visų pirma specialiomis jaunimui skirtomis priemonėmis
  ,
  ypač įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą
  ,
  ir
  propaguoti
  užimtumą,
  savarankišką darbą
  , verslumą
  ir socialinę ekonomiką; |
| --- | --- |

i)

suteikti daugiau galimybių visiems darbo ieškantiems asmenims,
  ilgalaikiams bedarbiams, ekonominiu požiūriu neveikliems žmonėms ir nepalankioje padėtyje esančioms grupėms,
  visų pirma
  nuo darbo rinkos labiausiai atskirtiems asmenims, kokybiškai įsidarbinti
  ir
  naudotis aktyvumo darbo rinkoje skatinimo priemonėmis, visų pirma specialiomis jaunimui skirtomis priemonėmis
  ,
  ypač įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą
  ,
  ir
  propaguoti
  užimtumą,
  savarankišką darbą
  , verslumą
  ir socialinę ekonomiką;

ilgalaikiams bedarbiams, ekonominiu požiūriu neveikliems žmonėms ir nepalankioje padėtyje esančioms grupėms,

nuo darbo rinkos labiausiai atskirtiems asmenims, kokybiškai įsidarbinti

naudotis aktyvumo darbo rinkoje skatinimo priemonėmis, visų pirma specialiomis jaunimui skirtomis priemonėmis

ypač įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą

ir

užimtumą,

, verslumą

| ii) | modernizuoti darbo rinkos institucijas ir jų teikiamas paslaugas, siekiant įvertinti ir numatyti reikalingus įgūdžius ir užtikrinti, kad konkrečiai pritaikyta pagalba ir parama būtų teikiamos laiku ir atitiktų darbo rinkos poreikius bei su profesinės veiklos keitimu ir judumu susijusius poreikius; |
| --- | --- |

ii)

modernizuoti darbo rinkos institucijas ir jų teikiamas paslaugas, siekiant įvertinti ir numatyti reikalingus įgūdžius ir užtikrinti, kad konkrečiai pritaikyta pagalba ir parama būtų teikiamos laiku ir atitiktų darbo rinkos poreikius bei su profesinės veiklos keitimu ir judumu susijusius poreikius;

| ii) | modernizuoti darbo rinkos institucijas ir jų teikiamas paslaugas, siekiant įvertinti ir numatyti reikalingus įgūdžius ir užtikrinti, kad konkrečiai pritaikyta pagalba ir parama būtų teikiamos laiku ir atitiktų darbo rinkos poreikius bei su profesinės veiklos keitimu ir judumu susijusius poreikius; |
| --- | --- |

ii)

modernizuoti darbo rinkos institucijas ir jų teikiamas paslaugas, siekiant įvertinti ir numatyti reikalingus įgūdžius ir užtikrinti, kad konkrečiai pritaikyta pagalba ir parama būtų teikiamos laiku ir atitiktų darbo rinkos poreikius bei su profesinės veiklos keitimu ir judumu susijusius poreikius;

| iii) | skatinti moteris dalyvauti darbo rinkoje,
  sudaryti sąlygas lengviau derinti profesinį
  ir
  asmeninį gyvenimą
  ,
  įskaitant
  galimybes naudotis vaikų priežiūros
  paslaugomis
  , siekti sveikos ir gerai pritaikytos darbo aplinkos, kurioje būtų
  sumažinta rizika
  sveikatai, skatinti darbuotojus, įmones ir verslininkus prisitaikyti prie pokyčių, o vyresnius žmones – aktyviai ir sveikai gyventi; |
| --- | --- |

iii)

skatinti moteris dalyvauti darbo rinkoje,
  sudaryti sąlygas lengviau derinti profesinį
  ir
  asmeninį gyvenimą
  ,
  įskaitant
  galimybes naudotis vaikų priežiūros
  paslaugomis
  , siekti sveikos ir gerai pritaikytos darbo aplinkos, kurioje būtų
  sumažinta rizika
  sveikatai, skatinti darbuotojus, įmones ir verslininkus prisitaikyti prie pokyčių, o vyresnius žmones – aktyviai ir sveikai gyventi;

sudaryti sąlygas lengviau derinti profesinį

asmeninį gyvenimą

įskaitant

paslaugomis

sumažinta rizika

| iii) | skatinti moteris dalyvauti darbo rinkoje,
  siekti profesinės karjeros, skatinti vienodo užmokesčio už vienodą darbą principo taikymą, geresnę profesinio
  ir
  asmeninio gyvenimo pusiausvyrą
  ,
  ypač daug dėmesio skiriant vienišoms motinoms ir vienišiems tėvams, taip pat vienodas
  galimybes naudotis
  įperkamomis, įtraukiomis ir kokybiškomis
  vaikų priežiūros
  , ikimokyklinio ugdymo
  ,
  vyresnio amžiaus asmenų priežiūros bei kitomis priežiūros paslaugomis ir parama; ir
  siekti sveikos ir gerai pritaikytos darbo aplinkos, kurioje būtų
  mažinami pavojai
  sveikatai
  ir ligų rizika
  , skatinti darbuotojus, įmones ir verslininkus prisitaikyti prie pokyčių,
  persikvalifikuoti
  , o vyresnius žmones – aktyviai ir sveikai gyventi; |
| --- | --- |

iii)

skatinti moteris dalyvauti darbo rinkoje,
  siekti profesinės karjeros, skatinti vienodo užmokesčio už vienodą darbą principo taikymą, geresnę profesinio
  ir
  asmeninio gyvenimo pusiausvyrą
  ,
  ypač daug dėmesio skiriant vienišoms motinoms ir vienišiems tėvams, taip pat vienodas
  galimybes naudotis
  įperkamomis, įtraukiomis ir kokybiškomis
  vaikų priežiūros
  , ikimokyklinio ugdymo
  ,
  vyresnio amžiaus asmenų priežiūros bei kitomis priežiūros paslaugomis ir parama; ir
  siekti sveikos ir gerai pritaikytos darbo aplinkos, kurioje būtų
  mažinami pavojai
  sveikatai
  ir ligų rizika
  , skatinti darbuotojus, įmones ir verslininkus prisitaikyti prie pokyčių,
  persikvalifikuoti
  , o vyresnius žmones – aktyviai ir sveikai gyventi;

siekti profesinės karjeros, skatinti vienodo užmokesčio už vienodą darbą principo taikymą, geresnę profesinio

asmeninio gyvenimo pusiausvyrą

ypač daug dėmesio skiriant vienišoms motinoms ir vienišiems tėvams, taip pat vienodas

įperkamomis, įtraukiomis ir kokybiškomis

, ikimokyklinio ugdymo

vyresnio amžiaus asmenų priežiūros bei kitomis priežiūros paslaugomis ir parama; ir

mažinami pavojai

ir ligų rizika

persikvalifikuoti

| iv) | didinti švietimo ir mokymo sistemų kokybę ir rezultatyvumą ir stiprinti jų ryšį su darbo rinka, kad būtų galima paprasčiau įgyti bendrųjų gebėjimų, įskaitant skaitmeninius įgūdžius; |
| --- | --- |

iv)

didinti švietimo ir mokymo sistemų kokybę ir rezultatyvumą ir stiprinti jų ryšį su darbo rinka, kad būtų galima paprasčiau įgyti bendrųjų gebėjimų, įskaitant skaitmeninius įgūdžius;

| iv) | didinti švietimo ir mokymo sistemų kokybę
  , įtrauktį
  ir rezultatyvumą ir stiprinti jų ryšį su darbo rinka, kad būtų galima paprasčiau įgyti bendrųjų gebėjimų, įskaitant
  verslumo ir
  skaitmeninius įgūdžius
  , ir pripažinti neformalųjį mokymąsi ir savišvietą, skatinti e. įtrauktį ir palengvinti perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką, siekiant atspindėti socialinius ir ekonominius reikalavimus
  ; |
| --- | --- |

iv)

didinti švietimo ir mokymo sistemų kokybę
  , įtrauktį
  ir rezultatyvumą ir stiprinti jų ryšį su darbo rinka, kad būtų galima paprasčiau įgyti bendrųjų gebėjimų, įskaitant
  verslumo ir
  skaitmeninius įgūdžius
  , ir pripažinti neformalųjį mokymąsi ir savišvietą, skatinti e. įtrauktį ir palengvinti perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką, siekiant atspindėti socialinius ir ekonominius reikalavimus
  ;

, įtrauktį

verslumo ir

, ir pripažinti neformalųjį mokymąsi ir savišvietą, skatinti e. įtrauktį ir palengvinti perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką, siekiant atspindėti socialinius ir ekonominius reikalavimus

| v) | skatinti, kad visi, visų pirma nepalankias sąlygas turinčios grupės, turėtų vienodas galimybes gauti kokybiškų ir įtraukių švietimo ir mokymo paslaugų
  ir užbaigti mokslą
  ,
  pradedant ikimokykliniu ugdymu
  ir
  priežiūra, taip pat bendruoju išsilavinimu
  ir
  profesiniu mokymu
  ir
  baigiant aukštuoju mokslu ir suaugusiųjų švietimu
  ,
  be kita ko
  ,
  remiant
  judumą mokymosi tikslais; |
| --- | --- |

v)

skatinti, kad visi, visų pirma nepalankias sąlygas turinčios grupės, turėtų vienodas galimybes gauti kokybiškų ir įtraukių švietimo ir mokymo paslaugų
  ir užbaigti mokslą
  ,
  pradedant ikimokykliniu ugdymu
  ir
  priežiūra, taip pat bendruoju išsilavinimu
  ir
  profesiniu mokymu
  ir
  baigiant aukštuoju mokslu ir suaugusiųjų švietimu
  ,
  be kita ko
  ,
  remiant
  judumą mokymosi tikslais;

ir užbaigti mokslą

pradedant ikimokykliniu ugdymu

priežiūra, taip pat bendruoju išsilavinimu

profesiniu mokymu

baigiant aukštuoju mokslu ir suaugusiųjų švietimu

be kita ko

remiant

| v) | skatinti, kad visi, visų pirma nepalankias sąlygas turinčios grupės
  ir slaugytojai
  , turėtų vienodas galimybes gauti kokybiškų
  , įperkamų
  ir įtraukių švietimo ir mokymo paslaugų
  , nuo ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros
  ,
  bendrojo lavinimo
  ir
  profesinio mokymo iki aukštojo mokslo
  ir
  suaugusiųjų švietimo
  ir
  mokymo, sprendžiant mokyklos nebaigimo klausimą
  ,
  skatinant dualinių mokymo sistemų įvedimą
  ,
  pameistrystes,
  judumą mokymosi tikslais
  visiems ir neįgalių asmenų galimybes mokytis
  ; |
| --- | --- |

v)

skatinti, kad visi, visų pirma nepalankias sąlygas turinčios grupės
  ir slaugytojai
  , turėtų vienodas galimybes gauti kokybiškų
  , įperkamų
  ir įtraukių švietimo ir mokymo paslaugų
  , nuo ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros
  ,
  bendrojo lavinimo
  ir
  profesinio mokymo iki aukštojo mokslo
  ir
  suaugusiųjų švietimo
  ir
  mokymo, sprendžiant mokyklos nebaigimo klausimą
  ,
  skatinant dualinių mokymo sistemų įvedimą
  ,
  pameistrystes,
  judumą mokymosi tikslais
  visiems ir neįgalių asmenų galimybes mokytis
  ;

ir slaugytojai

, įperkamų

, nuo ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros

bendrojo lavinimo

profesinio mokymo iki aukštojo mokslo

suaugusiųjų švietimo

mokymo, sprendžiant mokyklos nebaigimo klausimą

skatinant dualinių mokymo sistemų įvedimą

pameistrystes,

visiems ir neįgalių asmenų galimybes mokytis

| vi) | skatinti mokymąsi visą gyvenimą, visų pirma siekti, kad visi turėtų lanksčių kvalifikacijos kėlimo ir persikvalifikavimo galimybių ir skaitmeninių įgūdžių, geriau numatyti pokyčius ir naujų įgūdžių reikalavimus, grindžiamus darbo rinkos poreikiais, sudaryti sąlygas keisti profesinę veiklą ir skatinti profesinį judumą; |
| --- | --- |

vi)

skatinti mokymąsi visą gyvenimą, visų pirma siekti, kad visi turėtų lanksčių kvalifikacijos kėlimo ir persikvalifikavimo galimybių ir skaitmeninių įgūdžių, geriau numatyti pokyčius ir naujų įgūdžių reikalavimus, grindžiamus darbo rinkos poreikiais, sudaryti sąlygas keisti profesinę veiklą ir skatinti profesinį judumą;

| vi) | skatinti mokymąsi visą gyvenimą, visų pirma siekti, kad visi turėtų lanksčių kvalifikacijos kėlimo ir persikvalifikavimo galimybių ir
  verslumo bei
  skaitmeninių įgūdžių, geriau numatyti pokyčius ir naujų įgūdžių reikalavimus, grindžiamus darbo rinkos poreikiais, sudaryti sąlygas keisti profesinę veiklą ir skatinti profesinį judumą
  bei aktyvų dalyvavimą visuomenėje
  ; |
| --- | --- |

vi)

skatinti mokymąsi visą gyvenimą, visų pirma siekti, kad visi turėtų lanksčių kvalifikacijos kėlimo ir persikvalifikavimo galimybių ir
  verslumo bei
  skaitmeninių įgūdžių, geriau numatyti pokyčius ir naujų įgūdžių reikalavimus, grindžiamus darbo rinkos poreikiais, sudaryti sąlygas keisti profesinę veiklą ir skatinti profesinį judumą
  bei aktyvų dalyvavimą visuomenėje
  ;

verslumo bei

bei aktyvų dalyvavimą visuomenėje

| vii) | skatinti aktyvią įtrauktį, siekiant propaguoti lygias galimybes ir aktyvų dalyvavimą ir gerinti įsidarbinamumą; |
| --- | --- |

vii)

skatinti aktyvią įtrauktį, siekiant propaguoti lygias galimybes ir aktyvų dalyvavimą ir gerinti įsidarbinamumą;

| vii) | skatinti aktyvią įtrauktį, siekiant propaguoti lygias galimybes
  , nediskriminavimą
  ir aktyvų dalyvavimą ir gerinti įsidarbinamumą
  , ypač nepalankias sąlygas turinčių grupių
  ; |
| --- | --- |

vii)

skatinti aktyvią įtrauktį, siekiant propaguoti lygias galimybes
  , nediskriminavimą
  ir aktyvų dalyvavimą ir gerinti įsidarbinamumą
  , ypač nepalankias sąlygas turinčių grupių
  ;

, nediskriminavimą

, ypač nepalankias sąlygas turinčių grupių

| viii) | skatinti trečiųjų valstybių piliečių
  ir marginalizuotų bendruomenių
  ,
  pavyzdžiui, romų
  , socialinę ir ekonominę integraciją; |
| --- | --- |

viii)

skatinti trečiųjų valstybių piliečių
  ir marginalizuotų bendruomenių
  ,
  pavyzdžiui, romų
  , socialinę ir ekonominę integraciją;

ir marginalizuotų bendruomenių

pavyzdžiui, romų

| viii) | skatinti
  ilgalaikę veiksmingą
  trečiųjų valstybių piliečių,
  įskaitant migrantus
  , socialinę ir ekonominę integraciją; |
| --- | --- |

viii)

skatinti
  ilgalaikę veiksmingą
  trečiųjų valstybių piliečių,
  įskaitant migrantus
  , socialinę ir ekonominę integraciją;

ilgalaikę veiksmingą

įskaitant migrantus

| viiia) | kovoti su marginalizuotų bendruomenių, pavyzdžiui, romų, diskriminacija ir skatinti jų socialinę ir ekonominę integraciją; |
| --- | --- |

viiia)

viiia)

kovoti su marginalizuotų bendruomenių, pavyzdžiui, romų, diskriminacija ir skatinti jų socialinę ir ekonominę integraciją;

kovoti su marginalizuotų bendruomenių, pavyzdžiui, romų, diskriminacija ir skatinti jų socialinę ir ekonominę integraciją;

| ix) | suteikti daugiau vienodų galimybių už prieinamą kainą laiku gauti kokybiškų ir tvarių paslaugų; modernizuoti socialinės apsaugos sistemas, be kita ko,
  siekti
  ,
  kad būtų socialinės apsaugos galimybių
  ; gerinti sveikatos priežiūros sistemų ir ilgalaikės priežiūros paslaugų prieinamumą, rezultatyvumą ir tvarumą; |
| --- | --- |

ix)

suteikti daugiau vienodų galimybių už prieinamą kainą laiku gauti kokybiškų ir tvarių paslaugų; modernizuoti socialinės apsaugos sistemas, be kita ko,
  siekti
  ,
  kad būtų socialinės apsaugos galimybių
  ; gerinti sveikatos priežiūros sistemų ir ilgalaikės priežiūros paslaugų prieinamumą, rezultatyvumą ir tvarumą;

siekti

kad būtų socialinės apsaugos galimybių

| ix) | suteikti daugiau vienodų galimybių už prieinamą kainą laiku gauti kokybiškų
  , prieinamų
  ir tvarių paslaugų
  , įskaitant aprūpinimo būstu paslaugas ir į asmenį orientuotas sveikatos priežiūros ir susijusias priežiūros paslaugas
  ; modernizuoti
  socialinio draudimo institucijas, viešąsias užimtumo tarnybas,
  socialinės apsaugos
  ir socialinės įtraukties
  sistemas, be kita ko,
  užtikrinant vienodas socialinės apsaugos galimybes
  ,
  visų pirma vaikams, palankių sąlygų neturintiems asmenims ir labiausiai skurstantiems asmenims
  ; gerinti sveikatos priežiūros sistemų ir ilgalaikės priežiūros paslaugų prieinamumą
  , taip pat ir neįgaliesiems
  , rezultatyvumą ir tvarumą; |
| --- | --- |

ix)

suteikti daugiau vienodų galimybių už prieinamą kainą laiku gauti kokybiškų
  , prieinamų
  ir tvarių paslaugų
  , įskaitant aprūpinimo būstu paslaugas ir į asmenį orientuotas sveikatos priežiūros ir susijusias priežiūros paslaugas
  ; modernizuoti
  socialinio draudimo institucijas, viešąsias užimtumo tarnybas,
  socialinės apsaugos
  ir socialinės įtraukties
  sistemas, be kita ko,
  užtikrinant vienodas socialinės apsaugos galimybes
  ,
  visų pirma vaikams, palankių sąlygų neturintiems asmenims ir labiausiai skurstantiems asmenims
  ; gerinti sveikatos priežiūros sistemų ir ilgalaikės priežiūros paslaugų prieinamumą
  , taip pat ir neįgaliesiems
  , rezultatyvumą ir tvarumą;

, prieinamų

, įskaitant aprūpinimo būstu paslaugas ir į asmenį orientuotas sveikatos priežiūros ir susijusias priežiūros paslaugas

socialinio draudimo institucijas, viešąsias užimtumo tarnybas,

ir socialinės įtraukties

užtikrinant vienodas socialinės apsaugos galimybes

visų pirma vaikams, palankių sąlygų neturintiems asmenims ir labiausiai skurstantiems asmenims

, taip pat ir neįgaliesiems

| ixa) | didinti neįgaliųjų prieigos galimybes, siekiant sustiprinti jų integraciją į darbo rinką, švietimo ir mokymo sistemas; |
| --- | --- |

ixa)

ixa)

didinti neįgaliųjų prieigos galimybes, siekiant sustiprinti jų integraciją į darbo rinką, švietimo ir mokymo sistemas;

didinti neįgaliųjų prieigos galimybes, siekiant sustiprinti jų integraciją į darbo rinką, švietimo ir mokymo sistemas;

| x) | skatinti žmonių, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, įskaitant
  pačias nepalankiausias sąlygas turinčius
  asmenis ir vaikus, socialinę integraciją; |
| --- | --- |

x)

skatinti žmonių, kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, įskaitant
  pačias nepalankiausias sąlygas turinčius
  asmenis ir vaikus, socialinę integraciją;

pačias nepalankiausias sąlygas turinčius

| x) | skatinti žmonių,
  kurie skursta arba
  kuriems gresia skurdas
  ir (arba)
  ar socialinė atskirtis, įskaitant
  labiausiai skurstančius
  asmenis ir vaikus, socialinę integraciją; |
| --- | --- |

x)

skatinti žmonių,
  kurie skursta arba
  kuriems gresia skurdas
  ir (arba)
  ar socialinė atskirtis, įskaitant
  labiausiai skurstančius
  asmenis ir vaikus, socialinę integraciją;

kurie skursta arba

ir (arba)

labiausiai skurstančius

| xi) | mažinti
  materialinį nepriteklių pačias nepalankiausias sąlygas turintiems asmenims
  teikiant pagalbą maistu ir (arba) pagrindinę materialinę pagalbą, įskaitant papildomas priemones. |
| --- | --- |

xi)

mažinti
  materialinį nepriteklių pačias nepalankiausias sąlygas turintiems asmenims
  teikiant pagalbą maistu ir (arba) pagrindinę materialinę pagalbą, įskaitant papildomas priemones.

materialinį nepriteklių pačias nepalankiausias sąlygas turintiems asmenims

| xi) | mažinti
  labiausiai skurstančių asmenų materialinį nepriteklių
  teikiant pagalbą maistu ir (arba) pagrindinę materialinę pagalbą, įskaitant papildomas priemones
  , kuriomis siekiama užtikrinti jų socialinę įtrauktį, ypač daug dėmesio skiriant pažeidžiamoje padėtyje esantiems vaikams
  . |
| --- | --- |

xi)

mažinti
  labiausiai skurstančių asmenų materialinį nepriteklių
  teikiant pagalbą maistu ir (arba) pagrindinę materialinę pagalbą, įskaitant papildomas priemones
  , kuriomis siekiama užtikrinti jų socialinę įtrauktį, ypač daug dėmesio skiriant pažeidžiamoje padėtyje esantiems vaikams
  .

labiausiai skurstančių asmenų materialinį nepriteklių

, kuriomis siekiama užtikrinti jų socialinę įtrauktį, ypač daug dėmesio skiriant pažeidžiamoje padėtyje esantiems vaikams

2.   Vykdant veiksmus, įgyvendinamus pagal ESF+ dalį, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, kuriais siekiama konkrečių tikslų, nurodytų 1 dalyje, ESF+ taip pat
  padeda siekti
  kitų politikos tikslų, išdėstytų [būsimojo BNR] [4] straipsnyje, visų pirma tikslų, susijusių su:

2.   Vykdant veiksmus, įgyvendinamus pagal ESF+ dalį, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, kuriais siekiama konkrečių tikslų, nurodytų 1 dalyje, ESF+ taip pat
  siekia padėti siekti
  kitų politikos tikslų, išdėstytų [būsimojo BNR] [4] straipsnyje, visų pirma tikslų, susijusių su:

| 1. | pažangesne Europa: ugdyti pažangiosios specializacijos įgūdžius ir bazinių didelio poveikio technologijų įgūdžius, vykdyti pramonės pertvarką, sektoriams bendradarbiauti įgūdžių ir verslininkystės srityje, rengti mokslo darbuotojų mokymus, skatinti aukštojo mokslo institucijų, profesinio mokymo įstaigų, mokslinių tyrimų ir technologijų centrų, įmonių ir grupių tinklaveiką ir partnerystę ir remti labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones bei socialinę ekonomiką; |
| --- | --- |

1.

pažangesne Europa: ugdyti pažangiosios specializacijos įgūdžius ir bazinių didelio poveikio technologijų įgūdžius, vykdyti pramonės pertvarką, sektoriams bendradarbiauti įgūdžių ir verslininkystės srityje, rengti mokslo darbuotojų mokymus, skatinti aukštojo mokslo institucijų, profesinio mokymo įstaigų, mokslinių tyrimų ir technologijų centrų, įmonių ir grupių tinklaveiką ir partnerystę ir remti labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones bei socialinę ekonomiką;

| 1. | pažangesne Europa: ugdyti pažangiosios specializacijos įgūdžius ir bazinių didelio poveikio technologijų įgūdžius, vykdyti pramonės pertvarką, sektoriams bendradarbiauti įgūdžių ir verslininkystės srityje, rengti mokslo darbuotojų mokymus, skatinti aukštojo mokslo institucijų, profesinio mokymo įstaigų, mokslinių tyrimų ir technologijų centrų,
  medicinos ir sveikatos priežiūros centrų,
  įmonių ir grupių tinklaveiką ir partnerystę ir remti labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones bei socialinę ekonomiką
  , atsižvelgiant į valstybėse narėse taikomus socialinės ekonomikos įstatymus ir sistemas
  ; |
| --- | --- |

1.

pažangesne Europa: ugdyti pažangiosios specializacijos įgūdžius ir bazinių didelio poveikio technologijų įgūdžius, vykdyti pramonės pertvarką, sektoriams bendradarbiauti įgūdžių ir verslininkystės srityje, rengti mokslo darbuotojų mokymus, skatinti aukštojo mokslo institucijų, profesinio mokymo įstaigų, mokslinių tyrimų ir technologijų centrų,
  medicinos ir sveikatos priežiūros centrų,
  įmonių ir grupių tinklaveiką ir partnerystę ir remti labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones bei socialinę ekonomiką
  , atsižvelgiant į valstybėse narėse taikomus socialinės ekonomikos įstatymus ir sistemas
  ;

medicinos ir sveikatos priežiūros centrų,

, atsižvelgiant į valstybėse narėse taikomus socialinės ekonomikos įstatymus ir sistemas

| 2. | žalesne, mažai anglies dioksido naudojančia Europa: tobulinti švietimo ir mokymo sistemas, siekiant pritaikyti įgūdžius ir kvalifikacijas, kelti visų asmenų, įskaitant darbuotojus, kvalifikaciją
  ir
  sukurti naujų darbo vietų aplinkos
  apsaugos
  ,
  klimato
  ir
  energetikos bei bioekonomikos sektoriuose
  . |
| --- | --- |

2.

žalesne, mažai anglies dioksido naudojančia Europa: tobulinti švietimo ir mokymo sistemas, siekiant pritaikyti įgūdžius ir kvalifikacijas, kelti visų asmenų, įskaitant darbuotojus, kvalifikaciją
  ir
  sukurti naujų darbo vietų aplinkos
  apsaugos
  ,
  klimato
  ir
  energetikos bei bioekonomikos sektoriuose
  .

ir

apsaugos

klimato

energetikos bei bioekonomikos sektoriuose

| 2. | žalesne, mažai anglies dioksido naudojančia Europa: tobulinti švietimo ir mokymo sistemas, siekiant pritaikyti įgūdžius ir kvalifikacijas,
  didinti gyventojų informuotumą apie darnų vystymąsi ir gyvenimo būdą,
  kelti visų asmenų, įskaitant darbuotojus, kvalifikaciją, sukurti naujų darbo vietų aplinkos
  apsaugos
  ,
  klimato
  ir
  energetikos, žiedinės ekonomikos ir bioekonomikos sektoriuose; |
| --- | --- |

2.

žalesne, mažai anglies dioksido naudojančia Europa: tobulinti švietimo ir mokymo sistemas, siekiant pritaikyti įgūdžius ir kvalifikacijas,
  didinti gyventojų informuotumą apie darnų vystymąsi ir gyvenimo būdą,
  kelti visų asmenų, įskaitant darbuotojus, kvalifikaciją, sukurti naujų darbo vietų aplinkos
  apsaugos
  ,
  klimato
  ir
  energetikos, žiedinės ekonomikos ir bioekonomikos sektoriuose;

didinti gyventojų informuotumą apie darnų vystymąsi ir gyvenimo būdą,

apsaugos

klimato

energetikos, žiedinės ekonomikos ir bioekonomikos sektoriuose;

2a.
     
  Sąjunga, labiau priartėjusia prie piliečių: mažinti skurdą ir įgyvendinti socialinės įtraukties priemones, atsižvelgiant į miesto, kaimo ir pakrančių teritorijų ypatybes, siekiant kovoti su socialine ir ekonomine nelygybe miestuose ir regionuose;

2b.
     
  pagal užimtumo ir socialinių inovacijų dalį, ESF+ remia Sąjungos priemonių, strategijų ir atitinkamų teisės aktų kūrimą, įgyvendinimo stebėseną ir vertinimą ir skatina įrodymais grindžiamą politikos formavimą, socialines inovacijas ir socialinę pažangą bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, pilietinės visuomenės organizacijomis ir viešosiomis bei privačiomis įstaigomis (1-as konkretus tikslas); jis remia savanorišką darbuotojų geografinį judumą teisingomis sąlygomis ir didina užimtumo galimybes (2-as konkretus tikslas); jis skatina užimtumą ir socialinę įtrauktį didindamas labai mažų įmonių ir socialinės ekonomikos įmonių, ypač pažeidžiamų žmonių, galimybes gauti mikrofinansavimą (3-as konkretus tikslas).

3.   Pagal ESF+ sveikatos dalį
  remiamas sveikatinimo skatinimas
  ir ligų prevencija, padedama didinti sveikatos sistemų rezultatyvumą, prieinamumą ir tvarumą ir užtikrinti sveikatos priežiūros paslaugų saugumą, mažinami sveikatos
  skirtumai
  , piliečiai apsaugomi nuo tarpvalstybinių grėsmių sveikatai ir remiami
  ES sveikatos
  teisės aktai.

3.   Pagal ESF+ sveikatos dalį
  remiama žmonių aukšto lygio sveikatos apsauga
  ir ligų prevencija,
  be kita ko, skatinant fizinį aktyvumą ir švietimą sveikatos klausimais,
  padedama didinti sveikatos sistemų rezultatyvumą, prieinamumą ir tvarumą ir užtikrinti sveikatos priežiūros paslaugų saugumą, mažinami sveikatos
  netolygumai, ilginama tikėtina gyvenimo trukmė nuo gimimo
  , piliečiai apsaugomi nuo tarpvalstybinių grėsmių sveikatai
  , stiprinama ligų prevencija, ankstyva diagnostika ir sveiko gyvenimo būdo skatinimas visą gyvenimą, taip pat stiprinami
  ir remiami
  su sveikata susiję ES
  teisės aktai
  , įskaitant aplinkos sveikatos srityje, ir skatinamas sveikatos aspektų integravimas į Sąjungos visų sričių politiką. Sąjungos sveikatos politika turėtų būti grindžiama darnaus vystymosi tikslais (DVT), siekiant užtikrinti, kad Sąjunga ir valstybės narės pasiektų 3-čiąjį DVT „Užtikrinti sveiką gyvenseną ir skatinti visų amžiaus grupių gerovę“.

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnis

5 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5 straipsnis | 5 straipsnis |
| Biudžetas | Biudžetas |
| 1.   2021–2027 m. ESF+ bendras finansinis paketas yra
  101 174 000 000  EUR
  dabartinėmis kainomis. | 1.   2021–2027 m. ESF+ bendras finansinis paketas yra
  106 781 000 000  EUR 2018 m. kainomis ir 120 457 000 000  EUR
  dabartinėmis kainomis. |
| 2.   ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, pagal „Investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą“ tikslą skiriama finansinio paketo dalis yra
  100 000
   000 000  EUR
  dabartinėmis
  kainomis
  arba 88 646 194 590
   EUR
  2018 m.
  kainomis, iš
  kurios
  200 000 000  EUR dabartinėmis kainomis arba 175 000 000  EUR 2018 m. kainomis skiriama tarptautiniam bendradarbiavimui, kuriuo remiami 23 straipsnio i punkte nurodyti novatoriški sprendimai, ir 400 000 000  EUR dabartinėmis kainomis arba 376 928 934  EUR 2018 m. kainomis kaip papildomas finansavimas skiriama atokiausiems regionams, nustatytiems SESV 349 straipsnyje, ir NUTS 2 lygio regionams, atitinkantiems 1994 m. Stojimo akto 6 protokolo 2 straipsnyje nustatytus kriterijus. | 2.   ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, pagal „Investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą“ tikslą skiriama finansinio paketo dalis yra
  105 686 000 000  EUR 2018 m. kainomis (119 222 000 000  EUR dabartinėmis kainomis)
  , iš
  kurių
  200 000 000  EUR dabartinėmis kainomis arba 175 000 000  EUR 2018 m. kainomis skiriama tarptautiniam bendradarbiavimui, kuriuo remiami 23 straipsnio i punkte nurodyti novatoriški sprendimai,
  5 900 000 000  EUR skiriama priemonėms pagal 10a straipsnyje nurodytą Europos vaiko garantijų programą
  ir 400 000 000  EUR dabartinėmis kainomis arba 376 928 934  EUR 2018 m. kainomis kaip papildomas finansavimas skiriama atokiausiems regionams, nustatytiems SESV 349 straipsnyje, ir NUTS 2 lygio regionams, atitinkantiems 1994 m. Stojimo akto 6 protokolo 2 straipsnyje nustatytus kriterijus. |
| 3.   2021–2027 m. užimtumo ir socialinių inovacijų dalies ir sveikatos dalies finansinis paketas yra
  1 174 000 000  EUR
  dabartinėmis kainomis. | 3.   2021–2027 m. užimtumo ir socialinių inovacijų dalies ir sveikatos dalies finansinis paketas yra
  1 095 000 000  EUR 2018 m. kainomis arba 1 234 000 000  EUR
  dabartinėmis kainomis. |
| 4.   3 dalyje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip: | 4.   3 dalyje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip: |
| a) | 761 000 000  EUR – užimtumo ir socialinių inovacijų daliai įgyvendinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5 straipsnis

5 straipsnis

Biudžetas

Biudžetas

1.   2021–2027 m. ESF+ bendras finansinis paketas yra
  101 174 000 000  EUR
  dabartinėmis kainomis.

1.   2021–2027 m. ESF+ bendras finansinis paketas yra
  106 781 000 000  EUR 2018 m. kainomis ir 120 457 000 000  EUR
  dabartinėmis kainomis.

2.   ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, pagal „Investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą“ tikslą skiriama finansinio paketo dalis yra
  100 000
   000 000  EUR
  dabartinėmis
  kainomis
  arba 88 646 194 590
   EUR
  2018 m.
  kainomis, iš
  kurios
  200 000 000  EUR dabartinėmis kainomis arba 175 000 000  EUR 2018 m. kainomis skiriama tarptautiniam bendradarbiavimui, kuriuo remiami 23 straipsnio i punkte nurodyti novatoriški sprendimai, ir 400 000 000  EUR dabartinėmis kainomis arba 376 928 934  EUR 2018 m. kainomis kaip papildomas finansavimas skiriama atokiausiems regionams, nustatytiems SESV 349 straipsnyje, ir NUTS 2 lygio regionams, atitinkantiems 1994 m. Stojimo akto 6 protokolo 2 straipsnyje nustatytus kriterijus.

2.   ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, pagal „Investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą“ tikslą skiriama finansinio paketo dalis yra
  105 686 000 000  EUR 2018 m. kainomis (119 222 000 000  EUR dabartinėmis kainomis)
  , iš
  kurių
  200 000 000  EUR dabartinėmis kainomis arba 175 000 000  EUR 2018 m. kainomis skiriama tarptautiniam bendradarbiavimui, kuriuo remiami 23 straipsnio i punkte nurodyti novatoriški sprendimai,
  5 900 000 000  EUR skiriama priemonėms pagal 10a straipsnyje nurodytą Europos vaiko garantijų programą
  ir 400 000 000  EUR dabartinėmis kainomis arba 376 928 934  EUR 2018 m. kainomis kaip papildomas finansavimas skiriama atokiausiems regionams, nustatytiems SESV 349 straipsnyje, ir NUTS 2 lygio regionams, atitinkantiems 1994 m. Stojimo akto 6 protokolo 2 straipsnyje nustatytus kriterijus.

3.   2021–2027 m. užimtumo ir socialinių inovacijų dalies ir sveikatos dalies finansinis paketas yra
  1 174 000 000  EUR
  dabartinėmis kainomis.

3.   2021–2027 m. užimtumo ir socialinių inovacijų dalies ir sveikatos dalies finansinis paketas yra
  1 095 000 000  EUR 2018 m. kainomis arba 1 234 000 000  EUR
  dabartinėmis kainomis.

4.   3 dalyje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip:

4.   3 dalyje nurodyta suma preliminariai paskirstoma taip:

a)

761 000 000  EUR – užimtumo ir socialinių inovacijų daliai įgyvendinti;

| a) | 675 000 000  EUR 2018 m. kainomis (
  761 000 000  EUR
  dabartinėmis kainomis)
   – užimtumo ir socialinių inovacijų daliai įgyvendinti; |
| --- | --- |

a)

675 000 000  EUR 2018 m. kainomis (
  761 000 000  EUR
  dabartinėmis kainomis)
   – užimtumo ir socialinių inovacijų daliai įgyvendinti;

675 000 000  EUR 2018 m. kainomis (

dabartinėmis kainomis)

| b) | 413 000 000  EUR
   – sveikatos daliai įgyvendinti. |
| --- | --- |

b)

413 000 000  EUR
   – sveikatos daliai įgyvendinti.

413 000 000  EUR

| b) | 420 000 000  EUR 2018 m. kainomis (473 000 000  EUR dabartinėmis kainomis arba 0,36 proc. 2021–2027 m. DFP)
   – sveikatos daliai įgyvendinti. |
| --- | --- |

b)

420 000 000  EUR 2018 m. kainomis (473 000 000  EUR dabartinėmis kainomis arba 0,36 proc. 2021–2027 m. DFP)
   – sveikatos daliai įgyvendinti.

420 000 000  EUR 2018 m. kainomis (473 000 000  EUR dabartinėmis kainomis arba 0,36 proc. 2021–2027 m. DFP)

5.   3 ir 4 dalyse nurodytos sumos taip pat gali būti panaudotos teikiant programai įgyvendinti skirtą techninę ir administracinę paramą, kaip antai parengiamąją, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiklą, įskaitant institucines informacinių technologijų sistemas.

5.   3 ir 4 dalyse nurodytos sumos taip pat gali būti panaudotos teikiant programai įgyvendinti skirtą techninę ir administracinę paramą, kaip antai parengiamąją, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiklą, įskaitant institucines informacinių technologijų sistemas.

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnis

6 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6 straipsnis | 6 straipsnis |
| Vyrų ir moterų
  lygybė, lygios galimybės ir nediskriminavimas | Lyčių
  lygybė, lygios galimybės ir nediskriminavimas |
| 1.   Pagal ESF+
  dalį, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas
  ,
  įgyvendinant visas programas
  ir
  vykdant pagal užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalis remiamus veiksmus
  jų rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo etapais
  užtikrinama vyrų ir moterų lygybė. Be to, įgyvendinant programas
  ir
  vykdant veiksmus jų rengimo
  ,
  įgyvendinimo, stebėsenos
  ir
  vertinimo etapais
  siekiama lygių galimybių visiems, nediskriminuojant dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus
  arba
  seksualinės orientacijos. | 1.   Pagal ESF+
  įgyvendinant visas programas jų rengimo
  ,
  įgyvendinimo, stebėsenos
  ir
  vertinimo etapais užtikrinama lyčių lygybė. Be to, įgyvendinant programas
  jų rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo etapais
  remiami konkretūs veiksmai, kuriais siekiama didinti moterų dalyvavimą profesiniame gyvenime
  ir
  padėti joms tobulėti profesinėje srityje
  ,
  taip pat suderinti profesinį
  ir
  asmeninį gyvenimą,
  siekiama lygių galimybių visiems, nediskriminuojant dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios
  ar sveikatos būklės
  , amžiaus
  ar
  seksualinės orientacijos
  , be kita ko, užtikrinant neįgaliųjų galimybes naudotis IRT, ir tokiu būdu didinti socialinę įtrauktį ir mažinti nelygybę
  . |
| 2.   Valstybės narės ir Komisija taip pat remia bet kuriuos ESF+ tikslus atitinkančius konkrečius tikslinius veiksmus, kuriais raginama laikytis 1 dalyje nurodytų principų, įskaitant perėjimą nuo
  stacionarinės /
   institucinės globos prie globos šeimoje ar bendruomenėje. | 2.   Valstybės narės ir Komisija taip pat remia bet kuriuos ESF+ tikslus atitinkančius konkrečius tikslinius veiksmus, kuriais raginama laikytis 1 dalyje nurodytų principų, įskaitant perėjimą nuo institucinės globos prie globos šeimoje ar bendruomenėje
  ir geresnių prieigos sąlygų visiems neįgaliesiems sudarymą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6 straipsnis

6 straipsnis

Vyrų ir moterų
  lygybė, lygios galimybės ir nediskriminavimas

Vyrų ir moterų

Lyčių
  lygybė, lygios galimybės ir nediskriminavimas

Lyčių

1.   Pagal ESF+
  dalį, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas
  ,
  įgyvendinant visas programas
  ir
  vykdant pagal užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalis remiamus veiksmus
  jų rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo etapais
  užtikrinama vyrų ir moterų lygybė. Be to, įgyvendinant programas
  ir
  vykdant veiksmus jų rengimo
  ,
  įgyvendinimo, stebėsenos
  ir
  vertinimo etapais
  siekiama lygių galimybių visiems, nediskriminuojant dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus
  arba
  seksualinės orientacijos.

1.   Pagal ESF+
  įgyvendinant visas programas jų rengimo
  ,
  įgyvendinimo, stebėsenos
  ir
  vertinimo etapais užtikrinama lyčių lygybė. Be to, įgyvendinant programas
  jų rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo etapais
  remiami konkretūs veiksmai, kuriais siekiama didinti moterų dalyvavimą profesiniame gyvenime
  ir
  padėti joms tobulėti profesinėje srityje
  ,
  taip pat suderinti profesinį
  ir
  asmeninį gyvenimą,
  siekiama lygių galimybių visiems, nediskriminuojant dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios
  ar sveikatos būklės
  , amžiaus
  ar
  seksualinės orientacijos
  , be kita ko, užtikrinant neįgaliųjų galimybes naudotis IRT, ir tokiu būdu didinti socialinę įtrauktį ir mažinti nelygybę
  .

2.   Valstybės narės ir Komisija taip pat remia bet kuriuos ESF+ tikslus atitinkančius konkrečius tikslinius veiksmus, kuriais raginama laikytis 1 dalyje nurodytų principų, įskaitant perėjimą nuo
  stacionarinės /
   institucinės globos prie globos šeimoje ar bendruomenėje.

2.   Valstybės narės ir Komisija taip pat remia bet kuriuos ESF+ tikslus atitinkančius konkrečius tikslinius veiksmus, kuriais raginama laikytis 1 dalyje nurodytų principų, įskaitant perėjimą nuo institucinės globos prie globos šeimoje ar bendruomenėje
  ir geresnių prieigos sąlygų visiems neįgaliesiems sudarymą
  .

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnis

7 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7 straipsnis | 7 straipsnis |
| Nuoseklumas ir paramos telkimas pagal temas | Nuoseklumas ir paramos telkimas pagal temas |
| 1.   Valstybės narės sutelkia ESF+ išteklius, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, intervencinėms priemonėms, kuriomis sprendžiami uždaviniai, nustatyti jų nacionalinėse reformų programose, Europos semestre ir atitinkamose konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose, priimtose pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį, ir atsižvelgia į Europos socialinių teisių ramstyje nustatytus principus ir teises. | 1.   Valstybės narės sutelkia ESF+ išteklius, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, intervencinėms priemonėms, kuriomis sprendžiami uždaviniai, nustatyti jų nacionalinėse reformų programose, Europos semestre ir atitinkamose konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose, priimtose pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį, ir atsižvelgia į Europos socialinių teisių ramstyje nustatytus principus ir teises
  , socialinių rodiklių suvestinę pagal Europos semestrą ir į regioninius ypatumus, taip prisidėdamos prie Sąjungos tikslų, nustatytų SESV 174 straipsnyje, susijusių su ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos stiprinimu ir visiškai atitinkančių Paryžiaus susitarimą ir JT darnaus vystymosi tikslus
  . |
| Valstybės narės ir, kai tinkama, Komisija tiek planavimo, tiek įgyvendinimo etapu vykdydamos veiklą, susijusią su ESF+ ir kitais Sąjungos fondais, programomis ir priemonėmis, kaip antai „Erasmus“, Prieglobsčio ir migracijos
  fondu ir
  reformų rėmimo programa, įskaitant reformų įgyvendinimo priemonę ir techninės paramos priemonę, siekia sinergijos ir užtikrina koordinavimą, papildomumą ir nuoseklumą. Valstybės narės ir, kai tinkama, Komisija, siekdamos išvengti pastangų dubliavimo ir užtikrinti už įgyvendinimą atsakingų
  subjektų
  glaudų bendradarbiavimą, optimizuoja koordinavimo mechanizmus, kad paramos veiksmai būtų nuoseklūs ir sklandūs. | Valstybės narės ir, kai tinkama, Komisija tiek planavimo, tiek įgyvendinimo etapu vykdydamos veiklą, susijusią su ESF+ ir kitais Sąjungos fondais, programomis ir priemonėmis, kaip antai
  Europos regioninės plėtros fondu (ERDF), Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu (EGF), Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondu, programa „InvestEU“, programa „Kūrybiška Europa“, Teisių ir vertybių priemone, programa
  „Erasmus“, Prieglobsčio ir migracijos
  fondu, ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendraisiais principais po 2020 m.,
  reformų rėmimo programa, įskaitant reformų įgyvendinimo priemonę ir techninės paramos priemonę, siekia sinergijos ir užtikrina koordinavimą, papildomumą ir nuoseklumą. Valstybės narės ir, kai tinkama, Komisija, siekdamos išvengti pastangų dubliavimo ir užtikrinti už įgyvendinimą atsakingų
  vadovaujančiųjų institucijų
  glaudų bendradarbiavimą, optimizuoja koordinavimo mechanizmus, kad
  būtų taikomi integruoti metodai ir
  paramos veiksmai būtų nuoseklūs ir sklandūs. |
| 2.   Valstybės narės skiria atitinkamą ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, sumą atitinkamose konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose, priimtose pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį, ir Europos semestre nustatytiems uždaviniams, patenkantiems į ESF+ aprėptį, spręsti, kaip nustatyta 4 straipsnyje. | 2.   Valstybės narės skiria atitinkamą ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, sumą atitinkamose konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose, priimtose pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį, ir Europos semestre nustatytiems uždaviniams, patenkantiems į ESF+ aprėptį, spręsti, kaip nustatyta 4 straipsnyje. |
| 3.   Valstybės narės skiria ne mažiau nei
  25
   proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, 4 straipsnio 1 dalies
  vii–xi
  punktuose nustatytiems konkretiems socialinės įtraukties politikos srities tikslams, įskaitant trečiųjų valstybių piliečių socialinės ir ekonominės integracijos skatinimą. | 3.   Valstybės narės skiria ne mažiau nei
  27
   proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, 4 straipsnio 1 dalies
  vii–x
  punktuose nustatytiems konkretiems socialinės įtraukties politikos srities tikslams, įskaitant trečiųjų valstybių piliečių socialinės ir ekonominės integracijos skatinimą. |
| | 3a.
     
  Laikantis 4 straipsnio 1 dalies vii–x punktuose nustatytų konkrečių socialinės įtraukties politikos tikslų, valstybės narės skiria bent 5 proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, tiksliniams veiksmams, kuriais siekiama įgyvendinti Europos vaiko garantiją ir užtikrinti vaikams vienodas galimybes gauti nemokamas sveikatos priežiūros, švietimo ir vaikų priežiūros paslaugas, gyventi deramame būste ir tinkamai maitintis. |
| 4.   
  Valstybės
  narės skiria ne mažiau nei
  2
   proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, 4 straipsnio 1 dalies xi
  punkte
  nustatytam konkrečiam tikslui, susijusiam su materialiniu nepritekliumi. | 4.   
  Be minimalaus bent 27 proc. ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, paskirstymo konkretiems 4 straipsnio 1 dalies vii–x punktuose nustatytiems tikslams, valstybės
  narės skiria ne mažiau nei
  3
   proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, 4 straipsnio 1 dalies
  x ir
  xi
  punktuose
  nustatytam konkrečiam tikslui, susijusiam su
  labiausiai skurstančių asmenų socialine įtrauktimi ir (arba)
  materialiniu nepritekliumi. |
| Tinkamai pagrįstais atvejais, į išteklius, paskirstytus 4 straipsnio 1 dalies x punkte nustatytam konkrečiam tikslui, kuriuo siekiama padėti nepalankiausias sąlygas turintiems asmenims, gali būti atsižvelgta tikrinant, ar laikomasi šios dalies pirmoje pastraipoje nustatyto ne mažiau nei 2 proc. minimalaus paskirstymo reikalavimo. | |
| 5.   Valstybės narės
  , kurių niekur nesimokančio ir nedirbančio 15–29 metų jaunimo lygis 2019 m. Eurostato duomenimis viršija Sąjungos vidurkį,
  ne mažiau nei
  10
   proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas,
  2021–2025 m.
  skiria tiksliniams veiksmams ir struktūrinėms reformoms, kuriais
  būtų
  remiamas jaunimo užimtumas ir perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką, reintegracija į švietimo ar mokymo sistemas ir antros galimybės mokytis suteikimas, visų pirma įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą. | 5.   Valstybės narės ne mažiau nei
  3
   proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, skiria tiksliniams veiksmams ir struktūrinėms reformoms, kuriais remiamas jaunimo užimtumas ir perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką, reintegracija į švietimo ar mokymo sistemas ir antros galimybės mokytis suteikimas, visų pirma įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą. |
| | Valstybės narės, kurių niekur nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio (NEET) 15–29 metų jaunimo lygis 2019 m. Eurostato duomenimis viršija Sąjungos vidurkį, arba kai jų NEET rodiklis viršija 15 proc. ribą, ne mažiau nei 15 proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, programavimo laikotarpio 2021–2025 m. skiria pirmiau minėtiems veiksmams ir struktūrinių reformų priemonėms, ypatingą dėmesį skirdamos tiems regionams, kuriuose šis rodiklis didesnis, ir atsižvelgdamos į regionų skirtumus. |
| Pagal [būsimojo BNR] [14] straipsnį vidurio laikotarpiu programuojant ESF+ išteklius, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, 2026 ir 2027 metams, valstybės narės, kurių niekur nesimokančio ir nedirbančio 15–29 metų jaunimo lygis 2024 m. Eurostato duomenimis viršija Sąjungos vidurkį, 2026 ir 2027 metais šiems veiksmams skiria ne mažiau nei
  10
   proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas. | Pagal [būsimojo BNR] [14] straipsnį vidurio laikotarpiu programuojant ESF+ išteklius, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, 2026 ir 2027 metams, valstybės narės, kurių niekur nesimokančio ir nedirbančio 15–29 metų jaunimo lygis 2024 m. Eurostato duomenimis viršija Sąjungos vidurkį
  arba kai jų NEET rodiklis viršija 15 proc. ribą
  , 2026 ir 2027 metais šiems veiksmams
  arba struktūrinių reformų priemonėms
  skiria ne mažiau nei
  15
   proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas. |
| Pirmoje
  ir
  antroje
  pastraipose nustatytas sąlygas atitinkantys atokiausi regionai savo programose pirmoje pastraipoje nustatytiems tiksliniams veiksmams skiria ne mažiau nei 15 proc. ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas. Į šį skirstymą atsižvelgiama tikrinant, ar nacionaliniu lygmeniu laikomasi pirmoje ir antroje pastraipose nustatyto mažiausio procentinio dydžio. | Antroje
  ir
  trečioje
  pastraipose nustatytas sąlygas atitinkantys atokiausi regionai savo programose pirmoje pastraipoje nustatytiems tiksliniams veiksmams skiria ne mažiau nei 15 proc. ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas. Į šį skirstymą atsižvelgiama tikrinant, ar nacionaliniu lygmeniu laikomasi pirmoje ir antroje pastraipose nustatyto mažiausio procentinio dydžio.
  Šis skirstymas nepakeičia atokiausių regionų infrastruktūrai ir vystymuisi reikalingų lėšų. |
| Įgyvendindamos tokius veiksmus valstybės narės teikia pirmenybę neveikliam ir ilgą laiką nedirbančiam jaunimui ir imasi tikslinių informavimo priemonių. | Įgyvendindamos tokius veiksmus valstybės narės teikia pirmenybę neveikliam ir ilgą laiką nedirbančiam jaunimui ir imasi tikslinių informavimo priemonių. |
| 6.   2–5 dalys netaikomos konkrečioms papildomoms lėšoms, kurias gavo atokiausi regionai ir NUTS 2 lygio regionai, atitinkantys 1994 m. Stojimo akto 6 protokolo 2 straipsnyje nustatytus kriterijus. | 6.   2–5 dalys netaikomos konkrečioms papildomoms lėšoms, kurias gavo atokiausi regionai ir NUTS 2 lygio regionai, atitinkantys 1994 m. Stojimo akto 6 protokolo 2 straipsnyje nustatytus kriterijus. |
| 7.   1–5 dalys netaikomos techninei paramai. | 7.   1–5 dalys netaikomos techninei paramai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7 straipsnis

7 straipsnis

Nuoseklumas ir paramos telkimas pagal temas

Nuoseklumas ir paramos telkimas pagal temas

1.   Valstybės narės sutelkia ESF+ išteklius, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, intervencinėms priemonėms, kuriomis sprendžiami uždaviniai, nustatyti jų nacionalinėse reformų programose, Europos semestre ir atitinkamose konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose, priimtose pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį, ir atsižvelgia į Europos socialinių teisių ramstyje nustatytus principus ir teises.

1.   Valstybės narės sutelkia ESF+ išteklius, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, intervencinėms priemonėms, kuriomis sprendžiami uždaviniai, nustatyti jų nacionalinėse reformų programose, Europos semestre ir atitinkamose konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose, priimtose pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį, ir atsižvelgia į Europos socialinių teisių ramstyje nustatytus principus ir teises
  , socialinių rodiklių suvestinę pagal Europos semestrą ir į regioninius ypatumus, taip prisidėdamos prie Sąjungos tikslų, nustatytų SESV 174 straipsnyje, susijusių su ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos stiprinimu ir visiškai atitinkančių Paryžiaus susitarimą ir JT darnaus vystymosi tikslus
  .

Valstybės narės ir, kai tinkama, Komisija tiek planavimo, tiek įgyvendinimo etapu vykdydamos veiklą, susijusią su ESF+ ir kitais Sąjungos fondais, programomis ir priemonėmis, kaip antai „Erasmus“, Prieglobsčio ir migracijos
  fondu ir
  reformų rėmimo programa, įskaitant reformų įgyvendinimo priemonę ir techninės paramos priemonę, siekia sinergijos ir užtikrina koordinavimą, papildomumą ir nuoseklumą. Valstybės narės ir, kai tinkama, Komisija, siekdamos išvengti pastangų dubliavimo ir užtikrinti už įgyvendinimą atsakingų
  subjektų
  glaudų bendradarbiavimą, optimizuoja koordinavimo mechanizmus, kad paramos veiksmai būtų nuoseklūs ir sklandūs.

fondu ir

subjektų

Valstybės narės ir, kai tinkama, Komisija tiek planavimo, tiek įgyvendinimo etapu vykdydamos veiklą, susijusią su ESF+ ir kitais Sąjungos fondais, programomis ir priemonėmis, kaip antai
  Europos regioninės plėtros fondu (ERDF), Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu (EGF), Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondu, programa „InvestEU“, programa „Kūrybiška Europa“, Teisių ir vertybių priemone, programa
  „Erasmus“, Prieglobsčio ir migracijos
  fondu, ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendraisiais principais po 2020 m.,
  reformų rėmimo programa, įskaitant reformų įgyvendinimo priemonę ir techninės paramos priemonę, siekia sinergijos ir užtikrina koordinavimą, papildomumą ir nuoseklumą. Valstybės narės ir, kai tinkama, Komisija, siekdamos išvengti pastangų dubliavimo ir užtikrinti už įgyvendinimą atsakingų
  vadovaujančiųjų institucijų
  glaudų bendradarbiavimą, optimizuoja koordinavimo mechanizmus, kad
  būtų taikomi integruoti metodai ir
  paramos veiksmai būtų nuoseklūs ir sklandūs.

Europos regioninės plėtros fondu (ERDF), Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu (EGF), Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondu, programa „InvestEU“, programa „Kūrybiška Europa“, Teisių ir vertybių priemone, programa

fondu, ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendraisiais principais po 2020 m.,

vadovaujančiųjų institucijų

būtų taikomi integruoti metodai ir

2.   Valstybės narės skiria atitinkamą ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, sumą atitinkamose konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose, priimtose pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį, ir Europos semestre nustatytiems uždaviniams, patenkantiems į ESF+ aprėptį, spręsti, kaip nustatyta 4 straipsnyje.

2.   Valstybės narės skiria atitinkamą ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, sumą atitinkamose konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose, priimtose pagal SESV 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį, ir Europos semestre nustatytiems uždaviniams, patenkantiems į ESF+ aprėptį, spręsti, kaip nustatyta 4 straipsnyje.

3.   Valstybės narės skiria ne mažiau nei
  25
   proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, 4 straipsnio 1 dalies
  vii–xi
  punktuose nustatytiems konkretiems socialinės įtraukties politikos srities tikslams, įskaitant trečiųjų valstybių piliečių socialinės ir ekonominės integracijos skatinimą.

3.   Valstybės narės skiria ne mažiau nei
  27
   proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, 4 straipsnio 1 dalies
  vii–x
  punktuose nustatytiems konkretiems socialinės įtraukties politikos srities tikslams, įskaitant trečiųjų valstybių piliečių socialinės ir ekonominės integracijos skatinimą.

3a.
     
  Laikantis 4 straipsnio 1 dalies vii–x punktuose nustatytų konkrečių socialinės įtraukties politikos tikslų, valstybės narės skiria bent 5 proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, tiksliniams veiksmams, kuriais siekiama įgyvendinti Europos vaiko garantiją ir užtikrinti vaikams vienodas galimybes gauti nemokamas sveikatos priežiūros, švietimo ir vaikų priežiūros paslaugas, gyventi deramame būste ir tinkamai maitintis.

4.   
  Valstybės
  narės skiria ne mažiau nei
  2
   proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, 4 straipsnio 1 dalies xi
  punkte
  nustatytam konkrečiam tikslui, susijusiam su materialiniu nepritekliumi.

4.   
  Be minimalaus bent 27 proc. ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, paskirstymo konkretiems 4 straipsnio 1 dalies vii–x punktuose nustatytiems tikslams, valstybės
  narės skiria ne mažiau nei
  3
   proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, 4 straipsnio 1 dalies
  x ir
  xi
  punktuose
  nustatytam konkrečiam tikslui, susijusiam su
  labiausiai skurstančių asmenų socialine įtrauktimi ir (arba)
  materialiniu nepritekliumi.

Tinkamai pagrįstais atvejais, į išteklius, paskirstytus 4 straipsnio 1 dalies x punkte nustatytam konkrečiam tikslui, kuriuo siekiama padėti nepalankiausias sąlygas turintiems asmenims, gali būti atsižvelgta tikrinant, ar laikomasi šios dalies pirmoje pastraipoje nustatyto ne mažiau nei 2 proc. minimalaus paskirstymo reikalavimo.

Tinkamai pagrįstais atvejais, į išteklius, paskirstytus 4 straipsnio 1 dalies x punkte nustatytam konkrečiam tikslui, kuriuo siekiama padėti nepalankiausias sąlygas turintiems asmenims, gali būti atsižvelgta tikrinant, ar laikomasi šios dalies pirmoje pastraipoje nustatyto ne mažiau nei 2 proc. minimalaus paskirstymo reikalavimo.

5.   Valstybės narės
  , kurių niekur nesimokančio ir nedirbančio 15–29 metų jaunimo lygis 2019 m. Eurostato duomenimis viršija Sąjungos vidurkį,
  ne mažiau nei
  10
   proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas,
  2021–2025 m.
  skiria tiksliniams veiksmams ir struktūrinėms reformoms, kuriais
  būtų
  remiamas jaunimo užimtumas ir perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką, reintegracija į švietimo ar mokymo sistemas ir antros galimybės mokytis suteikimas, visų pirma įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą.

5.   Valstybės narės ne mažiau nei
  3
   proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, skiria tiksliniams veiksmams ir struktūrinėms reformoms, kuriais remiamas jaunimo užimtumas ir perėjimas iš švietimo sistemos į darbo rinką, reintegracija į švietimo ar mokymo sistemas ir antros galimybės mokytis suteikimas, visų pirma įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą.

Valstybės narės, kurių niekur nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio (NEET) 15–29 metų jaunimo lygis 2019 m. Eurostato duomenimis viršija Sąjungos vidurkį, arba kai jų NEET rodiklis viršija 15 proc. ribą, ne mažiau nei 15 proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, programavimo laikotarpio 2021–2025 m. skiria pirmiau minėtiems veiksmams ir struktūrinių reformų priemonėms, ypatingą dėmesį skirdamos tiems regionams, kuriuose šis rodiklis didesnis, ir atsižvelgdamos į regionų skirtumus.

Valstybės narės, kurių niekur nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio (NEET) 15–29 metų jaunimo lygis 2019 m. Eurostato duomenimis viršija Sąjungos vidurkį, arba kai jų NEET rodiklis viršija 15 proc. ribą, ne mažiau nei 15 proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, programavimo laikotarpio 2021–2025 m. skiria pirmiau minėtiems veiksmams ir struktūrinių reformų priemonėms, ypatingą dėmesį skirdamos tiems regionams, kuriuose šis rodiklis didesnis, ir atsižvelgdamos į regionų skirtumus.

Pagal [būsimojo BNR] [14] straipsnį vidurio laikotarpiu programuojant ESF+ išteklius, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, 2026 ir 2027 metams, valstybės narės, kurių niekur nesimokančio ir nedirbančio 15–29 metų jaunimo lygis 2024 m. Eurostato duomenimis viršija Sąjungos vidurkį, 2026 ir 2027 metais šiems veiksmams skiria ne mažiau nei
  10
   proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas.

10

Pagal [būsimojo BNR] [14] straipsnį vidurio laikotarpiu programuojant ESF+ išteklius, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, 2026 ir 2027 metams, valstybės narės, kurių niekur nesimokančio ir nedirbančio 15–29 metų jaunimo lygis 2024 m. Eurostato duomenimis viršija Sąjungos vidurkį
  arba kai jų NEET rodiklis viršija 15 proc. ribą
  , 2026 ir 2027 metais šiems veiksmams
  arba struktūrinių reformų priemonėms
  skiria ne mažiau nei
  15
   proc. savo ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas.

arba kai jų NEET rodiklis viršija 15 proc. ribą

arba struktūrinių reformų priemonėms

15

Pirmoje
  ir
  antroje
  pastraipose nustatytas sąlygas atitinkantys atokiausi regionai savo programose pirmoje pastraipoje nustatytiems tiksliniams veiksmams skiria ne mažiau nei 15 proc. ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas. Į šį skirstymą atsižvelgiama tikrinant, ar nacionaliniu lygmeniu laikomasi pirmoje ir antroje pastraipose nustatyto mažiausio procentinio dydžio.

Pirmoje

antroje

Antroje
  ir
  trečioje
  pastraipose nustatytas sąlygas atitinkantys atokiausi regionai savo programose pirmoje pastraipoje nustatytiems tiksliniams veiksmams skiria ne mažiau nei 15 proc. ESF+ išteklių, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas. Į šį skirstymą atsižvelgiama tikrinant, ar nacionaliniu lygmeniu laikomasi pirmoje ir antroje pastraipose nustatyto mažiausio procentinio dydžio.
  Šis skirstymas nepakeičia atokiausių regionų infrastruktūrai ir vystymuisi reikalingų lėšų.

Antroje

trečioje

Šis skirstymas nepakeičia atokiausių regionų infrastruktūrai ir vystymuisi reikalingų lėšų.

Įgyvendindamos tokius veiksmus valstybės narės teikia pirmenybę neveikliam ir ilgą laiką nedirbančiam jaunimui ir imasi tikslinių informavimo priemonių.

Įgyvendindamos tokius veiksmus valstybės narės teikia pirmenybę neveikliam ir ilgą laiką nedirbančiam jaunimui ir imasi tikslinių informavimo priemonių.

6.   2–5 dalys netaikomos konkrečioms papildomoms lėšoms, kurias gavo atokiausi regionai ir NUTS 2 lygio regionai, atitinkantys 1994 m. Stojimo akto 6 protokolo 2 straipsnyje nustatytus kriterijus.

6.   2–5 dalys netaikomos konkrečioms papildomoms lėšoms, kurias gavo atokiausi regionai ir NUTS 2 lygio regionai, atitinkantys 1994 m. Stojimo akto 6 protokolo 2 straipsnyje nustatytus kriterijus.

7.   1–5 dalys netaikomos techninei paramai.

7.   1–5 dalys netaikomos techninei paramai.

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a straipsnis (naujas)

7 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a straipsnis




  Pagrindinių teisių paisymas




  Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad įgyvendinant fondų paramą būtų gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos.




  Bet kokios išlaidos, skirtos veiksmui, kuris neatitinka Chartijos, nėra tinkamos finansuoti pagal Bendrųjų nuostatų reglamento Nr. xx/xx 58 straipsnio 2 dalį ir Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 240/2014. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7a straipsnis

Pagrindinių teisių paisymas

Valstybės narės ir Komisija užtikrina, kad įgyvendinant fondų paramą būtų gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos.

Bet kokios išlaidos, skirtos veiksmui, kuris neatitinka Chartijos, nėra tinkamos finansuoti pagal Bendrųjų nuostatų reglamento Nr. xx/xx 58 straipsnio 2 dalį ir Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 240/2014.

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnis

8 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8 straipsnis | 8 straipsnis |
| Partnerystė | Partnerystė |
| 1.   
  Kiekviena
  valstybė narė užtikrina
  tinkamą
  socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą įgyvendinant užimtumo, švietimo ir socialinės įtraukties politikos
  tikslus
  , remiamus ESF+ dalimi, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas. | 1.   
  Pagal [būsimasis BNR] 6 straipsnį ir Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 240/2014, kiekviena
  valstybė narė
  , bendradarbiaudama su vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  užtikrina
  prasmingą
  socialinių partnerių, pilietinės visuomenės
  organizacijų, lygybės įstaigų, nacionalinių žmogaus teisių institucijų
  ir
  kitų atitinkamų arba atstovaujamųjų
  organizacijų dalyvavimą
  planuojant ir
  įgyvendinant užimtumo, švietimo
  , nediskriminavimo
  ir socialinės įtraukties politikos
  veiksmus ir iniciatyvas
  , remiamus ESF+ dalimi, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas.
  Šis dalyvavimas yra įtraukus ir prieinamas neįgaliesiems. |
| 2.   Valstybės narės
  kiekvienoje programoje
  skiria
  atitinkamą
  ESF+ išteklių
  , kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas,
  sumą socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų pajėgumams stiprinti. | 2.   Valstybės narės skiria
  bent 2 proc.
  ESF+ išteklių sumą socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų pajėgumams stiprinti
  Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis rengiant mokymus, kuriant tinklų kūrimo priemones ir stiprinant socialinį dialogą bei remiant socialinių partnerių bendrai vykdomą veiklą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8 straipsnis

8 straipsnis

Partnerystė

Partnerystė

1.   
  Kiekviena
  valstybė narė užtikrina
  tinkamą
  socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą įgyvendinant užimtumo, švietimo ir socialinės įtraukties politikos
  tikslus
  , remiamus ESF+ dalimi, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas.

1.   
  Pagal [būsimasis BNR] 6 straipsnį ir Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 240/2014, kiekviena
  valstybė narė
  , bendradarbiaudama su vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  užtikrina
  prasmingą
  socialinių partnerių, pilietinės visuomenės
  organizacijų, lygybės įstaigų, nacionalinių žmogaus teisių institucijų
  ir
  kitų atitinkamų arba atstovaujamųjų
  organizacijų dalyvavimą
  planuojant ir
  įgyvendinant užimtumo, švietimo
  , nediskriminavimo
  ir socialinės įtraukties politikos
  veiksmus ir iniciatyvas
  , remiamus ESF+ dalimi, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas.
  Šis dalyvavimas yra įtraukus ir prieinamas neįgaliesiems.

2.   Valstybės narės
  kiekvienoje programoje
  skiria
  atitinkamą
  ESF+ išteklių
  , kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas,
  sumą socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų pajėgumams stiprinti.

2.   Valstybės narės skiria
  bent 2 proc.
  ESF+ išteklių sumą socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų pajėgumams stiprinti
  Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis rengiant mokymus, kuriant tinklų kūrimo priemones ir stiprinant socialinį dialogą bei remiant socialinių partnerių bendrai vykdomą veiklą
  .

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnis

9 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9 straipsnis | 9 straipsnis |
| Materialinio nepritekliaus mažinimas | Materialinio nepritekliaus mažinimas |
| 7 straipsnio 4 dalyje nurodyti ištekliai turi būti programuojami pagal konkretų prioritetą ar programą. | 7 straipsnio 4 dalyje nurodyti ištekliai
  , susiję su labiausiai skurstančių asmenų socialine įtrauktimi ir (arba) materialiniu nepritekliumi,
  turi būti programuojami pagal konkretų prioritetą ar programą.
  Nustatoma ne mažesnė kaip 85 proc. šio prioriteto arba programos bendro finansavimo norma. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9 straipsnis

9 straipsnis

Materialinio nepritekliaus mažinimas

Materialinio nepritekliaus mažinimas

7 straipsnio 4 dalyje nurodyti ištekliai turi būti programuojami pagal konkretų prioritetą ar programą.

7 straipsnio 4 dalyje nurodyti ištekliai
  , susiję su labiausiai skurstančių asmenų socialine įtrauktimi ir (arba) materialiniu nepritekliumi,
  turi būti programuojami pagal konkretų prioritetą ar programą.
  Nustatoma ne mažesnė kaip 85 proc. šio prioriteto arba programos bendro finansavimo norma.

, susiję su labiausiai skurstančių asmenų socialine įtrauktimi ir (arba) materialiniu nepritekliumi,

Nustatoma ne mažesnė kaip 85 proc. šio prioriteto arba programos bendro finansavimo norma.

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnis

10 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 10 straipsnis | 10 straipsnis |
| Parama jaunimo užimtumui | Parama jaunimo užimtumui |
| Parama pagal 7 straipsnio 5 dalį turi būti programuojama pagal konkretų prioritetą 4 straipsnio 1 dalies i punkte nustatytiems konkretiems tikslams remti. | Parama pagal 7 straipsnio 5 dalį turi būti programuojama pagal konkretų prioritetą
  arba programą
  4 straipsnio 1 dalies i punkte nustatytiems konkretiems tikslams remti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10 straipsnis

10 straipsnis

Parama jaunimo užimtumui

Parama jaunimo užimtumui

Parama pagal 7 straipsnio 5 dalį turi būti programuojama pagal konkretų prioritetą 4 straipsnio 1 dalies i punkte nustatytiems konkretiems tikslams remti.

Parama pagal 7 straipsnio 5 dalį turi būti programuojama pagal konkretų prioritetą
  arba programą
  4 straipsnio 1 dalies i punkte nustatytiems konkretiems tikslams remti.

arba programą

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a straipsnis (naujas)

10 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 10a straipsnis




  Parama Europos vaikų garantijai




  Parama pagal 7 straipsnio 3a dalį programuojama remiantis konkrečiu prioritetu arba programa, kurie atspindi 2013 m. Europos Komisijos rekomendaciją dėl investicijų į vaikus. Ja remiamas vaikų skurdo ir socialinės atskirties problemos sprendimas pagal 4 straipsnio 1 dalies vii–x punktuose nurodytus konkrečius tikslus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10a straipsnis

Parama Europos vaikų garantijai

Parama pagal 7 straipsnio 3a dalį programuojama remiantis konkrečiu prioritetu arba programa, kurie atspindi 2013 m. Europos Komisijos rekomendaciją dėl investicijų į vaikus. Ja remiamas vaikų skurdo ir socialinės atskirties problemos sprendimas pagal 4 straipsnio 1 dalies vii–x punktuose nurodytus konkrečius tikslus.

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnis

11 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 11 straipsnis | 11 straipsnis |
| Parama, skiriama atsižvelgiant į atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas | Parama, skiriama atsižvelgiant į atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas |
| Veiksmai, kuriais siekiama išspręsti atitinkamose konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose ir Europos semestre nustatytus uždavinius, kaip nurodyta 7 straipsnio 2 dalyje, turi būti programuojami atsižvelgiant į 
  vieną ar kelis
  konkrečius
  prioritetus
  . | Veiksmai, kuriais siekiama išspręsti atitinkamose konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose ir Europos semestre nustatytus uždavinius, kaip nurodyta 7 straipsnio 2 dalyje, turi būti programuojami atsižvelgiant į 
  bet kuriuos 4 straipsnio 1 dalyje nurodytus
  konkrečius
  tikslus. Valstybės narės užtikrina papildomumą, nuoseklumą, koordinavimą ir sąveiką su Europos socialinių teisių ramsčiu. |
| | Turi būti užtikrinamas pakankamas lankstumas vadovaujančiosios institucijos lygmeniu, kad būtų galima nustatyti ESF+ investicijų prioritetus ir sritis, atsižvelgiant į konkrečius vietos ir regioninius uždavinius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11 straipsnis

11 straipsnis

Parama, skiriama atsižvelgiant į atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas

Parama, skiriama atsižvelgiant į atitinkamas konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas

Veiksmai, kuriais siekiama išspręsti atitinkamose konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose ir Europos semestre nustatytus uždavinius, kaip nurodyta 7 straipsnio 2 dalyje, turi būti programuojami atsižvelgiant į 
  vieną ar kelis
  konkrečius
  prioritetus
  .

vieną ar kelis

prioritetus

Veiksmai, kuriais siekiama išspręsti atitinkamose konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose ir Europos semestre nustatytus uždavinius, kaip nurodyta 7 straipsnio 2 dalyje, turi būti programuojami atsižvelgiant į 
  bet kuriuos 4 straipsnio 1 dalyje nurodytus
  konkrečius
  tikslus. Valstybės narės užtikrina papildomumą, nuoseklumą, koordinavimą ir sąveiką su Europos socialinių teisių ramsčiu.

bet kuriuos 4 straipsnio 1 dalyje nurodytus

tikslus. Valstybės narės užtikrina papildomumą, nuoseklumą, koordinavimą ir sąveiką su Europos socialinių teisių ramsčiu.

Turi būti užtikrinamas pakankamas lankstumas vadovaujančiosios institucijos lygmeniu, kad būtų galima nustatyti ESF+ investicijų prioritetus ir sritis, atsižvelgiant į konkrečius vietos ir regioninius uždavinius.

Turi būti užtikrinamas pakankamas lankstumas vadovaujančiosios institucijos lygmeniu, kad būtų galima nustatyti ESF+ investicijų prioritetus ir sritis, atsižvelgiant į konkrečius vietos ir regioninius uždavinius.

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a straipsnis (naujas)

11 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11a straipsnis




  Integruota teritorinė plėtra





  1.
     
  ESF+ lėšomis gali būti remiamas integruotas teritorijų vystymas įgyvendinant programas pagal abu tikslus, nurodytus Reglamento (ES) 2018/xxxx [naujasis BNR] 4 straipsnio 2 dalyje, vadovaujantis šio reglamento [naujasis BNR] III antraštinės dalies II skyriumi.






  2.
     
  Valstybės narės įgyvendina ESF+ lėšomis remiamus integruoto teritorijų vystymo veiksmus vien tik Reglamento (ES) 2018/xxxx [naujasis BNR] [22] straipsnyje nurodytais būdais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11a straipsnis

Integruota teritorinė plėtra

1.
     
  ESF+ lėšomis gali būti remiamas integruotas teritorijų vystymas įgyvendinant programas pagal abu tikslus, nurodytus Reglamento (ES) 2018/xxxx [naujasis BNR] 4 straipsnio 2 dalyje, vadovaujantis šio reglamento [naujasis BNR] III antraštinės dalies II skyriumi.

2.
     
  Valstybės narės įgyvendina ESF+ lėšomis remiamus integruoto teritorijų vystymo veiksmus vien tik Reglamento (ES) 2018/xxxx [naujasis BNR] [22] straipsnyje nurodytais būdais.

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 b straipsnis (naujas)

11 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11b straipsnis




  Tarptautinis bendradarbiavimas





  1.
     
  Valstybės narės gali remti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, teikdamos jam specialų prioritetą.






  2.
     
  Tarptautinio bendradarbiavimo veiksmai gali būti programuojami pagal bet kuriuos 4 straipsnio 1 dalies i–x punktuose nustatytus konkrečius tikslus.






  3.
     
  Didžiausia bendro finansavimo norma šiems prioritetams gali būti padidinta iki 95 proc., jiems skiriant ne daugiau nei 5 proc. nacionalinių ESF+ lėšų, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11b straipsnis

Tarptautinis bendradarbiavimas

1.
     
  Valstybės narės gali remti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, teikdamos jam specialų prioritetą.

2.
     
  Tarptautinio bendradarbiavimo veiksmai gali būti programuojami pagal bet kuriuos 4 straipsnio 1 dalies i–x punktuose nustatytus konkrečius tikslus.

3.
     
  Didžiausia bendro finansavimo norma šiems prioritetams gali būti padidinta iki 95 proc., jiems skiriant ne daugiau nei 5 proc. nacionalinių ESF+ lėšų, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas.

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnis

12 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 12 straipsnis | 12 straipsnis |
| Aprėptis | Aprėptis |
| Šis skyrius taikomas 4 straipsnio 1 dalies i–x punktuose nurodytai ESF+ paramai, kuri įgyvendinama taikant pasidalijamąjį valdymą (bendroji ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, parama). | Šis skyrius taikomas 4 straipsnio 1 dalies i–x punktuose nurodytai ESF+ paramai, kuri įgyvendinama taikant pasidalijamąjį valdymą (bendroji ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, parama).
  13 skyrius taip pat taikomas ESF+ paramai pagal 4 straipsnio 1 dalies xi punktą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12 straipsnis

12 straipsnis

Aprėptis

Aprėptis

Šis skyrius taikomas 4 straipsnio 1 dalies i–x punktuose nurodytai ESF+ paramai, kuri įgyvendinama taikant pasidalijamąjį valdymą (bendroji ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, parama).

Šis skyrius taikomas 4 straipsnio 1 dalies i–x punktuose nurodytai ESF+ paramai, kuri įgyvendinama taikant pasidalijamąjį valdymą (bendroji ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, parama).
  13 skyrius taip pat taikomas ESF+ paramai pagal 4 straipsnio 1 dalies xi punktą.

13 skyrius taip pat taikomas ESF+ paramai pagal 4 straipsnio 1 dalies xi punktą.

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnis

13 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 13 straipsnis | 13 straipsnis |
| Novatoriški veiksmai | Novatoriški
  socialiniai
  veiksmai |
| 1.   Valstybės narės remia veiksmus, susijusius su socialine inovacija ir socialiniais eksperimentais,
  arba įtvirtina principą
  „iš apačios į viršų“, grindžiamą valdžios institucijų,
  privačiojo sektoriaus ir pilietinės visuomenės
  ,
  pavyzdžiui, vietos veiklos grupių
  ,
  kurios rengia
  ir
  įgyvendina bendruomenės inicijuotas vietos plėtros strategijas,
  partneryste. | 1.   Valstybės narės remia veiksmus, susijusius su socialine inovacija ir
  (arba)
  socialiniais eksperimentais,
  įskaitant eksperimentus su socialiniu ir kultūriniu komponentu, naudodamosi principu
  „iš apačios į viršų“, grindžiamą valdžios institucijų,
  socialinių partnerių
  ,
  socialinės ekonomikos įmonių
  ,
  privačiojo sektoriaus
  ir
  pilietinės visuomenės
  partneryste. |
| | 1a.
     
  Valstybės narės savo veiksmų programose arba vėlesniu etapu įgyvendinimo metu nustato konkrečias valstybių narių poreikius atitinkančias socialinių inovacijų ir socialinių eksperimentų sritis. |
| 2.   Valstybės narės gali remti novatoriškų metodų, kurie buvo sukurti pagal užimtumo ir socialinių inovacijų dalį ir kitas Sąjungos programas ir išbandyti mažesniu mastu (socialiniai eksperimentai), taikymą platesniu mastu. | 2.   Valstybės narės gali remti novatoriškų metodų, kurie buvo sukurti pagal užimtumo ir socialinių inovacijų dalį ir kitas Sąjungos programas ir išbandyti mažesniu mastu (
  socialinės inovacijos ir
  socialiniai eksperimentai
  , įskaitant eksperimentus su socialiniu ir kultūriniu komponentu
  ), taikymą platesniu mastu. |
| 3.   Novatoriški veiksmai ir metodai gali būti programuojami pagal bet kuriuos 4 straipsnio 1
  dalies i–x punktuose
  nustatytus konkrečius tikslus. | 3.   Novatoriški veiksmai ir metodai gali būti programuojami pagal bet kuriuos 4 straipsnio 1
  dalyje
  nustatytus konkrečius tikslus. |
| 4.   Kiekviena valstybė narė numato bent vieną prioritetą 1 ar 2 dalies arba abiejų dalių nuostatoms įgyvendinti. Didžiausia bendro finansavimo norma šiems prioritetams gali būti padidinta iki 95 proc.
  jiems
  skiriant ne daugiau nei 5 proc. nacionalinių ESF+ lėšų, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas. | 4.   Kiekviena valstybė narė numato bent vieną prioritetą 1 ar 2 dalies arba abiejų dalių nuostatoms įgyvendinti. Didžiausia bendro finansavimo norma šiems prioritetams gali būti padidinta iki 95 proc. skiriant ne daugiau nei 5 proc. nacionalinių ESF+ lėšų, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13 straipsnis

13 straipsnis

Novatoriški veiksmai

Novatoriški
  socialiniai
  veiksmai

socialiniai

1.   Valstybės narės remia veiksmus, susijusius su socialine inovacija ir socialiniais eksperimentais,
  arba įtvirtina principą
  „iš apačios į viršų“, grindžiamą valdžios institucijų,
  privačiojo sektoriaus ir pilietinės visuomenės
  ,
  pavyzdžiui, vietos veiklos grupių
  ,
  kurios rengia
  ir
  įgyvendina bendruomenės inicijuotas vietos plėtros strategijas,
  partneryste.

1.   Valstybės narės remia veiksmus, susijusius su socialine inovacija ir
  (arba)
  socialiniais eksperimentais,
  įskaitant eksperimentus su socialiniu ir kultūriniu komponentu, naudodamosi principu
  „iš apačios į viršų“, grindžiamą valdžios institucijų,
  socialinių partnerių
  ,
  socialinės ekonomikos įmonių
  ,
  privačiojo sektoriaus
  ir
  pilietinės visuomenės
  partneryste.

1a.
     
  Valstybės narės savo veiksmų programose arba vėlesniu etapu įgyvendinimo metu nustato konkrečias valstybių narių poreikius atitinkančias socialinių inovacijų ir socialinių eksperimentų sritis.

2.   Valstybės narės gali remti novatoriškų metodų, kurie buvo sukurti pagal užimtumo ir socialinių inovacijų dalį ir kitas Sąjungos programas ir išbandyti mažesniu mastu (socialiniai eksperimentai), taikymą platesniu mastu.

2.   Valstybės narės gali remti novatoriškų metodų, kurie buvo sukurti pagal užimtumo ir socialinių inovacijų dalį ir kitas Sąjungos programas ir išbandyti mažesniu mastu (
  socialinės inovacijos ir
  socialiniai eksperimentai
  , įskaitant eksperimentus su socialiniu ir kultūriniu komponentu
  ), taikymą platesniu mastu.

3.   Novatoriški veiksmai ir metodai gali būti programuojami pagal bet kuriuos 4 straipsnio 1
  dalies i–x punktuose
  nustatytus konkrečius tikslus.

3.   Novatoriški veiksmai ir metodai gali būti programuojami pagal bet kuriuos 4 straipsnio 1
  dalyje
  nustatytus konkrečius tikslus.

4.   Kiekviena valstybė narė numato bent vieną prioritetą 1 ar 2 dalies arba abiejų dalių nuostatoms įgyvendinti. Didžiausia bendro finansavimo norma šiems prioritetams gali būti padidinta iki 95 proc.
  jiems
  skiriant ne daugiau nei 5 proc. nacionalinių ESF+ lėšų, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas.

4.   Kiekviena valstybė narė numato bent vieną prioritetą 1 ar 2 dalies arba abiejų dalių nuostatoms įgyvendinti. Didžiausia bendro finansavimo norma šiems prioritetams gali būti padidinta iki 95 proc. skiriant ne daugiau nei 5 proc. nacionalinių ESF+ lėšų, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas.

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnis

14 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 14 straipsnis | 14 straipsnis |
| Tinkamumas finansuoti | Tinkamumas finansuoti |
| 1.   Be [būsimojo BNR] [58] straipsnyje nurodytų išlaidų, toliau nurodytos išlaidos nėra tinkamos finansuoti pagal bendrąją ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, paramą: | 1.   Be [būsimojo BNR] [58] straipsnyje nurodytų išlaidų, toliau nurodytos išlaidos nėra tinkamos finansuoti pagal bendrąją ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, paramą: |
| a) | žemės ir nekilnojamojo turto pirkimo ir infrastruktūros
  teikimo
  išlaidos ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

14 straipsnis

14 straipsnis

Tinkamumas finansuoti

Tinkamumas finansuoti

1.   Be [būsimojo BNR] [58] straipsnyje nurodytų išlaidų, toliau nurodytos išlaidos nėra tinkamos finansuoti pagal bendrąją ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, paramą:

1.   Be [būsimojo BNR] [58] straipsnyje nurodytų išlaidų, toliau nurodytos išlaidos nėra tinkamos finansuoti pagal bendrąją ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, paramą:

a)

žemės ir nekilnojamojo turto pirkimo ir infrastruktūros
  teikimo
  išlaidos ir

teikimo

| a) | žemės ir nekilnojamojo turto pirkimo ir infrastruktūros
  pirkimo
  išlaidos ir |
| --- | --- |

a)

žemės ir nekilnojamojo turto pirkimo ir infrastruktūros
  pirkimo
  išlaidos ir

pirkimo

| b) | baldų, įrangos ir transporto priemonių pirkimo išlaidos, išskyrus atvejus, kai juos pirkti yra būtina veiksmo tikslui pasiekti arba kai šie daiktai yra visiškai nusidėvėję, arba kai šių daiktų pirkimas yra ekonomiškiausias variantas. |
| --- | --- |

b)

baldų, įrangos ir transporto priemonių pirkimo išlaidos, išskyrus atvejus, kai juos pirkti yra būtina veiksmo tikslui pasiekti arba kai šie daiktai yra visiškai nusidėvėję, arba kai šių daiktų pirkimas yra ekonomiškiausias variantas.

| b) | baldų, įrangos ir transporto priemonių pirkimo išlaidos, išskyrus atvejus, kai juos pirkti yra
  absoliučiai
  būtina veiksmo tikslui pasiekti arba kai šie daiktai yra visiškai nusidėvėję, arba kai šių daiktų pirkimas yra ekonomiškiausias variantas. |
| --- | --- |

b)

baldų, įrangos ir transporto priemonių pirkimo išlaidos, išskyrus atvejus, kai juos pirkti yra
  absoliučiai
  būtina veiksmo tikslui pasiekti arba kai šie daiktai yra visiškai nusidėvėję, arba kai šių daiktų pirkimas yra ekonomiškiausias variantas.

absoliučiai

2.   Nepiniginis įnašas, skiriamas kaip išmokos arba atlyginimai, kuriuos trečioji šalis išmoka veiksmo dalyviams, gali būti tinkamas finansuoti pagal bendrąją ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, paramą, jei toks nepiniginis įnašas buvo suteiktas laikantis nacionalinių taisyklių, įskaitant apskaitos taisykles, ir jo vertė neviršija trečiosios šalies patirtų išlaidų.

2.   Nepiniginis įnašas, skiriamas kaip išmokos arba atlyginimai, kuriuos trečioji šalis išmoka veiksmo dalyviams, gali būti tinkamas finansuoti pagal bendrąją ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, paramą, jei toks nepiniginis įnašas buvo suteiktas laikantis nacionalinių taisyklių, įskaitant apskaitos taisykles, ir jo vertė neviršija trečiosios šalies patirtų išlaidų.

3.   Konkrečios papildomos lėšos, kurias gavo atokiausi regionai ir NUTS 2 lygio regionai, atitinkantys 1994 m. Stojimo akto 6 protokolo 2 straipsnyje nustatytus kriterijus, skirtos padėti įgyvendinti 4 straipsnio 1 dalyje nustatytus konkrečius tikslus.

3.   Konkrečios papildomos lėšos, kurias gavo atokiausi regionai ir NUTS 2 lygio regionai, atitinkantys 1994 m. Stojimo akto 6 protokolo 2 straipsnyje nustatytus kriterijus, skirtos padėti įgyvendinti 4 straipsnio 1 dalyje nustatytus konkrečius tikslus.

4.   Tiesioginės personalo išlaidos yra tinkamos finansuoti pagal bendrąją ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, paramą, jei jų dydis
  neviršija
  100 proc.
  Eurostato duomenimis
  įprasto atitinkamos srities specialistų darbo užmokesčio valstybėje narėje.

4.   Tiesioginės personalo išlaidos yra tinkamos finansuoti pagal bendrąją ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, paramą
  . Jei taikoma kolektyvinė sutartis, šios išlaidos nustatomos pagal tą sutartį.
  Jei
  kolektyvinė sutartis netaikoma,
  jų dydis
  neturi viršyti
  100 proc. įprasto atitinkamos srities specialistų
  arba specialių žinių turinčių ekspertų
  darbo užmokesčio valstybėje narėje
  pagal atitinkamos vadovaujančiosios institucijos pateiktus pagrindžiamuosius dokumentus ir (arba) Eurostato duomenis.

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnis

15 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 15 straipsnis | 15 straipsnis |
| Rodikliai ir ataskaitų teikimas | Rodikliai ir ataskaitų teikimas |
| 1.   Kad būtų galima stebėti įgyvendinimo pažangą, programoms, kurioms teikiama bendroji ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, parama, turi būti naudojami bendrieji produkto ir rezultato rodikliai, kaip nustatyta šio reglamento 1 priede. Programoms taip pat gali būti naudojami konkrečios programos rodikliai. | 1.   Kad būtų galima stebėti įgyvendinimo pažangą, programoms, kurioms teikiama bendroji ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, parama, turi būti naudojami bendrieji produkto ir rezultato rodikliai, kaip nustatyta šio reglamento 1 
  priede arba IIa
  priede
  dėl veiksmų, skirtų labiausiai skurstančių asmenų socialinei įtraukčiai pagal 4 straipsnio 1 dalies x punktą
  . Programoms taip pat gali būti naudojami konkrečios programos
  rodikliai ir konkrečių veiksmų
  rodikliai. |
| 2.   Bendriesiems ir konkrečios programos produkto rodikliams nustatoma nulinė pradinė reikšmė. Jei tinka atsižvelgiant į remiamų veiksmų pobūdį, šiems rodikliams absoliučiais skaičiais nustatomos kaupiamosios kiekybinės tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės. Praneštos produkto rodiklių reikšmės išreiškiamos absoliučiais skaičiais. | 2.   Bendriesiems ir konkrečios programos produkto rodikliams nustatoma nulinė pradinė reikšmė. Jei tinka atsižvelgiant į remiamų veiksmų pobūdį, šiems rodikliams absoliučiais skaičiais nustatomos kaupiamosios kiekybinės tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės. Praneštos produkto rodiklių reikšmės išreiškiamos absoliučiais skaičiais. |
| 3.   Tiems bendriesiems ir konkrečios programos rezultato rodikliams, kuriems yra nustatytos kaupiamosios kiekybinės tarpinės reikšmės 2024 metams ir siektinos reikšmės 2029 metams, pamatinė vertė nustatoma naudojant naujausius turimus duomenis arba kitus atitinkamus informacijos šaltinius. Bendrųjų rezultato rodiklių siekiniai nustatomi absoliučiais skaičiais arba procentais. Konkrečios programos rezultato rodiklius ir jų susijusius siekinius galima išreikšti kiekybiškai arba kokybiškai. Praneštos bendrųjų produkto rodiklių reikšmės išreiškiamos absoliučiais skaičiais. | 3.   Tiems bendriesiems ir konkrečios programos rezultato rodikliams, kuriems yra nustatytos kaupiamosios kiekybinės tarpinės reikšmės 2024 metams ir siektinos reikšmės 2029 metams, pamatinė vertė nustatoma naudojant naujausius turimus duomenis arba kitus atitinkamus informacijos šaltinius. Bendrųjų rezultato rodiklių siekiniai nustatomi absoliučiais skaičiais arba procentais. Konkrečios programos rezultato rodiklius ir jų susijusius siekinius galima išreikšti kiekybiškai arba kokybiškai. Praneštos bendrųjų produkto rodiklių reikšmės išreiškiamos absoliučiais skaičiais. |
| 4.   Duomenis apie dalyviams taikomus rodiklius galima perduoti tik tada, kai yra visi pagal 1 priedo 1a punktą reikalaujami duomenys. | 4.   Duomenis apie dalyviams taikomus rodiklius galima perduoti tik tada, kai yra visi pagal 1 priedo 1a punktą reikalaujami duomenys. |
| | 4a.
     
  3 dalyje nurodyti duomenys apima poveikio lytims vertinimą, kad būtų galima stebėti, kaip ESF+ programos įgyvendinamos lyčių lygybės požiūriu, ir suskirstyti duomenis pagal lytį. |
| 5.   Kai registruose ar lygiaverčiuose šaltiniuose yra duomenų, valstybės narės pagal Reglamento (ES) 2016/679 6 straipsnio 1 dalies c ir e punktus
  sudaro
  sąlygas valdymo institucijoms ir kitoms įstaigoms, kurioms patikėta rinkti duomenis, kad būtų galima stebėti ir vertinti bendrąją ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, paramą, gauti tuos duomenis iš duomenų registrų arba lygiaverčių šaltinių. | 5.   Kai registruose ar lygiaverčiuose šaltiniuose yra duomenų, valstybės narės pagal Reglamento (ES) 2016/679 6 straipsnio 1 dalies c ir e punktus
  gali sudaryti
  sąlygas valdymo institucijoms ir kitoms įstaigoms, kurioms patikėta rinkti duomenis, kad būtų galima stebėti ir vertinti bendrąją ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, paramą, gauti tuos duomenis iš duomenų registrų arba lygiaverčių šaltinių. |
| 6.   38 straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I priede pateikti rodikliai, jei to reikia, siekiant užtikrinti veiksmingą programų įgyvendinimo pažangos vertinimą. | 6.   38 straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I priede
  ir IIa priede
  pateikti rodikliai, jei to reikia, siekiant užtikrinti veiksmingą programų įgyvendinimo pažangos vertinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

15 straipsnis

15 straipsnis

Rodikliai ir ataskaitų teikimas

Rodikliai ir ataskaitų teikimas

1.   Kad būtų galima stebėti įgyvendinimo pažangą, programoms, kurioms teikiama bendroji ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, parama, turi būti naudojami bendrieji produkto ir rezultato rodikliai, kaip nustatyta šio reglamento 1 priede. Programoms taip pat gali būti naudojami konkrečios programos rodikliai.

1.   Kad būtų galima stebėti įgyvendinimo pažangą, programoms, kurioms teikiama bendroji ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, parama, turi būti naudojami bendrieji produkto ir rezultato rodikliai, kaip nustatyta šio reglamento 1 
  priede arba IIa
  priede
  dėl veiksmų, skirtų labiausiai skurstančių asmenų socialinei įtraukčiai pagal 4 straipsnio 1 dalies x punktą
  . Programoms taip pat gali būti naudojami konkrečios programos
  rodikliai ir konkrečių veiksmų
  rodikliai.

2.   Bendriesiems ir konkrečios programos produkto rodikliams nustatoma nulinė pradinė reikšmė. Jei tinka atsižvelgiant į remiamų veiksmų pobūdį, šiems rodikliams absoliučiais skaičiais nustatomos kaupiamosios kiekybinės tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės. Praneštos produkto rodiklių reikšmės išreiškiamos absoliučiais skaičiais.

2.   Bendriesiems ir konkrečios programos produkto rodikliams nustatoma nulinė pradinė reikšmė. Jei tinka atsižvelgiant į remiamų veiksmų pobūdį, šiems rodikliams absoliučiais skaičiais nustatomos kaupiamosios kiekybinės tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės. Praneštos produkto rodiklių reikšmės išreiškiamos absoliučiais skaičiais.

3.   Tiems bendriesiems ir konkrečios programos rezultato rodikliams, kuriems yra nustatytos kaupiamosios kiekybinės tarpinės reikšmės 2024 metams ir siektinos reikšmės 2029 metams, pamatinė vertė nustatoma naudojant naujausius turimus duomenis arba kitus atitinkamus informacijos šaltinius. Bendrųjų rezultato rodiklių siekiniai nustatomi absoliučiais skaičiais arba procentais. Konkrečios programos rezultato rodiklius ir jų susijusius siekinius galima išreikšti kiekybiškai arba kokybiškai. Praneštos bendrųjų produkto rodiklių reikšmės išreiškiamos absoliučiais skaičiais.

3.   Tiems bendriesiems ir konkrečios programos rezultato rodikliams, kuriems yra nustatytos kaupiamosios kiekybinės tarpinės reikšmės 2024 metams ir siektinos reikšmės 2029 metams, pamatinė vertė nustatoma naudojant naujausius turimus duomenis arba kitus atitinkamus informacijos šaltinius. Bendrųjų rezultato rodiklių siekiniai nustatomi absoliučiais skaičiais arba procentais. Konkrečios programos rezultato rodiklius ir jų susijusius siekinius galima išreikšti kiekybiškai arba kokybiškai. Praneštos bendrųjų produkto rodiklių reikšmės išreiškiamos absoliučiais skaičiais.

4.   Duomenis apie dalyviams taikomus rodiklius galima perduoti tik tada, kai yra visi pagal 1 priedo 1a punktą reikalaujami duomenys.

4.   Duomenis apie dalyviams taikomus rodiklius galima perduoti tik tada, kai yra visi pagal 1 priedo 1a punktą reikalaujami duomenys.

4a.
     
  3 dalyje nurodyti duomenys apima poveikio lytims vertinimą, kad būtų galima stebėti, kaip ESF+ programos įgyvendinamos lyčių lygybės požiūriu, ir suskirstyti duomenis pagal lytį.

5.   Kai registruose ar lygiaverčiuose šaltiniuose yra duomenų, valstybės narės pagal Reglamento (ES) 2016/679 6 straipsnio 1 dalies c ir e punktus
  sudaro
  sąlygas valdymo institucijoms ir kitoms įstaigoms, kurioms patikėta rinkti duomenis, kad būtų galima stebėti ir vertinti bendrąją ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, paramą, gauti tuos duomenis iš duomenų registrų arba lygiaverčių šaltinių.

5.   Kai registruose ar lygiaverčiuose šaltiniuose yra duomenų, valstybės narės pagal Reglamento (ES) 2016/679 6 straipsnio 1 dalies c ir e punktus
  gali sudaryti
  sąlygas valdymo institucijoms ir kitoms įstaigoms, kurioms patikėta rinkti duomenis, kad būtų galima stebėti ir vertinti bendrąją ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, paramą, gauti tuos duomenis iš duomenų registrų arba lygiaverčių šaltinių.

6.   38 straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I priede pateikti rodikliai, jei to reikia, siekiant užtikrinti veiksmingą programų įgyvendinimo pažangos vertinimą.

6.   38 straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami I priede
  ir IIa priede
  pateikti rodikliai, jei to reikia, siekiant užtikrinti veiksmingą programų įgyvendinimo pažangos vertinimą.

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnis

17 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 17 straipsnis | 17 straipsnis |
| Principai | Principai |
| 1.   ESF+ parama materialiniam nepritekliui mažinti gali būti naudojama tik Sąjungos teisę dėl vartotojų produktų saugos atitinkančio maisto ir prekių skirstymui remti. | 1.   ESF+ parama materialiniam nepritekliui mažinti gali būti naudojama tik Sąjungos teisę dėl vartotojų produktų saugos atitinkančio maisto ir prekių skirstymui remti. |
| 2.   Valstybės narės ir paramos gavėjai pasirenka pagalbą maistu ir (arba) pagrindinę materialinę pagalbą, remdamiesi objektyviais kriterijais, susijusiais su labiausiai skurstančių asmenų poreikiais. Renkantis maisto produktus ir, tam tikrais atvejais, prekes, atsižvelgiama į klimato ir aplinkos aspektus, visų pirma siekiant mažinti maisto švaistymą. Atitinkamais atvejais tiekiami maisto produktai pasirenkami, atsižvelgiant į jų indėlį siekiant subalansuotos labiausiai skurstančių asmenų mitybos. | 2.   Valstybės narės ir paramos gavėjai pasirenka pagalbą maistu ir (arba) pagrindinę materialinę pagalbą, remdamiesi objektyviais kriterijais, susijusiais su labiausiai skurstančių asmenų poreikiais. Renkantis maisto produktus ir, tam tikrais atvejais, prekes, atsižvelgiama į klimato ir aplinkos aspektus, visų pirma siekiant mažinti maisto švaistymą
  ir vienkartinių plastiko gaminių naudojimą
  . Atitinkamais atvejais tiekiami maisto produktai pasirenkami, atsižvelgiant į jų indėlį siekiant subalansuotos labiausiai skurstančių asmenų mitybos. |
| Pagalba maistu ir (arba) pagrindinė materialinė pagalba labiausiai skurstantiems asmenims gali būti teikiama tiesiogiai arba netiesiogiai naudojant elektroninius čekius ar korteles, jei už juos būtų teikiama tik pagal 2 straipsnio 3 dalyje nurodyta pagalba maistu ir (arba) pagrindinė materialinė pagalba. | Pagalba maistu ir (arba) pagrindinė materialinė pagalba labiausiai skurstantiems asmenims gali būti teikiama tiesiogiai arba netiesiogiai naudojant elektroninius čekius ar korteles, jei už juos būtų teikiama tik pagal 2 straipsnio 3 dalyje nurodyta pagalba maistu ir (arba) pagrindinė materialinė pagalba
  , ir ši pagalba nepakeičia jokių galiojančių socialinių išmokų. |
| Labiausiai skurstantiems asmenims tiekiamą maistą galima gauti naudojant, perdirbant ar parduodant realizuojamus maisto produktus pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 16 straipsnio 2 dalį, jei tai ekonomiškai naudingiausias variantas ir dėl to nepagrįstai nevėluojama maisto produktų pristatyti labiausiai skurstantiems asmenims. | Labiausiai skurstantiems asmenims tiekiamą maistą galima gauti naudojant, perdirbant ar parduodant realizuojamus maisto produktus pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 16 straipsnio 2 dalį, jei tai ekonomiškai naudingiausias variantas ir dėl to nepagrįstai nevėluojama maisto produktų pristatyti labiausiai skurstantiems asmenims. |
| Be jau turimų programai skirtų sumų, visos lėšos, gautos iš tokio sandorio, turi būti naudojamos labiausiai skurstančių asmenų reikmėms. | Be jau turimų programai skirtų sumų, visos lėšos, gautos iš tokio sandorio, turi būti naudojamos labiausiai skurstančių asmenų reikmėms. |
| 3.   Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad teikiant ESF+ paramą materialiniam nepritekliui mažinti būtų gerbiamas labiausiai skurstančių asmenų orumas ir užkertamas kelias jų stigmatizavimui. | 3.   Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad teikiant ESF+ paramą materialiniam nepritekliui mažinti būtų gerbiamas labiausiai skurstančių asmenų orumas ir užkertamas kelias jų stigmatizavimui. |
| 4.   Pagalbą maistu ir (arba) materialinę pagalbą
  gali papildyti
  perorientavimas kompetentingoms tarnyboms ir kitos papildomos priemonės, kuriomis būtų siekiama labiausiai skurstančių asmenų socialinės įtraukties. | 4.   Pagalbą maistu ir (arba) materialinę pagalbą
  papildo
  perorientavimas kompetentingoms tarnyboms ir kitos papildomos priemonės, kuriomis būtų siekiama labiausiai skurstančių asmenų socialinės įtraukties. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

17 straipsnis

17 straipsnis

Principai

Principai

1.   ESF+ parama materialiniam nepritekliui mažinti gali būti naudojama tik Sąjungos teisę dėl vartotojų produktų saugos atitinkančio maisto ir prekių skirstymui remti.

1.   ESF+ parama materialiniam nepritekliui mažinti gali būti naudojama tik Sąjungos teisę dėl vartotojų produktų saugos atitinkančio maisto ir prekių skirstymui remti.

2.   Valstybės narės ir paramos gavėjai pasirenka pagalbą maistu ir (arba) pagrindinę materialinę pagalbą, remdamiesi objektyviais kriterijais, susijusiais su labiausiai skurstančių asmenų poreikiais. Renkantis maisto produktus ir, tam tikrais atvejais, prekes, atsižvelgiama į klimato ir aplinkos aspektus, visų pirma siekiant mažinti maisto švaistymą. Atitinkamais atvejais tiekiami maisto produktai pasirenkami, atsižvelgiant į jų indėlį siekiant subalansuotos labiausiai skurstančių asmenų mitybos.

2.   Valstybės narės ir paramos gavėjai pasirenka pagalbą maistu ir (arba) pagrindinę materialinę pagalbą, remdamiesi objektyviais kriterijais, susijusiais su labiausiai skurstančių asmenų poreikiais. Renkantis maisto produktus ir, tam tikrais atvejais, prekes, atsižvelgiama į klimato ir aplinkos aspektus, visų pirma siekiant mažinti maisto švaistymą
  ir vienkartinių plastiko gaminių naudojimą
  . Atitinkamais atvejais tiekiami maisto produktai pasirenkami, atsižvelgiant į jų indėlį siekiant subalansuotos labiausiai skurstančių asmenų mitybos.

Pagalba maistu ir (arba) pagrindinė materialinė pagalba labiausiai skurstantiems asmenims gali būti teikiama tiesiogiai arba netiesiogiai naudojant elektroninius čekius ar korteles, jei už juos būtų teikiama tik pagal 2 straipsnio 3 dalyje nurodyta pagalba maistu ir (arba) pagrindinė materialinė pagalba.

Pagalba maistu ir (arba) pagrindinė materialinė pagalba labiausiai skurstantiems asmenims gali būti teikiama tiesiogiai arba netiesiogiai naudojant elektroninius čekius ar korteles, jei už juos būtų teikiama tik pagal 2 straipsnio 3 dalyje nurodyta pagalba maistu ir (arba) pagrindinė materialinė pagalba
  , ir ši pagalba nepakeičia jokių galiojančių socialinių išmokų.

, ir ši pagalba nepakeičia jokių galiojančių socialinių išmokų.

Labiausiai skurstantiems asmenims tiekiamą maistą galima gauti naudojant, perdirbant ar parduodant realizuojamus maisto produktus pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 16 straipsnio 2 dalį, jei tai ekonomiškai naudingiausias variantas ir dėl to nepagrįstai nevėluojama maisto produktų pristatyti labiausiai skurstantiems asmenims.

Labiausiai skurstantiems asmenims tiekiamą maistą galima gauti naudojant, perdirbant ar parduodant realizuojamus maisto produktus pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 16 straipsnio 2 dalį, jei tai ekonomiškai naudingiausias variantas ir dėl to nepagrįstai nevėluojama maisto produktų pristatyti labiausiai skurstantiems asmenims.

Be jau turimų programai skirtų sumų, visos lėšos, gautos iš tokio sandorio, turi būti naudojamos labiausiai skurstančių asmenų reikmėms.

Be jau turimų programai skirtų sumų, visos lėšos, gautos iš tokio sandorio, turi būti naudojamos labiausiai skurstančių asmenų reikmėms.

3.   Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad teikiant ESF+ paramą materialiniam nepritekliui mažinti būtų gerbiamas labiausiai skurstančių asmenų orumas ir užkertamas kelias jų stigmatizavimui.

3.   Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad teikiant ESF+ paramą materialiniam nepritekliui mažinti būtų gerbiamas labiausiai skurstančių asmenų orumas ir užkertamas kelias jų stigmatizavimui.

4.   Pagalbą maistu ir (arba) materialinę pagalbą
  gali papildyti
  perorientavimas kompetentingoms tarnyboms ir kitos papildomos priemonės, kuriomis būtų siekiama labiausiai skurstančių asmenų socialinės įtraukties.

4.   Pagalbą maistu ir (arba) materialinę pagalbą
  papildo
  perorientavimas kompetentingoms tarnyboms ir kitos papildomos priemonės, kuriomis būtų siekiama labiausiai skurstančių asmenų socialinės įtraukties.

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnis

20 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 20 straipsnis | 20 straipsnis |
| Tinkamos finansuoti išlaidos | Tinkamos finansuoti išlaidos |
| 1.   ESF+ paramos materialiniam nepritekliui mažinti tinkamos finansuoti išlaidos: | 1.   ESF+ paramos materialiniam nepritekliui mažinti tinkamos finansuoti išlaidos: |
| a) | maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos įsigijimo išlaidos, įskaitant išlaidas, susijusias su maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos vežimu paramos gavėjams, kurie maistą ir (arba) materialinę pagalbą pristato galutiniams gavėjams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

20 straipsnis

20 straipsnis

Tinkamos finansuoti išlaidos

Tinkamos finansuoti išlaidos

1.   ESF+ paramos materialiniam nepritekliui mažinti tinkamos finansuoti išlaidos:

1.   ESF+ paramos materialiniam nepritekliui mažinti tinkamos finansuoti išlaidos:

a)

maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos įsigijimo išlaidos, įskaitant išlaidas, susijusias su maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos vežimu paramos gavėjams, kurie maistą ir (arba) materialinę pagalbą pristato galutiniams gavėjams;

| a) | maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos įsigijimo išlaidos, įskaitant išlaidas, susijusias su maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos vežimu paramos gavėjams, kurie maistą ir (arba) materialinę pagalbą pristato galutiniams gavėjams; |
| --- | --- |

a)

maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos įsigijimo išlaidos, įskaitant išlaidas, susijusias su maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos vežimu paramos gavėjams, kurie maistą ir (arba) materialinę pagalbą pristato galutiniams gavėjams;

| b) | kai a punktas netaikomas maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos vežimui paramos gavėjams, kurie juos skirsto galutiniams gavėjams, perkančiajai institucijai tenkančios išlaidos, susijusios su maisto ir (arba) materialinės pagalbos vežimu į saugyklas ir (arba) paramos gavėjams, ir saugojimo išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 1 proc. a punkte nurodytų išlaidų normą, arba, tinkamai pagrįstais atvejais, faktiškai patirtos ir apmokėtos išlaidos; |
| --- | --- |

b)

kai a punktas netaikomas maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos vežimui paramos gavėjams, kurie juos skirsto galutiniams gavėjams, perkančiajai institucijai tenkančios išlaidos, susijusios su maisto ir (arba) materialinės pagalbos vežimu į saugyklas ir (arba) paramos gavėjams, ir saugojimo išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 1 proc. a punkte nurodytų išlaidų normą, arba, tinkamai pagrįstais atvejais, faktiškai patirtos ir apmokėtos išlaidos;

| b) | kai a punktas netaikomas maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos vežimui paramos gavėjams, kurie juos skirsto galutiniams gavėjams, perkančiajai institucijai tenkančios išlaidos, susijusios su maisto ir (arba) materialinės pagalbos vežimu į saugyklas ir (arba) paramos gavėjams, ir saugojimo išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 1 proc. a punkte nurodytų išlaidų normą, arba, tinkamai pagrįstais atvejais, faktiškai patirtos ir apmokėtos išlaidos; |
| --- | --- |

b)

kai a punktas netaikomas maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos vežimui paramos gavėjams, kurie juos skirsto galutiniams gavėjams, perkančiajai institucijai tenkančios išlaidos, susijusios su maisto ir (arba) materialinės pagalbos vežimu į saugyklas ir (arba) paramos gavėjams, ir saugojimo išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 1 proc. a punkte nurodytų išlaidų normą, arba, tinkamai pagrįstais atvejais, faktiškai patirtos ir apmokėtos išlaidos;

| c) | administracinės, vežimo ir saugojimo išlaidos, kurias patiria paramos gavėjai, skirstantys maistą ir (arba) pagrindinę materialinę pagalbą labiausiai skurstantiems asmenims, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 5 proc. a punkte nurodytų išlaidų normą arba 5 proc. maisto produktų, realizuotų pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 16 straipsnį, vertės išlaidų normą; |
| --- | --- |

c)

administracinės, vežimo ir saugojimo išlaidos, kurias patiria paramos gavėjai, skirstantys maistą ir (arba) pagrindinę materialinę pagalbą labiausiai skurstantiems asmenims, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 5 proc. a punkte nurodytų išlaidų normą arba 5 proc. maisto produktų, realizuotų pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 16 straipsnį, vertės išlaidų normą;

| c) | administracinės, vežimo ir saugojimo išlaidos, kurias patiria paramos gavėjai, skirstantys maistą ir (arba) pagrindinę materialinę pagalbą labiausiai skurstantiems asmenims, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 5 proc. a punkte nurodytų išlaidų normą arba 5 proc. maisto produktų, realizuotų pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 16 straipsnį, vertės išlaidų normą; |
| --- | --- |

c)

administracinės, vežimo ir saugojimo išlaidos, kurias patiria paramos gavėjai, skirstantys maistą ir (arba) pagrindinę materialinę pagalbą labiausiai skurstantiems asmenims, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 5 proc. a punkte nurodytų išlaidų normą arba 5 proc. maisto produktų, realizuotų pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 16 straipsnį, vertės išlaidų normą;

| d) | dovanoto maisto surinkimo, vežimo, saugojimo ir skirstymo išlaidos bei tiesiogiai su informuotumo didinimo veikla susijusios išlaidos; |
| --- | --- |

d)

dovanoto maisto surinkimo, vežimo, saugojimo ir skirstymo išlaidos bei tiesiogiai su informuotumo didinimo veikla susijusios išlaidos;

| d) | dovanoto maisto surinkimo, vežimo, saugojimo ir skirstymo išlaidos bei tiesiogiai su informuotumo didinimo veikla susijusios išlaidos; |
| --- | --- |

d)

dovanoto maisto surinkimo, vežimo, saugojimo ir skirstymo išlaidos bei tiesiogiai su informuotumo didinimo veikla susijusios išlaidos;

| e) | papildomų priemonių, kurias įgyvendina paramos gavėjai arba kurios įgyvendinamos jų vardu ir kurias deklaruoja paramos gavėjai, pristatantys pagalbą maistu ir (arba) pagrindinę materialinę pagalbą labiausiai skurstantiems asmenims, išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 5 proc. a punkte nurodytų išlaidų normą. |
| --- | --- |

e)

papildomų priemonių, kurias įgyvendina paramos gavėjai arba kurios įgyvendinamos jų vardu ir kurias deklaruoja paramos gavėjai, pristatantys pagalbą maistu ir (arba) pagrindinę materialinę pagalbą labiausiai skurstantiems asmenims, išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 5 proc. a punkte nurodytų išlaidų normą.

| e) | papildomų priemonių, kurias įgyvendina paramos gavėjai arba kurios įgyvendinamos jų vardu ir kurias deklaruoja paramos gavėjai, pristatantys pagalbą maistu ir (arba) pagrindinę materialinę pagalbą labiausiai skurstantiems asmenims, išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 5
  ,5
   proc. a punkte nurodytų išlaidų normą. |
| --- | --- |

e)

papildomų priemonių, kurias įgyvendina paramos gavėjai arba kurios įgyvendinamos jų vardu ir kurias deklaruoja paramos gavėjai, pristatantys pagalbą maistu ir (arba) pagrindinę materialinę pagalbą labiausiai skurstantiems asmenims, išlaidos, nustatomos taikant fiksuoto dydžio 5
  ,5
   proc. a punkte nurodytų išlaidų normą.

,5

2.   Tai, kad 1 dalies a punkte nurodytos tinkamos finansuoti išlaidos sumažinamos dėl to, kad už maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos įsigijimą atsakinga institucija nesilaikė taikytinos teisės, nėra priežastis sumažinti 1 dalies c ir e punktuose nurodytas tinkamas finansuoti išlaidas.

2.   Tai, kad 1 dalies a punkte nurodytos tinkamos finansuoti išlaidos sumažinamos dėl to, kad už maisto ir (arba) pagrindinės materialinės pagalbos įsigijimą atsakinga institucija nesilaikė taikytinos teisės, nėra priežastis sumažinti 1 dalies c ir e punktuose nurodytas tinkamas finansuoti išlaidas.

3.   Tinkamomis finansuoti nelaikomos toliau nurodytos išlaidos:

3.   Tinkamomis finansuoti nelaikomos toliau nurodytos išlaidos:

| a) | skolos palūkanos, |
| --- | --- |

a)

skolos palūkanos,

| a) | skolos palūkanos, |
| --- | --- |

a)

skolos palūkanos,

| b) | infrastruktūros
  teikimo
  išlaidos, |
| --- | --- |

b)

infrastruktūros
  teikimo
  išlaidos,

teikimo

| b) | infrastruktūros
  pirkimo
  išlaidos, |
| --- | --- |

b)

infrastruktūros
  pirkimo
  išlaidos,

pirkimo

| c) | naudotų
  prekių įsigijimo išlaidos. |
| --- | --- |

c)

naudotų
  prekių įsigijimo išlaidos.

naudotų

| c) | mažesnės kokybės naudotų
  prekių įsigijimo išlaidos. |
| --- | --- |

c)

mažesnės kokybės naudotų
  prekių įsigijimo išlaidos.

mažesnės kokybės naudotų

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnis

21 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 21 straipsnis | 21 straipsnis |
| Rodikliai ir ataskaitų teikimas | Rodikliai ir ataskaitų teikimas |
| 1.   Siekiant stebėti įgyvendinimo pažangą įgyvendinant materialinio nepritekliaus mažinimo prioritetus naudojami bendrieji produkto ir rezultato rodikliai, nustatyti šio reglamento II priede. Šiose programose taip pat gali būti naudojami konkrečios programos rodikliai. | 1.   Siekiant stebėti įgyvendinimo pažangą įgyvendinant materialinio nepritekliaus mažinimo prioritetus naudojami bendrieji produkto ir rezultato rodikliai, nustatyti šio reglamento II priede. Šiose programose taip pat gali būti naudojami konkrečios programos rodikliai. |
| 2.   Nustatomos bendrųjų ir konkrečios programos rezultato rodiklių pamatinės vertės. | 2.   Nustatomos bendrųjų ir konkrečios programos rezultato rodiklių pamatinės vertės.
  Ataskaitų teikimo reikalavimai turi būti kuo paprastesni. |
| 3.   Iki 2025 m. birželio 30 d. ir 2028 m. birželio 30 d. vadovaujančiosios institucijos pateikia Komisijai ankstesniais metais atlikto galutinių gavėjų struktūrinio tyrimo rezultatų ataskaitą. Šis tyrimas grindžiamas modeliu, kurį Komisija nustato įgyvendinimo aktu. | 3.   Iki 2025 m. birželio 30 d. ir 2028 m. birželio 30 d. vadovaujančiosios institucijos pateikia Komisijai ankstesniais metais atlikto
  anonimiško
  galutinių gavėjų struktūrinio tyrimo rezultatų ataskaitą
  , kurioje taip pat daug dėmesio skiria jų gyvenimo sąlygoms bei jų materialinio nepritekliaus pobūdžiui
  . Šis tyrimas grindžiamas modeliu, kurį Komisija nustato įgyvendinimo aktu. |
| 4.   Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatomas modelis, naudotinas atliekant galutinių gavėjų struktūrinį tyrimą, taikant 39 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą, kad būtų užtikrintas vienodos šio straipsnio įgyvendinimo sąlygos. | 4.   Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatomas modelis, naudotinas atliekant galutinių gavėjų struktūrinį tyrimą, taikant 39 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą, kad būtų užtikrintas vienodos šio straipsnio įgyvendinimo sąlygos. |
| 5.   38 straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami II priede nustatyti rodikliai, jei to reikia, siekiant užtikrinti veiksmingą programų įgyvendinimo pažangos vertinimą. | 5.   38 straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami II priede nustatyti rodikliai, jei to reikia, siekiant užtikrinti veiksmingą programų įgyvendinimo pažangos vertinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

21 straipsnis

21 straipsnis

Rodikliai ir ataskaitų teikimas

Rodikliai ir ataskaitų teikimas

1.   Siekiant stebėti įgyvendinimo pažangą įgyvendinant materialinio nepritekliaus mažinimo prioritetus naudojami bendrieji produkto ir rezultato rodikliai, nustatyti šio reglamento II priede. Šiose programose taip pat gali būti naudojami konkrečios programos rodikliai.

1.   Siekiant stebėti įgyvendinimo pažangą įgyvendinant materialinio nepritekliaus mažinimo prioritetus naudojami bendrieji produkto ir rezultato rodikliai, nustatyti šio reglamento II priede. Šiose programose taip pat gali būti naudojami konkrečios programos rodikliai.

2.   Nustatomos bendrųjų ir konkrečios programos rezultato rodiklių pamatinės vertės.

2.   Nustatomos bendrųjų ir konkrečios programos rezultato rodiklių pamatinės vertės.
  Ataskaitų teikimo reikalavimai turi būti kuo paprastesni.

3.   Iki 2025 m. birželio 30 d. ir 2028 m. birželio 30 d. vadovaujančiosios institucijos pateikia Komisijai ankstesniais metais atlikto galutinių gavėjų struktūrinio tyrimo rezultatų ataskaitą. Šis tyrimas grindžiamas modeliu, kurį Komisija nustato įgyvendinimo aktu.

3.   Iki 2025 m. birželio 30 d. ir 2028 m. birželio 30 d. vadovaujančiosios institucijos pateikia Komisijai ankstesniais metais atlikto
  anonimiško
  galutinių gavėjų struktūrinio tyrimo rezultatų ataskaitą
  , kurioje taip pat daug dėmesio skiria jų gyvenimo sąlygoms bei jų materialinio nepritekliaus pobūdžiui
  . Šis tyrimas grindžiamas modeliu, kurį Komisija nustato įgyvendinimo aktu.

4.   Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatomas modelis, naudotinas atliekant galutinių gavėjų struktūrinį tyrimą, taikant 39 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą, kad būtų užtikrintas vienodos šio straipsnio įgyvendinimo sąlygos.

4.   Komisija priima įgyvendinimo aktą, kuriuo nustatomas modelis, naudotinas atliekant galutinių gavėjų struktūrinį tyrimą, taikant 39 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą, kad būtų užtikrintas vienodos šio straipsnio įgyvendinimo sąlygos.

5.   38 straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami II priede nustatyti rodikliai, jei to reikia, siekiant užtikrinti veiksmingą programų įgyvendinimo pažangos vertinimą.

5.   38 straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiami II priede nustatyti rodikliai, jei to reikia, siekiant užtikrinti veiksmingą programų įgyvendinimo pažangos vertinimą.

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 1 dalis

22 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Veiklos auditas gali apimti visus jos įgyvendinimo etapus ir visus platinimo grandinės lygmenis, išskyrus galutinių gavėjų kontrolę, nebent atliekant rizikos vertinimą nustatyta konkreti pažeidimo arba sukčiavimo rizika. | Veiklos auditas gali apimti visus jos įgyvendinimo etapus ir visus platinimo grandinės lygmenis, išskyrus galutinių gavėjų kontrolę, nebent atliekant rizikos vertinimą nustatyta konkreti pažeidimo arba sukčiavimo rizika.
  Ankstyvaisiais įgyvendinimo etapais vykdant veiklos auditą reikia naudoti daugiau kontrolės priemonių siekiant, kad kilus sukčiavimo rizikai lėšas būtų galima nukreipti kitiems projektams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Veiklos auditas gali apimti visus jos įgyvendinimo etapus ir visus platinimo grandinės lygmenis, išskyrus galutinių gavėjų kontrolę, nebent atliekant rizikos vertinimą nustatyta konkreti pažeidimo arba sukčiavimo rizika.

Veiklos auditas gali apimti visus jos įgyvendinimo etapus ir visus platinimo grandinės lygmenis, išskyrus galutinių gavėjų kontrolę, nebent atliekant rizikos vertinimą nustatyta konkreti pažeidimo arba sukčiavimo rizika.
  Ankstyvaisiais įgyvendinimo etapais vykdant veiklos auditą reikia naudoti daugiau kontrolės priemonių siekiant, kad kilus sukčiavimo rizikai lėšas būtų galima nukreipti kitiems projektams.

Ankstyvaisiais įgyvendinimo etapais vykdant veiklos auditą reikia naudoti daugiau kontrolės priemonių siekiant, kad kilus sukčiavimo rizikai lėšas būtų galima nukreipti kitiems projektams.

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnis

23 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 23 straipsnis | 23 straipsnis |
| Veiklos tikslai | Veiklos tikslai |
| Toliau nurodyti užimtumo ir socialinių inovacijų dalies veiklos tikslai: | Toliau nurodyti užimtumo ir socialinių inovacijų dalies veiklos tikslai: |
| a) | rinkti aukštos kokybės lyginamuosius analitinius duomenis, siekiant užtikrinti, kad politikos sritys, kuriomis siekiama 4 straipsnyje nurodytų konkrečių tikslų, būtų grindžiamos patikimais įrodymais ir atitiktų asocijuotųjų šalių poreikius, uždavinius ir esamas sąlygas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

23 straipsnis

23 straipsnis

Veiklos tikslai

Veiklos tikslai

Toliau nurodyti užimtumo ir socialinių inovacijų dalies veiklos tikslai:

Toliau nurodyti užimtumo ir socialinių inovacijų dalies veiklos tikslai:

a)

rinkti aukštos kokybės lyginamuosius analitinius duomenis, siekiant užtikrinti, kad politikos sritys, kuriomis siekiama 4 straipsnyje nurodytų konkrečių tikslų, būtų grindžiamos patikimais įrodymais ir atitiktų asocijuotųjų šalių poreikius, uždavinius ir esamas sąlygas;

| a) | rinkti aukštos kokybės lyginamuosius analitinius duomenis, siekiant užtikrinti, kad politikos sritys, kuriomis siekiama 4 straipsnyje nurodytų konkrečių tikslų, būtų grindžiamos patikimais įrodymais ir atitiktų asocijuotųjų šalių poreikius, uždavinius ir esamas sąlygas; |
| --- | --- |

a)

rinkti aukštos kokybės lyginamuosius analitinius duomenis, siekiant užtikrinti, kad politikos sritys, kuriomis siekiama 4 straipsnyje nurodytų konkrečių tikslų, būtų grindžiamos patikimais įrodymais ir atitiktų asocijuotųjų šalių poreikius, uždavinius ir esamas sąlygas;

| b) | palengvinti veiksmingą ir įtraukų dalijimąsi informacija, abipusį mokymąsi, tarpusavio vertinimą ir dialogą, susijusius su 4 straipsnyje nurodytų sričių politika, siekiant padėti asocijuotosioms šalims imtis tinkamų politikos priemonių; |
| --- | --- |

b)

palengvinti veiksmingą ir įtraukų dalijimąsi informacija, abipusį mokymąsi, tarpusavio vertinimą ir dialogą, susijusius su 4 straipsnyje nurodytų sričių politika, siekiant padėti asocijuotosioms šalims imtis tinkamų politikos priemonių;

| b) | palengvinti veiksmingą ir įtraukų dalijimąsi informacija, abipusį mokymąsi, tarpusavio vertinimą ir dialogą, susijusius su 4 straipsnyje nurodytų sričių politika, siekiant padėti asocijuotosioms šalims imtis tinkamų politikos priemonių; |
| --- | --- |

b)

palengvinti veiksmingą ir įtraukų dalijimąsi informacija, abipusį mokymąsi, tarpusavio vertinimą ir dialogą, susijusius su 4 straipsnyje nurodytų sričių politika, siekiant padėti asocijuotosioms šalims imtis tinkamų politikos priemonių;

| c) | remti socialinius eksperimentus 4 straipsnyje nurodytose srityse ir didinti suinteresuotųjų šalių gebėjimus įgyvendinti, perduoti arba plėsti socialinės politikos inovacijas; |
| --- | --- |

c)

remti socialinius eksperimentus 4 straipsnyje nurodytose srityse ir didinti suinteresuotųjų šalių gebėjimus įgyvendinti, perduoti arba plėsti socialinės politikos inovacijas;

| c) | remti socialinius eksperimentus 4 straipsnyje nurodytose srityse ir didinti suinteresuotųjų šalių gebėjimus
  parengti, suprojektuoti ir
  įgyvendinti, perduoti arba plėsti socialinės politikos inovacijas
  , ypatingą dėmesį skiriant miestų, vietos ir regioninių valdžios institucijų, socialinių partnerių, pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių bei ekonominių subjektų parengtų trečiųjų šalių piliečių priėmimo ir socialinės įtraukties srities vietos projektų plėtimo skatinimui
  ; |
| --- | --- |

c)

remti socialinius eksperimentus 4 straipsnyje nurodytose srityse ir didinti suinteresuotųjų šalių gebėjimus
  parengti, suprojektuoti ir
  įgyvendinti, perduoti arba plėsti socialinės politikos inovacijas
  , ypatingą dėmesį skiriant miestų, vietos ir regioninių valdžios institucijų, socialinių partnerių, pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių bei ekonominių subjektų parengtų trečiųjų šalių piliečių priėmimo ir socialinės įtraukties srities vietos projektų plėtimo skatinimui
  ;

parengti, suprojektuoti ir

, ypatingą dėmesį skiriant miestų, vietos ir regioninių valdžios institucijų, socialinių partnerių, pilietinės visuomenės organizacijų ir socialinių bei ekonominių subjektų parengtų trečiųjų šalių piliečių priėmimo ir socialinės įtraukties srities vietos projektų plėtimo skatinimui

| d) | siekiant sukurti integruotą Europos darbo rinką teikti specialias paramos paslaugas darbdaviams ir darbo ieškantiems asmenims, pradedant parengimu įsidarbinti ir baigiant pagalba įsidarbinusiems asmenims, kad būtų užpildytos darbo vietos tam tikruose sektoriuose, profesinėse srityse, šalyse, pasienio regionuose arba konkrečioms grupėms (pvz.,
  pažeidžiamiems
  asmenims) skirtos darbo vietos; |
| --- | --- |

d)

siekiant sukurti integruotą Europos darbo rinką teikti specialias paramos paslaugas darbdaviams ir darbo ieškantiems asmenims, pradedant parengimu įsidarbinti ir baigiant pagalba įsidarbinusiems asmenims, kad būtų užpildytos darbo vietos tam tikruose sektoriuose, profesinėse srityse, šalyse, pasienio regionuose arba konkrečioms grupėms (pvz.,
  pažeidžiamiems
  asmenims) skirtos darbo vietos;

pažeidžiamiems

| d) | siekiant sukurti integruotą Europos darbo rinką
  sukurti ir
  teikti specialias paramos paslaugas darbdaviams ir darbo ieškantiems asmenims, pradedant parengimu įsidarbinti ir baigiant pagalba įsidarbinusiems asmenims, kad būtų užpildytos darbo vietos tam tikruose sektoriuose, profesinėse srityse, šalyse, pasienio regionuose arba konkrečioms grupėms (pvz.,
  pažeidžiamoje padėtyje esantiems
  asmenims) skirtos darbo vietos; |
| --- | --- |

d)

siekiant sukurti integruotą Europos darbo rinką
  sukurti ir
  teikti specialias paramos paslaugas darbdaviams ir darbo ieškantiems asmenims, pradedant parengimu įsidarbinti ir baigiant pagalba įsidarbinusiems asmenims, kad būtų užpildytos darbo vietos tam tikruose sektoriuose, profesinėse srityse, šalyse, pasienio regionuose arba konkrečioms grupėms (pvz.,
  pažeidžiamoje padėtyje esantiems
  asmenims) skirtos darbo vietos;

sukurti ir

pažeidžiamoje padėtyje esantiems

| da) | siekiant skatinti tarpvalstybinę darbo rinką ir tarpvalstybinį judumą sudarant tinkamas sąlygas pasienio teritorijose remti tarpvalstybines valstybinių užimtumo tarnybų, pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių partnerystes; |
| --- | --- |

da)

da)

siekiant skatinti tarpvalstybinę darbo rinką ir tarpvalstybinį judumą sudarant tinkamas sąlygas pasienio teritorijose remti tarpvalstybines valstybinių užimtumo tarnybų, pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių partnerystes;

siekiant skatinti tarpvalstybinę darbo rinką ir tarpvalstybinį judumą sudarant tinkamas sąlygas pasienio teritorijose remti tarpvalstybines valstybinių užimtumo tarnybų, pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių partnerystes;

| db) | remti EURES darbuotojų atrankos ir įdarbinimo paslaugų dėl geros kokybės ir tvarių laisvų darbo vietų užpildymo ir darbo prašymų patenkinimo, teikimą, įskaitant per tarpvalstybines partnerystes; |
| --- | --- |

db)

db)

remti EURES darbuotojų atrankos ir įdarbinimo paslaugų dėl geros kokybės ir tvarių laisvų darbo vietų užpildymo ir darbo prašymų patenkinimo, teikimą, įskaitant per tarpvalstybines partnerystes;

remti EURES darbuotojų atrankos ir įdarbinimo paslaugų dėl geros kokybės ir tvarių laisvų darbo vietų užpildymo ir darbo prašymų patenkinimo, teikimą, įskaitant per tarpvalstybines partnerystes;

| dc) | kuriant atviras ir visiems aukštos kokybės tinkamas ir įtraukias Sąjungos darbo rinkas, sudaryti palankesnes sąlygas savanoriškam geografiniam darbuotojų judumui tinkamomis socialinėmis sąlygomis ir didinti užimtumo galimybes, kartu užtikrinant darbuotojų teises visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

dc)

dc)

kuriant atviras ir visiems aukštos kokybės tinkamas ir įtraukias Sąjungos darbo rinkas, sudaryti palankesnes sąlygas savanoriškam geografiniam darbuotojų judumui tinkamomis socialinėmis sąlygomis ir didinti užimtumo galimybes, kartu užtikrinant darbuotojų teises visoje Sąjungoje;

kuriant atviras ir visiems aukštos kokybės tinkamas ir įtraukias Sąjungos darbo rinkas, sudaryti palankesnes sąlygas savanoriškam geografiniam darbuotojų judumui tinkamomis socialinėmis sąlygomis ir didinti užimtumo galimybes, kartu užtikrinant darbuotojų teises visoje Sąjungoje;

| e) | remti rinkos ekosistemos, susijusios su mikrofinansų teikimu steigimosi ir plėtros etapais labai mažoms įmonėms, visų pirma
  toms
  , kuriose dirba
  pažeidžiami
  asmenys, plėtrą; |
| --- | --- |

e)

remti rinkos ekosistemos, susijusios su mikrofinansų teikimu steigimosi ir plėtros etapais labai mažoms įmonėms, visų pirma
  toms
  , kuriose dirba
  pažeidžiami
  asmenys, plėtrą;

toms

pažeidžiami

| e) | remti rinkos ekosistemos, susijusios su mikrofinansų teikimu
  ir galimybe jų gauti ir jų prieinamumu
  steigimosi ir plėtros etapais labai mažoms įmonėms,
  socialinės ekonomikos įmonėms ir pažeidžiamiems asmenims,
  visų pirma
  įmonėms
  , kuriose dirba
  pažeidžiamoje padėtyje esantys
  asmenys
  , įskaitant nepalankioje padėtyje esančias grupes
  , plėtrą; |
| --- | --- |

e)

remti rinkos ekosistemos, susijusios su mikrofinansų teikimu
  ir galimybe jų gauti ir jų prieinamumu
  steigimosi ir plėtros etapais labai mažoms įmonėms,
  socialinės ekonomikos įmonėms ir pažeidžiamiems asmenims,
  visų pirma
  įmonėms
  , kuriose dirba
  pažeidžiamoje padėtyje esantys
  asmenys
  , įskaitant nepalankioje padėtyje esančias grupes
  , plėtrą;

ir galimybe jų gauti ir jų prieinamumu

socialinės ekonomikos įmonėms ir pažeidžiamiems asmenims,

įmonėms

pažeidžiamoje padėtyje esantys

, įskaitant nepalankioje padėtyje esančias grupes

| f) | remti tinklaveiką Sąjungos lygmeniu ir dialogą su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis ir jų tarpusavio dialogą 4 straipsnyje nurodytose srityse ir prisidėti prie
  šių
  suinteresuotųjų šalių, įskaitant valstybines užimtumo tarnybas (VUT), socialinės apsaugos institucijas, mikrofinansų įstaigas ir
  socialinėms
  įmonėms bei socialinės ekonomikos reikmėms lėšas skiriančias institucijas, institucinių gebėjimų stiprinimo; |
| --- | --- |

f)

remti tinklaveiką Sąjungos lygmeniu ir dialogą su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis ir jų tarpusavio dialogą 4 straipsnyje nurodytose srityse ir prisidėti prie
  šių
  suinteresuotųjų šalių, įskaitant valstybines užimtumo tarnybas (VUT), socialinės apsaugos institucijas, mikrofinansų įstaigas ir
  socialinėms
  įmonėms bei socialinės ekonomikos reikmėms lėšas skiriančias institucijas, institucinių gebėjimų stiprinimo;

šių

socialinėms

| f) | remti tinklaveiką Sąjungos lygmeniu ir dialogą su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis ir jų tarpusavio dialogą 4 straipsnyje nurodytose srityse ir prisidėti prie
  dalyvaujančių
  suinteresuotųjų šalių, įskaitant valstybines užimtumo tarnybas (VUT), socialinės apsaugos institucijas,
  pilietinę visuomenę,
  mikrofinansų įstaigas ir
  socialinės ekonomikos
  įmonėms bei socialinės ekonomikos reikmėms lėšas skiriančias institucijas, institucinių gebėjimų stiprinimo; |
| --- | --- |

f)

remti tinklaveiką Sąjungos lygmeniu ir dialogą su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis ir jų tarpusavio dialogą 4 straipsnyje nurodytose srityse ir prisidėti prie
  dalyvaujančių
  suinteresuotųjų šalių, įskaitant valstybines užimtumo tarnybas (VUT), socialinės apsaugos institucijas,
  pilietinę visuomenę,
  mikrofinansų įstaigas ir
  socialinės ekonomikos
  įmonėms bei socialinės ekonomikos reikmėms lėšas skiriančias institucijas, institucinių gebėjimų stiprinimo;

dalyvaujančių

pilietinę visuomenę,

socialinės ekonomikos

| g) | remti
  socialinių
  įmonių plėtrą ir socialinių investicijų rinkos atsiradimą, supaprastinant valstybinio ir privačiojo sektorių subjektų sąveikos ir fondų bei labdarą teikiančių subjektų dalyvavimo toje rinkoje sąlygas; |
| --- | --- |

g)

remti
  socialinių
  įmonių plėtrą ir socialinių investicijų rinkos atsiradimą, supaprastinant valstybinio ir privačiojo sektorių subjektų sąveikos ir fondų bei labdarą teikiančių subjektų dalyvavimo toje rinkoje sąlygas;

socialinių

| g) | remti
  socialinės ekonomikos
  įmonių plėtrą ir socialinių investicijų rinkos atsiradimą, supaprastinant valstybinio ir privačiojo sektorių subjektų sąveikos ir fondų bei labdarą teikiančių subjektų dalyvavimo toje rinkoje sąlygas; |
| --- | --- |

g)

remti
  socialinės ekonomikos
  įmonių plėtrą ir socialinių investicijų rinkos atsiradimą, supaprastinant valstybinio ir privačiojo sektorių subjektų sąveikos ir fondų bei labdarą teikiančių subjektų dalyvavimo toje rinkoje sąlygas;

socialinės ekonomikos

| h) | parengti socialinės infrastruktūros (įskaitant būstą, vaikų priežiūros ir švietimo bei mokymo, sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugas), reikalingos Europos socialinių teisių ramsčiui įgyvendinti, plėtros gaires; |
| --- | --- |

h)

parengti socialinės infrastruktūros (įskaitant būstą, vaikų priežiūros ir švietimo bei mokymo, sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugas), reikalingos Europos socialinių teisių ramsčiui įgyvendinti, plėtros gaires;

| h) | parengti socialinės infrastruktūros (įskaitant būstą,
  ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą, vyresnio amžiaus asmenų priežiūrą, prieinamumo reikalavimus ir perėjimą nuo institucinių prie šeiminių ir bendruomenių priežiūros paslaugų, įskaitant neįgaliųjų asmenų prieinamumo reikalavimus,
  vaikų priežiūros ir švietimo bei mokymo, sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugas), reikalingos Europos socialinių teisių ramsčiui įgyvendinti, plėtros gaires; |
| --- | --- |

h)

parengti socialinės infrastruktūros (įskaitant būstą,
  ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą, vyresnio amžiaus asmenų priežiūrą, prieinamumo reikalavimus ir perėjimą nuo institucinių prie šeiminių ir bendruomenių priežiūros paslaugų, įskaitant neįgaliųjų asmenų prieinamumo reikalavimus,
  vaikų priežiūros ir švietimo bei mokymo, sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugas), reikalingos Europos socialinių teisių ramsčiui įgyvendinti, plėtros gaires;

ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą, vyresnio amžiaus asmenų priežiūrą, prieinamumo reikalavimus ir perėjimą nuo institucinių prie šeiminių ir bendruomenių priežiūros paslaugų, įskaitant neįgaliųjų asmenų prieinamumo reikalavimus,

| i) | remti tarptautinį bendradarbiavimą, siekiant paspartinti novatoriškų sprendimų perdavimą ir supaprastinti jų plėtojimą, visų pirma užimtumo, įgūdžių ir socialinės įtraukties srityse visoje Europoje; |
| --- | --- |

i)

remti tarptautinį bendradarbiavimą, siekiant paspartinti novatoriškų sprendimų perdavimą ir supaprastinti jų plėtojimą, visų pirma užimtumo, įgūdžių ir socialinės įtraukties srityse visoje Europoje;

| i) | remti tarptautinį bendradarbiavimą, siekiant paspartinti novatoriškų sprendimų perdavimą ir supaprastinti jų plėtojimą, visų pirma
  kovos su skurdu,
  užimtumo, įgūdžių ir socialinės įtraukties srityse visoje Europoje; |
| --- | --- |

i)

remti tarptautinį bendradarbiavimą, siekiant paspartinti novatoriškų sprendimų perdavimą ir supaprastinti jų plėtojimą, visų pirma
  kovos su skurdu,
  užimtumo, įgūdžių ir socialinės įtraukties srityse visoje Europoje;

kovos su skurdu,

| j) | remti atitinkamų tarptautinių socialinių ir darbo standartų įgyvendinimą, atsižvelgiant į siekį suvaldyti globalizaciją ir į Sąjungos politikos sričių išorės aspektą, 4 straipsnyje nurodytose srityse. |
| --- | --- |

j)

remti atitinkamų tarptautinių socialinių ir darbo standartų įgyvendinimą, atsižvelgiant į siekį suvaldyti globalizaciją ir į Sąjungos politikos sričių išorės aspektą, 4 straipsnyje nurodytose srityse.

| j) | remti atitinkamų tarptautinių socialinių ir darbo standartų įgyvendinimą, atsižvelgiant į siekį suvaldyti globalizaciją ir į Sąjungos politikos sričių išorės aspektą, 4 straipsnyje nurodytose srityse. |
| --- | --- |

j)

remti atitinkamų tarptautinių socialinių ir darbo standartų įgyvendinimą, atsižvelgiant į siekį suvaldyti globalizaciją ir į Sąjungos politikos sričių išorės aspektą, 4 straipsnyje nurodytose srityse.

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 a straipsnis (naujas)

23 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 23a straipsnis




  Paramos telkimas pagal temas ir finansavimas




  5 straipsnio 4 dalies a punkte nurodyta Užimtumo ir socialinių inovacijų dalies ESF+ finansinio paketo dalis visu laikotarpiu paskirstoma 4 straipsnio 2b dalyje nustatytiems konkretiems tikslams tokiomis procentinėmis dalimis:










  a) | 55 proc. – 1 konkrečiam tikslui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

23a straipsnis

Paramos telkimas pagal temas ir finansavimas

5 straipsnio 4 dalies a punkte nurodyta Užimtumo ir socialinių inovacijų dalies ESF+ finansinio paketo dalis visu laikotarpiu paskirstoma 4 straipsnio 2b dalyje nustatytiems konkretiems tikslams tokiomis procentinėmis dalimis:

a)

55 proc. – 1 konkrečiam tikslui;

| b) | 18 proc. – 2 konkrečiam tikslui; |
| --- | --- |

b)

18 proc. – 2 konkrečiam tikslui;

| c) | 18 proc. – 3 konkrečiam tikslui; |
| --- | --- |

c)

18 proc. – 3 konkrečiam tikslui;

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnis

24 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 24 straipsnis | 24 straipsnis |
| Tinkami finansuoti veiksmai | Tinkami finansuoti veiksmai |
| 1.   Tinkami finansuoti yra tik tie veiksmai, kuriais siekiama 3 ir 4 straipsniuose nurodytų tikslų. | 1.   Tinkami finansuoti yra tik tie veiksmai, kuriais siekiama 3 ir 4 straipsniuose nurodytų tikslų. |
| 2.   Pagal užimtumo ir socialinių inovacijų dalį tinkami finansuoti toliau nurodyti veiksmai: | 2.   Pagal užimtumo ir socialinių inovacijų dalį tinkami finansuoti toliau nurodyti veiksmai: |
| a) | analitinė veikla, be kita ko, susijusi su trečiosiomis valstybėmis, visų pirma: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

24 straipsnis

24 straipsnis

Tinkami finansuoti veiksmai

Tinkami finansuoti veiksmai

1.   Tinkami finansuoti yra tik tie veiksmai, kuriais siekiama 3 ir 4 straipsniuose nurodytų tikslų.

1.   Tinkami finansuoti yra tik tie veiksmai, kuriais siekiama 3 ir 4 straipsniuose nurodytų tikslų.

2.   Pagal užimtumo ir socialinių inovacijų dalį tinkami finansuoti toliau nurodyti veiksmai:

2.   Pagal užimtumo ir socialinių inovacijų dalį tinkami finansuoti toliau nurodyti veiksmai:

a)

analitinė veikla, be kita ko, susijusi su trečiosiomis valstybėmis, visų pirma:

| a) | analitinė veikla, be kita ko, susijusi su trečiosiomis valstybėmis, visų pirma: |
| --- | --- |

a)

analitinė veikla, be kita ko, susijusi su trečiosiomis valstybėmis, visų pirma:

| | i) | apklausos, tyrimai, statistinių duomenų rinkimas, metodikų, klasifikatorių, mikrosimuliavimo priemonių, rodiklių rengimas, parama Europos lygmens stebėjimo centrams ir kriterijų rengimas; |
| --- | --- | --- |

i)

apklausos, tyrimai, statistinių duomenų rinkimas, metodikų, klasifikatorių, mikrosimuliavimo priemonių, rodiklių rengimas, parama Europos lygmens stebėjimo centrams ir kriterijų rengimas;

| | i) | apklausos, tyrimai, statistinių duomenų rinkimas, metodikų, klasifikatorių, mikrosimuliavimo priemonių, rodiklių rengimas, parama Europos lygmens stebėjimo centrams ir kriterijų rengimas; |
| --- | --- | --- |

i)

apklausos, tyrimai, statistinių duomenų rinkimas, metodikų, klasifikatorių, mikrosimuliavimo priemonių, rodiklių rengimas, parama Europos lygmens stebėjimo centrams ir kriterijų rengimas;

| | ii) | socialiniai eksperimentai, kuriais vertinamos socialinės inovacijos; |
| --- | --- | --- |

ii)

socialiniai eksperimentai, kuriais vertinamos socialinės inovacijos;

| | ii) | socialiniai eksperimentai, kuriais vertinamos socialinės inovacijos; |
| --- | --- | --- |

ii)

socialiniai eksperimentai, kuriais vertinamos socialinės inovacijos;

| | iii) | Sąjungos teisės perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo stebėsena ir vertinimas; |
| --- | --- | --- |

iii)

Sąjungos teisės perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo stebėsena ir vertinimas;

| | iii) | Sąjungos teisės perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo stebėsena ir vertinimas; |
| --- | --- | --- |

iii)

Sąjungos teisės perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo stebėsena ir vertinimas;

| b) | politikos įgyvendinimas, visų pirma: |
| --- | --- |

b)

politikos įgyvendinimas, visų pirma:

| b) | politikos įgyvendinimas, visų pirma: |
| --- | --- |

b)

politikos įgyvendinimas, visų pirma:

| | i) | tarpvalstybinė partnerystė ir paramos paslaugos pasienio regionuose; |
| --- | --- | --- |

i)

tarpvalstybinė partnerystė ir paramos paslaugos pasienio regionuose;

| | i) | tarpvalstybinė partnerystė ir paramos paslaugos pasienio regionuose; |
| --- | --- | --- |

i)

tarpvalstybinė partnerystė ir paramos paslaugos pasienio regionuose;

| | ii) | Sąjungos lygmeniu vykdoma ES masto tikslinė darbo jėgos judumo programa, siekiant užpildyti darbo vietas ten, kur nustatytas darbo jėgos trūkumas; |
| --- | --- | --- |

ii)

Sąjungos lygmeniu vykdoma ES masto tikslinė darbo jėgos judumo programa, siekiant užpildyti darbo vietas ten, kur nustatytas darbo jėgos trūkumas;

| | ii) | Sąjungos lygmeniu vykdoma ES masto tikslinė darbo jėgos judumo programa, siekiant užpildyti darbo vietas ten, kur nustatytas darbo jėgos trūkumas; |
| --- | --- | --- |

ii)

Sąjungos lygmeniu vykdoma ES masto tikslinė darbo jėgos judumo programa, siekiant užpildyti darbo vietas ten, kur nustatytas darbo jėgos trūkumas;

| | iii) | parama mikrofinansų įstaigoms ir
  socialinėms
  įmonėms, įskaitant per derinimo operacijas, kaip antai asimetrinį rizikos pasidalijimą ar sandorių išlaidų mažinimą, taip pat parama socialinės infrastruktūros plėtrai ir įgūdžių ugdymui; |
| --- | --- | --- |

iii)

parama mikrofinansų įstaigoms ir
  socialinėms
  įmonėms, įskaitant per derinimo operacijas, kaip antai asimetrinį rizikos pasidalijimą ar sandorių išlaidų mažinimą, taip pat parama socialinės infrastruktūros plėtrai ir įgūdžių ugdymui;

socialinėms

| | iii) | parama mikrofinansų įstaigoms ir
  socialinės ekonomikos
  įmonėms, įskaitant per derinimo operacijas, kaip antai asimetrinį rizikos pasidalijimą ar sandorių išlaidų mažinimą, taip pat parama socialinės infrastruktūros plėtrai ir įgūdžių ugdymui; |
| --- | --- | --- |

iii)

parama mikrofinansų įstaigoms ir
  socialinės ekonomikos
  įmonėms, įskaitant per derinimo operacijas, kaip antai asimetrinį rizikos pasidalijimą ar sandorių išlaidų mažinimą, taip pat parama socialinės infrastruktūros plėtrai ir įgūdžių ugdymui;

socialinės ekonomikos

| | iv) | parama tarptautiniam bendradarbiavimui ir partnerystei, siekiant perduoti ir plačiau taikyti novatoriškus sprendimus; |
| --- | --- | --- |

iv)

parama tarptautiniam bendradarbiavimui ir partnerystei, siekiant perduoti ir plačiau taikyti novatoriškus sprendimus;

| | iv) | parama tarptautiniam bendradarbiavimui ir partnerystei, siekiant perduoti ir plačiau taikyti novatoriškus sprendimus; |
| --- | --- | --- |

iv)

parama tarptautiniam bendradarbiavimui ir partnerystei, siekiant perduoti ir plačiau taikyti novatoriškus sprendimus;

| c) | gebėjimų stiprinimas, visų pirma: |
| --- | --- |

c)

gebėjimų stiprinimas, visų pirma:

| c) | gebėjimų stiprinimas, visų pirma: |
| --- | --- |

c)

gebėjimų stiprinimas, visų pirma:

| | i) | su 4 straipsnio 1 dalyje nurodytomis sritimis susijusių Sąjungos lygmens tinklų gebėjimų stiprinimas; |
| --- | --- | --- |

i)

su 4 straipsnio 1 dalyje nurodytomis sritimis susijusių Sąjungos lygmens tinklų gebėjimų stiprinimas;

| | i) | su 4 straipsnio 1 dalyje nurodytomis sritimis susijusių Sąjungos lygmens tinklų gebėjimų stiprinimas; |
| --- | --- | --- |

i)

su 4 straipsnio 1 dalyje nurodytomis sritimis susijusių Sąjungos lygmens tinklų gebėjimų stiprinimas;

| | ii) | nacionalinių informacijos centrų, teikiančių su programos dalies įgyvendinimu susijusias gaires, informaciją ir paramą, gebėjimų stiprinimas; |
| --- | --- | --- |

ii)

nacionalinių informacijos centrų, teikiančių su programos dalies įgyvendinimu susijusias gaires, informaciją ir paramą, gebėjimų stiprinimas;

| | ii) | nacionalinių informacijos centrų, teikiančių su programos dalies įgyvendinimu susijusias gaires, informaciją ir paramą, gebėjimų stiprinimas; |
| --- | --- | --- |

ii)

nacionalinių informacijos centrų, teikiančių su programos dalies įgyvendinimu susijusias gaires, informaciją ir paramą, gebėjimų stiprinimas;

| | iii) | dalyvaujančių šalių administracijų, socialinės apsaugos institucijų ir už darbo jėgos judumą atsakingų užimtumo tarnybų, mikrofinansų įstaigų ir įstaigų, finansuojančių socialines įmones ar kitus socialinių investicijų srities subjektus, taip pat tinklaveikos gebėjimų stiprinimas; |
| --- | --- | --- |

iii)

dalyvaujančių šalių administracijų, socialinės apsaugos institucijų ir už darbo jėgos judumą atsakingų užimtumo tarnybų, mikrofinansų įstaigų ir įstaigų, finansuojančių socialines įmones ar kitus socialinių investicijų srities subjektus, taip pat tinklaveikos gebėjimų stiprinimas;

| | iii) | dalyvaujančių šalių administracijų, socialinės apsaugos institucijų ir už darbo jėgos judumą atsakingų užimtumo tarnybų, mikrofinansų įstaigų ir įstaigų, finansuojančių socialines įmones ar kitus socialinių investicijų srities subjektus, taip pat tinklaveikos gebėjimų stiprinimas; |
| --- | --- | --- |

iii)

dalyvaujančių šalių administracijų, socialinės apsaugos institucijų ir už darbo jėgos judumą atsakingų užimtumo tarnybų, mikrofinansų įstaigų ir įstaigų, finansuojančių socialines įmones ar kitus socialinių investicijų srities subjektus, taip pat tinklaveikos gebėjimų stiprinimas;

| | iv) | suinteresuotųjų
  šalių tarptautinio bendradarbiavimo gebėjimų stiprinimas; |
| --- | --- | --- |

iv)

suinteresuotųjų
  šalių tarptautinio bendradarbiavimo gebėjimų stiprinimas;

suinteresuotųjų

| | iv) | socialinių partnerių ir suinteresuotųjų
  šalių tarptautinio bendradarbiavimo gebėjimų stiprinimas; |
| --- | --- | --- |

iv)

socialinių partnerių ir suinteresuotųjų
  šalių tarptautinio bendradarbiavimo gebėjimų stiprinimas;

socialinių partnerių ir suinteresuotųjų

| d) | komunikacija ir sklaidos veikla, visų pirma: |
| --- | --- |

d)

komunikacija ir sklaidos veikla, visų pirma:

| d) | komunikacija ir sklaidos veikla, visų pirma: |
| --- | --- |

d)

komunikacija ir sklaidos veikla, visų pirma:

| | i) | tarpusavio mokymasis keičiantis gerąja patirtimi, novatoriškais metodais, analitinės veiklos rezultatais, tarpusavio vertinimu ir lyginamąja analize; |
| --- | --- | --- |

i)

tarpusavio mokymasis keičiantis gerąja patirtimi, novatoriškais metodais, analitinės veiklos rezultatais, tarpusavio vertinimu ir lyginamąja analize;

| | i) | tarpusavio mokymasis keičiantis gerąja patirtimi, novatoriškais metodais, analitinės veiklos rezultatais, tarpusavio vertinimu ir lyginamąja analize; |
| --- | --- | --- |

i)

tarpusavio mokymasis keičiantis gerąja patirtimi, novatoriškais metodais, analitinės veiklos rezultatais, tarpusavio vertinimu ir lyginamąja analize;

| | ii) | gairės, ataskaitos, informacinė medžiaga ir nušvietimas žiniasklaidoje, susiję su 4 straipsnio 1 dalyje nurodytomis sritimis; |
| --- | --- | --- |

ii)

gairės, ataskaitos, informacinė medžiaga ir nušvietimas žiniasklaidoje, susiję su 4 straipsnio 1 dalyje nurodytomis sritimis;

| | ii) | gairės, ataskaitos, informacinė medžiaga ir nušvietimas žiniasklaidoje, susiję su 4 straipsnio 1 dalyje nurodytomis sritimis; |
| --- | --- | --- |

ii)

gairės, ataskaitos, informacinė medžiaga ir nušvietimas žiniasklaidoje, susiję su 4 straipsnio 1 dalyje nurodytomis sritimis;

| | iii) | informacinės sistemos, kuriose skelbiami su 4 straipsnio 1 dalyje nurodytomis sritimis susiję įrodymai; |
| --- | --- | --- |

iii)

informacinės sistemos, kuriose skelbiami su 4 straipsnio 1 dalyje nurodytomis sritimis susiję įrodymai;

| | iii) | informacinės sistemos, kuriose skelbiami su 4 straipsnio 1 dalyje nurodytomis sritimis susiję įrodymai; |
| --- | --- | --- |

iii)

informacinės sistemos, kuriose skelbiami su 4 straipsnio 1 dalyje nurodytomis sritimis susiję įrodymai;

| | iv) | Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės organizuojami renginiai, konferencijos ir seminarai. |
| --- | --- | --- |

iv)

Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės organizuojami renginiai, konferencijos ir seminarai.

Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės organizuojami renginiai, konferencijos ir seminarai.

| | iv) | darbo programai įgyvendinti skirta techninė ir administracinė parama, kaip antai parengiamoji, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, įskaitant informacinių technologijų sistemas. |
| --- | --- | --- |

iv)

darbo programai įgyvendinti skirta techninė ir administracinė parama, kaip antai parengiamoji, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, įskaitant informacinių technologijų sistemas.

darbo programai įgyvendinti skirta techninė ir administracinė parama, kaip antai parengiamoji, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veikla, įskaitant informacinių technologijų sistemas.

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 1 dalies b punktas

25 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | bet kuris teisės subjektas, įsteigtas pagal Sąjungos teisę, arba
  bet kuri
  tarptautinė organizacija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

bet kuris teisės subjektas, įsteigtas pagal Sąjungos teisę, arba
  bet kuri
  tarptautinė organizacija.

bet kuri

| b) | bet kuris teisės subjektas, įsteigtas pagal Sąjungos teisę, arba
  susijusi
  tarptautinė organizacija. |
| --- | --- |

b)

bet kuris teisės subjektas, įsteigtas pagal Sąjungos teisę, arba
  susijusi
  tarptautinė organizacija.

susijusi

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 a straipsnis (naujas)

25 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 25a straipsnis




  Valdymas





  1.
     
  Komisija konsultuoja Sąjungos suinteresuotuosius subjektus, visų pirma socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas užimtumo ir socialinių inovacijų darbo programų, jų prioritetų ir strateginės krypties bei jų įgyvendinimo klausimais.






  2.
     
  Komisija užmezga reikiamus ryšius su Užimtumo komitetu, Socialinės apsaugos komitetu, Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamuoju komitetu, Pramonės darbo santykių generalinių direktorių grupe ir Darbuotojų judėjimo laisvės patariamuoju komitetu, siekdama užtikrinti, kad jie būtų reguliariai ir tinkamai informuojami apie šių programų įgyvendinimo pažangą. Komisija taip pat informuoja kitus komitetus, kurių darbo sritys apima užimtumo ir socialinių inovacijų daliai svarbias politikos kryptis, priemones ir veiksmus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

25a straipsnis

Valdymas

1.
     
  Komisija konsultuoja Sąjungos suinteresuotuosius subjektus, visų pirma socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas užimtumo ir socialinių inovacijų darbo programų, jų prioritetų ir strateginės krypties bei jų įgyvendinimo klausimais.

2.
     
  Komisija užmezga reikiamus ryšius su Užimtumo komitetu, Socialinės apsaugos komitetu, Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamuoju komitetu, Pramonės darbo santykių generalinių direktorių grupe ir Darbuotojų judėjimo laisvės patariamuoju komitetu, siekdama užtikrinti, kad jie būtų reguliariai ir tinkamai informuojami apie šių programų įgyvendinimo pažangą. Komisija taip pat informuoja kitus komitetus, kurių darbo sritys apima užimtumo ir socialinių inovacijų daliai svarbias politikos kryptis, priemones ir veiksmus.

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies -a punktas (naujas)

26 straipsnio 2 dalies -a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -a) | teikti paramą Sąjungos visuomenės sveikatos strategijai, kuria siekiama:










  i) | remti valstybes nares joms siekiant apsaugoti ir stiprinti visuomenės sveikatą ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-a)

-a)

teikti paramą Sąjungos visuomenės sveikatos strategijai, kuria siekiama:

teikti paramą Sąjungos visuomenės sveikatos strategijai, kuria siekiama:

i)

i)

remti valstybes nares joms siekiant apsaugoti ir stiprinti visuomenės sveikatą ir

remti valstybes nares joms siekiant apsaugoti ir stiprinti visuomenės sveikatą ir

| ii) | vykdyti Sąjungos misiją sveikatos srityje pagal SESV 168 straipsnį, kuriame nustatyta, kad žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis; |
| --- | --- |

ii)

ii)

vykdyti Sąjungos misiją sveikatos srityje pagal SESV 168 straipsnį, kuriame nustatyta, kad žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis;

vykdyti Sąjungos misiją sveikatos srityje pagal SESV 168 straipsnį, kuriame nustatyta, kad žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis;

Pakeitimas 115

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies a punkto įžanginė dalis

26 straipsnio 2 dalies a punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | stiprinti pasirengimą krizėms, jų valdymą ir reagavimą į jas Sąjungoje, siekiant
  apsaugoti piliečius nuo
  tarpvalstybinių grėsmių sveikatai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

stiprinti pasirengimą krizėms, jų valdymą ir reagavimą į jas Sąjungoje, siekiant
  apsaugoti piliečius nuo
  tarpvalstybinių grėsmių sveikatai:

apsaugoti piliečius nuo

| a) | stiprinti pasirengimą krizėms, jų valdymą ir reagavimą į jas Sąjungoje, siekiant
  spręsti
  tarpvalstybinių grėsmių sveikatai
  problemas
  : |
| --- | --- |

a)

stiprinti pasirengimą krizėms, jų valdymą ir reagavimą į jas Sąjungoje, siekiant
  spręsti
  tarpvalstybinių grėsmių sveikatai
  problemas
  :

spręsti

problemas

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies a punkto iv a papunktis (naujas)

26 straipsnio 2 dalies a punkto iv a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iva) | taikyti gerai parengtas visuomenės sveikatos užtikrinimo priemones, skirtas mažinti infekcijų ir infekcinių ligų, kurioms galima užkirsti kelią, naštą ir poveikį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iva)

iva)

taikyti gerai parengtas visuomenės sveikatos užtikrinimo priemones, skirtas mažinti infekcijų ir infekcinių ligų, kurioms galima užkirsti kelią, naštą ir poveikį;

taikyti gerai parengtas visuomenės sveikatos užtikrinimo priemones, skirtas mažinti infekcijų ir infekcinių ligų, kurioms galima užkirsti kelią, naštą ir poveikį;

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies a punkto iv b papunktis (naujas)

26 straipsnio 2 dalies a punkto iv b papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ivb) | remti gebėjimų ugdymą ir priemonių kūrimą siekiant veiksmingos komunikacijos apie riziką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ivb)

ivb)

remti gebėjimų ugdymą ir priemonių kūrimą siekiant veiksmingos komunikacijos apie riziką;

remti gebėjimų ugdymą ir priemonių kūrimą siekiant veiksmingos komunikacijos apie riziką;

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktis

26 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | investuoti į sveikatinimo skatinimą ir ligų prevenciją; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

investuoti į sveikatinimo skatinimą ir ligų prevenciją;

| i) | investuoti į sveikatinimo skatinimą ir ligų prevenciją
  , be kita ko, taikant sveikatos raštingumo ir švietimo sveikatos klausimais programas ir skatinant fizinį aktyvumą
  ; |
| --- | --- |

i)

investuoti į sveikatinimo skatinimą ir ligų prevenciją
  , be kita ko, taikant sveikatos raštingumo ir švietimo sveikatos klausimais programas ir skatinant fizinį aktyvumą
  ;

, be kita ko, taikant sveikatos raštingumo ir švietimo sveikatos klausimais programas ir skatinant fizinį aktyvumą

Pakeitimas 119

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies b punkto i a papunktis (naujas)

26 straipsnio 2 dalies b punkto i a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ia) | investuoti į ankstyvąją diagnostiką ir patikras; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ia)

ia)

investuoti į ankstyvąją diagnostiką ir patikras;

investuoti į ankstyvąją diagnostiką ir patikras;

Pakeitimas 120

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies b punkto i i papunktis

26 straipsnio 2 dalies b punkto i i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | remti skaitmeninę pertvarką sveikatos ir priežiūros srityse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

remti skaitmeninę pertvarką sveikatos ir priežiūros srityse;

| ii) | remti skaitmeninę pertvarką sveikatos ir priežiūros srityse
  , kuria atsižvelgiama į pacientų ir piliečių poreikius ir problemas, visų pirma nustatant sąsajas su programomis, kuriomis remiamas žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas ir skaitmeniniai įgūdžiai
  ; |
| --- | --- |

ii)

remti skaitmeninę pertvarką sveikatos ir priežiūros srityse
  , kuria atsižvelgiama į pacientų ir piliečių poreikius ir problemas, visų pirma nustatant sąsajas su programomis, kuriomis remiamas žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas ir skaitmeniniai įgūdžiai
  ;

, kuria atsižvelgiama į pacientų ir piliečių poreikius ir problemas, visų pirma nustatant sąsajas su programomis, kuriomis remiamas žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumas ir skaitmeniniai įgūdžiai

Pakeitimas 121

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies b punkto ii a papunktis (naujas)

26 straipsnio 2 dalies b punkto ii a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iia) | skatinti viešąsias skaitmenines paslaugas tokiose srityse kaip sveikata; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iia)

iia)

skatinti viešąsias skaitmenines paslaugas tokiose srityse kaip sveikata;

skatinti viešąsias skaitmenines paslaugas tokiose srityse kaip sveikata;

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies b punkto ii b papunktis (naujas)

26 straipsnio 2 dalies b punkto ii b papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iib) | didinti informacijos apie sveikatą saugumą ir kokybę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iib)

iib)

didinti informacijos apie sveikatą saugumą ir kokybę;

didinti informacijos apie sveikatą saugumą ir kokybę;

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies b punkto i i papunktis

26 straipsnio 2 dalies b punkto i i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | remti tvarios Sąjungos sveikatos informacijos sistemos plėtrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

remti tvarios Sąjungos sveikatos informacijos sistemos plėtrą;

| ii) | remti tvarios
  , skaidrios ir prieinamos
  Sąjungos sveikatos informacijos sistemos plėtrą
  , kartu užtikrinant privačių duomenų apsaugą
  ; |
| --- | --- |

ii)

remti tvarios
  , skaidrios ir prieinamos
  Sąjungos sveikatos informacijos sistemos plėtrą
  , kartu užtikrinant privačių duomenų apsaugą
  ;

, skaidrios ir prieinamos

, kartu užtikrinant privačių duomenų apsaugą

(Komisijos pasiūlyme 26 straipsnio b punkte nurodytų punktų numeracija neteisinga – du punktai sunumeruoti kaip ii) punktai)

(Komisijos pasiūlyme 26 straipsnio b punkte nurodytų punktų numeracija neteisinga – du punktai sunumeruoti kaip ii) punktai)

Pakeitimas 124

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies b punkto ii i papunktis

26 straipsnio 2 dalies b punkto ii i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | remti valstybes nares, perduodant joms žinias,
  kurios naudingos
  nacionalinių reformų procesams, siekiant rezultatyvesnių, labiau prieinamų ir
  tvaresnių
  sveikatos sistemų ir geresnio sveikatinimo skatinimo bei ligų prevencijos, visų pirma sprendžiant Europos semestre nustatytus uždavinius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii)

remti valstybes nares, perduodant joms žinias,
  kurios naudingos
  nacionalinių reformų procesams, siekiant rezultatyvesnių, labiau prieinamų ir
  tvaresnių
  sveikatos sistemų ir geresnio sveikatinimo skatinimo bei ligų prevencijos, visų pirma sprendžiant Europos semestre nustatytus uždavinius;

kurios naudingos

tvaresnių

| iii) | remti valstybes nares, perduodant joms žinias
  ir teikiant paramą įgyvendinimui
  ,
  naudingą
  nacionalinių reformų procesams, siekiant rezultatyvesnių, labiau prieinamų
  , tvaresnių, nediskriminuojančių, įtraukių
  ir
  nešališkų
  sveikatos sistemų
  , pagal kurias sprendžiamos socialinės nelygybės problemos,
  ir geresnio sveikatinimo skatinimo bei ligų prevencijos, visų pirma sprendžiant Europos semestre nustatytus uždavinius
  . Tai apima ir paramą aukštos kokybės nacionaliniams registrams, kurie taip pat teikia palyginamus duomenis; |
| --- | --- |

iii)

remti valstybes nares, perduodant joms žinias
  ir teikiant paramą įgyvendinimui
  ,
  naudingą
  nacionalinių reformų procesams, siekiant rezultatyvesnių, labiau prieinamų
  , tvaresnių, nediskriminuojančių, įtraukių
  ir
  nešališkų
  sveikatos sistemų
  , pagal kurias sprendžiamos socialinės nelygybės problemos,
  ir geresnio sveikatinimo skatinimo bei ligų prevencijos, visų pirma sprendžiant Europos semestre nustatytus uždavinius
  . Tai apima ir paramą aukštos kokybės nacionaliniams registrams, kurie taip pat teikia palyginamus duomenis;

ir teikiant paramą įgyvendinimui

naudingą

, tvaresnių, nediskriminuojančių, įtraukių

nešališkų

, pagal kurias sprendžiamos socialinės nelygybės problemos,

. Tai apima ir paramą aukštos kokybės nacionaliniams registrams, kurie taip pat teikia palyginamus duomenis;

Pakeitimas 125

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies b punkto iv a papunktis (naujas)

26 straipsnio 2 dalies b punkto iv a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iva) | remti perėjimą prie į asmenį orientuotos priežiūros, vietoje teikiamų sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų ir bendruomenės teikiamų integruotos priežiūros paslaugų, visų pirma skatinant organizacinius modelius, grindžiamus įvairių specialybių atstovų komandiniu darbu ir įvairių suinteresuotųjų subjektų tinklaveika; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iva)

iva)

remti perėjimą prie į asmenį orientuotos priežiūros, vietoje teikiamų sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų ir bendruomenės teikiamų integruotos priežiūros paslaugų, visų pirma skatinant organizacinius modelius, grindžiamus įvairių specialybių atstovų komandiniu darbu ir įvairių suinteresuotųjų subjektų tinklaveika;

remti perėjimą prie į asmenį orientuotos priežiūros, vietoje teikiamų sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų ir bendruomenės teikiamų integruotos priežiūros paslaugų, visų pirma skatinant organizacinius modelius, grindžiamus įvairių specialybių atstovų komandiniu darbu ir įvairių suinteresuotųjų subjektų tinklaveika;

Pakeitimas 126

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies b punkto iv b papunktis (naujas)

26 straipsnio 2 dalies b punkto iv b papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ivb) | užtikrinti, kad, kai tinkama, visi susiję suinteresuotieji subjektai dalyvautų vykdant pirmiau nurodytus veiksmus Sąjungos ir (arba) nacionaliniu lygmenimis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ivb)

ivb)

užtikrinti, kad, kai tinkama, visi susiję suinteresuotieji subjektai dalyvautų vykdant pirmiau nurodytus veiksmus Sąjungos ir (arba) nacionaliniu lygmenimis;

užtikrinti, kad, kai tinkama, visi susiję suinteresuotieji subjektai dalyvautų vykdant pirmiau nurodytus veiksmus Sąjungos ir (arba) nacionaliniu lygmenimis;

Pakeitimas 127

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies b punkto iv c papunktis (naujas)

26 straipsnio 2 dalies b punkto iv c papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ivc) | parengti ir įgyvendinti sveikatos priežiūros skirtumų prevencijos ir mažinimo priemones bei strategijas ir skatinti socialinę įtrauktį, galios suteikimą piliečiams ir bendruomenės dalyvavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ivc)

ivc)

parengti ir įgyvendinti sveikatos priežiūros skirtumų prevencijos ir mažinimo priemones bei strategijas ir skatinti socialinę įtrauktį, galios suteikimą piliečiams ir bendruomenės dalyvavimą;

parengti ir įgyvendinti sveikatos priežiūros skirtumų prevencijos ir mažinimo priemones bei strategijas ir skatinti socialinę įtrauktį, galios suteikimą piliečiams ir bendruomenės dalyvavimą;

Pakeitimas 128

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies c punkto i papunktis

26 straipsnio 2 dalies c punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | remti teisės aktų dėl vaistų ir medicinos priemonių įgyvendinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

remti teisės aktų dėl vaistų ir medicinos priemonių įgyvendinimą;

| i) | remti teisės aktų dėl vaistų
  , galimybių tokius produktus gauti visoje Sąjungoje
  ir medicinos priemonių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

i)

remti teisės aktų dėl vaistų
  , galimybių tokius produktus gauti visoje Sąjungoje
  ir medicinos priemonių įgyvendinimą;

, galimybių tokius produktus gauti visoje Sąjungoje

Pakeitimas 129

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies c punkto v i papunktis

26 straipsnio 2 dalies c punkto v i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| vi) | remti
  Komisijos Vartotojų saugos mokslinį komitetą
  ir
  Pavojų sveikatai
  ,
  aplinkai
  ir
  atsirandančių pavojų mokslinį komitetą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

vi)

remti
  Komisijos Vartotojų saugos mokslinį komitetą
  ir
  Pavojų sveikatai
  ,
  aplinkai
  ir
  atsirandančių pavojų mokslinį komitetą
  ;

Komisijos Vartotojų saugos mokslinį komitetą

Pavojų sveikatai

aplinkai

atsirandančių pavojų mokslinį komitetą

| vi) | remti
  sveikatos aspektų integravimo į visų sričių politiką plėtrą
  ir
  nustatyti procesus
  ,
  pagal kuriuos galima svarstyti poveikius sveikatai
  ir
  į juos atsižvelgti visose politikos srityse
  ; |
| --- | --- |

vi)

remti
  sveikatos aspektų integravimo į visų sričių politiką plėtrą
  ir
  nustatyti procesus
  ,
  pagal kuriuos galima svarstyti poveikius sveikatai
  ir
  į juos atsižvelgti visose politikos srityse
  ;

sveikatos aspektų integravimo į visų sričių politiką plėtrą

nustatyti procesus

pagal kuriuos galima svarstyti poveikius sveikatai

į juos atsižvelgti visose politikos srityse

Pakeitimas 130

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

26 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | teikti paramą siekiant stebėti, įgyvendinti ir stiprinti kitus Sąjungos teisės aktus ir politiką, turinčius poveikį sveikatai, kad būtų padedama užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį, įskaitant (bet tuo neapsiribojant) susijusius su:










  i) | oro tarša, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

teikti paramą siekiant stebėti, įgyvendinti ir stiprinti kitus Sąjungos teisės aktus ir politiką, turinčius poveikį sveikatai, kad būtų padedama užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį, įskaitant (bet tuo neapsiribojant) susijusius su:

teikti paramą siekiant stebėti, įgyvendinti ir stiprinti kitus Sąjungos teisės aktus ir politiką, turinčius poveikį sveikatai, kad būtų padedama užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį, įskaitant (bet tuo neapsiribojant) susijusius su:

i)

i)

oro tarša,

oro tarša,

| ii) | endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis ir kitomis cheminėmis medžiagomis, turinčiomis kenksmingų savybių, |
| --- | --- |

ii)

ii)

endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis ir kitomis cheminėmis medžiagomis, turinčiomis kenksmingų savybių,

endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis ir kitomis cheminėmis medžiagomis, turinčiomis kenksmingų savybių,

| iii) | pesticidų likučiais maiste, vandenyje ir ore, |
| --- | --- |

iii)

iii)

pesticidų likučiais maiste, vandenyje ir ore,

pesticidų likučiais maiste, vandenyje ir ore,

| iv) | maisto ir maisto produktų ženklinimu, įskaitant riebalų rūgščių transizomerus, alkoholio ženklinimą, priedus ir su maistu besiliečiančias medžiagas; |
| --- | --- |

iv)

iv)

maisto ir maisto produktų ženklinimu, įskaitant riebalų rūgščių transizomerus, alkoholio ženklinimą, priedus ir su maistu besiliečiančias medžiagas;

maisto ir maisto produktų ženklinimu, įskaitant riebalų rūgščių transizomerus, alkoholio ženklinimą, priedus ir su maistu besiliečiančias medžiagas;

Pakeitimas 131

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies d punkto ii papunktis

26 straipsnio 2 dalies d punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | remti platesnį bendradarbiavimą sveikatos technologijų vertinimo srityje, rengiant naujas suderintas taisykles; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

remti platesnį bendradarbiavimą sveikatos technologijų vertinimo srityje, rengiant naujas suderintas taisykles;

| ii) | remti platesnį bendradarbiavimą
  ir pajėgumų kūrimą
  sveikatos technologijų vertinimo srityje, rengiant naujas suderintas taisykles; |
| --- | --- |

ii)

remti platesnį bendradarbiavimą
  ir pajėgumų kūrimą
  sveikatos technologijų vertinimo srityje, rengiant naujas suderintas taisykles;

ir pajėgumų kūrimą

Pakeitimas 132

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies d punkto iii a papunktis (naujas)

26 straipsnio 2 dalies d punkto iii a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iiia) | remti jaunimo švietimo lytinės ir reprodukcinės sveikatos klausimais programų ir gerosios patirties bei kampanijų įgyvendinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iiia)

iiia)

remti jaunimo švietimo lytinės ir reprodukcinės sveikatos klausimais programų ir gerosios patirties bei kampanijų įgyvendinimą;

remti jaunimo švietimo lytinės ir reprodukcinės sveikatos klausimais programų ir gerosios patirties bei kampanijų įgyvendinimą;

Pakeitimas 133

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies d punkto iii b papunktis (naujas)

26 straipsnio 2 dalies d punkto iii b papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iiib) | remti Sąjungos lygmens pilietinės visuomenės organizacijas, dirbančias sveikatos ir su sveikata susijusių klausimų srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iiib)

iiib)

remti Sąjungos lygmens pilietinės visuomenės organizacijas, dirbančias sveikatos ir su sveikata susijusių klausimų srityje;

remti Sąjungos lygmens pilietinės visuomenės organizacijas, dirbančias sveikatos ir su sveikata susijusių klausimų srityje;

Pakeitimas 134

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies d punkto iii c papunktis (naujas)

26 straipsnio 2 dalies d punkto iii c papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iiic) | remti Valdančiosios tarybos sveikatos klausimais įsteigimą siekiant įgyvendinti sveikatos dalies veiksmus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iiic)

iiic)

remti Valdančiosios tarybos sveikatos klausimais įsteigimą siekiant įgyvendinti sveikatos dalies veiksmus.

remti Valdančiosios tarybos sveikatos klausimais įsteigimą siekiant įgyvendinti sveikatos dalies veiksmus.

Pakeitimas 135

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 1 dalis

27 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Tinkami finansuoti yra tik tie veiksmai, kuriais siekiama 3 ir 26 straipsniuose nurodytų tikslų. | 1.   Tinkami finansuoti yra tik tie
  su sveikata susiję
  veiksmai, kuriais siekiama 3
  , 4
  ir 26 straipsniuose nurodytų tikslų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Tinkami finansuoti yra tik tie veiksmai, kuriais siekiama 3 ir 26 straipsniuose nurodytų tikslų.

1.   Tinkami finansuoti yra tik tie
  su sveikata susiję
  veiksmai, kuriais siekiama 3
  , 4
  ir 26 straipsniuose nurodytų tikslų.

Pakeitimas 136

Pakeitimas 136

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalies a punkto i a papunktis (naujas)

27 straipsnio 2 dalies a punkto i a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ia) | veikla, skirta aplinkos rizikos veiksnių, įskaitant tuos, kurie susiję su teršalais iš maisto, vandens, oro ir kitų šaltinių, bendram poveikiui sveikatai stebėti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ia)

ia)

veikla, skirta aplinkos rizikos veiksnių, įskaitant tuos, kurie susiję su teršalais iš maisto, vandens, oro ir kitų šaltinių, bendram poveikiui sveikatai stebėti;

veikla, skirta aplinkos rizikos veiksnių, įskaitant tuos, kurie susiję su teršalais iš maisto, vandens, oro ir kitų šaltinių, bendram poveikiui sveikatai stebėti;

Pakeitimas 137

Pakeitimas 137

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalies a punkto i b papunktis (naujas)

27 straipsnio 2 dalies a punkto i b papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ib) | veikla, kuria stebimas Sąjungos teisės aktų poveikis sveikatai, pvz., farmakologinio budrumo ir pan. teisės aktų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ib)

ib)

veikla, kuria stebimas Sąjungos teisės aktų poveikis sveikatai, pvz., farmakologinio budrumo ir pan. teisės aktų;

veikla, kuria stebimas Sąjungos teisės aktų poveikis sveikatai, pvz., farmakologinio budrumo ir pan. teisės aktų;

Pakeitimas 138

Pakeitimas 138

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalies a punkto 1 a pastraipa (nauja)

27 straipsnio 2 dalies a punkto 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Baigus analitinę veiklą, jos rezultatai skelbiami viešai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Baigus analitinę veiklą, jos rezultatai skelbiami viešai.

Baigus analitinę veiklą, jos rezultatai skelbiami viešai.

Pakeitimas 139

Pakeitimas 139

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktis

27 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir partnerystė, be kita ko, pasienio regionuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir partnerystė, be kita ko, pasienio regionuose;

| i) | tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir partnerystė, be kita ko, pasienio regionuose
  , taip pat oro taršos ir kitos tarpvalstybinio masto aplinkos taršos klausimais
  ; |
| --- | --- |

i)

tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir partnerystė, be kita ko, pasienio regionuose
  , taip pat oro taršos ir kitos tarpvalstybinio masto aplinkos taršos klausimais
  ;

, taip pat oro taršos ir kitos tarpvalstybinio masto aplinkos taršos klausimais

Pakeitimas 140

Pakeitimas 140

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalies c punkto i papunktis

27 straipsnio 2 dalies c punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | valstybėms narėms
  dalijantis
  geriausia patirtimi, kuriančia Sąjungos pridėtinę vertę, ją pritaikant ir perimant; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

valstybėms narėms
  dalijantis
  geriausia patirtimi, kuriančia Sąjungos pridėtinę vertę, ją pritaikant ir perimant;

dalijantis

| i) | valstybėms narėms
  keičiantis
  geriausia patirtimi, kuriančia Sąjungos pridėtinę vertę, ją
  perduodant,
  pritaikant ir perimant; |
| --- | --- |

i)

valstybėms narėms
  keičiantis
  geriausia patirtimi, kuriančia Sąjungos pridėtinę vertę, ją
  perduodant,
  pritaikant ir perimant;

keičiantis

perduodant,

Pakeitimas 141

Pakeitimas 141

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalies c punkto i i papunktis

27 straipsnio 2 dalies c punkto i i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | su
  26 straipsnyje nurodytomis sritimis susijusių ES lygmens tinklų gebėjimų stiprinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

su
  26 straipsnyje nurodytomis sritimis susijusių ES lygmens tinklų gebėjimų stiprinimas;

su

| ii) | nuolatinis ir tvarus su
  26 straipsnyje nurodytomis sritimis susijusių ES lygmens tinklų gebėjimų stiprinimas
  , užtikrinant, kad juose Sąjungos lygmeniu dalyvautų aktyvi pilietinė visuomenė
  ; |
| --- | --- |

ii)

nuolatinis ir tvarus su
  26 straipsnyje nurodytomis sritimis susijusių ES lygmens tinklų gebėjimų stiprinimas
  , užtikrinant, kad juose Sąjungos lygmeniu dalyvautų aktyvi pilietinė visuomenė
  ;

nuolatinis ir tvarus su

, užtikrinant, kad juose Sąjungos lygmeniu dalyvautų aktyvi pilietinė visuomenė

Pakeitimas 142

Pakeitimas 142

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalies c punkto i v papunktis

27 straipsnio 2 dalies c punkto i v papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iv) | nacionalinių
  informacijos centrų, teikiančių su programos įgyvendinimu susijusią informacija ir paramą, gebėjimų stiprinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iv)

nacionalinių
  informacijos centrų, teikiančių su programos įgyvendinimu susijusią informacija ir paramą, gebėjimų stiprinimas;

nacionalinių

| iv) | regioninių, subnacionalinių ir nacionalinių
  informacijos centrų, teikiančių su programos įgyvendinimu susijusią informacija ir paramą, gebėjimų stiprinimas; |
| --- | --- |

iv)

regioninių, subnacionalinių ir nacionalinių
  informacijos centrų, teikiančių su programos įgyvendinimu susijusią informacija ir paramą, gebėjimų stiprinimas;

regioninių, subnacionalinių ir nacionalinių

Pakeitimas 143

Pakeitimas 143

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 1 dalis

29 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija Sveikatinimo skatinimo, ligų prevencijos ir neužkrečiamųjų ligų valdymo iniciatyvinėje grupėje arba kitoje atitinkamoje Komisijos ekspertų grupėje arba panašiuose organuose konsultuojasi su valstybių narių sveikatos priežiūros institucijomis dėl sveikatos daliai nustatytų darbo planų ir jos prioritetų, strateginio orientavimo ir įgyvendinimo, taip pat dėl to, kaip sveikatos politikoje atsižvelgiama į kitas politikos sritis ir paramos mechanizmus, taip didinant jų bendrą koordinavimą ir pridėtinę vertę. | Komisija Sveikatinimo skatinimo, ligų prevencijos ir neužkrečiamųjų ligų valdymo iniciatyvinėje grupėje arba kitoje atitinkamoje Komisijos ekspertų grupėje arba panašiuose organuose
  , pvz., profesionaliose sveikatos priežiūros sektoriaus įstaigose,
  konsultuojasi su valstybių narių sveikatos priežiūros institucijomis dėl sveikatos daliai nustatytų
  metinių
  darbo planų ir jos prioritetų, strateginio orientavimo ir įgyvendinimo, taip pat dėl to, kaip sveikatos politikoje atsižvelgiama į kitas politikos sritis ir paramos mechanizmus, taip didinant jų bendrą koordinavimą ir pridėtinę vertę.
  Tvirta politinė lyderystė ir tinkama sveikatos srities valdymo struktūra užtikrins, kad sveikatos apsauga ir sveikatinimas būtų užtikrinami pagal visas Komisijos įgaliojimų sritis, kaip numatyta pagal SESV 168 straipsnio 1 dalį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija Sveikatinimo skatinimo, ligų prevencijos ir neužkrečiamųjų ligų valdymo iniciatyvinėje grupėje arba kitoje atitinkamoje Komisijos ekspertų grupėje arba panašiuose organuose konsultuojasi su valstybių narių sveikatos priežiūros institucijomis dėl sveikatos daliai nustatytų darbo planų ir jos prioritetų, strateginio orientavimo ir įgyvendinimo, taip pat dėl to, kaip sveikatos politikoje atsižvelgiama į kitas politikos sritis ir paramos mechanizmus, taip didinant jų bendrą koordinavimą ir pridėtinę vertę.

Komisija Sveikatinimo skatinimo, ligų prevencijos ir neužkrečiamųjų ligų valdymo iniciatyvinėje grupėje arba kitoje atitinkamoje Komisijos ekspertų grupėje arba panašiuose organuose
  , pvz., profesionaliose sveikatos priežiūros sektoriaus įstaigose,
  konsultuojasi su valstybių narių sveikatos priežiūros institucijomis dėl sveikatos daliai nustatytų
  metinių
  darbo planų ir jos prioritetų, strateginio orientavimo ir įgyvendinimo, taip pat dėl to, kaip sveikatos politikoje atsižvelgiama į kitas politikos sritis ir paramos mechanizmus, taip didinant jų bendrą koordinavimą ir pridėtinę vertę.
  Tvirta politinė lyderystė ir tinkama sveikatos srities valdymo struktūra užtikrins, kad sveikatos apsauga ir sveikatinimas būtų užtikrinami pagal visas Komisijos įgaliojimų sritis, kaip numatyta pagal SESV 168 straipsnio 1 dalį;

, pvz., profesionaliose sveikatos priežiūros sektoriaus įstaigose,

metinių

Tvirta politinė lyderystė ir tinkama sveikatos srities valdymo struktūra užtikrins, kad sveikatos apsauga ir sveikatinimas būtų užtikrinami pagal visas Komisijos įgaliojimų sritis, kaip numatyta pagal SESV 168 straipsnio 1 dalį;

Pakeitimas 144

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 a straipsnis (naujas)

29 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 29a straipsnis |
| | Valdančioji taryba sveikatos klausimais |
| | 1.
     
  Komisija įsteigia Valdančiąją tarybą sveikatos klausimais (toliau – Valdančioji taryba) siekiant įgyvendinti sveikatos dalies veiksmus. |
| | 2.
     
  Valdančioji taryba daugiausia dėmesio skiria sveikatos dalies ir kitų programų, į kurias įtrauktas sveikatos aspektas, sinergijos kūrimui vykdant koordinavimą ir bendradarbiavimą, pacientų ir visuomenės dalyvavimo skatinimą ir teikiant mokslines konsultacijas bei rekomendacijas. Pagal šiuos veiksmus vykdomi į naudą orientuoti sveikatos srities veiksmai, užtikrinamas tvarumas, teikiami geresni sveikatos sprendimai, skatinama prieiga ir mažinami sveikatos netolygumai. |
| | 3.
     
  Valdančioji taryba parengia išsamią strategiją ir vadovauja sveikatos dalies darbo planų rengimui. |
| | 4.
     
  Valdančioji taryba yra nepriklausoma suinteresuotųjų subjektų grupė, kurią sudaro susijusių visuomenės sveikatos, gerovės ir socialinės apsaugos srities sektorių atstovai ir kurioje dalyvauja regionų, vietos sveikatos priežiūros institucijų, pacientų atstovai ir piliečiai. |
| | 5.
     
  Valdančiąją tarybą sudaro 15–20 aukšto lygio asmenų, atrinktų iš įvairių 4 dalyje nurodytų šakų ir veiklos sričių. Valdančiosios tarybos narius skiria Komisija, paskelbusi atvirą kvietimą teikti kandidatūras arba pareikšti susidomėjimą, arba ir viena, ir kita. |
| | 6.
     
  Valdančiosios tarybos pirmininką iš jos narių skiria Komisija. |
| | 7.
     
  Valdančioji taryba: |
| | i) | remdamasi Komisijos pasiūlymu, prisideda prie sveikatos dalies metinių darbo planų rengimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

29a straipsnis

29a straipsnis

Valdančioji taryba sveikatos klausimais

Valdančioji taryba sveikatos klausimais

1.
     
  Komisija įsteigia Valdančiąją tarybą sveikatos klausimais (toliau – Valdančioji taryba) siekiant įgyvendinti sveikatos dalies veiksmus.

2.
     
  Valdančioji taryba daugiausia dėmesio skiria sveikatos dalies ir kitų programų, į kurias įtrauktas sveikatos aspektas, sinergijos kūrimui vykdant koordinavimą ir bendradarbiavimą, pacientų ir visuomenės dalyvavimo skatinimą ir teikiant mokslines konsultacijas bei rekomendacijas. Pagal šiuos veiksmus vykdomi į naudą orientuoti sveikatos srities veiksmai, užtikrinamas tvarumas, teikiami geresni sveikatos sprendimai, skatinama prieiga ir mažinami sveikatos netolygumai.

3.
     
  Valdančioji taryba parengia išsamią strategiją ir vadovauja sveikatos dalies darbo planų rengimui.

4.
     
  Valdančioji taryba yra nepriklausoma suinteresuotųjų subjektų grupė, kurią sudaro susijusių visuomenės sveikatos, gerovės ir socialinės apsaugos srities sektorių atstovai ir kurioje dalyvauja regionų, vietos sveikatos priežiūros institucijų, pacientų atstovai ir piliečiai.

5.
     
  Valdančiąją tarybą sudaro 15–20 aukšto lygio asmenų, atrinktų iš įvairių 4 dalyje nurodytų šakų ir veiklos sričių. Valdančiosios tarybos narius skiria Komisija, paskelbusi atvirą kvietimą teikti kandidatūras arba pareikšti susidomėjimą, arba ir viena, ir kita.

6.
     
  Valdančiosios tarybos pirmininką iš jos narių skiria Komisija.

7.
     
  Valdančioji taryba:

i)

i)

remdamasi Komisijos pasiūlymu, prisideda prie sveikatos dalies metinių darbo planų rengimo;

remdamasi Komisijos pasiūlymu, prisideda prie sveikatos dalies metinių darbo planų rengimo;

| ii) | rengia sveikatos dalies ir kitų programų, į kurias įtrauktas sveikatos aspektas, koordinavimo ir bendradarbiavimo valdymo planą. |
| --- | --- |

ii)

ii)

rengia sveikatos dalies ir kitų programų, į kurias įtrauktas sveikatos aspektas, koordinavimo ir bendradarbiavimo valdymo planą.

rengia sveikatos dalies ir kitų programų, į kurias įtrauktas sveikatos aspektas, koordinavimo ir bendradarbiavimo valdymo planą.

Pagal šį planą palengvinamas visų esamų su sveikatos sritimi susijusių finansinių mechanizmų matomumo ir koordinavimo užtikrinimas ir padedama valdyti koordinavimą ir bendradarbiavimą.

Pagal šį planą palengvinamas visų esamų su sveikatos sritimi susijusių finansinių mechanizmų matomumo ir koordinavimo užtikrinimas ir padedama valdyti koordinavimą ir bendradarbiavimą.

Pakeitimas 145

Pakeitimas 145

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 b straipsnis (naujas)

29 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 29b straipsnis




  Tarptautinis bendradarbiavimas




  Komisija plėtoja bendradarbiavimą su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, Jungtinėmis Tautomis ir jų specializuotomis agentūromis, visų pirma Pasaulio sveikatos organizacija (PSO), taip pat su Europos Taryba ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), kad būtų įgyvendinta sveikatos dalis siekiant kuo labiau padidinti veiksmų Sąjungos ir tarptautiniu lygmenimis rezultatyvumą bei veiksmingumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

29b straipsnis

Tarptautinis bendradarbiavimas

Komisija plėtoja bendradarbiavimą su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, Jungtinėmis Tautomis ir jų specializuotomis agentūromis, visų pirma Pasaulio sveikatos organizacija (PSO), taip pat su Europos Taryba ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), kad būtų įgyvendinta sveikatos dalis siekiant kuo labiau padidinti veiksmų Sąjungos ir tarptautiniu lygmenimis rezultatyvumą bei veiksmingumą.

Pakeitimas 146

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnis

31 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 31 straipsnis | 31 straipsnis |
| ES finansavimo formos ir įgyvendinimo metodai | ES finansavimo formos ir įgyvendinimo metodai |
| 1.   Pagal užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalis finansavimas gali būti teikiamas bet kuria Finansiniame reglamente nustatyta forma, visų pirma kaip dotacijos, apdovanojimai, viešieji pirkimai ir savanoriški mokėjimai tarptautinėms organizacijoms, kurių narė yra Sąjunga arba kurių veikloje ji dalyvauja. | 1.   Pagal užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalis finansavimas gali būti teikiamas bet kuria Finansiniame reglamente nustatyta forma, visų pirma kaip dotacijos, apdovanojimai, viešieji pirkimai
  , įnašai
  ir savanoriški mokėjimai tarptautinėms organizacijoms, kurių narė yra Sąjunga arba kurių veikloje ji dalyvauja. |
| 2.   Užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalys įgyvendinamos tiesiogiai, kaip nustatyta Finansiniame reglamente, arba netiesiogiai kartu su Finansinio reglamento [61 straipsnio 1 dalies c punkte] nurodytomis įstaigomis. | 2.   Užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalys įgyvendinamos tiesiogiai, kaip nustatyta Finansiniame reglamente, arba netiesiogiai kartu su Finansinio reglamento [61 straipsnio 1 dalies c punkte] nurodytomis įstaigomis. |
| Skiriant dotacijas Finansinio reglamento [150] straipsnyje nurodytą vertinimo komitetą gali sudaryti išorės ekspertai. | Skiriant dotacijas Finansinio reglamento [150] straipsnyje nurodytą vertinimo komitetą gali sudaryti išorės ekspertai. |
| 3.   Derinimo operacijos pagal užimtumo ir socialinių inovacijų dalį vykdomos laikantis [reglamento „InvestEU“] ir Finansinio reglamento X antraštinės dalies. | 3.   Derinimo operacijos pagal užimtumo ir socialinių inovacijų dalį vykdomos laikantis [reglamento „InvestEU“] ir Finansinio reglamento X antraštinės dalies. |
| 4.   Pagal sveikatos dalį tiesioginės dotacijos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus gali būti skiriamos aiškios Sąjungos pridėtinės vertės turintiems veiksmams, kuriuos bendrai finansuoja kompetentingos už sveikatą valstybėse narėse arba trečiosiose valstybėse, kurios yra programos asocijuotosios šalys, atsakingos valdžios institucijos arba tų kompetentingų valdžios institucijų įgaliotos viešosios įstaigos ir nevyriausybinės įstaigos, veikiančios pavieniui arba tinklo principu. | 4.   Pagal sveikatos dalį tiesioginės dotacijos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus gali būti skiriamos aiškios Sąjungos pridėtinės vertės turintiems veiksmams, kuriuos bendrai finansuoja kompetentingos už sveikatą valstybėse narėse arba trečiosiose valstybėse, kurios yra programos asocijuotosios šalys, atsakingos valdžios institucijos arba tų kompetentingų valdžios institucijų įgaliotos viešosios įstaigos ir nevyriausybinės įstaigos, veikiančios pavieniui arba tinklo principu. |
| 5.   Pagal sveikatos dalį tiesioginės dotacijos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus gali būti skiriamos Europos referencijų centrų tinklams, kuriuos Europos referencijos centrų tinklų valstybių narių taryba yra patvirtinusi kaip tinklus pagal 2014 m. kovo 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendime 2014/287/ES, kuriuo nustatomi Europos referencijos centrų tinklų ir jų narių steigimo bei vertinimo kriterijai ir lengvesnių sąlygų keistis informacija bei praktinėmis žiniomis apie tokių tinklų steigimą ir vertinimą sudarymo kriterijai, nustatytą procedūrą. | 5.   Pagal sveikatos dalį tiesioginės dotacijos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus gali būti skiriamos Europos referencijų centrų tinklams, kuriuos Europos referencijos centrų tinklų valstybių narių taryba yra patvirtinusi kaip tinklus pagal 2014 m. kovo 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendime 2014/287/ES, kuriuo nustatomi Europos referencijos centrų tinklų ir jų narių steigimo bei vertinimo kriterijai ir lengvesnių sąlygų keistis informacija bei praktinėmis žiniomis apie tokių tinklų steigimą ir vertinimą sudarymo kriterijai, nustatytą procedūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

31 straipsnis

31 straipsnis

ES finansavimo formos ir įgyvendinimo metodai

ES finansavimo formos ir įgyvendinimo metodai

1.   Pagal užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalis finansavimas gali būti teikiamas bet kuria Finansiniame reglamente nustatyta forma, visų pirma kaip dotacijos, apdovanojimai, viešieji pirkimai ir savanoriški mokėjimai tarptautinėms organizacijoms, kurių narė yra Sąjunga arba kurių veikloje ji dalyvauja.

1.   Pagal užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalis finansavimas gali būti teikiamas bet kuria Finansiniame reglamente nustatyta forma, visų pirma kaip dotacijos, apdovanojimai, viešieji pirkimai
  , įnašai
  ir savanoriški mokėjimai tarptautinėms organizacijoms, kurių narė yra Sąjunga arba kurių veikloje ji dalyvauja.

2.   Užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalys įgyvendinamos tiesiogiai, kaip nustatyta Finansiniame reglamente, arba netiesiogiai kartu su Finansinio reglamento [61 straipsnio 1 dalies c punkte] nurodytomis įstaigomis.

2.   Užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalys įgyvendinamos tiesiogiai, kaip nustatyta Finansiniame reglamente, arba netiesiogiai kartu su Finansinio reglamento [61 straipsnio 1 dalies c punkte] nurodytomis įstaigomis.

Skiriant dotacijas Finansinio reglamento [150] straipsnyje nurodytą vertinimo komitetą gali sudaryti išorės ekspertai.

Skiriant dotacijas Finansinio reglamento [150] straipsnyje nurodytą vertinimo komitetą gali sudaryti išorės ekspertai.

3.   Derinimo operacijos pagal užimtumo ir socialinių inovacijų dalį vykdomos laikantis [reglamento „InvestEU“] ir Finansinio reglamento X antraštinės dalies.

3.   Derinimo operacijos pagal užimtumo ir socialinių inovacijų dalį vykdomos laikantis [reglamento „InvestEU“] ir Finansinio reglamento X antraštinės dalies.

4.   Pagal sveikatos dalį tiesioginės dotacijos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus gali būti skiriamos aiškios Sąjungos pridėtinės vertės turintiems veiksmams, kuriuos bendrai finansuoja kompetentingos už sveikatą valstybėse narėse arba trečiosiose valstybėse, kurios yra programos asocijuotosios šalys, atsakingos valdžios institucijos arba tų kompetentingų valdžios institucijų įgaliotos viešosios įstaigos ir nevyriausybinės įstaigos, veikiančios pavieniui arba tinklo principu.

4.   Pagal sveikatos dalį tiesioginės dotacijos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus gali būti skiriamos aiškios Sąjungos pridėtinės vertės turintiems veiksmams, kuriuos bendrai finansuoja kompetentingos už sveikatą valstybėse narėse arba trečiosiose valstybėse, kurios yra programos asocijuotosios šalys, atsakingos valdžios institucijos arba tų kompetentingų valdžios institucijų įgaliotos viešosios įstaigos ir nevyriausybinės įstaigos, veikiančios pavieniui arba tinklo principu.

5.   Pagal sveikatos dalį tiesioginės dotacijos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus gali būti skiriamos Europos referencijų centrų tinklams, kuriuos Europos referencijos centrų tinklų valstybių narių taryba yra patvirtinusi kaip tinklus pagal 2014 m. kovo 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendime 2014/287/ES, kuriuo nustatomi Europos referencijos centrų tinklų ir jų narių steigimo bei vertinimo kriterijai ir lengvesnių sąlygų keistis informacija bei praktinėmis žiniomis apie tokių tinklų steigimą ir vertinimą sudarymo kriterijai, nustatytą procedūrą.

5.   Pagal sveikatos dalį tiesioginės dotacijos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus gali būti skiriamos Europos referencijų centrų tinklams, kuriuos Europos referencijos centrų tinklų valstybių narių taryba yra patvirtinusi kaip tinklus pagal 2014 m. kovo 10 d. Komisijos įgyvendinimo sprendime 2014/287/ES, kuriuo nustatomi Europos referencijos centrų tinklų ir jų narių steigimo bei vertinimo kriterijai ir lengvesnių sąlygų keistis informacija bei praktinėmis žiniomis apie tokių tinklų steigimą ir vertinimą sudarymo kriterijai, nustatytą procedūrą.

Pakeitimas 147

Pakeitimas 147

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

32 straipsnis

32 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 32 straipsnis | 32 straipsnis |
| Darbo programa ir koordinavimas | Darbo programa ir koordinavimas |
| Užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalys
  įgyvendinamos vykdant
  Finansinio reglamento [108] straipsnyje nurodytas darbo programas. Kai taikoma, darbo programose nustatoma bendra derinimo operacijoms rezervuota suma. | Komisija pagal 38 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildomos
  užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalys
  , nustatant
  Finansinio reglamento [108] straipsnyje nurodytas darbo programas. Kai taikoma,
  tose
  darbo programose nustatoma bendra derinimo operacijoms rezervuota suma. |
| Komisija skatina ESF+ sveikatos dalies ir reformų rėmimo programos, įskaitant reformų įgyvendinimo priemonę bei techninės paramos priemonę, sinergiją ir užtikrina veiksmingą koordinavimą. | Komisija skatina ESF+ sveikatos dalies ir reformų rėmimo programos, įskaitant reformų įgyvendinimo priemonę bei techninės paramos priemonę, sinergiją ir užtikrina veiksmingą koordinavimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

32 straipsnis

32 straipsnis

Darbo programa ir koordinavimas

Darbo programa ir koordinavimas

Užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalys
  įgyvendinamos vykdant
  Finansinio reglamento [108] straipsnyje nurodytas darbo programas. Kai taikoma, darbo programose nustatoma bendra derinimo operacijoms rezervuota suma.

įgyvendinamos vykdant

Komisija pagal 38 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildomos
  užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalys
  , nustatant
  Finansinio reglamento [108] straipsnyje nurodytas darbo programas. Kai taikoma,
  tose
  darbo programose nustatoma bendra derinimo operacijoms rezervuota suma.

Komisija pagal 38 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildomos

, nustatant

tose

Komisija skatina ESF+ sveikatos dalies ir reformų rėmimo programos, įskaitant reformų įgyvendinimo priemonę bei techninės paramos priemonę, sinergiją ir užtikrina veiksmingą koordinavimą.

Komisija skatina ESF+ sveikatos dalies ir reformų rėmimo programos, įskaitant reformų įgyvendinimo priemonę bei techninės paramos priemonę, sinergiją ir užtikrina veiksmingą koordinavimą.

Pakeitimas 148

Pakeitimas 148

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnis

33 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 33 straipsnis | 33 straipsnis |
| Stebėsena ir ataskaitų teikimas | Stebėsena ir ataskaitų teikimas |
| 1.   Nustatomi rodikliai, skirti programos dalių įgyvendinimui ir pažangai, daromai siekiant 4 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų ir 23 bei 26 straipsniuose nustatytų veiklos tikslų, stebėti. | 1.   Nustatomi rodikliai, skirti programos dalių įgyvendinimui ir pažangai, daromai siekiant 4 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų ir 23 bei 26 straipsniuose nustatytų veiklos tikslų, stebėti. |
| 2.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos dalių įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams ir, kai tinkama, valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai. | 2.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos dalių įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams ir, kai tinkama, valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai. |
| 3.   38 straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomi arba iš dalies keičiami III priede nustatyti rodikliai, jei to reikia, siekiant užtikrinti veiksmingą programos dalių įgyvendinimo pažangos vertinimą. | 3.   38 straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomi arba iš dalies keičiami
  IIb ir
  III priede nustatyti rodikliai, jei to reikia, siekiant užtikrinti veiksmingą programos dalių įgyvendinimo pažangos vertinimą. |
| | 3a.
     
  Siekdama reguliariai stebėti programos dalis ir padaryti reikiamus jų politikos bei finansavimo prioritetų pakeitimus, Komisija parengia pirmuosius metus apimančią pradinę kokybinę ir kiekybinę stebėjimo ataskaitą, o vėliau parengia tris ataskaitas, apimančias iš eilės einančius dvejų metų laikotarpius ir teikia tas ataskaitas Europos Parlamentui bei Tarybai. Šios ataskaitos taip pat pateikiamos susipažinti Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. Ataskaitose pateikiami programos dalių rezultatai ir aprašoma, kaip jų veikloje taikyti moterų ir vyrų lygybės ir lyčių aspekto integravimo principai ir kaip spręsti kovos su diskriminacija, įskaitant prieinamumą, klausimai. Siekiant padidinti dalių skaidrumą, ataskaitos skelbiamos viešai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

33 straipsnis

33 straipsnis

Stebėsena ir ataskaitų teikimas

Stebėsena ir ataskaitų teikimas

1.   Nustatomi rodikliai, skirti programos dalių įgyvendinimui ir pažangai, daromai siekiant 4 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų ir 23 bei 26 straipsniuose nustatytų veiklos tikslų, stebėti.

1.   Nustatomi rodikliai, skirti programos dalių įgyvendinimui ir pažangai, daromai siekiant 4 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų ir 23 bei 26 straipsniuose nustatytų veiklos tikslų, stebėti.

2.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos dalių įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams ir, kai tinkama, valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.

2.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos dalių įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams ir, kai tinkama, valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.

3.   38 straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomi arba iš dalies keičiami III priede nustatyti rodikliai, jei to reikia, siekiant užtikrinti veiksmingą programos dalių įgyvendinimo pažangos vertinimą.

3.   38 straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildomi arba iš dalies keičiami
  IIb ir
  III priede nustatyti rodikliai, jei to reikia, siekiant užtikrinti veiksmingą programos dalių įgyvendinimo pažangos vertinimą.

3a.
     
  Siekdama reguliariai stebėti programos dalis ir padaryti reikiamus jų politikos bei finansavimo prioritetų pakeitimus, Komisija parengia pirmuosius metus apimančią pradinę kokybinę ir kiekybinę stebėjimo ataskaitą, o vėliau parengia tris ataskaitas, apimančias iš eilės einančius dvejų metų laikotarpius ir teikia tas ataskaitas Europos Parlamentui bei Tarybai. Šios ataskaitos taip pat pateikiamos susipažinti Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. Ataskaitose pateikiami programos dalių rezultatai ir aprašoma, kaip jų veikloje taikyti moterų ir vyrų lygybės ir lyčių aspekto integravimo principai ir kaip spręsti kovos su diskriminacija, įskaitant prieinamumą, klausimai. Siekiant padidinti dalių skaidrumą, ataskaitos skelbiamos viešai.

Pakeitimas 149

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnis

35 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 35 straipsnis | 35 straipsnis |
| Vertinimas | Vertinimas |
| 1.   Vertinimai atliekami pakankamai iš anksto, kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus. | 1.   Vertinimai atliekami pakankamai iš anksto, kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus. |
| 2.   
  Tarpinis
  programos dalių
  vertinimas gali būti atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie jų įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams nuo programos dalių įgyvendinimo pradžios. | 2.   
  Ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. Komisija atlieka
  programos dalių
  laikotarpio vidurio vertinimą, siekdama: |
| | a) | kokybiškai ir kiekybiškai įvertinti pažangą, padarytą siekiant programos dalies tikslų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

35 straipsnis

35 straipsnis

Vertinimas

Vertinimas

1.   Vertinimai atliekami pakankamai iš anksto, kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus.

1.   Vertinimai atliekami pakankamai iš anksto, kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus.

2.   
  Tarpinis
  programos dalių
  vertinimas gali būti atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie jų įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams nuo programos dalių įgyvendinimo pradžios.

2.   
  Ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. Komisija atlieka
  programos dalių
  laikotarpio vidurio vertinimą, siekdama:

a)

a)

kokybiškai ir kiekybiškai įvertinti pažangą, padarytą siekiant programos dalies tikslų;

kokybiškai ir kiekybiškai įvertinti pažangą, padarytą siekiant programos dalies tikslų;

| b) | spręsti socialinės aplinkos Sąjungoje klausimus ir atsižvelgti į svarbius Sąjungos teisės aktų pakeitimus; |
| --- | --- |

b)

b)

spręsti socialinės aplinkos Sąjungoje klausimus ir atsižvelgti į svarbius Sąjungos teisės aktų pakeitimus;

spręsti socialinės aplinkos Sąjungoje klausimus ir atsižvelgti į svarbius Sąjungos teisės aktų pakeitimus;

| c) | nustatyti, ar programos dalių išteklių ištekliai naudoti efektyviai, ir įvertinti Sąjungos pridėtinę vertę. |
| --- | --- |

c)

c)

nustatyti, ar programos dalių išteklių ištekliai naudoti efektyviai, ir įvertinti Sąjungos pridėtinę vertę.

nustatyti, ar programos dalių išteklių ištekliai naudoti efektyviai, ir įvertinti Sąjungos pridėtinę vertę.

To laikotarpio vidurio vertinimo rezultatai pateikiami Europos Parlamentui ir Tarybai.

To laikotarpio vidurio vertinimo rezultatai pateikiami Europos Parlamentui ir Tarybai.

3.   Baigiantis įgyvendinimo laikotarpiui, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams nuo 5 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį programos dalių vertinimą.

3.   Baigiantis įgyvendinimo laikotarpiui, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams nuo 5 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį programos dalių vertinimą.

4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

Pakeitimas 150

Pakeitimas 150

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

37 straipsnis

37 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 37 straipsnis | 37 straipsnis |
| Informavimas, komunikacija ir viešinimas | Informavimas, komunikacija ir viešinimas |
| 1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. | 1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. |
| 2.   Komisija vykdo su užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalių ir jų veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalims skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie
  institucinės
  komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 4, 23 ir 26 straipsniuose nurodytais tikslais. | 2.   Komisija vykdo su užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalių ir jų veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalims skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 4, 23 ir 26 straipsniuose nurodytais tikslais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

37 straipsnis

37 straipsnis

Informavimas, komunikacija ir viešinimas

Informavimas, komunikacija ir viešinimas

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

2.   Komisija vykdo su užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalių ir jų veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalims skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie
  institucinės
  komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 4, 23 ir 26 straipsniuose nurodytais tikslais.

2.   Komisija vykdo su užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalių ir jų veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Užimtumo ir socialinių inovacijų ir sveikatos dalims skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 4, 23 ir 26 straipsniuose nurodytais tikslais.

Pakeitimas 151

Pakeitimas 151

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

38 straipsnis

38 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 38 straipsnis | 38 straipsnis |
| Įgaliojimų delegavimas | Įgaliojimų delegavimas |
| 1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. | 1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. |
| 2.   15 straipsnio 6 dalyje, 21 straipsnio 5 dalyje ir 33 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. | 2.   15 straipsnio 6 dalyje, 21 straipsnio 5 dalyje
  , 32 straipsnyje
  ir 33 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. |
| 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 15 straipsnio 6 dalyje, 21 straipsnio 5 dalyje ir 33 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. | 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 15 straipsnio 6 dalyje, 21 straipsnio 5 dalyje
  , 32 straipsnyje
  ir 33 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. |
| 4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais (28). | 4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais (28). |
| 5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. | 5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. |
| 6.   Pagal 15 straipsnio 6 dalį, 21 straipsnio 5 dalį ir 33 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. | 6.   Pagal 15 straipsnio 6 dalį, 21 straipsnio 5 dalį
  , 32 straipsnį
  ir 33 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

38 straipsnis

38 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   15 straipsnio 6 dalyje, 21 straipsnio 5 dalyje ir 33 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

2.   15 straipsnio 6 dalyje, 21 straipsnio 5 dalyje
  , 32 straipsnyje
  ir 33 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 15 straipsnio 6 dalyje, 21 straipsnio 5 dalyje ir 33 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 15 straipsnio 6 dalyje, 21 straipsnio 5 dalyje
  , 32 straipsnyje
  ir 33 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais (28).

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais (28).

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 15 straipsnio 6 dalį, 21 straipsnio 5 dalį ir 33 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

6.   Pagal 15 straipsnio 6 dalį, 21 straipsnio 5 dalį
  , 32 straipsnį
  ir 33 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

Pakeitimas 152

Pakeitimas 152

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

40 straipsnis

40 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 40 straipsnis | 40 straipsnis |
| Komitetas pagal SESV 163 straipsnį | Komitetas pagal SESV 163 straipsnį |
| 1.   Komisijai padeda Komitetas, sudarytas pagal SESV 163 straipsnį (toliau – ESF+ komitetas). | 1.   Komisijai padeda Komitetas, sudarytas pagal SESV 163 straipsnį (toliau – ESF+ komitetas). |
| 2.   Kiekviena valstybė narė paskiria vieną vyriausybės atstovą, vieną darbuotojų organizacijų atstovą, vieną darbdavių organizacijų atstovą ir po vieną kiekvieno nario pakaitinį narį ne ilgesnei kaip septynerių metų kadencijai. Nedalyvaujant vienam iš narių, jo pakaitinis narys automatiškai įgyja teisę dalyvauti komiteto posėdžiuose. | 2.   Kiekviena valstybė narė paskiria vieną vyriausybės atstovą, vieną darbuotojų organizacijų atstovą, vieną darbdavių organizacijų atstovą
  , vieną pilietinės visuomenės atstovą, vieną lygybės įstaigų arba nepriklausomų žmogaus teisių institucijų atstovą pagal [būsimojo BNR] 6 straipsnio 1 dalies c punktą
  ir po vieną kiekvieno nario pakaitinį narį ne ilgesnei kaip septynerių metų kadencijai. Nedalyvaujant vienam iš narių, jo pakaitinis narys automatiškai įgyja teisę dalyvauti komiteto posėdžiuose. |
| 3.   ESF+ komitetą sudaro po vieną atstovą iš kiekvienos organizacijos, atstovaujančios darbuotojų organizacijoms ir
  darbdavių
  organizacijoms Sąjungos lygmeniu. | 3.   ESF+ komitetą sudaro po vieną atstovą iš kiekvienos organizacijos, atstovaujančios darbuotojų organizacijoms
  , darbdavių organizacijoms
  ir
  pilietinės visuomenės
  organizacijoms Sąjungos lygmeniu. |
| | 3a.
     
  ESF+ komitetas gali į savo posėdžius kviesti Europos investicijų banko ir Europos investicijų fondo atstovus. |
| | 3b.
     
  ESF+ komitete užtikrinama lyčių pusiausvyra ir tinkamas atstovavimas mažumų ir kitoms atskirtoms grupėms. |
| 4.   ESF+ komitetas konsultuoja dėl numatomo techninės paramos naudojimo, jei parama skiriama pagal ESF+ dalį, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, ir kitų susijusių klausimų, turinčių įtakos su ESF+ susijusių Sąjungos lygmens strategijų įgyvendinimui. | 4.   ESF+ komitetas konsultuoja dėl numatomo techninės paramos naudojimo, jei parama skiriama pagal ESF+ dalį, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, ir kitų susijusių klausimų, turinčių įtakos su ESF+ susijusių Sąjungos lygmens strategijų įgyvendinimui. |
| 5.   ESF+ komitetas gali teikti nuomones dėl: | 5.   ESF+ komitetas gali teikti nuomones dėl: |
| a) | klausimų, susijusių su ESF+ indėliu įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį, įskaitant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ir su semestru susijusius prioritetus (nacionalines reformų programas ir kt.); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

40 straipsnis

40 straipsnis

Komitetas pagal SESV 163 straipsnį

Komitetas pagal SESV 163 straipsnį

1.   Komisijai padeda Komitetas, sudarytas pagal SESV 163 straipsnį (toliau – ESF+ komitetas).

1.   Komisijai padeda Komitetas, sudarytas pagal SESV 163 straipsnį (toliau – ESF+ komitetas).

2.   Kiekviena valstybė narė paskiria vieną vyriausybės atstovą, vieną darbuotojų organizacijų atstovą, vieną darbdavių organizacijų atstovą ir po vieną kiekvieno nario pakaitinį narį ne ilgesnei kaip septynerių metų kadencijai. Nedalyvaujant vienam iš narių, jo pakaitinis narys automatiškai įgyja teisę dalyvauti komiteto posėdžiuose.

2.   Kiekviena valstybė narė paskiria vieną vyriausybės atstovą, vieną darbuotojų organizacijų atstovą, vieną darbdavių organizacijų atstovą
  , vieną pilietinės visuomenės atstovą, vieną lygybės įstaigų arba nepriklausomų žmogaus teisių institucijų atstovą pagal [būsimojo BNR] 6 straipsnio 1 dalies c punktą
  ir po vieną kiekvieno nario pakaitinį narį ne ilgesnei kaip septynerių metų kadencijai. Nedalyvaujant vienam iš narių, jo pakaitinis narys automatiškai įgyja teisę dalyvauti komiteto posėdžiuose.

3.   ESF+ komitetą sudaro po vieną atstovą iš kiekvienos organizacijos, atstovaujančios darbuotojų organizacijoms ir
  darbdavių
  organizacijoms Sąjungos lygmeniu.

3.   ESF+ komitetą sudaro po vieną atstovą iš kiekvienos organizacijos, atstovaujančios darbuotojų organizacijoms
  , darbdavių organizacijoms
  ir
  pilietinės visuomenės
  organizacijoms Sąjungos lygmeniu.

3a.
     
  ESF+ komitetas gali į savo posėdžius kviesti Europos investicijų banko ir Europos investicijų fondo atstovus.

3b.
     
  ESF+ komitete užtikrinama lyčių pusiausvyra ir tinkamas atstovavimas mažumų ir kitoms atskirtoms grupėms.

4.   ESF+ komitetas konsultuoja dėl numatomo techninės paramos naudojimo, jei parama skiriama pagal ESF+ dalį, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, ir kitų susijusių klausimų, turinčių įtakos su ESF+ susijusių Sąjungos lygmens strategijų įgyvendinimui.

4.   ESF+ komitetas konsultuoja dėl numatomo techninės paramos naudojimo, jei parama skiriama pagal ESF+ dalį, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, ir kitų susijusių klausimų, turinčių įtakos su ESF+ susijusių Sąjungos lygmens strategijų įgyvendinimui.

5.   ESF+ komitetas gali teikti nuomones dėl:

5.   ESF+ komitetas gali teikti nuomones dėl:

a)

klausimų, susijusių su ESF+ indėliu įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį, įskaitant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ir su semestru susijusius prioritetus (nacionalines reformų programas ir kt.);

| a) | klausimų, susijusių su ESF+ indėliu įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį, įskaitant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ir su semestru susijusius prioritetus (nacionalines reformų programas ir kt.); |
| --- | --- |

a)

klausimų, susijusių su ESF+ indėliu įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį, įskaitant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ir su semestru susijusius prioritetus (nacionalines reformų programas ir kt.);

| b) | klausimų dėl [būsimojo BNR], svarbių ESF+; |
| --- | --- |

b)

klausimų dėl [būsimojo BNR], svarbių ESF+;

| b) | klausimų dėl [būsimojo BNR], svarbių ESF+; |
| --- | --- |

b)

klausimų dėl [būsimojo BNR], svarbių ESF+;

| c) | klausimų, susijusių su ESF+, kuriuos jam perduoda Komisija, išskyrus 4 dalyje nurodytus klausimus. |
| --- | --- |

c)

klausimų, susijusių su ESF+, kuriuos jam perduoda Komisija, išskyrus 4 dalyje nurodytus klausimus.

| c) | klausimų, susijusių su ESF+, kuriuos jam perduoda Komisija, išskyrus 4 dalyje nurodytus klausimus. |
| --- | --- |

c)

klausimų, susijusių su ESF+, kuriuos jam perduoda Komisija, išskyrus 4 dalyje nurodytus klausimus.

ESF+ komiteto nuomonės priimamos absoliučia atiduotų galiojančių balsų dauguma ir perduodamos Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui susipažinti. Komisija ESF+ komitetą informuoja apie tai, kaip buvo atsižvelgta į jo nuomones.

ESF+ komiteto nuomonės priimamos absoliučia atiduotų galiojančių balsų dauguma ir perduodamos Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui susipažinti. Komisija ESF + komitetą
  raštu
  informuoja apie tai, kaip buvo atsižvelgta į jo nuomones.

raštu

6.   ESF+ komitetas gali sudaryti darbo grupes kiekvienai iš ESF+ dalių.

6.   ESF+ komitetas gali sudaryti darbo grupes kiekvienai iš ESF+ dalių.

Pakeitimas 153

Pakeitimas 153

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedas

I priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |
| Bendrieji ESF+ rodikliai, taikomi bendrajai ESF+ paramai pagal dalį, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas | Bendrieji ESF+ rodikliai, taikomi bendrajai ESF+ paramai pagal dalį, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas |
| Visi asmens duomenys turi būti suskirstyti pagal lytis (moterys, vyrai, ne dvejetainiai). Jeigu tam tikrų rezultatų
  neįmanoma pasiekti
  , duomenų apie šiuos rezultatus rinkti ir pateikti nereikia. | Visi asmens duomenys turi būti suskirstyti pagal lytis (moterys, vyrai, ne dvejetainiai). Jeigu tam tikrų rezultatų
  neturima
  , duomenų apie šiuos rezultatus rinkti ir pateikti nereikia.
  Neskelbtini asmens duomenys gali būti tiriami anonimiškai; |
| 1) | Bendrieji produkto rodikliai, susiję su asmenims skirtomis operacijomis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bendrieji ESF+ rodikliai, taikomi bendrajai ESF+ paramai pagal dalį, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas

Bendrieji ESF+ rodikliai, taikomi bendrajai ESF+ paramai pagal dalį, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas

Visi asmens duomenys turi būti suskirstyti pagal lytis (moterys, vyrai, ne dvejetainiai). Jeigu tam tikrų rezultatų
  neįmanoma pasiekti
  , duomenų apie šiuos rezultatus rinkti ir pateikti nereikia.

neįmanoma pasiekti

Visi asmens duomenys turi būti suskirstyti pagal lytis (moterys, vyrai, ne dvejetainiai). Jeigu tam tikrų rezultatų
  neturima
  , duomenų apie šiuos rezultatus rinkti ir pateikti nereikia.
  Neskelbtini asmens duomenys gali būti tiriami anonimiškai;

neturima

Neskelbtini asmens duomenys gali būti tiriami anonimiškai;

1)

Bendrieji produkto rodikliai, susiję su asmenims skirtomis operacijomis:

| 1) | Bendrieji produkto rodikliai, susiję su asmenims skirtomis operacijomis: |
| --- | --- |

1)

Bendrieji produkto rodikliai, susiję su asmenims skirtomis operacijomis:

| | 1a) | Bendrieji produkto rodikliai, taikomi dalyviams |
| --- | --- | --- |

1a)

Bendrieji produkto rodikliai, taikomi dalyviams

| | 1a) | Bendrieji produkto rodikliai, taikomi dalyviams |
| --- | --- | --- |

1a)

Bendrieji produkto rodikliai, taikomi dalyviams

| | | — | Bendrieji produkto rodikliai, taikomi dalyviams: |
| --- | --- | --- | --- |

—

Bendrieji produkto rodikliai, taikomi dalyviams:

| | | — | Bendrieji produkto rodikliai, taikomi dalyviams: |
| --- | --- | --- | --- |

—

Bendrieji produkto rodikliai, taikomi dalyviams:

| | | | — | bedarbiai, įskaitant ilgalaikius bedarbius*; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

bedarbiai, įskaitant ilgalaikius bedarbius*;

| | | | — | bedarbiai, įskaitant ilgalaikius bedarbius*; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

bedarbiai, įskaitant ilgalaikius bedarbius*;

| | | | — | ilgalaikiai bedarbiai*; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

ilgalaikiai bedarbiai*;

| | | | — | ilgalaikiai bedarbiai*; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

ilgalaikiai bedarbiai*;

| | | | — | neveiklūs asmenys*; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

neveiklūs asmenys*;

| | | | — | neveiklūs asmenys*; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

neveiklūs asmenys*;

| | | | — | dirbantieji, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis*; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

dirbantieji, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis*;

| | | | — | dirbantieji, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis*; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

dirbantieji, įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis*;

| | | | — | nesimokantys ir nedirbantys jaunuoliai (angl. NEET); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

nesimokantys ir nedirbantys jaunuoliai (angl. NEET);

nesimokantys ir nedirbantys jaunuoliai (angl. NEET);

| | | | — | jaunesni
  negu 30
  metų
  asmenys
  *; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

jaunesni
  negu 30
  metų
  asmenys
  *;

negu 30

asmenys

| | | | — | jaunesni
  nei 18
  metų
  vaikai
  *; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

jaunesni
  nei 18
  metų
  vaikai
  *;

nei 18

vaikai

| | | | — | 18–29 metų jaunuoliai *, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

18–29 metų jaunuoliai *,

18–29 metų jaunuoliai *,

| | | | — | vyresni negu 54 metų asmenys*; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

vyresni negu 54 metų asmenys*;

| | | | — | vyresni negu 54 metų asmenys*; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

vyresni negu 54 metų asmenys*;

| | | | — | asmenys, turintys pagrindinį arba žemesnį nei pagrindinis išsilavinimą (ISCED 0–2)*; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

asmenys, turintys pagrindinį arba žemesnį nei pagrindinis išsilavinimą (ISCED 0–2)*;

| | | | — | asmenys, turintys pagrindinį arba žemesnį nei pagrindinis išsilavinimą (ISCED 0–2)*; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

asmenys, turintys pagrindinį arba žemesnį nei pagrindinis išsilavinimą (ISCED 0–2)*;

| | | | — | asmenys, turintys vidurinį (ISCED 3) išsilavinimą arba išsilavinimą po vidurinės mokyklos (ISCED 4)*; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

asmenys, turintys vidurinį (ISCED 3) išsilavinimą arba išsilavinimą po vidurinės mokyklos (ISCED 4)*;

| | | | — | asmenys, turintys vidurinį (ISCED 3) išsilavinimą arba išsilavinimą po vidurinės mokyklos (ISCED 4)*; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

asmenys, turintys vidurinį (ISCED 3) išsilavinimą arba išsilavinimą po vidurinės mokyklos (ISCED 4)*;

| | | | — | asmenys, turintys aukštąjį išsilavinimą (ISCED 5–8)*. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

asmenys, turintys aukštąjį išsilavinimą (ISCED 5–8)*.

| | | | — | asmenys, turintys aukštąjį išsilavinimą (ISCED 5–8)*. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

asmenys, turintys aukštąjį išsilavinimą (ISCED 5–8)*.

| | | Bendras dalyvių skaičius turi būti apskaičiuotas automatiškai, remiantis bendraisiais produkto rodikliais, susijusiais su užimtumo statusu. |
| --- | --- | --- |

Bendras dalyvių skaičius turi būti apskaičiuotas automatiškai, remiantis bendraisiais produkto rodikliais, susijusiais su užimtumo statusu.

| | | Bendras dalyvių skaičius turi būti apskaičiuotas automatiškai, remiantis bendraisiais produkto rodikliais, susijusiais su užimtumo statusu. |
| --- | --- | --- |

Bendras dalyvių skaičius turi būti apskaičiuotas automatiškai, remiantis bendraisiais produkto rodikliais, susijusiais su užimtumo statusu.

| | 1b) | Kiti bendrieji produkto rodikliai |
| --- | --- | --- |

1b)

Kiti bendrieji produkto rodikliai

| | 1b) | Kiti bendrieji produkto rodikliai |
| --- | --- | --- |

1b)

Kiti bendrieji produkto rodikliai

| | | Jeigu su šiais rodikliais susijusių duomenų registrai neteikia, šių rodiklių vertes galima nustatyti pagal naudos gavėjų praneštus įverčius. |
| --- | --- | --- |

Jeigu su šiais rodikliais susijusių duomenų registrai neteikia, šių rodiklių vertes galima nustatyti pagal naudos gavėjų praneštus įverčius.

| | | Jeigu su šiais rodikliais susijusių duomenų registrai neteikia, šių rodiklių vertes galima nustatyti pagal naudos gavėjų praneštus įverčius.
  Dalyviai duomenis visada teikia savanoriškai. |
| --- | --- | --- |

Jeigu su šiais rodikliais susijusių duomenų registrai neteikia, šių rodiklių vertes galima nustatyti pagal naudos gavėjų praneštus įverčius.
  Dalyviai duomenis visada teikia savanoriškai.

Dalyviai duomenis visada teikia savanoriškai.

| | | — | neįgalieji**; |
| --- | --- | --- | --- |

—

neįgalieji**;

| | | — | neįgalieji**; |
| --- | --- | --- | --- |

—

neįgalieji**;

| | | — | jaunesni nei 18 metų dalyviai*; |
| --- | --- | --- | --- |

—

jaunesni nei 18 metų dalyviai*;

jaunesni nei 18 metų dalyviai*;

| | | — | trečiųjų šalių piliečiai*; |
| --- | --- | --- | --- |

—

trečiųjų šalių piliečiai*;

| | | — | trečiųjų šalių piliečiai*; |
| --- | --- | --- | --- |

—

trečiųjų šalių piliečiai*;

| | | — | užsienio kilmės dalyviai*; |
| --- | --- | --- | --- |

—

užsienio kilmės dalyviai*;

| | | — | užsienio kilmės dalyviai*; |
| --- | --- | --- | --- |

—

užsienio kilmės dalyviai*;

| | | — | mažumos (
  įskaitant marginalias bendruomenes, pavyzdžiui, romus
  )**; |
| --- | --- | --- | --- |

—

mažumos (
  įskaitant marginalias bendruomenes, pavyzdžiui, romus
  )**;

įskaitant marginalias bendruomenes, pavyzdžiui, romus

| | | — | mažumos (
  išskyrus romų bendruomenę
  )**; |
| --- | --- | --- | --- |

—

mažumos (
  išskyrus romų bendruomenę
  )**;

išskyrus romų bendruomenę

| | | — | dalyviai iš romų bendruomenės**; |
| --- | --- | --- | --- |

—

dalyviai iš romų bendruomenės**;

dalyviai iš romų bendruomenės**;

| | | — | benamiai ar patiriantys su būstu susijusią atskirtį* |
| --- | --- | --- | --- |

—

benamiai ar patiriantys su būstu susijusią atskirtį*

| | | — | benamiai ar patiriantys su būstu susijusią atskirtį*; |
| --- | --- | --- | --- |

—

benamiai ar patiriantys su būstu susijusią atskirtį*;

| | | — | dalyviai iš kaimo vietovių*. |
| --- | --- | --- | --- |

—

dalyviai iš kaimo vietovių*.

| | | — | dalyviai iš kaimo vietovių*; |
| --- | --- | --- | --- |

—

dalyviai iš kaimo vietovių*;

| | | — | dalyviai iš geografinių regionų, kuriuose yra aukštas skurdo ir socialinės atskirties lygis*; |
| --- | --- | --- | --- |

—

dalyviai iš geografinių regionų, kuriuose yra aukštas skurdo ir socialinės atskirties lygis*;

dalyviai iš geografinių regionų, kuriuose yra aukštas skurdo ir socialinės atskirties lygis*;

| | | — | dalyviai, pereinantieji nuo institucinės globos prie globos šeimoje ir bendruomenėje**. |
| --- | --- | --- | --- |

—

dalyviai, pereinantieji nuo institucinės globos prie globos šeimoje ir bendruomenėje**.

dalyviai, pereinantieji nuo institucinės globos prie globos šeimoje ir bendruomenėje**.

| 2) | Subjektams taikomi bendrieji produkto rodikliai: |
| --- | --- |

2)

Subjektams taikomi bendrieji produkto rodikliai:

| 2) | Subjektams taikomi bendrieji produkto rodikliai: |
| --- | --- |

2)

Subjektams taikomi bendrieji produkto rodikliai:

| | — | paramą gavusių nacionalinio, regioninio ar vietos lygmens viešojo administravimo įstaigų ar valstybinių institucijų skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

paramą gavusių nacionalinio, regioninio ar vietos lygmens viešojo administravimo įstaigų ar valstybinių institucijų skaičius;

| | — | paramą gavusių nacionalinio, regioninio ar vietos lygmens viešojo administravimo įstaigų ar valstybinių institucijų skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

paramą gavusių nacionalinio, regioninio ar vietos lygmens viešojo administravimo įstaigų ar valstybinių institucijų skaičius;

| | — | paramą gavusių labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių (įskaitant kooperatines įmones ir socialinės įmones) skaičius. |
| --- | --- | --- |

—

paramą gavusių labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių (įskaitant kooperatines įmones ir socialinės įmones) skaičius.

| | — | paramą gavusių labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių (įskaitant kooperatines įmones ir socialinės įmones) skaičius. |
| --- | --- | --- |

—

paramą gavusių labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių (įskaitant kooperatines įmones ir socialinės įmones) skaičius.

| 3) | Bendrieji tiesioginiai rezultato rodikliai, taikomi dalyviams: |
| --- | --- |

3)

Bendrieji tiesioginiai rezultato rodikliai, taikomi dalyviams:

| 3) | Bendrieji tiesioginiai rezultato rodikliai, taikomi dalyviams: |
| --- | --- |

3)

Bendrieji tiesioginiai rezultato rodikliai, taikomi dalyviams:

| | — | neveiklūs asmenys, kurie baigę dalyvauti pradėjo ieškoti darbo*; |
| --- | --- | --- |

—

neveiklūs asmenys, kurie baigę dalyvauti pradėjo ieškoti darbo*;

| | — | neveiklūs asmenys, kurie baigę dalyvauti pradėjo ieškoti darbo*; |
| --- | --- | --- |

—

neveiklūs asmenys, kurie baigę dalyvauti pradėjo ieškoti darbo*;

| | — | dalyviai, kurie baigę dalyvauti pradėjo mokytis*; |
| --- | --- | --- |

—

dalyviai, kurie baigę dalyvauti pradėjo mokytis*;

| | — | dalyviai, kurie baigę dalyvauti pradėjo mokytis*; |
| --- | --- | --- |

—

dalyviai, kurie baigę dalyvauti pradėjo mokytis*;

| | — | dalyviai, kurie baigę dalyvauti įgijo kvalifikaciją*; |
| --- | --- | --- |

—

dalyviai, kurie baigę dalyvauti įgijo kvalifikaciją*;

| | — | dalyviai, kurie baigę dalyvauti įgijo kvalifikaciją*; |
| --- | --- | --- |

—

dalyviai, kurie baigę dalyvauti įgijo kvalifikaciją*;

| | — | dalyviai, kurie baigę dalyvauti įgijo kvalifikaciją*; |
| --- | --- | --- |

—

dalyviai, kurie baigę dalyvauti įgijo kvalifikaciją*;

| | — | dalyviai, kurie baigę dalyvauti įgijo kvalifikaciją*; |
| --- | --- | --- |

—

dalyviai, kurie baigę dalyvauti įgijo kvalifikaciją*;

| 4) | Bendrieji dalyviams taikomi ilgesnio laikotarpio rezultato rodikliai: |
| --- | --- |

4)

Bendrieji dalyviams taikomi ilgesnio laikotarpio rezultato rodikliai:

| 4) | Bendrieji dalyviams taikomi ilgesnio laikotarpio rezultato rodikliai: |
| --- | --- |

4)

Bendrieji dalyviams taikomi ilgesnio laikotarpio rezultato rodikliai:

| | — | dalyviai, kurie baigę dalyvauti per
  šešis mėnesius
  pradėjo dirbti, įskaitant savarankišką darbą*; |
| --- | --- | --- |

—

dalyviai, kurie baigę dalyvauti per
  šešis mėnesius
  pradėjo dirbti, įskaitant savarankišką darbą*;

šešis mėnesius

| | — | dalyviai, kurie baigę dalyvauti per
  šešis–dvylika mėnesių
  pradėjo dirbti, įskaitant savarankišką darbą*; |
| --- | --- | --- |

—

dalyviai, kurie baigę dalyvauti per
  šešis–dvylika mėnesių
  pradėjo dirbti, įskaitant savarankišką darbą*;

šešis–dvylika mėnesių

| | — | dalyviai, kurių padėtis darbo rinkoje pagerėjo per
  šešis mėnesius
  nuo dalyvavimo pabaigos*. |
| --- | --- | --- |

—

dalyviai, kurių padėtis darbo rinkoje pagerėjo per
  šešis mėnesius
  nuo dalyvavimo pabaigos*.

šešis mėnesius

| | — | dalyviai, kurių padėtis darbo rinkoje pagerėjo per
  šešis–dvylika mėnesių
  nuo dalyvavimo pabaigos*. |
| --- | --- | --- |

—

dalyviai, kurių padėtis darbo rinkoje pagerėjo per
  šešis–dvylika mėnesių
  nuo dalyvavimo pabaigos*.

šešis–dvylika mėnesių

Mažų mažiausiai šie duomenys turi būti renkami atsižvelgiant į reprezentatyviąją dalyvių imtį pagal kiekvieną konkretų tikslą. Turi būti užtikrintas toks imties patikimumas, kad duomenis būtų galima apibendrinti konkretaus tikslo lygmeniu.

Mažų mažiausiai šie duomenys turi būti renkami atsižvelgiant į reprezentatyviąją dalyvių imtį pagal kiekvieną konkretų tikslą. Turi būti užtikrintas toks imties patikimumas, kad duomenis būtų galima apibendrinti konkretaus tikslo lygmeniu.

Pakeitimas 154

Pakeitimas 154

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedas

II priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |
| Bendrieji rodikliai, taikomi ESF+ paramai materialiniam nepritekliui mažinti | Bendrieji rodikliai, taikomi ESF+ paramai materialiniam nepritekliui mažinti |
| 1) | Produkto rodikliai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bendrieji rodikliai, taikomi ESF+ paramai materialiniam nepritekliui mažinti

Bendrieji rodikliai, taikomi ESF+ paramai materialiniam nepritekliui mažinti

1)

Produkto rodikliai

| 1) | Produkto rodikliai |
| --- | --- |

1)

Produkto rodikliai

| | a) | bendra
  paskirstyto maisto ir prekių piniginė vertė. |
| --- | --- | --- |

a)

bendra
  paskirstyto maisto ir prekių piniginė vertė.

bendra

| | a) | bendra
  paskirstyto maisto ir prekių piniginė vertė. |
| --- | --- | --- |

a)

bendra
  paskirstyto maisto ir prekių piniginė vertė.

bendra

| | | i) | bendra pagalbos maistu vertė; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

bendra pagalbos maistu vertė;

| | | i) | bendra pagalbos maistu vertė; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

bendra pagalbos maistu vertė;

| | | ia) | bendra vaikams skirtos pagalbos maistu piniginė vertė; |
| --- | --- | --- | --- |

ia)

bendra vaikams skirtos pagalbos maistu piniginė vertė;

| | | ia) | bendra vaikams skirtos pagalbos maistu piniginė vertė; |
| --- | --- | --- | --- |

ia)

bendra vaikams skirtos pagalbos maistu piniginė vertė;

| | | ib) | bendra benamiams skirtos pagalbos maistu piniginė vertė; |
| --- | --- | --- | --- |

ib)

bendra benamiams skirtos pagalbos maistu piniginė vertė;

| | | ib) | bendra benamiams skirtos pagalbos maistu piniginė vertė; |
| --- | --- | --- | --- |

ib)

bendra benamiams skirtos pagalbos maistu piniginė vertė;

| | | ic) | bendra kitoms tikslinėms grupėms skirtos pagalbos maistu piniginė vertė; |
| --- | --- | --- | --- |

ic)

bendra kitoms tikslinėms grupėms skirtos pagalbos maistu piniginė vertė;

| | | ic) | bendra kitoms tikslinėms grupėms skirtos pagalbos maistu piniginė vertė; |
| --- | --- | --- | --- |

ic)

bendra kitoms tikslinėms grupėms skirtos pagalbos maistu piniginė vertė;

| | | ii) | bendra paskirstytų prekių piniginė vertė; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

bendra paskirstytų prekių piniginė vertė;

| | | ii) | bendra paskirstytų prekių piniginė vertė; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

bendra paskirstytų prekių piniginė vertė;

| | | iia) | bendra vaikams skirtų prekių piniginė vertė; |
| --- | --- | --- | --- |

iia)

bendra vaikams skirtų prekių piniginė vertė;

| | | iia) | bendra vaikams skirtų prekių piniginė vertė; |
| --- | --- | --- | --- |

iia)

bendra vaikams skirtų prekių piniginė vertė;

| | | iib) | bendra benamiams skirtų prekių piniginė vertė; |
| --- | --- | --- | --- |

iib)

bendra benamiams skirtų prekių piniginė vertė;

| | | iib) | bendra benamiams skirtų prekių piniginė vertė; |
| --- | --- | --- | --- |

iib)

bendra benamiams skirtų prekių piniginė vertė;

| | | iic) | bendra kitoms tikslinėms grupėms skirtų prekių piniginė vertė. |
| --- | --- | --- | --- |

iic)

bendra kitoms tikslinėms grupėms skirtų prekių piniginė vertė.

| | | iic) | bendra kitoms tikslinėms grupėms skirtų prekių piniginė vertė. |
| --- | --- | --- | --- |

iic)

bendra kitoms tikslinėms grupėms skirtų prekių piniginė vertė.

| | b) | Paskirstytos pagalbos maistu bendras kiekis (tonomis). |
| --- | --- | --- |

b)

Paskirstytos pagalbos maistu bendras kiekis (tonomis).

| | b) | Paskirstytos pagalbos maistu bendras kiekis (tonomis). |
| --- | --- | --- |

b)

Paskirstytos pagalbos maistu bendras kiekis (tonomis).

| | | Iš šio kiekio (2): |
| --- | --- | --- |

Iš šio kiekio (2):

2

| | | Iš šio kiekio (2): |
| --- | --- | --- |

Iš šio kiekio (2):

2

| | | a) | maisto, už kurio vežimą, skirstymą ir sandėliavimą sumokėta pagal programą, dalis (%); |
| --- | --- | --- | --- |

a)

maisto, už kurio vežimą, skirstymą ir sandėliavimą sumokėta pagal programą, dalis (%);

| | | a) | maisto, už kurio vežimą, skirstymą ir sandėliavimą sumokėta pagal programą, dalis (%); |
| --- | --- | --- | --- |

a)

maisto, už kurio vežimą, skirstymą ir sandėliavimą sumokėta pagal programą, dalis (%);

| | | b) | ESF+ bendrai finansuojamų maisto produktų dalis, palyginti su bendru naudos gavėjų paskirstytu maisto kiekiu (%). |
| --- | --- | --- | --- |

b)

ESF+ bendrai finansuojamų maisto produktų dalis, palyginti su bendru naudos gavėjų paskirstytu maisto kiekiu (%).

| | | b) | ESF+ bendrai finansuojamų maisto produktų dalis, palyginti su bendru naudos gavėjų paskirstytu maisto kiekiu (%). |
| --- | --- | --- | --- |

b)

ESF+ bendrai finansuojamų maisto produktų dalis, palyginti su bendru naudos gavėjų paskirstytu maisto kiekiu (%).

| 3) | Bendrieji rezultato rodikliai (3) |
| --- | --- |

3)

Bendrieji rezultato rodikliai (3)

3

| 3) | Bendrieji rezultato rodikliai (3) |
| --- | --- |

3)

Bendrieji rezultato rodikliai (3)

3

| | Pagalbą maistu gaunančių galutinių gavėjų skaičius |
| --- | --- |

Pagalbą maistu gaunančių galutinių gavėjų skaičius

| | Pagalbą maistu gaunančių galutinių gavėjų skaičius |
| --- | --- |

Pagalbą maistu gaunančių galutinių gavėjų skaičius

| | — | jaunesnių nei 18 metų vaikų skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

jaunesnių nei 18 metų vaikų skaičius;

| | — | jaunesnių nei 18 metų vaikų skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

jaunesnių nei 18 metų vaikų skaičius;

| | — | jaunuolių nuo 18 iki 29 metų skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

jaunuolių nuo 18 iki 29 metų skaičius;

| | — | jaunuolių nuo 18 iki 29 metų skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

jaunuolių nuo 18 iki 29 metų skaičius;

| | — | vyresnių nei 54 metai galutinių gavėjų skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

vyresnių nei 54 metai galutinių gavėjų skaičius;

| | — | vyresnių nei 54 metai galutinių gavėjų skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

vyresnių nei 54 metai galutinių gavėjų skaičius;

| | — | galutinių gavėjų su negalia skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

galutinių gavėjų su negalia skaičius;

| | — | galutinių gavėjų su negalia skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

galutinių gavėjų su negalia skaičius;

| | — | trečiųjų šalių piliečių skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

trečiųjų šalių piliečių skaičius;

| | — | trečiųjų šalių piliečių skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

trečiųjų šalių piliečių skaičius;

| | — | užsienio kilmės galutinių gavėjų ir mažumoms (
  įskaitant marginalizuotas bendruomenes, pavyzdžiui, romus
  ) priklausančių asmenų skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

užsienio kilmės galutinių gavėjų ir mažumoms (
  įskaitant marginalizuotas bendruomenes, pavyzdžiui, romus
  ) priklausančių asmenų skaičius;

įskaitant marginalizuotas bendruomenes, pavyzdžiui, romus

| | — | užsienio kilmės galutinių gavėjų ir mažumoms (
  išskyrus romų bendruomenę
  ) priklausančių asmenų skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

užsienio kilmės galutinių gavėjų ir mažumoms (
  išskyrus romų bendruomenę
  ) priklausančių asmenų skaičius;

išskyrus romų bendruomenę

| | — | dalyviai iš romų bendruomenės; |
| --- | --- | --- |

—

dalyviai iš romų bendruomenės;

dalyviai iš romų bendruomenės;

| | — | benamių galutinių gavėjų arba galutinių gavėjų, susiduriančių su atskirtimi būsto srityje, skaičius. |
| --- | --- | --- |

—

benamių galutinių gavėjų arba galutinių gavėjų, susiduriančių su atskirtimi būsto srityje, skaičius.

| | — | benamių galutinių gavėjų arba galutinių gavėjų, susiduriančių su atskirtimi būsto srityje, skaičius. |
| --- | --- | --- |

—

benamių galutinių gavėjų arba galutinių gavėjų, susiduriančių su atskirtimi būsto srityje, skaičius.

| | Materialinę pagalba gaunančių galutinių gavėjų skaičius |
| --- | --- |

Materialinę pagalba gaunančių galutinių gavėjų skaičius

| | Materialinę pagalba gaunančių galutinių gavėjų skaičius |
| --- | --- |

Materialinę pagalba gaunančių galutinių gavėjų skaičius

| | — | jaunesnių nei 18 metų vaikų skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

jaunesnių nei 18 metų vaikų skaičius;

| | — | jaunesnių nei 18 metų vaikų skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

jaunesnių nei 18 metų vaikų skaičius;

| | — | jaunuolių nuo 18 iki 29 metų skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

jaunuolių nuo 18 iki 29 metų skaičius;

| | — | jaunuolių nuo 18 iki 29 metų skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

jaunuolių nuo 18 iki 29 metų skaičius;

| | — | vyresnių nei 54 metai galutinių gavėjų skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

vyresnių nei 54 metai galutinių gavėjų skaičius;

| | — | vyresnių nei 54 metai galutinių gavėjų skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

vyresnių nei 54 metai galutinių gavėjų skaičius;

| | — | galutinių gavėjų su negalia skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

galutinių gavėjų su negalia skaičius;

| | — | galutinių gavėjų su negalia skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

galutinių gavėjų su negalia skaičius;

| | — | trečiųjų šalių piliečių skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

trečiųjų šalių piliečių skaičius;

| | — | trečiųjų šalių piliečių skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

trečiųjų šalių piliečių skaičius;

| | — | užsienio kilmės galutinių gavėjų ir mažumoms (
  įskaitant marginalizuotas bendruomenes, pavyzdžiui, romus
  ) priklausančių asmenų skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

užsienio kilmės galutinių gavėjų ir mažumoms (
  įskaitant marginalizuotas bendruomenes, pavyzdžiui, romus
  ) priklausančių asmenų skaičius;

įskaitant marginalizuotas bendruomenes, pavyzdžiui, romus

| | — | užsienio kilmės galutinių gavėjų ir mažumoms (
  išskyrus romų bendruomenę
  ) priklausančių asmenų skaičius; |
| --- | --- | --- |

—

užsienio kilmės galutinių gavėjų ir mažumoms (
  išskyrus romų bendruomenę
  ) priklausančių asmenų skaičius;

išskyrus romų bendruomenę

| | — | dalyviai iš romų bendruomenės; |
| --- | --- | --- |

—

dalyviai iš romų bendruomenės;

dalyviai iš romų bendruomenės;

| | — | benamių galutinių gavėjų arba galutinių gavėjų, susiduriančių su atskirtimi būsto srityje, skaičius. |
| --- | --- | --- |

—

benamių galutinių gavėjų arba galutinių gavėjų, susiduriančių su atskirtimi būsto srityje, skaičius.

| | — | benamių galutinių gavėjų arba galutinių gavėjų, susiduriančių su atskirtimi būsto srityje, skaičius. |
| --- | --- | --- |

—

benamių galutinių gavėjų arba galutinių gavėjų, susiduriančių su atskirtimi būsto srityje, skaičius.

Pakeitimas 155

Pakeitimas 155

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II a priedas (naujas)

II a priedas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Produkto rodikliai










  1) | Bendras socialinės įtraukties pagalbą gaunančių asmenų skaičius.



  Iš jų:









  a) | ne vyresnių kaip 15 metų vaikų skaičius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Produkto rodikliai

Produkto rodikliai

1)

1)

Bendras socialinės įtraukties pagalbą gaunančių asmenų skaičius.

Bendras socialinės įtraukties pagalbą gaunančių asmenų skaičius.

Iš jų:

a)

a)

ne vyresnių kaip 15 metų vaikų skaičius;

ne vyresnių kaip 15 metų vaikų skaičius;

| b) | ne jaunesnių kaip 65 metų asmenų skaičius; |
| --- | --- |

b)

b)

ne jaunesnių kaip 65 metų asmenų skaičius;

ne jaunesnių kaip 65 metų asmenų skaičius;

| c) | moterų skaičius; |
| --- | --- |

c)

c)

moterų skaičius;

moterų skaičius;

| d) | užsienio kilmės asmenų ir mažumoms (išskyrus romų bendruomenę) priklausančių asmenų skaičius; |
| --- | --- |

d)

d)

užsienio kilmės asmenų ir mažumoms (išskyrus romų bendruomenę) priklausančių asmenų skaičius;

užsienio kilmės asmenų ir mažumoms (išskyrus romų bendruomenę) priklausančių asmenų skaičius;

| e) | dalyviai iš romų bendruomenės; |
| --- | --- |

e)

e)

dalyviai iš romų bendruomenės;

dalyviai iš romų bendruomenės;

| f) | benamių skaičius. |
| --- | --- |

f)

f)

benamių skaičius.

benamių skaičius.

Pakeitimas 156

Pakeitimas 156

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II b priedas (naujas)

II b priedas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | |
| | 1. | Deklaruoto geresnio ES politikos ir teisės aktų supratimo lygis









  1) | Analitinės veiklos rūšių skaičius |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

1.

Deklaruoto geresnio ES politikos ir teisės aktų supratimo lygis

1)

1)

Analitinės veiklos rūšių skaičius

Analitinės veiklos rūšių skaičius

| 2) | Abipusio mokymosi, informuotumo didinimo ir informacijos skleidimo veiklos rūšių skaičius |
| --- | --- |

2)

2)

Abipusio mokymosi, informuotumo didinimo ir informacijos skleidimo veiklos rūšių skaičius

Abipusio mokymosi, informuotumo didinimo ir informacijos skleidimo veiklos rūšių skaičius

| 3) | Parama pagrindiniams dalyviams |
| --- | --- |

3)

3)

Parama pagrindiniams dalyviams

Parama pagrindiniams dalyviams

| 2. | Aktyvaus Sąjungos, valstybių narių ir asocijuotųjų šalių bendradarbiavimo ir partnerystės lygis









  1) | Analitinės veiklos rūšių skaičius |
| --- | --- | --- |

2.

2.

Aktyvaus Sąjungos, valstybių narių ir asocijuotųjų šalių bendradarbiavimo ir partnerystės lygis

1)

1)

Analitinės veiklos rūšių skaičius

Analitinės veiklos rūšių skaičius

| 2) | Abipusio mokymosi, informuotumo didinimo ir informacijos skleidimo veiklos rūšių skaičius |
| --- | --- |

2)

2)

Abipusio mokymosi, informuotumo didinimo ir informacijos skleidimo veiklos rūšių skaičius

Abipusio mokymosi, informuotumo didinimo ir informacijos skleidimo veiklos rūšių skaičius

| 3) | Parama pagrindiniams dalyviams |
| --- | --- |

3)

3)

Parama pagrindiniams dalyviams

Parama pagrindiniams dalyviams

| 3. | Deklaruotas socialinės politikos inovacijų naudojimas įgyvendinant socialines konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas ir politikos formavimo socialinės politikos eksperimentų rezultatus









  1) | Analitinės veiklos rūšių skaičius |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Deklaruotas socialinės politikos inovacijų naudojimas įgyvendinant socialines konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas ir politikos formavimo socialinės politikos eksperimentų rezultatus

1)

1)

Analitinės veiklos rūšių skaičius

Analitinės veiklos rūšių skaičius

| 2) | Abipusio mokymosi, informuotumo didinimo ir informacijos skleidimo veiklos rūšių skaičius |
| --- | --- |

2)

2)

Abipusio mokymosi, informuotumo didinimo ir informacijos skleidimo veiklos rūšių skaičius

Abipusio mokymosi, informuotumo didinimo ir informacijos skleidimo veiklos rūšių skaičius

| 3) | Parama pagrindiniams dalyviams |
| --- | --- |

3)

3)

Parama pagrindiniams dalyviams

Parama pagrindiniams dalyviams

| 4. | Apsilankymų EURES platformoje skaičius |
| --- | --- |

4.

4.

Apsilankymų EURES platformoje skaičius

| 5. | Pagal parengiamąjį veiksmą „Tavo pirmasis EURES darbas“, taip pat pagal tikslines judumo programas, pasiektas arba remtas jaunimo įdarbinimų skaičius |
| --- | --- |

5.

5.

Pagal parengiamąjį veiksmą „Tavo pirmasis EURES darbas“, taip pat pagal tikslines judumo programas, pasiektas arba remtas jaunimo įdarbinimų skaičius

| 6. | EURES konsultantų individualių asmeninių kontaktų su darbo ieškančiais asmenimis, darbą ketinantiems keisti asmenimis ir darbdaviais skaičius |
| --- | --- |

6.

6.

EURES konsultantų individualių asmeninių kontaktų su darbo ieškančiais asmenimis, darbą ketinantiems keisti asmenimis ir darbdaviais skaičius

| 7. | Įsteigtų arba sujungtų įmonių, pasinaudojusių Sąjungos parama, skaičius |
| --- | --- |

7.

7.

Įsteigtų arba sujungtų įmonių, pasinaudojusių Sąjungos parama, skaičius

| 8. | Bedarbių arba priklausančių arba palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms priklausančių paramos gavėjų, kurie sukūrė arba toliau plėtojo verslą pasinaudodami Sąjungos mikrofinansavimu, dalis |
| --- | --- |

8.

8.

Bedarbių arba priklausančių arba palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms priklausančių paramos gavėjų, kurie sukūrė arba toliau plėtojo verslą pasinaudodami Sąjungos mikrofinansavimu, dalis

Pakeitimas 157

Pakeitimas 157

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 2 punktas

III priedo 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Bendrų klinikinių sveikatos technologijų įvertinimų
  skaičius |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

Bendrų klinikinių sveikatos technologijų įvertinimų
  skaičius

Bendrų klinikinių sveikatos technologijų įvertinimų

| 2. | Paramos gavėjų (specialistų, piliečių, pacientų), kuriems poveikio turi programos rezultatai,
  skaičius |
| --- | --- |

2.

Paramos gavėjų (specialistų, piliečių, pacientų), kuriems poveikio turi programos rezultatai,
  skaičius

Paramos gavėjų (specialistų, piliečių, pacientų), kuriems poveikio turi programos rezultatai,

Pakeitimas 158

Pakeitimas 158

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 3 punktas

III priedo 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Perimtos geriausios patirties pavyzdžių
  skaičius |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.

Perimtos geriausios patirties pavyzdžių
  skaičius

Perimtos geriausios patirties pavyzdžių

| 3. | Bendrų klinikinių sveikatos technologijų įvertinimų
  skaičius |
| --- | --- |

3.

Bendrų klinikinių sveikatos technologijų įvertinimų
  skaičius

Bendrų klinikinių sveikatos technologijų įvertinimų

Pakeitimas 159

Pakeitimas 159

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 4 punktas

III priedo 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | Programos rezultatų įtraukimo į nacionalinę sveikatos politiką laipsnis, remiantis klausimynu, pagrįstu padėtimi iki programos įgyvendinimo ir ją įgyvendinus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.

Programos rezultatų įtraukimo į nacionalinę sveikatos politiką laipsnis, remiantis klausimynu, pagrįstu padėtimi iki programos įgyvendinimo ir ją įgyvendinus.

| 4. | Perimtos geriausios patirties pavyzdžių skaičius |
| --- | --- |

4.

Perimtos geriausios patirties pavyzdžių skaičius

Pakeitimas 160

Pakeitimas 160

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

III priedo 4 a punktas (naujas)

III priedo 4 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a. | Programos rezultatų panaudojimo regioninėje ir nacionalinėje sveikatos politikoje arba priemonėse laipsnis, vertinant pagal patvirtintus metodus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.

4a.

Programos rezultatų panaudojimo regioninėje ir nacionalinėje sveikatos politikoje arba priemonėse laipsnis, vertinant pagal patvirtintus metodus.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0461/2018).

1

(1a)  

  OL C 484, 2016 12 24, p. 1.

1a

OL C 484, 2016 12 24, p. 1.

(1a)  
  2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendacija dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (OL L 307, 2008 11 18, p. 11).

1a

2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendacija dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (OL L 307, 2008 11 18, p. 11).

(1a)  
  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9302-2015-INIT/lt/pdf.

1a

http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9302-2015-INIT/lt/pdf.

(1a)  
  2014 m. sausio 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 240/2014 dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų Europos partnerystės elgesio kodekso (OL L 74, 2014 3 14, p. 1).

1a

2014 m. sausio 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 240/2014 dėl Europos struktūrinių ir investicinių fondų Europos partnerystės elgesio kodekso (OL L 74, 2014 3 14, p. 1).

(1a)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

1a

2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

(17)  COM(2016)0739.

17

(17)  COM(2016)0739.

17

(1a)  
  2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1786/2002/EB, patvirtinantis Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programą (2003–2008 m.) (OL L 271, 2002 10 9, p. 1).

1a

2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1786/2002/EB, patvirtinantis Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programą (2003–2008 m.) (OL L 271, 2002 10 9, p. 1).

(1b)  
  2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1350/2007/EB dėl antrosios Bendrijos veiksmų programos sveikatos srityje (2008–2013 m.) (OL L 301, 2007 11 20, p. 3).

1b

2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1350/2007/EB dėl antrosios Bendrijos veiksmų programos sveikatos srityje (2008–2013 m.) (OL L 301, 2007 11 20, p. 3).

(1c)  
  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 282/2014, kuriuo nustatoma trečioji daugiametė Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1350/2007/EB (OL L 86, 2014 3 21, p. 1).

1c

2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 282/2014, kuriuo nustatoma trečioji daugiametė Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1350/2007/EB (OL L 86, 2014 3 21, p. 1).

(19)  2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas 2013/755/ES dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimas) (OL L 344, 2013 12 19, p. 1).

19

(19)  2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas 2013/755/ES dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimas) (OL L 344, 2013 12 19, p. 1).

19

(1a)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

1a

2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

(28)  OL L 123, 2016 5 12, p. 13.

28

(28)  OL L 123, 2016 5 12, p. 13.

28

(1)  Duomenys, pateikti pagal ženklu* pažymėtus rodiklius, remiantis Reglamento (ES) 2016/679 4 straipsnio 1 dalimi yra asmens duomenys.

1

Duomenys, pateikti pagal ženklu ** pažymėtus rodiklius, remiantis Reglamento (ES) 2016/679 9 straipsniu yra specialios kategorijos duomenys.

(1)  Duomenys, pateikti pagal ženklu* pažymėtus rodiklius, remiantis Reglamento (ES) 2016/679 4 straipsnio 1 dalimi yra asmens duomenys.

1

Duomenys, pateikti pagal ženklu ** pažymėtus rodiklius, remiantis Reglamento (ES) 2016/679 9 straipsniu yra specialios kategorijos duomenys.

(2)  Šių rodiklių vertės nustatomos pagal naudos gavėjų praneštus įverčius.

2

(2)  Šių rodiklių vertės nustatomos pagal naudos gavėjų praneštus įverčius.

2

(3)  Ten pat.

3

(3)  Ten pat.

3

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/425 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/425

---

P8_TA(2019)0021

Konkrečios nuostatos, taikomos siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo („Interreg“) ***I

2019 m. sausio 16 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkrečių nuostatų, taikomų siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo („Interreg“), kuriam skiriamos Europos regioninės plėtros fondo ir išorės finansavimo priemonių lėšos (COM(2018)0374 – C8-0229/2018 – 2018/0199(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 411/42)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 176 straipsnyje nustatyta, kad Europos regioninės plėtros fondo (ERDF – ERPF) paskirtis – padėti ištaisyti pagrindinius Sąjungos regionų pusiausvyros sutrikimus. Pagal minėtą SESV straipsnį ir 174 straipsnio antrą ir trečią pastraipas ERPF turi padėti mažinti įvairių regionų išsivystymo skirtumus ir mažinti nepalankiausias sąlygas turinčių regionų
  atsilikimą; ypatingą dėmesį reikia skirti tam tikrų kategorijų regionams
  ,
  iš kurių konkrečiai išskiriami pasienio regionai
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 176 straipsnyje nustatyta, kad Europos regioninės plėtros fondo (ERDF – ERPF) paskirtis – padėti ištaisyti pagrindinius Sąjungos regionų pusiausvyros sutrikimus. Pagal minėtą SESV straipsnį ir 174 straipsnio antrą ir trečią pastraipas ERPF turi padėti mažinti įvairių regionų išsivystymo skirtumus ir mažinti nepalankiausias sąlygas turinčių regionų
  atsilikimą; ypatingą dėmesį reikia skirti tam tikrų kategorijų regionams
  ,
  iš kurių konkrečiai išskiriami pasienio regionai
  ;

| (1) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 176 straipsnyje nustatyta, kad Europos regioninės plėtros fondo (ERDF – ERPF) paskirtis – padėti ištaisyti pagrindinius Sąjungos regionų pusiausvyros sutrikimus. Pagal minėtą SESV straipsnį ir 174 straipsnio antrą ir trečią pastraipas ERPF turi padėti mažinti įvairių regionų išsivystymo skirtumus ir mažinti nepalankiausias sąlygas turinčių regionų
  , kaimo vietovių, pramonės pereinamojo laikotarpio paveiktų vietovių, retai apgyvendintų vietovių
  ,
  salų ir kalnuotų regionų atsilikimą
  ; |
| --- | --- |

(1)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 176 straipsnyje nustatyta, kad Europos regioninės plėtros fondo (ERDF – ERPF) paskirtis – padėti ištaisyti pagrindinius Sąjungos regionų pusiausvyros sutrikimus. Pagal minėtą SESV straipsnį ir 174 straipsnio antrą ir trečią pastraipas ERPF turi padėti mažinti įvairių regionų išsivystymo skirtumus ir mažinti nepalankiausias sąlygas turinčių regionų
  , kaimo vietovių, pramonės pereinamojo laikotarpio paveiktų vietovių, retai apgyvendintų vietovių
  ,
  salų ir kalnuotų regionų atsilikimą
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) [naujasis BNR] (21) išdėstytos ERPF ir tam tikriems kitiems fondams taikomos bendrosios nuostatos, o Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) [naujasis ERPF] (22) – nuostatos dėl konkrečių ERPF paramos tikslų ir aprėpties. Dabar reikia priimti specialiąsias nuostatas, susijusias su Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslu (INTERREG), kai viena arba kelios valstybės narės bendradarbiauja abipus sienos, atsižvelgiant į veiksmingą programavimą, įskaitant nuostatas dėl techninės paramos, stebėsenos, vertinimo, komunikacijos, tinkamumo finansuoti, valdymo, kontrolės ir finansų valdymo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) [naujasis BNR] (21) išdėstytos ERPF ir tam tikriems kitiems fondams taikomos bendrosios nuostatos, o Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) [naujasis ERPF] (22) – nuostatos dėl konkrečių ERPF paramos tikslų ir aprėpties. Dabar reikia priimti specialiąsias nuostatas, susijusias su Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslu (INTERREG), kai viena arba kelios valstybės narės bendradarbiauja abipus sienos, atsižvelgiant į veiksmingą programavimą, įskaitant nuostatas dėl techninės paramos, stebėsenos, vertinimo, komunikacijos, tinkamumo finansuoti, valdymo, kontrolės ir finansų valdymo;

| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) [naujasis BNR] (21) išdėstytos ERPF ir tam tikriems kitiems fondams taikomos bendrosios nuostatos, o Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) [naujasis ERPF] (22) – nuostatos dėl konkrečių ERPF paramos tikslų ir aprėpties. Dabar reikia priimti specialiąsias nuostatas, susijusias su Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslu (INTERREG), kai viena arba kelios valstybės narės
  ir jų regionai
  bendradarbiauja abipus sienos, atsižvelgiant į veiksmingą programavimą, įskaitant nuostatas dėl techninės paramos, stebėsenos, vertinimo, komunikacijos, tinkamumo finansuoti, valdymo, kontrolės ir finansų valdymo; |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) [naujasis BNR] (21) išdėstytos ERPF ir tam tikriems kitiems fondams taikomos bendrosios nuostatos, o Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) [naujasis ERPF] (22) – nuostatos dėl konkrečių ERPF paramos tikslų ir aprėpties. Dabar reikia priimti specialiąsias nuostatas, susijusias su Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslu (INTERREG), kai viena arba kelios valstybės narės
  ir jų regionai
  bendradarbiauja abipus sienos, atsižvelgiant į veiksmingą programavimą, įskaitant nuostatas dėl techninės paramos, stebėsenos, vertinimo, komunikacijos, tinkamumo finansuoti, valdymo, kontrolės ir finansų valdymo;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | Sąjungos teritorijoje siekiant remti darnų vystymąsi įvairiais lygmenimis, ERPF lėšomis reikėtų remti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, tarptautinį bendradarbiavimą, jūrų srities bendradarbiavimą, atokiausių regionų bendradarbiavimą ir tarpregioninį bendradarbiavimą pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą (INTERREG); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

Sąjungos teritorijoje siekiant remti darnų vystymąsi įvairiais lygmenimis, ERPF lėšomis reikėtų remti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, tarptautinį bendradarbiavimą, jūrų srities bendradarbiavimą, atokiausių regionų bendradarbiavimą ir tarpregioninį bendradarbiavimą pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą (INTERREG);

| (3) | Sąjungos teritorijoje siekiant remti
  bendradarbiaujamąjį ir
  darnų vystymąsi įvairiais lygmenimis
  ir sumažinti esamus skirtumus
  , ERPF lėšomis reikėtų remti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, tarptautinį bendradarbiavimą, jūrų srities bendradarbiavimą, atokiausių regionų bendradarbiavimą ir tarpregioninį bendradarbiavimą pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą (INTERREG).
  Proceso metu turėtų būti atsižvelgiama į daugiapakopio valdymo ir partnerystės principus ir stiprinamas vieta grindžiamas požiūris; |
| --- | --- |

(3)

Sąjungos teritorijoje siekiant remti
  bendradarbiaujamąjį ir
  darnų vystymąsi įvairiais lygmenimis
  ir sumažinti esamus skirtumus
  , ERPF lėšomis reikėtų remti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, tarptautinį bendradarbiavimą, jūrų srities bendradarbiavimą, atokiausių regionų bendradarbiavimą ir tarpregioninį bendradarbiavimą pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą (INTERREG).
  Proceso metu turėtų būti atsižvelgiama į daugiapakopio valdymo ir partnerystės principus ir stiprinamas vieta grindžiamas požiūris;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | įvairiais INTERREG komponentais turėtų būti padedama siekti darnaus vystymosi tikslų (DVT), kaip apibrėžta 2015 m. rugsėjo mėn. priimtoje Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m.; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

įvairiais INTERREG komponentais turėtų būti padedama siekti darnaus vystymosi tikslų (DVT), kaip apibrėžta 2015 m. rugsėjo mėn. priimtoje Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m.;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | pagal tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponentą reikėtų siekti spręsti bendrus drauge pasienio regionuose nustatytus uždavinius ir išnaudoti nepanaudotas pasienio regionų ekonomikos augimo galimybes, kaip pažymėta Komisijos komunikate „Ekonomikos augimo ir sanglaudos skatinimas ES pasienio regionuose“ (23) (toliau – Pasienio regionų komunikatas).
  Tad
  tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponentas turėtų
  apsiriboti bendradarbiavimu
  prie sausumos
  sienų, o tarpvalstybinį bendradarbiavimą
  prie jūrų sienų
  reikėtų integruoti į tarptautinio
  bendradarbiavimo
  komponentą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

pagal tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponentą reikėtų siekti spręsti bendrus drauge pasienio regionuose nustatytus uždavinius ir išnaudoti nepanaudotas pasienio regionų ekonomikos augimo galimybes, kaip pažymėta Komisijos komunikate „Ekonomikos augimo ir sanglaudos skatinimas ES pasienio regionuose“ (23) (toliau – Pasienio regionų komunikatas).
  Tad
  tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponentas turėtų
  apsiriboti bendradarbiavimu
  prie sausumos
  sienų, o tarpvalstybinį bendradarbiavimą
  prie jūrų sienų
  reikėtų integruoti į tarptautinio
  bendradarbiavimo
  komponentą
  ;

| (4) | pagal tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponentą reikėtų siekti spręsti bendrus drauge pasienio regionuose nustatytus uždavinius ir išnaudoti nepanaudotas pasienio regionų ekonomikos augimo galimybes, kaip pažymėta Komisijos komunikate „Ekonomikos augimo ir sanglaudos skatinimas ES pasienio regionuose“ (23) (toliau – Pasienio regionų komunikatas).
  Todėl
  tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponentas turėtų
  apimti bendradarbiavimą
  prie sausumos
  arba
  prie jūrų sienų
  , nedarant poveikio naujam atokiausių regionų
  bendradarbiavimo
  komponentui
  ; |
| --- | --- |

(4)

pagal tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponentą reikėtų siekti spręsti bendrus drauge pasienio regionuose nustatytus uždavinius ir išnaudoti nepanaudotas pasienio regionų ekonomikos augimo galimybes, kaip pažymėta Komisijos komunikate „Ekonomikos augimo ir sanglaudos skatinimas ES pasienio regionuose“ (23) (toliau – Pasienio regionų komunikatas).
  Todėl
  tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponentas turėtų
  apimti bendradarbiavimą
  prie sausumos
  arba
  prie jūrų sienų
  , nedarant poveikio naujam atokiausių regionų
  bendradarbiavimo
  komponentui
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | į tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponentą taip pat reikėtų įtraukti bendradarbiavimą tarp vienos ar kelių valstybių narių ir vienos ar kelių šalių ir kitų teritorijų už Sąjungos ribų. Šį reglamentą taikant ir vidaus, ir išorės tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, taikytinos nuostatos dėl valstybių narių programų institucijų, už Sąjungos ribų veikiančių institucijų partnerių ir paramos gavėjų turėtų būti daug paprastesnės ir darnesnės, palyginti su 2014–2020 m. laikotarpiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

į tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponentą taip pat reikėtų įtraukti bendradarbiavimą tarp vienos ar kelių valstybių narių ir vienos ar kelių šalių ir kitų teritorijų už Sąjungos ribų. Šį reglamentą taikant ir vidaus, ir išorės tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, taikytinos nuostatos dėl valstybių narių programų institucijų, už Sąjungos ribų veikiančių institucijų partnerių ir paramos gavėjų turėtų būti daug paprastesnės ir darnesnės, palyginti su 2014–2020 m. laikotarpiu;

| (5) | į tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponentą taip pat reikėtų įtraukti bendradarbiavimą tarp vienos ar kelių valstybių narių
  ar jų regionų
  ir vienos ar kelių šalių
  ar regionų
  ir kitų teritorijų už Sąjungos ribų. Šį reglamentą taikant ir vidaus, ir išorės tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, taikytinos nuostatos dėl valstybių narių programų institucijų, už Sąjungos ribų veikiančių institucijų partnerių ir paramos gavėjų turėtų būti daug paprastesnės ir darnesnės, palyginti su 2014–2020 m. laikotarpiu; |
| --- | --- |

(5)

į tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponentą taip pat reikėtų įtraukti bendradarbiavimą tarp vienos ar kelių valstybių narių
  ar jų regionų
  ir vienos ar kelių šalių
  ar regionų
  ir kitų teritorijų už Sąjungos ribų. Šį reglamentą taikant ir vidaus, ir išorės tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, taikytinos nuostatos dėl valstybių narių programų institucijų, už Sąjungos ribų veikiančių institucijų partnerių ir paramos gavėjų turėtų būti daug paprastesnės ir darnesnės, palyginti su 2014–2020 m. laikotarpiu;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | pagal tarptautinio bendradarbiavimo ir jūrų srities bendradarbiavimo komponentą bendradarbiavimą reikėtų siekti stiprinti veiksmais, kuriais skatinama su Sąjungos sanglaudos politikos prioritetais susijusi integruota teritorinė plėtra,
  į šį komponentą taip pat reikėtų įtraukti tarpvalstybinį jūrų srities bendradarbiavimą
  . Tarptautinis bendradarbiavimas turėtų apimti
  didesnes Sąjungos žemyninės dalies teritorijas
  ,
  o jūrų srities bendradarbiavimas
   – teritorijas aplink jūrų baseinus,
  į jį taip pat reikėtų integruoti 2014–2020 m. programavimo laikotarpio bendradarbiavimą prie jūrų sienų. Kad ankstesnį tarpvalstybinį jūrų srities bendradarbiavimą būtų galima tęsti, jį įtraukus į bendresnę jūrų srities bendradarbiavimo sistemą, reikėtų suteikti kuo daugiau lankstumo, ypač apibrėžiant bendradarbiavimo teritoriją, nustatant konkrečius bendradarbiavimo tikslus, reikalavimus dėl projektų partnerių, kuriant paprogrames ir specialius iniciatyvinius komitetus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

pagal tarptautinio bendradarbiavimo ir jūrų srities bendradarbiavimo komponentą bendradarbiavimą reikėtų siekti stiprinti veiksmais, kuriais skatinama su Sąjungos sanglaudos politikos prioritetais susijusi integruota teritorinė plėtra,
  į šį komponentą taip pat reikėtų įtraukti tarpvalstybinį jūrų srities bendradarbiavimą
  . Tarptautinis bendradarbiavimas turėtų apimti
  didesnes Sąjungos žemyninės dalies teritorijas
  ,
  o jūrų srities bendradarbiavimas
   – teritorijas aplink jūrų baseinus,
  į jį taip pat reikėtų integruoti 2014–2020 m. programavimo laikotarpio bendradarbiavimą prie jūrų sienų. Kad ankstesnį tarpvalstybinį jūrų srities bendradarbiavimą būtų galima tęsti, jį įtraukus į bendresnę jūrų srities bendradarbiavimo sistemą, reikėtų suteikti kuo daugiau lankstumo, ypač apibrėžiant bendradarbiavimo teritoriją, nustatant konkrečius bendradarbiavimo tikslus, reikalavimus dėl projektų partnerių, kuriant paprogrames ir specialius iniciatyvinius komitetus;

| (6) | pagal tarptautinio bendradarbiavimo ir jūrų srities bendradarbiavimo komponentą bendradarbiavimą reikėtų siekti stiprinti veiksmais, kuriais skatinama su Sąjungos sanglaudos politikos prioritetais susijusi integruota teritorinė plėtra,
  visapusiškai laikantis subsidiarumo principo
  . Tarptautinis bendradarbiavimas turėtų apimti
  didesnius tarptautinius regionus ir
  ,
  atitinkamais atvejais,
   – teritorijas aplink jūrų baseinus,
  kurių geografinė apimtis viršija tarpvalstybinio
  bendradarbiavimo
  programų teritorijas
  ; |
| --- | --- |

(6)

pagal tarptautinio bendradarbiavimo ir jūrų srities bendradarbiavimo komponentą bendradarbiavimą reikėtų siekti stiprinti veiksmais, kuriais skatinama su Sąjungos sanglaudos politikos prioritetais susijusi integruota teritorinė plėtra,
  visapusiškai laikantis subsidiarumo principo
  . Tarptautinis bendradarbiavimas turėtų apimti
  didesnius tarptautinius regionus ir
  ,
  atitinkamais atvejais,
   – teritorijas aplink jūrų baseinus,
  kurių geografinė apimtis viršija tarpvalstybinio
  bendradarbiavimo
  programų teritorijas
  ;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | atsižvelgiant į tarpvalstybinio ir tarptautinio bendradarbiavimo 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu atokiausiuose regionuose patirtį ir tai, kad abiejų komponentų derinimas pagal vieną programą vienoje bendradarbiavimo teritorijoje nepadėjo pakankamai supaprastinti nei programos institucijoms, nei paramos gavėjams taikomos tvarkos, reikėtų sukurti specialų atokiausių regionų komponentą, kad atokiausi regionai galėtų bendradarbiauti su
  kaimyninėmis
  šalimis ir teritorijomis veiksmingiausiu ir paprasčiausiu būdu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

atsižvelgiant į tarpvalstybinio ir tarptautinio bendradarbiavimo 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu atokiausiuose regionuose patirtį ir tai, kad abiejų komponentų derinimas pagal vieną programą vienoje bendradarbiavimo teritorijoje nepadėjo pakankamai supaprastinti nei programos institucijoms, nei paramos gavėjams taikomos tvarkos, reikėtų sukurti specialų atokiausių regionų komponentą, kad atokiausi regionai galėtų bendradarbiauti su
  kaimyninėmis
  šalimis ir teritorijomis veiksmingiausiu ir paprasčiausiu būdu;

| (7) | atsižvelgiant į tarpvalstybinio ir tarptautinio bendradarbiavimo 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu atokiausiuose regionuose patirtį ir tai, kad abiejų komponentų derinimas pagal vieną programą vienoje bendradarbiavimo teritorijoje nepadėjo pakankamai supaprastinti nei programos institucijoms, nei paramos gavėjams taikomos tvarkos, reikėtų sukurti
  papildomą
  specialų atokiausių regionų komponentą, kad atokiausi regionai galėtų bendradarbiauti su
  trečiosiomis valstybėmis, užjūrio
  šalimis ir teritorijomis
  (UŠT) arba regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijomis
  veiksmingiausiu ir paprasčiausiu būdu
  , atsižvelgiant į jų ypatumus
  ; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgiant į tarpvalstybinio ir tarptautinio bendradarbiavimo 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu atokiausiuose regionuose patirtį ir tai, kad abiejų komponentų derinimas pagal vieną programą vienoje bendradarbiavimo teritorijoje nepadėjo pakankamai supaprastinti nei programos institucijoms, nei paramos gavėjams taikomos tvarkos, reikėtų sukurti
  papildomą
  specialų atokiausių regionų komponentą, kad atokiausi regionai galėtų bendradarbiauti su
  trečiosiomis valstybėmis, užjūrio
  šalimis ir teritorijomis
  (UŠT) arba regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijomis
  veiksmingiausiu ir paprasčiausiu būdu
  , atsižvelgiant į jų ypatumus
  ;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant INTERREG tarpregioninio bendradarbiavimo programas, ir tai, kad toks bendradarbiavimas pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslui skirtas programas 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu buvo nepakankamas,
  pagal tarpregioninio bendradarbiavimo komponentą dėmesį reikėtų konkrečiau sutelkti į sanglaudos politikos veiksmingumo didinimą. Todėl pagal šį komponentą reikėtų apsiriboti dviem programomis: pagal vieną reikėtų suteikti galimybių įgyti įvairios patirties
  ,
  taikyti novatoriškus metodus, stiprinti
  abiejų tikslų
  programų įgyvendinimo gebėjimus bei skatinti naudotis Europos teritorinio bendradarbiavimo grupėmis, kuriamomis arba ketinamomis kurti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą
  (
  EB) Nr. 1082/2006

   (24)

  , pagal kitą – tobulinti vystymosi tendencijų analizę. Visoje Sąjungoje vykstantį bendradarbiavimą pagal projektus reikėtų integruoti į naują tarpregioninių
  investicijų į 
  inovacijas komponentą
  ir
  glaudžiai susieti su Komisijos komunikato „Inovacijų stiprinimas
  Europos
  regionuose: atsparus, integracinis ir tvarus
  teritorinio
  lygmens ekonomikos augimas“

   (25)

  įgyvendinimu, ypač remti temines pažangiosios specializacijos platformas energetikos, pramonės modernizavimo
  ir
  žemės ūkio maisto produktų srityse
  .
  Galiausiai pažymėtina, kad integruotas teritorinis vystymasis
  ,
  sutelktas į funkcines miestų teritorijas arba miestų teritorijas
  ,
  turėtų būti vykdomas pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslui skirtas programas ir aprašytas viename lydimajame dokumente „Europos miestų iniciatyva“. Abi tarpregioninio
  bendradarbiavimo
  komponento programos turėtų apimti visą Sąjungą
  ,
  galimybę jose dalyvauti taip pat reikėtų suteikti trečiosioms valstybėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant INTERREG tarpregioninio bendradarbiavimo programas, ir tai, kad toks bendradarbiavimas pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslui skirtas programas 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu buvo nepakankamas,
  pagal tarpregioninio bendradarbiavimo komponentą dėmesį reikėtų konkrečiau sutelkti į sanglaudos politikos veiksmingumo didinimą. Todėl pagal šį komponentą reikėtų apsiriboti dviem programomis: pagal vieną reikėtų suteikti galimybių įgyti įvairios patirties
  ,
  taikyti novatoriškus metodus, stiprinti
  abiejų tikslų
  programų įgyvendinimo gebėjimus bei skatinti naudotis Europos teritorinio bendradarbiavimo grupėmis, kuriamomis arba ketinamomis kurti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą
  (
  EB) Nr. 1082/2006

   (24)

  , pagal kitą – tobulinti vystymosi tendencijų analizę. Visoje Sąjungoje vykstantį bendradarbiavimą pagal projektus reikėtų integruoti į naują tarpregioninių
  investicijų į 
  inovacijas komponentą
  ir
  glaudžiai susieti su Komisijos komunikato „Inovacijų stiprinimas
  Europos
  regionuose: atsparus, integracinis ir tvarus
  teritorinio
  lygmens ekonomikos augimas“

   (25)

  įgyvendinimu, ypač remti temines pažangiosios specializacijos platformas energetikos, pramonės modernizavimo
  ir
  žemės ūkio maisto produktų srityse
  .
  Galiausiai pažymėtina, kad integruotas teritorinis vystymasis
  ,
  sutelktas į funkcines miestų teritorijas arba miestų teritorijas
  ,
  turėtų būti vykdomas pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslui skirtas programas ir aprašytas viename lydimajame dokumente „Europos miestų iniciatyva“. Abi tarpregioninio
  bendradarbiavimo
  komponento programos turėtų apimti visą Sąjungą
  ,
  galimybę jose dalyvauti taip pat reikėtų suteikti trečiosioms valstybėms;

| (8) | atsižvelgiant į 
  teigiamą
  patirtį
  , viena vertus
  , įgytą įgyvendinant INTERREG tarpregioninio bendradarbiavimo programas, ir
  , kita vertus, turint omenyje
  tai, kad toks bendradarbiavimas pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslui skirtas programas 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu buvo nepakankamas,
  matyti, kad tarpregioninis miestų ir regionų bendradarbiavimas keičiantis patirtimi
  ,
  stiprinant gebėjimus
  abiejų tikslų (investicijų į 
  ekonomikos augimą
  ir
  darbo vietų kūrimą ir
  Europos teritorinio
  bendradarbiavimo) programose yra svarbus elementas ieškant bendrų sprendimų sanglaudos politikos srityje
  ir
  kuriant ilgalaikes partnerystes
  .
  Todėl reikėtų toliau vykdyti esamas programas
  ,
  visų pirma toliau remti projektais pagrįstą bendradarbiavimą
  ,
  taip pat remti Europos teritorinio
  bendradarbiavimo
  grupes
  ,
  ir toliau įgyvendinti makroregionines strategijas. |
| --- | --- |

(8)

atsižvelgiant į 
  teigiamą
  patirtį
  , viena vertus
  , įgytą įgyvendinant INTERREG tarpregioninio bendradarbiavimo programas, ir
  , kita vertus, turint omenyje
  tai, kad toks bendradarbiavimas pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslui skirtas programas 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu buvo nepakankamas,
  matyti, kad tarpregioninis miestų ir regionų bendradarbiavimas keičiantis patirtimi
  ,
  stiprinant gebėjimus
  abiejų tikslų (investicijų į 
  ekonomikos augimą
  ir
  darbo vietų kūrimą ir
  Europos teritorinio
  bendradarbiavimo) programose yra svarbus elementas ieškant bendrų sprendimų sanglaudos politikos srityje
  ir
  kuriant ilgalaikes partnerystes
  .
  Todėl reikėtų toliau vykdyti esamas programas
  ,
  visų pirma toliau remti projektais pagrįstą bendradarbiavimą
  ,
  taip pat remti Europos teritorinio
  bendradarbiavimo
  grupes
  ,
  ir toliau įgyvendinti makroregionines strategijas.

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | Naujoji tarpregioninių investicijų į inovacijas iniciatyva turėtų būti grindžiama pažangiąja specializacija ir naudojama siekiant remti temines pažangiosios specializacijos platformas tokiose srityse kaip energetika, pramonės modernizavimas, žiedinė ekonomika, socialinės inovacijos, aplinka ir žemės ūkio maisto produktai, taip pat padėti subjektams, dalyvaujantiems pažangiosios specializacijos strategijose, kartu kurti inovacijas ir į Europos rinką įtraukti novatoriškus produktus, procesus ir ekosistemas. Faktai rodo, kad naujų technologijų (pvz., bazinių didelio poveikio technologijų) demonstravimo išbandymo ir patvirtinimo etape vis dar esama nuolatinių sisteminių trūkumų, ypač kai inovacijos yra papildomų regioninių specializacijų, kuriomis kuriamos inovatyvios vertės grandinės, integravimo rezultatas. Šie trūkumai yra ypač svarbūs etape nuo išbandymo iki visiško įsisavinimo rinkoje. Kai kuriose strateginėse technologijų ir pramonės srityse MVĮ šiuo metu negali dėti vilčių į labai gerą, atvirą ir sujungtą visos Europos demonstracinę infrastruktūrą. Tarpregioninio bendradarbiavimo iniciatyvos programos turėtų apimti visą Europos Sąjungą, galimybę jose dalyvauti taip pat reikėtų suteikti UŠT, trečiosioms valstybėms, jų regionams ir kaimyninių šalių atokiausių regionų regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijomis. Reikėtų skatinti tarpregioninių investicijų į inovacijas ir kitų atitinkamų ES programų, pavyzdžiui, iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų remiamų programų, programos „Horizontas 2020“, Europos skaitmeninės rinkos ir Bendrosios rinkos programos, sąveiką, nes jos padidins investicijų poveikį ir suteiks piliečiams daugiau naudos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

Naujoji tarpregioninių investicijų į inovacijas iniciatyva turėtų būti grindžiama pažangiąja specializacija ir naudojama siekiant remti temines pažangiosios specializacijos platformas tokiose srityse kaip energetika, pramonės modernizavimas, žiedinė ekonomika, socialinės inovacijos, aplinka ir žemės ūkio maisto produktai, taip pat padėti subjektams, dalyvaujantiems pažangiosios specializacijos strategijose, kartu kurti inovacijas ir į Europos rinką įtraukti novatoriškus produktus, procesus ir ekosistemas. Faktai rodo, kad naujų technologijų (pvz., bazinių didelio poveikio technologijų) demonstravimo išbandymo ir patvirtinimo etape vis dar esama nuolatinių sisteminių trūkumų, ypač kai inovacijos yra papildomų regioninių specializacijų, kuriomis kuriamos inovatyvios vertės grandinės, integravimo rezultatas. Šie trūkumai yra ypač svarbūs etape nuo išbandymo iki visiško įsisavinimo rinkoje. Kai kuriose strateginėse technologijų ir pramonės srityse MVĮ šiuo metu negali dėti vilčių į labai gerą, atvirą ir sujungtą visos Europos demonstracinę infrastruktūrą. Tarpregioninio bendradarbiavimo iniciatyvos programos turėtų apimti visą Europos Sąjungą, galimybę jose dalyvauti taip pat reikėtų suteikti UŠT, trečiosioms valstybėms, jų regionams ir kaimyninių šalių atokiausių regionų regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijomis. Reikėtų skatinti tarpregioninių investicijų į inovacijas ir kitų atitinkamų ES programų, pavyzdžiui, iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų remiamų programų, programos „Horizontas 2020“, Europos skaitmeninės rinkos ir Bendrosios rinkos programos, sąveiką, nes jos padidins investicijų poveikį ir suteiks piliečiams daugiau naudos;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | reikėtų apibrėžti objektyvius kriterijus, pagal kuriuos būtų galima nustatyti reikalavimus atitinkančius regionus ir teritorijas. Todėl Sąjungos lygmeniu nustatant reikalavimus atitinkančius regionus ir teritorijas, reikėtų remtis bendra Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1059/2003 (26) nustatyta regionų klasifikavimo sistema; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

reikėtų apibrėžti objektyvius kriterijus, pagal kuriuos būtų galima nustatyti reikalavimus atitinkančius regionus ir teritorijas. Todėl Sąjungos lygmeniu nustatant reikalavimus atitinkančius regionus ir teritorijas, reikėtų remtis bendra Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1059/2003 (26) nustatyta regionų klasifikavimo sistema;

| (9) | reikėtų apibrėžti
  bendrus
  objektyvius kriterijus, pagal kuriuos būtų galima nustatyti reikalavimus atitinkančius regionus ir teritorijas. Todėl Sąjungos lygmeniu nustatant reikalavimus atitinkančius regionus ir teritorijas, reikėtų remtis bendra Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1059/2003 (26) nustatyta regionų klasifikavimo sistema; |
| --- | --- |

(9)

reikėtų apibrėžti
  bendrus
  objektyvius kriterijus, pagal kuriuos būtų galima nustatyti reikalavimus atitinkančius regionus ir teritorijas. Todėl Sąjungos lygmeniu nustatant reikalavimus atitinkančius regionus ir teritorijas, reikėtų remtis bendra Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1059/2003 (26) nustatyta regionų klasifikavimo sistema;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | būtina toliau remti arba prireikus užmegzti visų lygmenų bendradarbiavimą su Sąjungos kaimyninėmis trečiosiomis valstybėms, nes toks bendradarbiavimas yra svarbi regioninės plėtros politikos priemonė ir turėtų būti naudingas su trečiosiomis valstybėms sienas turinčių valstybių narių regionams. Dėl to ERPF ir Sąjungos išorės finansavimo priemonių, PNPP (27), KPTBP (28) ir UŠTP (29), lėšomis reikėtų remti tarpvalstybinio, tarptautinio bendradarbiavimo,
  jūrų srities bendradarbiavimo,
  atokiausių regionų bendradarbiavimo ir tarpregioninio bendradarbiavimo programas. ERPF ir Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis teikiama parama turėtų būti grindžiama abipusiškumo ir proporcingumo principais. Tačiau dėl PNPP III TB ir KPTBP TB pažymėtina, kad ERPF parama turėtų būti papildyta bent lygiavertėmis PNPP III TB ir KPTBP TB sumomis, laikantis atitinkamame teisės akte nustatytų maksimalių sumų
  , t. y. iki 3 proc. PNPP III finansinio biudžeto ir iki 4 proc. KPTBP finansinio biudžeto pagal Kaimynystės geografinę programą, kaip nustatyta KPTBP reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

būtina toliau remti arba prireikus užmegzti visų lygmenų bendradarbiavimą su Sąjungos kaimyninėmis trečiosiomis valstybėms, nes toks bendradarbiavimas yra svarbi regioninės plėtros politikos priemonė ir turėtų būti naudingas su trečiosiomis valstybėms sienas turinčių valstybių narių regionams. Dėl to ERPF ir Sąjungos išorės finansavimo priemonių, PNPP (27), KPTBP (28) ir UŠTP (29), lėšomis reikėtų remti tarpvalstybinio, tarptautinio bendradarbiavimo,
  jūrų srities bendradarbiavimo,
  atokiausių regionų bendradarbiavimo ir tarpregioninio bendradarbiavimo programas. ERPF ir Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis teikiama parama turėtų būti grindžiama abipusiškumo ir proporcingumo principais. Tačiau dėl PNPP III TB ir KPTBP TB pažymėtina, kad ERPF parama turėtų būti papildyta bent lygiavertėmis PNPP III TB ir KPTBP TB sumomis, laikantis atitinkamame teisės akte nustatytų maksimalių sumų
  , t. y. iki 3 proc. PNPP III finansinio biudžeto ir iki 4 proc. KPTBP finansinio biudžeto pagal Kaimynystės geografinę programą, kaip nustatyta KPTBP reglamento 4 straipsnio 2 dalies a punkte
  ;

| (10) | būtina toliau remti arba prireikus užmegzti visų lygmenų bendradarbiavimą su Sąjungos kaimyninėmis trečiosiomis valstybėms, nes toks bendradarbiavimas yra svarbi regioninės plėtros politikos priemonė ir turėtų būti naudingas su trečiosiomis valstybėms sienas turinčių valstybių narių regionams. Dėl to ERPF ir Sąjungos išorės finansavimo priemonių, PNPP (27), KPTBP (28) ir UŠTP (29), lėšomis reikėtų remti tarpvalstybinio, tarptautinio bendradarbiavimo, atokiausių regionų bendradarbiavimo ir tarpregioninio bendradarbiavimo programas. ERPF ir Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis teikiama parama turėtų būti grindžiama abipusiškumo ir proporcingumo principais. Tačiau dėl PNPP III TB ir KPTBP TB pažymėtina, kad ERPF parama turėtų būti papildyta bent lygiavertėmis PNPP III TB ir KPTBP TB sumomis, laikantis atitinkamame teisės akte nustatytų maksimalių sumų; |
| --- | --- |

(10)

būtina toliau remti arba prireikus užmegzti visų lygmenų bendradarbiavimą su Sąjungos kaimyninėmis trečiosiomis valstybėms, nes toks bendradarbiavimas yra svarbi regioninės plėtros politikos priemonė ir turėtų būti naudingas su trečiosiomis valstybėms sienas turinčių valstybių narių regionams. Dėl to ERPF ir Sąjungos išorės finansavimo priemonių, PNPP (27), KPTBP (28) ir UŠTP (29), lėšomis reikėtų remti tarpvalstybinio, tarptautinio bendradarbiavimo, atokiausių regionų bendradarbiavimo ir tarpregioninio bendradarbiavimo programas. ERPF ir Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis teikiama parama turėtų būti grindžiama abipusiškumo ir proporcingumo principais. Tačiau dėl PNPP III TB ir KPTBP TB pažymėtina, kad ERPF parama turėtų būti papildyta bent lygiavertėmis PNPP III TB ir KPTBP TB sumomis, laikantis atitinkamame teisės akte nustatytų maksimalių sumų;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | siekiant užtikrinti tinkamą šiuo metu vykdomų bendradarbiavimo programų tęstinumą, ypatingą dėmesį reikėtų skirti regionams, kurie tampa naujomis Sąjungos sienomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

siekiant užtikrinti tinkamą šiuo metu vykdomų bendradarbiavimo programų tęstinumą, ypatingą dėmesį reikėtų skirti regionams, kurie tampa naujomis Sąjungos sienomis;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | PNPP III paramą daugiausia reikėtų sutelkti į pagalbą PNPP paramos gavėjams, padedant jiems stiprinti demokratines institucijas ir teisinę valstybę, įgyvendinti teismų sistemos ir viešojo administravimo reformas, užtikrinti pagarbą pagrindinėms teisėms, skatinti lyčių lygybę, toleranciją, socialinę įtrauktį ir nediskriminavimą. Teikiant PNPP paramą reikėtų toliau remti PNPP paramos gavėjų pastangas plėtoti regioninį, makroregioninį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą bei teritorinę plėtrą, be kita ko, įgyvendinant Sąjungos makroregionines strategijas. Be to, teikiant PNPP paramą reikėtų spręsti saugumo, migracijos, sienų valdymo klausimus, užtikrinti galimybę naudotis tarptautine apsauga, dalytis svarbia informacija, stiprinti sienų kontrolę ir bendromis pastangomis kovoti su neteisėta migracija ir neteisėtu migrantų gabenimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

PNPP III paramą daugiausia reikėtų sutelkti į pagalbą PNPP paramos gavėjams, padedant jiems stiprinti demokratines institucijas ir teisinę valstybę, įgyvendinti teismų sistemos ir viešojo administravimo reformas, užtikrinti pagarbą pagrindinėms teisėms, skatinti lyčių lygybę, toleranciją, socialinę įtrauktį ir nediskriminavimą. Teikiant PNPP paramą reikėtų toliau remti PNPP paramos gavėjų pastangas plėtoti regioninį, makroregioninį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą bei teritorinę plėtrą, be kita ko, įgyvendinant Sąjungos makroregionines strategijas. Be to, teikiant PNPP paramą reikėtų spręsti saugumo, migracijos, sienų valdymo klausimus, užtikrinti galimybę naudotis tarptautine apsauga, dalytis svarbia informacija, stiprinti sienų kontrolę ir bendromis pastangomis kovoti su neteisėta migracija ir neteisėtu migrantų gabenimu;

| (11) | PNPP III paramą daugiausia reikėtų sutelkti į pagalbą PNPP paramos gavėjams, padedant jiems stiprinti demokratines institucijas ir teisinę valstybę, įgyvendinti teismų sistemos ir viešojo administravimo reformas, užtikrinti pagarbą pagrindinėms teisėms, skatinti lyčių lygybę, toleranciją, socialinę įtrauktį ir nediskriminavimą
  , taip pat regioninę ir vietos plėtrą
  . Teikiant PNPP paramą reikėtų toliau remti PNPP paramos gavėjų pastangas plėtoti regioninį, makroregioninį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą bei teritorinę plėtrą, be kita ko, įgyvendinant Sąjungos makroregionines strategijas. Be to, teikiant PNPP paramą reikėtų spręsti saugumo, migracijos, sienų valdymo klausimus, užtikrinti galimybę naudotis tarptautine apsauga, dalytis svarbia informacija, stiprinti sienų kontrolę ir bendromis pastangomis kovoti su neteisėta migracija ir neteisėtu migrantų gabenimu; |
| --- | --- |

(11)

PNPP III paramą daugiausia reikėtų sutelkti į pagalbą PNPP paramos gavėjams, padedant jiems stiprinti demokratines institucijas ir teisinę valstybę, įgyvendinti teismų sistemos ir viešojo administravimo reformas, užtikrinti pagarbą pagrindinėms teisėms, skatinti lyčių lygybę, toleranciją, socialinę įtrauktį ir nediskriminavimą
  , taip pat regioninę ir vietos plėtrą
  . Teikiant PNPP paramą reikėtų toliau remti PNPP paramos gavėjų pastangas plėtoti regioninį, makroregioninį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą bei teritorinę plėtrą, be kita ko, įgyvendinant Sąjungos makroregionines strategijas. Be to, teikiant PNPP paramą reikėtų spręsti saugumo, migracijos, sienų valdymo klausimus, užtikrinti galimybę naudotis tarptautine apsauga, dalytis svarbia informacija, stiprinti sienų kontrolę ir bendromis pastangomis kovoti su neteisėta migracija ir neteisėtu migrantų gabenimu;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | kuriant sinergiją su Sąjungos išorės veiksmais ir vystymosi programomis taip pat turėtų būti padedama užtikrinti kuo didesnį poveikį, kartu laikantis politikos suderinamumo vystymosi labui principo, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnyje. Siekiant DVT nepaprastai svarbu užtikrinti visų ES politikos priemonių suderinamumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

kuriant sinergiją su Sąjungos išorės veiksmais ir vystymosi programomis taip pat turėtų būti padedama užtikrinti kuo didesnį poveikį, kartu laikantis politikos suderinamumo vystymosi labui principo, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnyje. Siekiant DVT nepaprastai svarbu užtikrinti visų ES politikos priemonių suderinamumą;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | atsižvelgiant į specifinę Sąjungos atokiausių regionų padėtį, reikia priimti priemones
  , kuriose būtų išdėstyta
  ,
  kokiomis sąlygomis
  šie regionai gali naudotis struktūriniais fondais. Dėl to, siekiant supaprastinti ir paskatinti bendradarbiavimą su
  kaimynais
  ir kartu atsižvelgti į Komisijos komunikatą „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ (31), tam tikras šio reglamento nuostatas reikėtų pritaikyti prie ES atokiausių regionų specifikos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

atsižvelgiant į specifinę Sąjungos atokiausių regionų padėtį, reikia priimti priemones
  , kuriose būtų išdėstyta
  ,
  kokiomis sąlygomis
  šie regionai gali naudotis struktūriniais fondais. Dėl to, siekiant supaprastinti ir paskatinti bendradarbiavimą su
  kaimynais
  ir kartu atsižvelgti į Komisijos komunikatą „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ (31), tam tikras šio reglamento nuostatas reikėtų pritaikyti prie ES atokiausių regionų specifikos;

| (14) | atsižvelgiant į specifinę Sąjungos atokiausių regionų padėtį, reikia priimti priemones
  dėl sąlygų
  ,
  kuriomis
  šie regionai gali naudotis struktūriniais fondais
  , gerinimo
  . Dėl to, siekiant supaprastinti ir paskatinti
  jų
  bendradarbiavimą su
  trečiosiomis valstybėmis ir UŠT
  ir kartu atsižvelgti į Komisijos komunikatą „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“, tam tikras šio reglamento nuostatas reikėtų pritaikyti prie ES atokiausių regionų specifikos (31); |
| --- | --- |

(14)

atsižvelgiant į specifinę Sąjungos atokiausių regionų padėtį, reikia priimti priemones
  dėl sąlygų
  ,
  kuriomis
  šie regionai gali naudotis struktūriniais fondais
  , gerinimo
  . Dėl to, siekiant supaprastinti ir paskatinti
  jų
  bendradarbiavimą su
  trečiosiomis valstybėmis ir UŠT
  ir kartu atsižvelgti į Komisijos komunikatą „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“, tam tikras šio reglamento nuostatas reikėtų pritaikyti prie ES atokiausių regionų specifikos (31);

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14a) | šiuo reglamentu nustatoma, kad UŠT gali dalyvauti INTERREG programose. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas UŠT veiksmingai pasinaudoti galimybėmis ir dalyvauti, turi būti atsižvelgta į UŠT specifiką ir problemas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14a)

šiuo reglamentu nustatoma, kad UŠT gali dalyvauti INTERREG programose. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas UŠT veiksmingai pasinaudoti galimybėmis ir dalyvauti, turi būti atsižvelgta į UŠT specifiką ir problemas;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | reikia nustatyti, kokie ištekliai skiriami kiekvienam INTERREG komponentui, įskaitant kiekvienai valstybei narei tenkančią visos tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, tarptautiniam bendradarbiavimui,
  jūrų srities bendradarbiavimui,
  atokiausių regionų bendradarbiavimui ir tarpregioniniam bendradarbiavimui skiriamos sumos dalį ir valstybėms narėms suteikiamas galimybes lėšas lanksčiai skirstyti tarp komponentų;
  palyginti su 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu
  ,
  tarpvalstybiniam bendradarbiavimui skiriamą dalį reikėtų sumažinti, o tarptautiniam bendradarbiavimui
  ir
  jūrų srities bendradarbiavimui skiriamą dalį – padidinti
  ,
  nes į šį komponentą integruojamas jūrų srities bendradarbiavimas
  ,
  taip pat
  reikėtų
  sukurti naują atokiausių regionų bendradarbiavimo komponentą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

reikia nustatyti, kokie ištekliai skiriami kiekvienam INTERREG komponentui, įskaitant kiekvienai valstybei narei tenkančią visos tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, tarptautiniam bendradarbiavimui,
  jūrų srities bendradarbiavimui,
  atokiausių regionų bendradarbiavimui ir tarpregioniniam bendradarbiavimui skiriamos sumos dalį ir valstybėms narėms suteikiamas galimybes lėšas lanksčiai skirstyti tarp komponentų;
  palyginti su 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu
  ,
  tarpvalstybiniam bendradarbiavimui skiriamą dalį reikėtų sumažinti, o tarptautiniam bendradarbiavimui
  ir
  jūrų srities bendradarbiavimui skiriamą dalį – padidinti
  ,
  nes į šį komponentą integruojamas jūrų srities bendradarbiavimas
  ,
  taip pat
  reikėtų
  sukurti naują atokiausių regionų bendradarbiavimo komponentą
  ;

| (15) | reikia nustatyti, kokie ištekliai skiriami kiekvienam INTERREG komponentui, įskaitant kiekvienai valstybei narei tenkančią visos tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, tarptautiniam bendradarbiavimui, atokiausių regionų bendradarbiavimui ir tarpregioniniam bendradarbiavimui skiriamos sumos dalį ir valstybėms narėms suteikiamas galimybes lėšas lanksčiai skirstyti tarp komponentų.
  Tačiau atsižvelgiant į globalizaciją, bendradarbiavimas
  ,
  kurio tikslas – skatinti investicijas į darbo vietų kūrimą
  ir
  ekonomikos augimą, taip pat bendras investicijas su kitais regionais
  ,
  turėtų būti nustatomas pagal bendrus regionų ypatumus ir užmojus, o ne tik pagal sienas, todėl
  ,
  reaguojant į pasaulio rinkos padėtį,
  reikėtų
  skirti pakankamai papildomų lėšų naujai tarpregioninių investicijų į inovacijas iniciatyvai
  ; |
| --- | --- |

(15)

reikia nustatyti, kokie ištekliai skiriami kiekvienam INTERREG komponentui, įskaitant kiekvienai valstybei narei tenkančią visos tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, tarptautiniam bendradarbiavimui, atokiausių regionų bendradarbiavimui ir tarpregioniniam bendradarbiavimui skiriamos sumos dalį ir valstybėms narėms suteikiamas galimybes lėšas lanksčiai skirstyti tarp komponentų.
  Tačiau atsižvelgiant į globalizaciją, bendradarbiavimas
  ,
  kurio tikslas – skatinti investicijas į darbo vietų kūrimą
  ir
  ekonomikos augimą, taip pat bendras investicijas su kitais regionais
  ,
  turėtų būti nustatomas pagal bendrus regionų ypatumus ir užmojus, o ne tik pagal sienas, todėl
  ,
  reaguojant į pasaulio rinkos padėtį,
  reikėtų
  skirti pakankamai papildomų lėšų naujai tarpregioninių investicijų į inovacijas iniciatyvai
  ;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | atsižvelgiant į unikalias ir specifines Airijos salos aplinkybes ir siekiant remti Šiaurės ir Pietų bendradarbiavimą pagal Didžiojo penktadienio susitarimą,
  turėtų
  būti tęsiama nauja tarpvalstybinė programa PEACE PLUS ir būti grindžiama ankstesne Airijos ir Šiaurės Airijos pasienio grafysčių veikla, susijusia su ankstesnėmis programomis. Atsižvelgiant į programos praktinę svarbą reikia užtikrinti, kad pagal ją remiant taiką ir susitaikymą, ERPF lėšomis taip pat turėtų būti prisidedama, visų pirma bendruomenių sanglaudai skatinti skirtais veiksmais, prie atitinkamų regionų socialinio, ekonominio ir regioninio stabilumo skatinimo. Atsižvelgiant į programos specifiką, ji turėtų būti valdoma bendrai, o Jungtinės Karalystės įnašas turėtų būti integruotas į programą kaip asignuotosios išorės pajamos. Be to, tam tikros šio reglamento taisyklės dėl veiksmų atrankos neturėtų būti taikomos tos programos veiksmams, kuriais remiama taika ir susitaikymas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

atsižvelgiant į unikalias ir specifines Airijos salos aplinkybes ir siekiant remti Šiaurės ir Pietų bendradarbiavimą pagal Didžiojo penktadienio susitarimą,
  turėtų
  būti tęsiama nauja tarpvalstybinė programa PEACE PLUS ir būti grindžiama ankstesne Airijos ir Šiaurės Airijos pasienio grafysčių veikla, susijusia su ankstesnėmis programomis. Atsižvelgiant į programos praktinę svarbą reikia užtikrinti, kad pagal ją remiant taiką ir susitaikymą, ERPF lėšomis taip pat turėtų būti prisidedama, visų pirma bendruomenių sanglaudai skatinti skirtais veiksmais, prie atitinkamų regionų socialinio, ekonominio ir regioninio stabilumo skatinimo. Atsižvelgiant į programos specifiką, ji turėtų būti valdoma bendrai, o Jungtinės Karalystės įnašas turėtų būti integruotas į programą kaip asignuotosios išorės pajamos. Be to, tam tikros šio reglamento taisyklės dėl veiksmų atrankos neturėtų būti taikomos tos programos veiksmams, kuriais remiama taika ir susitaikymas;

| (18) | atsižvelgiant į unikalias ir specifines Airijos salos aplinkybes ir siekiant remti Šiaurės ir Pietų bendradarbiavimą pagal Didžiojo penktadienio susitarimą,
  turi
  būti tęsiama nauja tarpvalstybinė programa PEACE PLUS ir būti grindžiama ankstesne Airijos ir Šiaurės Airijos pasienio grafysčių veikla, susijusia su ankstesnėmis programomis. Atsižvelgiant į programos praktinę svarbą reikia užtikrinti, kad pagal ją remiant taiką ir susitaikymą, ERPF lėšomis taip pat turėtų būti prisidedama, visų pirma bendruomenių sanglaudai skatinti skirtais veiksmais, prie atitinkamų regionų socialinio, ekonominio ir regioninio stabilumo
  ir bendradarbiavimo
  skatinimo. Atsižvelgiant į programos specifiką, ji turėtų būti valdoma bendrai, o Jungtinės Karalystės įnašas turėtų būti integruotas į programą kaip asignuotosios išorės pajamos. Be to, tam tikros šio reglamento taisyklės dėl veiksmų atrankos neturėtų būti taikomos tos programos veiksmams, kuriais remiama taika ir susitaikymas; |
| --- | --- |

(18)

atsižvelgiant į unikalias ir specifines Airijos salos aplinkybes ir siekiant remti Šiaurės ir Pietų bendradarbiavimą pagal Didžiojo penktadienio susitarimą,
  turi
  būti tęsiama nauja tarpvalstybinė programa PEACE PLUS ir būti grindžiama ankstesne Airijos ir Šiaurės Airijos pasienio grafysčių veikla, susijusia su ankstesnėmis programomis. Atsižvelgiant į programos praktinę svarbą reikia užtikrinti, kad pagal ją remiant taiką ir susitaikymą, ERPF lėšomis taip pat turėtų būti prisidedama, visų pirma bendruomenių sanglaudai skatinti skirtais veiksmais, prie atitinkamų regionų socialinio, ekonominio ir regioninio stabilumo
  ir bendradarbiavimo
  skatinimo. Atsižvelgiant į programos specifiką, ji turėtų būti valdoma bendrai, o Jungtinės Karalystės įnašas turėtų būti integruotas į programą kaip asignuotosios išorės pajamos. Be to, tam tikros šio reglamento taisyklės dėl veiksmų atrankos neturėtų būti taikomos tos programos veiksmams, kuriais remiama taika ir susitaikymas;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | kad INTERREG poveikis būtų kuo didesnis, didžiąją Sąjungos paramos dalį reikėtų sutelkti nedideliam skaičiui politikos tikslų siekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

kad INTERREG poveikis būtų kuo didesnis, didžiąją Sąjungos paramos dalį reikėtų sutelkti nedideliam skaičiui politikos tikslų siekti;

| (20) | kad INTERREG poveikis būtų kuo didesnis, didžiąją Sąjungos paramos dalį reikėtų sutelkti nedideliam skaičiui politikos tikslų siekti.
  Reikėtų stiprinti INTERREG komponentų sąveiką ir papildomumą; |
| --- | --- |

(20)

kad INTERREG poveikis būtų kuo didesnis, didžiąją Sąjungos paramos dalį reikėtų sutelkti nedideliam skaičiui politikos tikslų siekti.
  Reikėtų stiprinti INTERREG komponentų sąveiką ir papildomumą;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | nuostatas dėl INTERREG programų rengimo, tvirtinimo ir keitimo, teritorinės plėtros, veiksmų atrankos, stebėsenos ir vertinimo, programų institucijų, veiksmų audito, skaidrumo ir komunikacijos (tokios pačios nuostatos išdėstytos Reglamente (ES) [naujasis BNR]) reikėtų pritaikyti pagal INTERREG programų specifiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

nuostatas dėl INTERREG programų rengimo, tvirtinimo ir keitimo, teritorinės plėtros, veiksmų atrankos, stebėsenos ir vertinimo, programų institucijų, veiksmų audito, skaidrumo ir komunikacijos (tokios pačios nuostatos išdėstytos Reglamente (ES) [naujasis BNR]) reikėtų pritaikyti pagal INTERREG programų specifiką;

| (21) | nuostatas dėl INTERREG programų rengimo, tvirtinimo ir keitimo, teritorinės plėtros, veiksmų atrankos, stebėsenos ir vertinimo, programų institucijų, veiksmų audito, skaidrumo ir komunikacijos (tokios pačios nuostatos išdėstytos Reglamente (ES) [naujasis BNR]) reikėtų pritaikyti pagal INTERREG programų specifiką.
  Šios specialios nuostatos turi būti paprastos ir aiškios, kad valstybės narės ir paramos gavėjai išvengtų perteklinio reglamentavimo ir papildomos administracinės naštos; |
| --- | --- |

(21)

nuostatas dėl INTERREG programų rengimo, tvirtinimo ir keitimo, teritorinės plėtros, veiksmų atrankos, stebėsenos ir vertinimo, programų institucijų, veiksmų audito, skaidrumo ir komunikacijos (tokios pačios nuostatos išdėstytos Reglamente (ES) [naujasis BNR]) reikėtų pritaikyti pagal INTERREG programų specifiką.
  Šios specialios nuostatos turi būti paprastos ir aiškios, kad valstybės narės ir paramos gavėjai išvengtų perteklinio reglamentavimo ir papildomos administracinės naštos;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

22 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (22) | 2014–2020 m. programų laikotarpio nuostatas dėl to, kokius veiksmus reikėtų laikyti iš tikrųjų bendrais veiksmais ir bendradarbiavimu, taip pat nuostatas dėl partnerystės įgyvendinant INTERREG veiksmus ir pagrindinio partnerio įsipareigojimų reikėtų palikti galioti. Tačiau INTERREG partneriai turėtų bendradarbiauti
  visais keturiais lygmenimis (
  rengimo, įgyvendinimo, personalo telkimo ir finansavimo), o pagal atokiausių regionų bendradarbiavimo komponentą – trimis iš keturių lygmenų, nes taip ERPF ir Sąjungos išorės finansavimo priemonių paramą būtų paprasčiau suderinti ir programų, ir veiksmų lygmenimis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22)

2014–2020 m. programų laikotarpio nuostatas dėl to, kokius veiksmus reikėtų laikyti iš tikrųjų bendrais veiksmais ir bendradarbiavimu, taip pat nuostatas dėl partnerystės įgyvendinant INTERREG veiksmus ir pagrindinio partnerio įsipareigojimų reikėtų palikti galioti. Tačiau INTERREG partneriai turėtų bendradarbiauti
  visais keturiais lygmenimis (
  rengimo, įgyvendinimo, personalo telkimo ir finansavimo), o pagal atokiausių regionų bendradarbiavimo komponentą – trimis iš keturių lygmenų, nes taip ERPF ir Sąjungos išorės finansavimo priemonių paramą būtų paprasčiau suderinti ir programų, ir veiksmų lygmenimis;

| (22) | 2014–2020 m. programų laikotarpio nuostatas dėl to, kokius veiksmus reikėtų laikyti iš tikrųjų bendrais veiksmais ir bendradarbiavimu, taip pat nuostatas dėl partnerystės įgyvendinant INTERREG veiksmus ir pagrindinio partnerio įsipareigojimų reikėtų palikti galioti. Tačiau INTERREG partneriai turėtų bendradarbiauti rengimo, įgyvendinimo, personalo telkimo ir
  (arba)
  finansavimo
  lygmenimis
  , o pagal atokiausių regionų bendradarbiavimo komponentą – trimis iš keturių lygmenų, nes taip ERPF ir Sąjungos išorės finansavimo priemonių paramą būtų paprasčiau suderinti ir programų, ir veiksmų lygmenimis; |
| --- | --- |

(22)

2014–2020 m. programų laikotarpio nuostatas dėl to, kokius veiksmus reikėtų laikyti iš tikrųjų bendrais veiksmais ir bendradarbiavimu, taip pat nuostatas dėl partnerystės įgyvendinant INTERREG veiksmus ir pagrindinio partnerio įsipareigojimų reikėtų palikti galioti. Tačiau INTERREG partneriai turėtų bendradarbiauti rengimo, įgyvendinimo, personalo telkimo ir
  (arba)
  finansavimo
  lygmenimis
  , o pagal atokiausių regionų bendradarbiavimo komponentą – trimis iš keturių lygmenų, nes taip ERPF ir Sąjungos išorės finansavimo priemonių paramą būtų paprasčiau suderinti ir programų, ir veiksmų lygmenimis;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

22 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (22a) | svarbus ir naudingas tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų instrumentas yra žmonių tarpusavio ryšiais pagrįsti projektai ir nedidelės apimties projektai, siekiant panaikinti dėl sienų kylančias bei tarpvalstybines kliūtis, skatinti žmonių bendravimą vietoje ir taip suartinti pasienio regionus ir jų gyventojus. Žmonių tarpusavio ryšiais pagrįsti projektai ir nedidelės apimties projektai vykdomi daugelyje sričių, pvz., kultūros, sporto, turizmo, bendrojo ir profesinio lavinimo, ekonomikos, mokslo, aplinkos apsaugos ir ekologijos, sveikatos priežiūros, susisiekimo ir mažųjų infrastruktūros projektų, administravimo bendradarbiavimo, ryšių su visuomene. Taip pat, kaip paaiškinta ir Regionų komiteto nuomonėje „Žmonių tarpusavio ryšiais pagrįsti projektai ir nedidelės apimties projektai“

   (32)

  , žmonių tarpusavio ryšiais pagrįsti projektai ir nedidelės apimties projektai pasižymi didele Europos pridėtine verte ir labai padeda siekti bendro tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų tikslo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22a)

svarbus ir naudingas tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų instrumentas yra žmonių tarpusavio ryšiais pagrįsti projektai ir nedidelės apimties projektai, siekiant panaikinti dėl sienų kylančias bei tarpvalstybines kliūtis, skatinti žmonių bendravimą vietoje ir taip suartinti pasienio regionus ir jų gyventojus. Žmonių tarpusavio ryšiais pagrįsti projektai ir nedidelės apimties projektai vykdomi daugelyje sričių, pvz., kultūros, sporto, turizmo, bendrojo ir profesinio lavinimo, ekonomikos, mokslo, aplinkos apsaugos ir ekologijos, sveikatos priežiūros, susisiekimo ir mažųjų infrastruktūros projektų, administravimo bendradarbiavimo, ryšių su visuomene. Taip pat, kaip paaiškinta ir Regionų komiteto nuomonėje „Žmonių tarpusavio ryšiais pagrįsti projektai ir nedidelės apimties projektai“

   (32)

  , žmonių tarpusavio ryšiais pagrįsti projektai ir nedidelės apimties projektai pasižymi didele Europos pridėtine verte ir labai padeda siekti bendro tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų tikslo;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | taisykles, pagal kurias reglamentuojami mažų projektų fondai – šie fondai veikia nuo
  pat INTERREG sukūrimo
  , tačiau jiems niekada nebuvo taikomos specialiosios nuostatos – reikėtų išdėstyti aiškiau. Kaip nurodyta Europos regionų komiteto nuomonėje „Žmonių
  tarpusavio ryšiais pagrįsti projektai ir nedidelės apimties projektai
  pagal tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas“

   (32)

  ,
  mažų projektų
  fondams tenka svarbus vaidmuo didinant piliečių ir institucijų tarpusavio pasitikėjimą
  ,
  jais kuriama didelė Europos pridėtinė vertė ir daug prisidedama prie bendro tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų tikslo įveikti sienų sudaromas kliūtis
  ir
  integruoti pasienio teritorijas
  bei
  jų piliečius.
  Kad galutiniams naudos gavėjams, kurie dažnai nėra pratę prašyti Sąjungos lėšų, būtų paprasčiau valdyti mažų projektų finansavimą, reikėtų nustatyti, kad iki tam tikros slenkstinės ribos privaloma taikyti supaprastintą išlaidų apmokėjimo tvarką ir fiksuotąsias sumas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

taisykles, pagal kurias reglamentuojami mažų projektų fondai – šie fondai veikia nuo
  pat INTERREG sukūrimo
  , tačiau jiems niekada nebuvo taikomos specialiosios nuostatos – reikėtų išdėstyti aiškiau. Kaip nurodyta Europos regionų komiteto nuomonėje „Žmonių
  tarpusavio ryšiais pagrįsti projektai ir nedidelės apimties projektai
  pagal tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas“

   (32)

  ,
  mažų projektų
  fondams tenka svarbus vaidmuo didinant piliečių ir institucijų tarpusavio pasitikėjimą
  ,
  jais kuriama didelė Europos pridėtinė vertė ir daug prisidedama prie bendro tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų tikslo įveikti sienų sudaromas kliūtis
  ir
  integruoti pasienio teritorijas
  bei
  jų piliečius.
  Kad galutiniams naudos gavėjams, kurie dažnai nėra pratę prašyti Sąjungos lėšų, būtų paprasčiau valdyti mažų projektų finansavimą, reikėtų nustatyti, kad iki tam tikros slenkstinės ribos privaloma taikyti supaprastintą išlaidų apmokėjimo tvarką ir fiksuotąsias sumas;

| (23) | nuo
  pat INTERREG sukūrimo
  žmonių
  tarpusavio ryšiais pagrįsti projektai ir nedidelės apimties projektai
  remiami iš esmės per
  mažų projektų
  fondus arba panašias priemones, tačiau niekada nebuvo parengtos šiems projektams skirtos nuostatos
  ,
  todėl būtina paaiškinti nedidelės apimties projektų valdymo taisykles. Siekiant išlaikyti žmonių tarpusavio ryšiais pagrįstų projektų ir nedidelės apimties projektų pridėtinę vertę
  ir
  naudą (taip pat ir vietos
  bei
  regionų vystymuisi), taip pat siekiant,
  kad galutiniams naudos gavėjams, kurie dažnai nėra pratę prašyti Sąjungos lėšų, būtų paprasčiau valdyti mažų projektų finansavimą, reikėtų nustatyti, kad iki tam tikros slenkstinės ribos privaloma taikyti supaprastintą išlaidų apmokėjimo tvarką ir fiksuotąsias sumas; |
| --- | --- |

(23)

nuo
  pat INTERREG sukūrimo
  žmonių
  tarpusavio ryšiais pagrįsti projektai ir nedidelės apimties projektai
  remiami iš esmės per
  mažų projektų
  fondus arba panašias priemones, tačiau niekada nebuvo parengtos šiems projektams skirtos nuostatos
  ,
  todėl būtina paaiškinti nedidelės apimties projektų valdymo taisykles. Siekiant išlaikyti žmonių tarpusavio ryšiais pagrįstų projektų ir nedidelės apimties projektų pridėtinę vertę
  ir
  naudą (taip pat ir vietos
  bei
  regionų vystymuisi), taip pat siekiant,
  kad galutiniams naudos gavėjams, kurie dažnai nėra pratę prašyti Sąjungos lėšų, būtų paprasčiau valdyti mažų projektų finansavimą, reikėtų nustatyti, kad iki tam tikros slenkstinės ribos privaloma taikyti supaprastintą išlaidų apmokėjimo tvarką ir fiksuotąsias sumas;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (24) | kadangi programose dalyvauja daugiau negu viena valstybė narė, todėl padidėja administracinės išlaidos, ypač susijusios su kontrole ir vertimu raštu, viršutinė techninės paramos išlaidų riba turėtų būti aukštesnė už ribą, nustatytą pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą. Siekiant kompensuoti didesnes administracines išlaidas, valstybės narės turėtų būti raginamos, kai įmanoma, mažinti administracinę bendrų projektų įgyvendinimo naštą. Be to, tam, kad būtų galima užtikrinti pakankamą veiksmingos techninės paramos veiklos finansavimą, INTERREG programoms, kurioms skiriama ribota Sąjungos parama, arba išorės tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoms reikėtų skirti tam tikrą minimalią techninės paramos sumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24)

kadangi programose dalyvauja daugiau negu viena valstybė narė, todėl padidėja administracinės išlaidos, ypač susijusios su kontrole ir vertimu raštu, viršutinė techninės paramos išlaidų riba turėtų būti aukštesnė už ribą, nustatytą pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą. Siekiant kompensuoti didesnes administracines išlaidas, valstybės narės turėtų būti raginamos, kai įmanoma, mažinti administracinę bendrų projektų įgyvendinimo naštą. Be to, tam, kad būtų galima užtikrinti pakankamą veiksmingos techninės paramos veiklos finansavimą, INTERREG programoms, kurioms skiriama ribota Sąjungos parama, arba išorės tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoms reikėtų skirti tam tikrą minimalią techninės paramos sumą;

| (24) | kadangi programose dalyvauja daugiau negu viena valstybė narė, todėl padidėja administracinės išlaidos,
  taip pat regionų kontaktiniams centrams (dar vadinamiems atstovybėmis), kurie yra svarbūs kontaktiniai partneriai projektų prašymų teikėjams ir jų vykdytojams, o kartu – tiesioginis ryšys su jungtiniais sekretoriatais ar atitinkamomis institucijomis,
  ypač susijusios su kontrole ir vertimu raštu, viršutinė techninės paramos išlaidų riba turėtų būti aukštesnė už ribą, nustatytą pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą. Siekiant kompensuoti didesnes administracines išlaidas, valstybės narės turėtų būti raginamos, kai įmanoma, mažinti administracinę bendrų projektų įgyvendinimo naštą. Be to, tam, kad būtų galima užtikrinti pakankamą veiksmingos techninės paramos veiklos finansavimą, INTERREG programoms, kurioms skiriama ribota Sąjungos parama, arba išorės tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoms reikėtų skirti tam tikrą minimalią techninės paramos sumą; |
| --- | --- |

(24)

kadangi programose dalyvauja daugiau negu viena valstybė narė, todėl padidėja administracinės išlaidos,
  taip pat regionų kontaktiniams centrams (dar vadinamiems atstovybėmis), kurie yra svarbūs kontaktiniai partneriai projektų prašymų teikėjams ir jų vykdytojams, o kartu – tiesioginis ryšys su jungtiniais sekretoriatais ar atitinkamomis institucijomis,
  ypač susijusios su kontrole ir vertimu raštu, viršutinė techninės paramos išlaidų riba turėtų būti aukštesnė už ribą, nustatytą pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą. Siekiant kompensuoti didesnes administracines išlaidas, valstybės narės turėtų būti raginamos, kai įmanoma, mažinti administracinę bendrų projektų įgyvendinimo naštą. Be to, tam, kad būtų galima užtikrinti pakankamą veiksmingos techninės paramos veiklos finansavimą, INTERREG programoms, kurioms skiriama ribota Sąjungos parama, arba išorės tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoms reikėtų skirti tam tikrą minimalią techninės paramos sumą;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

25 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (25a) | mažinant administracinę naštą Komisija, valstybės narės ir regionai turėtų glaudžiau bendradarbiauti, kad būtų galima taikyti Reglamento (ES) .../... [naujasis BNR] 77 straipsnyje nurodytas patobulintas atitinkamas INTERREG programos administravimo ir kontrolės sistemos nuostatas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25a)

mažinant administracinę naštą Komisija, valstybės narės ir regionai turėtų glaudžiau bendradarbiauti, kad būtų galima taikyti Reglamento (ES) .../... [naujasis BNR] 77 straipsnyje nurodytas patobulintas atitinkamas INTERREG programos administravimo ir kontrolės sistemos nuostatas;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

27 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (27) | valstybes nares reikėtų paraginti
  perduoti vadovaujančiosios institucijos funkcijas Europos teritorinio bendradarbiavimo grupei arba įkurti tokią grupę (kaip kitus tarpvalstybinius juridinius asmenis), kuri būtų atsakinga už paprogramės valdymą
  , integruotas teritorines investicijas
  ,
  vieną ar kelis mažų projektų fondus arba atliktų vienintelio partnerio funkcijas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27)

valstybes nares reikėtų paraginti
  perduoti vadovaujančiosios institucijos funkcijas Europos teritorinio bendradarbiavimo grupei arba įkurti tokią grupę (kaip kitus tarpvalstybinius juridinius asmenis), kuri būtų atsakinga už paprogramės valdymą
  , integruotas teritorines investicijas
  ,
  vieną ar kelis mažų projektų fondus arba atliktų vienintelio partnerio funkcijas
  ;

| (27) | kai tikslinga, valstybės narės turėtų
  perduoti vadovaujančiosios institucijos funkcijas
  naujai arba, kai taikytina, esamai
  Europos teritorinio bendradarbiavimo grupei arba įkurti tokią grupę (kaip kitus tarpvalstybinius juridinius asmenis), kuri būtų atsakinga už paprogramės
  arba integruotų teritorinių investicijų
  valdymą
  arba atliktų vienintelio partnerio funkcijas. Valstybės narės turėtų sudaryti sąlygas įvairių valstybių narių regioninėms ir vietos valdžios institucijoms bei kitoms viešosioms įstaigoms kurti tokias bendradarbiavimo grupes, turinčias juridinio asmens statusą, ir įtraukti vietos ir regionines valdžios institucijas į jų veiklą; |
| --- | --- |

(27)

kai tikslinga, valstybės narės turėtų
  perduoti vadovaujančiosios institucijos funkcijas
  naujai arba, kai taikytina, esamai
  Europos teritorinio bendradarbiavimo grupei arba įkurti tokią grupę (kaip kitus tarpvalstybinius juridinius asmenis), kuri būtų atsakinga už paprogramės
  arba integruotų teritorinių investicijų
  valdymą
  arba atliktų vienintelio partnerio funkcijas. Valstybės narės turėtų sudaryti sąlygas įvairių valstybių narių regioninėms ir vietos valdžios institucijoms bei kitoms viešosioms įstaigoms kurti tokias bendradarbiavimo grupes, turinčias juridinio asmens statusą, ir įtraukti vietos ir regionines valdžios institucijas į jų veiklą;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | norint toliau laikytis 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu taikytos mokėjimo sekos, t. y. sekos, pagal kurią Komisijos mokėjimai pagrindiniam partneriui vykdomi per tvirtinančiąją instituciją, vykdant apskaitos funkcijas toliau turėtų būti laikomasi tos mokėjimų sekos. Sąjungos paramą reikėtų mokėti pagrindiniam partneriui, nebent dėl to pagrindiniam partneriui ir kitiems partneriams tektų mokėti dvigubus konvertavimo į eurus ir pakartotinio konvertavimo į kitą valiutą (ar atvirkščiai) mokesčius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

norint toliau laikytis 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu taikytos mokėjimo sekos, t. y. sekos, pagal kurią Komisijos mokėjimai pagrindiniam partneriui vykdomi per tvirtinančiąją instituciją, vykdant apskaitos funkcijas toliau turėtų būti laikomasi tos mokėjimų sekos. Sąjungos paramą reikėtų mokėti pagrindiniam partneriui, nebent dėl to pagrindiniam partneriui ir kitiems partneriams tektų mokėti dvigubus konvertavimo į eurus ir pakartotinio konvertavimo į kitą valiutą (ar atvirkščiai) mokesčius;

| (28) | norint toliau laikytis 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu taikytos mokėjimo sekos, t. y. sekos, pagal kurią Komisijos mokėjimai pagrindiniam partneriui vykdomi per tvirtinančiąją instituciją, vykdant apskaitos funkcijas toliau turėtų būti laikomasi tos mokėjimų sekos. Sąjungos paramą reikėtų mokėti pagrindiniam partneriui, nebent dėl to pagrindiniam partneriui ir kitiems partneriams tektų mokėti dvigubus konvertavimo į eurus ir pakartotinio konvertavimo į kitą valiutą (ar atvirkščiai) mokesčius.
  Jei nenurodyta kitaip, pagrindinis partneris turėtų užtikrinti, kad kiti partneriai gautų visą atitinkamo Sąjungos fondo įnašo sumą per visų partnerių sutartą laikotarpį ta pačia tvarka, kuri taikoma pagrindiniam partneriui; |
| --- | --- |

(28)

norint toliau laikytis 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu taikytos mokėjimo sekos, t. y. sekos, pagal kurią Komisijos mokėjimai pagrindiniam partneriui vykdomi per tvirtinančiąją instituciją, vykdant apskaitos funkcijas toliau turėtų būti laikomasi tos mokėjimų sekos. Sąjungos paramą reikėtų mokėti pagrindiniam partneriui, nebent dėl to pagrindiniam partneriui ir kitiems partneriams tektų mokėti dvigubus konvertavimo į eurus ir pakartotinio konvertavimo į kitą valiutą (ar atvirkščiai) mokesčius.
  Jei nenurodyta kitaip, pagrindinis partneris turėtų užtikrinti, kad kiti partneriai gautų visą atitinkamo Sąjungos fondo įnašo sumą per visų partnerių sutartą laikotarpį ta pačia tvarka, kuri taikoma pagrindiniam partneriui;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

29 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (29) | pagal Reglamento (ES, Euratomas) [FR-Omnibus] [63 straipsnio 9 dalį] konkretiems sektoriams skirtose taisyklėse reikia atsižvelgti į Europos teritorinio bendradarbiavimo (INTERREG) programų poreikius, pirmiausia susijusius su audito funkcijomis. Todėl nuostatas dėl metinės audito nuomonės, metinės kontrolės ataskaitos ir veiksmų audito reikėtų supaprastinti ir labiau pritaikyti prie tokių daugiau negu vienai valstybei narei skirtų programų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29)

pagal Reglamento (ES, Euratomas) [FR-Omnibus] [63 straipsnio 9 dalį] konkretiems sektoriams skirtose taisyklėse reikia atsižvelgti į Europos teritorinio bendradarbiavimo (INTERREG) programų poreikius, pirmiausia susijusius su audito funkcijomis. Todėl nuostatas dėl metinės audito nuomonės, metinės kontrolės ataskaitos ir veiksmų audito reikėtų supaprastinti ir labiau pritaikyti prie tokių daugiau negu vienai valstybei narei skirtų programų;

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (30) | reikėtų nustatyti aiškią finansinės atsakomybės už paramos susigrąžinimą už pažeidimus seką – paramą vienintelis partneris arba kiti partneriai grąžina Komisijai per pagrindinį partnerį ir vadovaujančiąją instituciją. Reikėtų išdėstyti nuostatas dėl valstybių narių, trečiųjų valstybių ir valstybių partnerių arba užjūrio šalių ir teritorijų (toliau – UŠT) atsakomybės, jeigu lėšų susigrąžinti iš vienintelio partnerio, kito partnerio arba pagrindinio partnerio nepavyksta ir jeigu tokiu atveju lėšas vadovaujančiajai institucijai grąžina valstybė narė. Todėl pagal INTERREG programas paramos gavėjų lygmeniu nesusigrąžinamų sumų nėra. Tačiau reikia aiškiau nustatyti, kaip elgtis, jeigu valstybė narė, trečioji valstybė, valstybė partnerė arba UŠT negrąžina lėšų vadovaujančiajai institucijai. Taip pat reikėtų aiškiau nustatyti su lėšų susigrąžinimu susijusius pagrindinio partnerio įsipareigojimus.
  Ypač pažymėtina
  ,
  kad
  vadovaujančiajai institucijai neturėtų būti leidžiama įpareigoti pagrindinį partnerį pradėti teismines procedūras kitoje šalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30)

reikėtų nustatyti aiškią finansinės atsakomybės už paramos susigrąžinimą už pažeidimus seką – paramą vienintelis partneris arba kiti partneriai grąžina Komisijai per pagrindinį partnerį ir vadovaujančiąją instituciją. Reikėtų išdėstyti nuostatas dėl valstybių narių, trečiųjų valstybių ir valstybių partnerių arba užjūrio šalių ir teritorijų (toliau – UŠT) atsakomybės, jeigu lėšų susigrąžinti iš vienintelio partnerio, kito partnerio arba pagrindinio partnerio nepavyksta ir jeigu tokiu atveju lėšas vadovaujančiajai institucijai grąžina valstybė narė. Todėl pagal INTERREG programas paramos gavėjų lygmeniu nesusigrąžinamų sumų nėra. Tačiau reikia aiškiau nustatyti, kaip elgtis, jeigu valstybė narė, trečioji valstybė, valstybė partnerė arba UŠT negrąžina lėšų vadovaujančiajai institucijai. Taip pat reikėtų aiškiau nustatyti su lėšų susigrąžinimu susijusius pagrindinio partnerio įsipareigojimus.
  Ypač pažymėtina
  ,
  kad
  vadovaujančiajai institucijai neturėtų būti leidžiama įpareigoti pagrindinį partnerį pradėti teismines procedūras kitoje šalyje;

| (30) | reikėtų nustatyti aiškią finansinės atsakomybės už paramos susigrąžinimą už pažeidimus seką – paramą vienintelis partneris arba kiti partneriai grąžina Komisijai per pagrindinį partnerį ir vadovaujančiąją instituciją. Reikėtų išdėstyti nuostatas dėl valstybių narių, trečiųjų valstybių ir valstybių partnerių arba užjūrio šalių ir teritorijų (toliau – UŠT) atsakomybės, jeigu lėšų susigrąžinti iš vienintelio partnerio, kito partnerio arba pagrindinio partnerio nepavyksta ir jeigu tokiu atveju lėšas vadovaujančiajai institucijai grąžina valstybė narė. Todėl pagal INTERREG programas paramos gavėjų lygmeniu nesusigrąžinamų sumų nėra. Tačiau reikia aiškiau nustatyti, kaip elgtis, jeigu valstybė narė, trečioji valstybė, valstybė partnerė arba UŠT negrąžina lėšų vadovaujančiajai institucijai. Taip pat reikėtų aiškiau nustatyti su lėšų susigrąžinimu susijusius pagrindinio partnerio įsipareigojimus.
  Be to, stebėsenos komitetas turėtų nustatyti su lėšų susigrąžinimu susijusias procedūras ir dėl jų susitarti. Tačiau
  vadovaujančiajai institucijai neturėtų būti leidžiama įpareigoti pagrindinį partnerį pradėti teismines procedūras kitoje šalyje; |
| --- | --- |

(30)

reikėtų nustatyti aiškią finansinės atsakomybės už paramos susigrąžinimą už pažeidimus seką – paramą vienintelis partneris arba kiti partneriai grąžina Komisijai per pagrindinį partnerį ir vadovaujančiąją instituciją. Reikėtų išdėstyti nuostatas dėl valstybių narių, trečiųjų valstybių ir valstybių partnerių arba užjūrio šalių ir teritorijų (toliau – UŠT) atsakomybės, jeigu lėšų susigrąžinti iš vienintelio partnerio, kito partnerio arba pagrindinio partnerio nepavyksta ir jeigu tokiu atveju lėšas vadovaujančiajai institucijai grąžina valstybė narė. Todėl pagal INTERREG programas paramos gavėjų lygmeniu nesusigrąžinamų sumų nėra. Tačiau reikia aiškiau nustatyti, kaip elgtis, jeigu valstybė narė, trečioji valstybė, valstybė partnerė arba UŠT negrąžina lėšų vadovaujančiajai institucijai. Taip pat reikėtų aiškiau nustatyti su lėšų susigrąžinimu susijusius pagrindinio partnerio įsipareigojimus.
  Be to, stebėsenos komitetas turėtų nustatyti su lėšų susigrąžinimu susijusias procedūras ir dėl jų susitarti. Tačiau
  vadovaujančiajai institucijai neturėtų būti leidžiama įpareigoti pagrindinį partnerį pradėti teismines procedūras kitoje šalyje;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

30 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (30a) | tikslinga skatinti laikytis finansinės drausmės. Nustatant biudžetinių įsipareigojimų panaikinimo tvarką kartu turėtų būti atsižvelgiama į INTERREG programų ir jų įgyvendinimo sudėtingumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30a)

tikslinga skatinti laikytis finansinės drausmės. Nustatant biudžetinių įsipareigojimų panaikinimo tvarką kartu turėtų būti atsižvelgiama į INTERREG programų ir jų įgyvendinimo sudėtingumą;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

32 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (32) | nors INTERREG programos, kuriose dalyvauja trečiosios valstybės, valstybės partnerės arba UŠT, turėtų būti įgyvendinamos pagal pasidalijamojo valdymo principą, atokiausių regionų bendradarbiavimo veiksmai gali būti įgyvendinami pagal netiesioginio valdymo principą. Reikėtų išdėstyti konkrečias taisykles dėl to, kaip visas programas arba jų dalį įgyvendinti pagal netiesioginio valdymo principą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(32)

nors INTERREG programos, kuriose dalyvauja trečiosios valstybės, valstybės partnerės arba UŠT, turėtų būti įgyvendinamos pagal pasidalijamojo valdymo principą, atokiausių regionų bendradarbiavimo veiksmai gali būti įgyvendinami pagal netiesioginio valdymo principą. Reikėtų išdėstyti konkrečias taisykles dėl to, kaip visas programas arba jų dalį įgyvendinti pagal netiesioginio valdymo principą;

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

35 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (35) | siekiant užtikrinti vienodas INTERREG programų tvirtinimo ir keitimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tačiau įgyvendinant išorės tarpvalstybines bendradarbiavimo programas
  , kai taikytina,
  reikėtų laikytis Reglamentuose (ES) [PNPP III] ir [KPTBP] nustatytų Komisijos procedūrų dėl sprendimų, kuriais tos programos patvirtinamos pirmą kartą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(35)

siekiant užtikrinti vienodas INTERREG programų tvirtinimo ir keitimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tačiau įgyvendinant išorės tarpvalstybines bendradarbiavimo programas
  , kai taikytina,
  reikėtų laikytis Reglamentuose (ES) [PNPP III] ir [KPTBP] nustatytų Komisijos procedūrų dėl sprendimų, kuriais tos programos patvirtinamos pirmą kartą;

| (35) | siekiant užtikrinti vienodas INTERREG programų tvirtinimo ir keitimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tačiau
  , kai taikytina,
  įgyvendinant išorės tarpvalstybines bendradarbiavimo programas reikėtų laikytis Reglamentuose (ES) [PNPP III] ir [KPTBP] nustatytų Komisijos procedūrų dėl sprendimų, kuriais tos programos patvirtinamos pirmą kartą; |
| --- | --- |

(35)

siekiant užtikrinti vienodas INTERREG programų tvirtinimo ir keitimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tačiau
  , kai taikytina,
  įgyvendinant išorės tarpvalstybines bendradarbiavimo programas reikėtų laikytis Reglamentuose (ES) [PNPP III] ir [KPTBP] nustatytų Komisijos procedūrų dėl sprendimų, kuriais tos programos patvirtinamos pirmą kartą;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

36 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (36a) | Europos teritorinio bendradarbiavimo (ETB) skatinimas yra itin svarbus ES sanglaudos politikos prioritetas. MVĮ teikiamai paramai už išlaidas, patirtas dėl ETB srities projektų, jau taikoma bendroji išimtis pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 651/2014

   (1a)

  (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas). Specialios nuostatos dėl regioninės valstybės pagalbos, skirtos visų dydžių įmonių vykdomoms investicijoms, taip pat yra įtrauktos į 2014–2020

   (2a) 
  m. regioninės valstybės pagalbos gaires ir Bendrojo bendrosios išimties reglamento regioninės pagalbos skirsnį. Remiantis įgyta patirtimi, pagalba Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams turėtų turėti tik ribotą poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai, todėl Komisija turėtų galėti pareikšti, kad tokia pagalba yra suderinama su vidaus rinka ir kad finansuojant ETB projektus teikiamai paramai gali būti taikoma bendroji išimtis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36a)

Europos teritorinio bendradarbiavimo (ETB) skatinimas yra itin svarbus ES sanglaudos politikos prioritetas. MVĮ teikiamai paramai už išlaidas, patirtas dėl ETB srities projektų, jau taikoma bendroji išimtis pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 651/2014

   (1a)

  (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas). Specialios nuostatos dėl regioninės valstybės pagalbos, skirtos visų dydžių įmonių vykdomoms investicijoms, taip pat yra įtrauktos į 2014–2020

   (2a) 
  m. regioninės valstybės pagalbos gaires ir Bendrojo bendrosios išimties reglamento regioninės pagalbos skirsnį. Remiantis įgyta patirtimi, pagalba Europos teritorinio bendradarbiavimo projektams turėtų turėti tik ribotą poveikį konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai, todėl Komisija turėtų galėti pareikšti, kad tokia pagalba yra suderinama su vidaus rinka ir kad finansuojant ETB projektus teikiamai paramai gali būti taikoma bendroji išimtis.

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šiame reglamente išdėstytos taisyklės dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG), siekiant paskatinti valstybių narių bendradarbiavimą tarpusavyje Sąjungos viduje ir su
  gretimomis
  trečiosiomis valstybėmis, valstybėmis partnerėmis, kitomis teritorijomis arba užjūrio šalimis bei teritorijomis (
  toliau –
  UŠT). | 1.   Šiame reglamente išdėstytos taisyklės dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG), siekiant paskatinti valstybių narių
  ir jų regionų
  bendradarbiavimą tarpusavyje Sąjungos viduje ir su trečiosiomis valstybėmis, valstybėmis partnerėmis, kitomis teritorijomis arba užjūrio šalimis bei teritorijomis (UŠT)
  , regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijomis arba regioninę organizaciją sudarančių trečiųjų valstybių grupe
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Šiame reglamente išdėstytos taisyklės dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG), siekiant paskatinti valstybių narių bendradarbiavimą tarpusavyje Sąjungos viduje ir su
  gretimomis
  trečiosiomis valstybėmis, valstybėmis partnerėmis, kitomis teritorijomis arba užjūrio šalimis bei teritorijomis (
  toliau –
  UŠT).

1.   Šiame reglamente išdėstytos taisyklės dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG), siekiant paskatinti valstybių narių
  ir jų regionų
  bendradarbiavimą tarpusavyje Sąjungos viduje ir su trečiosiomis valstybėmis, valstybėmis partnerėmis, kitomis teritorijomis arba užjūrio šalimis bei teritorijomis (UŠT)
  , regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijomis arba regioninę organizaciją sudarančių trečiųjų valstybių grupe
  .

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 4 punktas

2 straipsnio 1 dalies 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4) | tarpvalstybinis juridinis subjektas – juridinis subjektas, kurį pagal vienos iš INTERREG programoje dalyvaujančios šalies teisės aktus įsteigė bent
  dvi
  dalyvaujančių šalių teritorinės valdžios arba kitokios institucijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)

tarpvalstybinis juridinis subjektas – juridinis subjektas, kurį pagal vienos iš INTERREG programoje dalyvaujančios šalies teisės aktus įsteigė bent
  dvi
  dalyvaujančių šalių teritorinės valdžios arba kitokios institucijos.

dvi

| 4) | tarpvalstybinis juridinis subjektas – juridinis subjektas
  , įskaitant euroregioną
  , kurį pagal vienos iš INTERREG programoje dalyvaujančios šalies teisės aktus įsteigė bent dviejų dalyvaujančių šalių teritorinės valdžios arba kitokios institucijos. |
| --- | --- |

4)

tarpvalstybinis juridinis subjektas – juridinis subjektas
  , įskaitant euroregioną
  , kurį pagal vienos iš INTERREG programoje dalyvaujančios šalies teisės aktus įsteigė bent dviejų dalyvaujančių šalių teritorinės valdžios arba kitokios institucijos.

, įskaitant euroregioną

dviejų

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies 4 a punktas (naujas)

2 straipsnio 1 dalies 4 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a) | regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacija – tos pačios geografinės teritorijos valstybių narių ar regionų grupė, siekianti glaudžiau bendradarbiauti sprendžiant bendros svarbos klausimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a)

4a)

regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacija – tos pačios geografinės teritorijos valstybių narių ar regionų grupė, siekianti glaudžiau bendradarbiauti sprendžiant bendros svarbos klausimus.

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 1 punkto įžanginė dalis

3 straipsnio 1 pastraipos 1 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1) | tarpvalstybinis gretimų regionų bendradarbiavimas, siekiant skatinti integruotą regioninę plėtrą (1 komponentas): |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)

tarpvalstybinis gretimų regionų bendradarbiavimas, siekiant skatinti integruotą regioninę plėtrą (1 komponentas):

| 1) | tarpvalstybinis gretimų regionų bendradarbiavimas, siekiant skatinti integruotą
  ir darnią
  regioninę plėtrą (1 komponentas): |
| --- | --- |

1)

tarpvalstybinis gretimų regionų bendradarbiavimas, siekiant skatinti integruotą
  ir darnią
  regioninę plėtrą (1 komponentas):

ir darnią

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 1 punkto a papunktis

3 straipsnio 1 pastraipos 1 punkto a papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | vidaus tarpvalstybinis gretimų dviejų arba daugiau sausumos sienos skiriamų valstybių narių arba gretimų sausumos sienos skiriamų bent vienos valstybės narės ir vienos arba kelių 4 straipsnio 3 dalyje nurodytų trečiųjų valstybių regionų bendradarbiavimas arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

vidaus tarpvalstybinis gretimų dviejų arba daugiau sausumos sienos skiriamų valstybių narių arba gretimų sausumos sienos skiriamų bent vienos valstybės narės ir vienos arba kelių 4 straipsnio 3 dalyje nurodytų trečiųjų valstybių regionų bendradarbiavimas arba

| a) | vidaus tarpvalstybinis gretimų dviejų arba daugiau sausumos
  arba jūrų
  sienos skiriamų valstybių narių arba gretimų sausumos
  arba jūrų
  sienos skiriamų bent vienos valstybės narės ir vienos arba kelių 4 straipsnio 3 dalyje nurodytų trečiųjų valstybių regionų bendradarbiavimas arba |
| --- | --- |

a)

vidaus tarpvalstybinis gretimų dviejų arba daugiau sausumos
  arba jūrų
  sienos skiriamų valstybių narių arba gretimų sausumos
  arba jūrų
  sienos skiriamų bent vienos valstybės narės ir vienos arba kelių 4 straipsnio 3 dalyje nurodytų trečiųjų valstybių regionų bendradarbiavimas arba

arba jūrų

arba jūrų

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 1 punkto b papunkčio įžanginė dalis

3 straipsnio 1 pastraipos 1 punkto b papunkčio įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | išorės tarpvalstybinis bendradarbiavimas tarp gretimų sausumos sienos skiriamų bent vienos valstybės narės regionų ir vieno iš šių subjektų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

išorės tarpvalstybinis bendradarbiavimas tarp gretimų sausumos sienos skiriamų bent vienos valstybės narės regionų ir vieno iš šių subjektų:

| b) | išorės tarpvalstybinis bendradarbiavimas tarp gretimų sausumos
  arba jūrų
  sienos skiriamų bent vienos valstybės narės regionų ir vieno iš šių subjektų: |
| --- | --- |

b)

išorės tarpvalstybinis bendradarbiavimas tarp gretimų sausumos
  arba jūrų
  sienos skiriamų bent vienos valstybės narės regionų ir vieno iš šių subjektų:

arba jūrų

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

3 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2) | tarptautinis bendradarbiavimas
  ir jūrų srities bendradarbiavimas
  didesniuose tarptautiniuose regionuose ir aplink jūrų baseinus, kuriame dalyvauja valstybių narių, trečiųjų valstybių, valstybių partnerių ir
  Grenlandijos
  nacionaliniai, regioniniai ir vietos programos partneriai, siekiant glaudesnės teritorinės integracijos (toliau – 2
  komponentas, jeigu kalbama tik apie tarptautinį bendradarbiavimą – 2A komponentas, jeigu kalbama tik apie jūrų srities bendradarbiavimą – 2B
  komponentas); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)

tarptautinis bendradarbiavimas
  ir jūrų srities bendradarbiavimas
  didesniuose tarptautiniuose regionuose ir aplink jūrų baseinus, kuriame dalyvauja valstybių narių, trečiųjų valstybių, valstybių partnerių ir
  Grenlandijos
  nacionaliniai, regioniniai ir vietos programos partneriai, siekiant glaudesnės teritorinės integracijos (toliau – 2
  komponentas, jeigu kalbama tik apie tarptautinį bendradarbiavimą – 2A komponentas, jeigu kalbama tik apie jūrų srities bendradarbiavimą – 2B
  komponentas);

ir jūrų srities bendradarbiavimas

Grenlandijos

komponentas, jeigu kalbama tik apie tarptautinį bendradarbiavimą – 2A komponentas, jeigu kalbama tik apie jūrų srities bendradarbiavimą – 2B

| 2) | tarptautinis bendradarbiavimas didesniuose tarptautiniuose regionuose ir aplink jūrų baseinus, kuriame dalyvauja valstybių narių, trečiųjų valstybių, valstybių partnerių ir
  UŠT
  nacionaliniai, regioniniai ir vietos programos partneriai, siekiant glaudesnės teritorinės integracijos (toliau – 2 komponentas); |
| --- | --- |

2)

tarptautinis bendradarbiavimas didesniuose tarptautiniuose regionuose ir aplink jūrų baseinus, kuriame dalyvauja valstybių narių, trečiųjų valstybių, valstybių partnerių ir
  UŠT
  nacionaliniai, regioniniai ir vietos programos partneriai, siekiant glaudesnės teritorinės integracijos (toliau – 2 komponentas);

UŠT

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

3 straipsnio 1 pastraipos 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3) | atokiausių regionų bendradarbiavimas tarpusavyje ir su kaimyninėmis trečiosiomis valstybėmis, valstybėmis partnerėmis, UŠT ar keliomis iš jų, siekiant sudaryti palankesnes kaimyninių regionų integracijos sąlygas (3 komponentas); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)

atokiausių regionų bendradarbiavimas tarpusavyje ir su kaimyninėmis trečiosiomis valstybėmis, valstybėmis partnerėmis, UŠT ar keliomis iš jų, siekiant sudaryti palankesnes kaimyninių regionų integracijos sąlygas (3 komponentas);

| 3) | atokiausių regionų bendradarbiavimas tarpusavyje ir su kaimyninėmis trečiosiomis valstybėmis, valstybėmis partnerėmis, UŠT ar
  regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijomis ar
  keliomis iš jų, siekiant sudaryti palankesnes kaimyninių regionų integracijos
  ir darnaus vystymosi
  sąlygas (3 komponentas); |
| --- | --- |

3)

atokiausių regionų bendradarbiavimas tarpusavyje ir su kaimyninėmis trečiosiomis valstybėmis, valstybėmis partnerėmis, UŠT ar
  regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijomis ar
  keliomis iš jų, siekiant sudaryti palankesnes kaimyninių regionų integracijos
  ir darnaus vystymosi
  sąlygas (3 komponentas);

regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijomis ar

ir darnaus vystymosi

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 4 punkto a papunkčio i a punktas (naujas)

3 straipsnio 1 pastraipos 4 punkto a papunkčio i a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ia) | bendrų tarpregioninių plėtros projektų įgyvendinimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ia)

ia)

bendrų tarpregioninių plėtros projektų įgyvendinimu;

bendrų tarpregioninių plėtros projektų įgyvendinimu;

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 4 punkto a papunkčio i b punktas (naujas)

3 straipsnio 1 pastraipos 4 punkto a papunkčio i b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ib) | partnerių visoje Sąjungoje pajėgumų plėtojimu, susijusiu su: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ib)

ib)

partnerių visoje Sąjungoje pajėgumų plėtojimu, susijusiu su:

partnerių visoje Sąjungoje pajėgumų plėtojimu, susijusiu su:

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 4 punkto a papunkčio ii a punktas (naujas)

3 straipsnio 1 pastraipos 4 punkto a papunkčio ii a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iia) | gerosios patirties nustatymu ir skleidimu bei tokios patirties perkėlimu pirmiausia į veiksmų programas pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iia)

iia)

gerosios patirties nustatymu ir skleidimu bei tokios patirties perkėlimu pirmiausia į veiksmų programas pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą;

gerosios patirties nustatymu ir skleidimu bei tokios patirties perkėlimu pirmiausia į veiksmų programas pagal investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslą;

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 4 punkto a papunkčio ii b punktas (naujas)

3 straipsnio 1 pastraipos 4 punkto a papunkčio ii b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iib) | dalijimusi tvarios miestų plėtros, įskaitant miesto ir kaimo vietovių ryšius, geriausios patirties nustatymo, perdavimo ir skleidimo patirtimi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iib)

iib)

dalijimusi tvarios miestų plėtros, įskaitant miesto ir kaimo vietovių ryšius, geriausios patirties nustatymo, perdavimo ir skleidimo patirtimi;

dalijimusi tvarios miestų plėtros, įskaitant miesto ir kaimo vietovių ryšius, geriausios patirties nustatymo, perdavimo ir skleidimo patirtimi;

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 4 punkto a papunkčio iii a punktas (naujas)

3 straipsnio 1 pastraipos 4 punkto a papunkčio iii a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iiia) | Europos tarpvalstybinio mechanizmo, nurodyto Reglamente (ES) .../... [naujas Europos tarpvalstybinis mechanizmas], sukūrimu, veikimu ir naudojimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iiia)

iiia)

Europos tarpvalstybinio mechanizmo, nurodyto Reglamente (ES) .../... [naujas Europos tarpvalstybinis mechanizmas], sukūrimu, veikimu ir naudojimu;

Europos tarpvalstybinio mechanizmo, nurodyto Reglamente (ES) .../... [naujas Europos tarpvalstybinis mechanizmas], sukūrimu, veikimu ir naudojimu;

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

3 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | tarpregioninės investicijos į inovacijas, komercinant ir plėtojant tarpregioninius inovacijų projektus, galinčius paskatinti Europos vertės grandinių plėtrą (toliau – 5 komponentas). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(5)

(5)

tarpregioninės investicijos į inovacijas, komercinant ir plėtojant tarpregioninius inovacijų projektus, galinčius paskatinti Europos vertės grandinių plėtrą (toliau – 5 komponentas).

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje ERPF lėšomis ketinama remti Sąjungos NUTS 3 lygio regionus, išsidėsčiusius prie vidaus ir išorės sausumos sienų su trečiosiomis valstybėmis arba valstybėmis partnerėmis. | 1.   Tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje ERPF lėšomis ketinama remti Sąjungos NUTS 3 lygio regionus, išsidėsčiusius prie vidaus ir išorės sausumos
  ar jūrų
  sienų su trečiosiomis valstybėmis arba valstybėmis partnerėmis
  , nedarant poveikio galimiems koregavimams, siekiant užtikrinti, kad bendradarbiavimas programos įgyvendinimo teritorijose, nustatytose pagal 2014–2020 m. programavimo laikotarpio programas, būtų derinamas ir tęsiamas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje ERPF lėšomis ketinama remti Sąjungos NUTS 3 lygio regionus, išsidėsčiusius prie vidaus ir išorės sausumos sienų su trečiosiomis valstybėmis arba valstybėmis partnerėmis.

1.   Tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje ERPF lėšomis ketinama remti Sąjungos NUTS 3 lygio regionus, išsidėsčiusius prie vidaus ir išorės sausumos
  ar jūrų
  sienų su trečiosiomis valstybėmis arba valstybėmis partnerėmis
  , nedarant poveikio galimiems koregavimams, siekiant užtikrinti, kad bendradarbiavimas programos įgyvendinimo teritorijose, nustatytose pagal 2014–2020 m. programavimo laikotarpio programas, būtų derinamas ir tęsiamas.

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.
     
  Prie jūrų sienų išsidėstę regionai, sujungti jūroje esančia fiksuota jungtimi, taip pat gali dalyvauti tarpvalstybiniame bendradarbiavime. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.
     
  Prie jūrų sienų išsidėstę regionai, sujungti jūroje esančia fiksuota jungtimi, taip pat gali dalyvauti tarpvalstybiniame bendradarbiavime.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 dalis

4 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Vidaus tarpvalstybinio bendradarbiavimo INTERREG programos gali apimti Norvegijos, Šveicarijos ir Jungtinės Karalystės regionus, kurie prilygsta NUTS 3 lygio regionams, taip pat Lichštenšteiną, Andorą ir
  Monaką
  . | 3.   Vidaus tarpvalstybinio bendradarbiavimo INTERREG programos gali apimti Norvegijos, Šveicarijos ir Jungtinės Karalystės regionus, kurie prilygsta NUTS 3 lygio regionams, taip pat Lichštenšteiną, Andorą
  , Monaką
  ir
  San Mariną
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Vidaus tarpvalstybinio bendradarbiavimo INTERREG programos gali apimti Norvegijos, Šveicarijos ir Jungtinės Karalystės regionus, kurie prilygsta NUTS 3 lygio regionams, taip pat Lichštenšteiną, Andorą ir
  Monaką
  .

3.   Vidaus tarpvalstybinio bendradarbiavimo INTERREG programos gali apimti Norvegijos, Šveicarijos ir Jungtinės Karalystės regionus, kurie prilygsta NUTS 3 lygio regionams, taip pat Lichštenšteiną, Andorą
  , Monaką
  ir
  San Mariną
  .

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 4 dalis

4 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Išorės tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje PNPP III arba KPTBP lėšomis ketinama remti atitinkamos valstybės partnerės NUTS 3 lygio regionus, o jei NUTS klasifikacijos nėra, jiems prilygstančias teritorijas, išsidėsčiusias prie visų sausumos sienų tarp valstybių narių ir PNPP III arba KPTBP reikalavimus atitinkančių valstybių partnerių. | 4.   Išorės tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje PNPP III arba KPTBP lėšomis ketinama remti atitinkamos valstybės partnerės NUTS 3 lygio regionus, o jei NUTS klasifikacijos nėra, jiems prilygstančias teritorijas, išsidėsčiusias prie visų sausumos
  ir jūrų
  sienų tarp valstybių narių ir PNPP III arba KPTBP reikalavimus atitinkančių valstybių partnerių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Išorės tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje PNPP III arba KPTBP lėšomis ketinama remti atitinkamos valstybės partnerės NUTS 3 lygio regionus, o jei NUTS klasifikacijos nėra, jiems prilygstančias teritorijas, išsidėsčiusias prie visų sausumos sienų tarp valstybių narių ir PNPP III arba KPTBP reikalavimus atitinkančių valstybių partnerių.

4.   Išorės tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje PNPP III arba KPTBP lėšomis ketinama remti atitinkamos valstybės partnerės NUTS 3 lygio regionus, o jei NUTS klasifikacijos nėra, jiems prilygstančias teritorijas, išsidėsčiusias prie visų sausumos
  ir jūrų
  sienų tarp valstybių narių ir PNPP III arba KPTBP reikalavimus atitinkančių valstybių partnerių.

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio pavadinimas

5 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5 Tarpvalstybinio
  bendradarbiavimo ir jūrų srities
  bendradarbiavimo geografinė aprėptis | Tarpvalstybinio bendradarbiavimo geografinė aprėptis |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5 Tarpvalstybinio
  bendradarbiavimo ir jūrų srities
  bendradarbiavimo geografinė aprėptis

bendradarbiavimo ir jūrų srities

Tarpvalstybinio bendradarbiavimo geografinė aprėptis

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Tarptautinio bendradarbiavimo
  ir jūrų srities bendradarbiavimo
  atveju ERPF lėšomis ketinama remti Sąjungos NUTS 2 lygio regionus, įskaitant gretimas funkcines teritorijas, atsižvelgiant, kai taikytina, į makroregionines strategijas arba jūrų baseinų strategijas. | 1.   Tarptautinio bendradarbiavimo atveju ERPF lėšomis ketinama remti Sąjungos NUTS 2 lygio regionus, įskaitant gretimas funkcines teritorijas,
  nedarant poveikio galimiems koregavimams siekiant užtikrinti, kad pagal 2014–2020 m. programavimo laikotarpio programas vykdytas toks bendradarbiavimas didesnėse susijusiose teritorijose būtų derinamas ir tęsiamas, ir
  atsižvelgiant, kai taikytina, į makroregionines strategijas arba jūrų baseinų strategijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Tarptautinio bendradarbiavimo
  ir jūrų srities bendradarbiavimo
  atveju ERPF lėšomis ketinama remti Sąjungos NUTS 2 lygio regionus, įskaitant gretimas funkcines teritorijas, atsižvelgiant, kai taikytina, į makroregionines strategijas arba jūrų baseinų strategijas.

1.   Tarptautinio bendradarbiavimo atveju ERPF lėšomis ketinama remti Sąjungos NUTS 2 lygio regionus, įskaitant gretimas funkcines teritorijas,
  nedarant poveikio galimiems koregavimams siekiant užtikrinti, kad pagal 2014–2020 m. programavimo laikotarpio programas vykdytas toks bendradarbiavimas didesnėse susijusiose teritorijose būtų derinamas ir tęsiamas, ir
  atsižvelgiant, kai taikytina, į makroregionines strategijas arba jūrų baseinų strategijas.

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

5 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tarptautinio bendradarbiavimo
  ir jūrų srities bendradarbiavimo
  INTERREG programos gali apimti: | Tarptautinio bendradarbiavimo INTERREG programos gali apimti: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tarptautinio bendradarbiavimo
  ir jūrų srities bendradarbiavimo
  INTERREG programos gali apimti:

ir jūrų srities bendradarbiavimo

Tarptautinio bendradarbiavimo INTERREG programos gali apimti:

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos b punktas

5 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | Grenlandiją
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

Grenlandiją
  ;

Grenlandiją

| b) | pagal UŠT skirtą programą UŠT gaunamą paramą
  ; |
| --- | --- |

b)

pagal UŠT skirtą programą UŠT gaunamą paramą
  ;

pagal UŠT skirtą programą UŠT gaunamą paramą

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 dalis

5 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   2 dalyje nurodyti regionai, trečiosios valstybės
  arba
  valstybės partnerės turi būti NUTS 2 lygio regionai, o jei NUTS klasifikacijos nėra, jiems prilygstančios teritorijos. | 3.   2 dalyje nurodyti regionai, trečiosios valstybės, valstybės partnerės
  arba UŠT
  turi būti NUTS 2 lygio regionai, o jei NUTS klasifikacijos nėra, jiems prilygstančios teritorijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   2 dalyje nurodyti regionai, trečiosios valstybės
  arba
  valstybės partnerės turi būti NUTS 2 lygio regionai, o jei NUTS klasifikacijos nėra, jiems prilygstančios teritorijos.

3.   2 dalyje nurodyti regionai, trečiosios valstybės, valstybės partnerės
  arba UŠT
  turi būti NUTS 2 lygio regionai, o jei NUTS klasifikacijos nėra, jiems prilygstančios teritorijos.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Atokiausių regionų INTERREG programos gali apimti
  kaimynines
  valstybes partneres, remiamas pagal KPTBP,
  arba
  UŠT, remiamas pagal UŠTP, arba
  ir vienas, ir kitas
  . | 2.   Atokiausių regionų INTERREG programos gali apimti valstybes partneres, remiamas pagal KPTBP, UŠT, remiamas pagal UŠTP,
  regioninio bendradarbiavimo organizacijas
  arba
  du ar visus tris iš šių subjektų
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Atokiausių regionų INTERREG programos gali apimti
  kaimynines
  valstybes partneres, remiamas pagal KPTBP,
  arba
  UŠT, remiamas pagal UŠTP, arba
  ir vienas, ir kitas
  .

2.   Atokiausių regionų INTERREG programos gali apimti valstybes partneres, remiamas pagal KPTBP, UŠT, remiamas pagal UŠTP,
  regioninio bendradarbiavimo organizacijas
  arba
  du ar visus tris iš šių subjektų
  .

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio pavadinimas

7 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tarpregioninio bendradarbiavimo geografinė aprėptis
  ir tarpregioninės investicijos į inovacijas | Tarpregioninio bendradarbiavimo geografinė aprėptis |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tarpregioninio bendradarbiavimo geografinė aprėptis
  ir tarpregioninės investicijos į inovacijas

ir tarpregioninės investicijos į inovacijas

Tarpregioninio bendradarbiavimo geografinė aprėptis

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Pagal bet kurią 4 komponento INTERREG programą
  arba tarpregionines investicijas į inovacijas pagal 5 komponentą
  ERPF lėšomis remiama visa Sąjungos teritorija. | 1.   Pagal bet kurią 4 komponento INTERREG programą ERPF lėšomis remiama visa Sąjungos teritorija
  , įskaitant atokiausius regionus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Pagal bet kurią 4 komponento INTERREG programą
  arba tarpregionines investicijas į inovacijas pagal 5 komponentą
  ERPF lėšomis remiama visa Sąjungos teritorija.

1.   Pagal bet kurią 4 komponento INTERREG programą ERPF lėšomis remiama visa Sąjungos teritorija
  , įskaitant atokiausius regionus
  .

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   4 komponento INTERREG programos taip pat gali apimti visą trečiųjų valstybių, valstybių partnerių, 4–6 straipsniuose nurodytų kitų teritorijų arba UŠT, kurios yra remiamos arba neremiamos Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis, teritoriją arba jos dalį. | 2.   4 komponento INTERREG programos taip pat gali apimti visą trečiųjų valstybių, valstybių partnerių, 4–6 straipsniuose nurodytų kitų teritorijų arba UŠT, kurios yra remiamos arba neremiamos Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis, teritoriją arba jos dalį.
  Trečiosios šalys gali dalyvauti šiose programose, jeigu prisideda prie finansavimo išorės asignuotųjų pajamų forma. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   4 komponento INTERREG programos taip pat gali apimti visą trečiųjų valstybių, valstybių partnerių, 4–6 straipsniuose nurodytų kitų teritorijų arba UŠT, kurios yra remiamos arba neremiamos Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis, teritoriją arba jos dalį.

2.   4 komponento INTERREG programos taip pat gali apimti visą trečiųjų valstybių, valstybių partnerių, 4–6 straipsniuose nurodytų kitų teritorijų arba UŠT, kurios yra remiamos arba neremiamos Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis, teritoriją arba jos dalį.
  Trečiosios šalys gali dalyvauti šiose programose, jeigu prisideda prie finansavimo išorės asignuotųjų pajamų forma.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalis

8 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalyje nurodytame įgyvendinimo akte taip pat pateikiamas Sąjungos NUTS 3 lygio regionų, į kuriuos buvo atsižvelgta skirstant ERPF paramą tarpvalstybiniam bendradarbiavimui prie visų vidaus sienų ir tų išorės sienų, kurioms taikomos Sąjungos išorės finansinės priemonės, sąrašas
  ir NUTS 3 lygio regionų, į kuriuos atsižvelgta skirstant paramą pagal 9 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytą 2B komponentą, sąrašas
  . | 2.   1 dalyje nurodytame įgyvendinimo akte taip pat pateikiamas Sąjungos NUTS 3 lygio regionų, į kuriuos buvo atsižvelgta skirstant ERPF paramą tarpvalstybiniam bendradarbiavimui prie visų vidaus sienų ir tų išorės sienų, kurioms taikomos Sąjungos išorės finansinės priemonės, sąrašas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   1 dalyje nurodytame įgyvendinimo akte taip pat pateikiamas Sąjungos NUTS 3 lygio regionų, į kuriuos buvo atsižvelgta skirstant ERPF paramą tarpvalstybiniam bendradarbiavimui prie visų vidaus sienų ir tų išorės sienų, kurioms taikomos Sąjungos išorės finansinės priemonės, sąrašas
  ir NUTS 3 lygio regionų, į kuriuos atsižvelgta skirstant paramą pagal 9 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytą 2B komponentą, sąrašas
  .

2.   1 dalyje nurodytame įgyvendinimo akte taip pat pateikiamas Sąjungos NUTS 3 lygio regionų, į kuriuos buvo atsižvelgta skirstant ERPF paramą tarpvalstybiniam bendradarbiavimui prie visų vidaus sienų ir tų išorės sienų, kurioms taikomos Sąjungos išorės finansinės priemonės, sąrašas.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 3 dalis

8 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Trečiųjų valstybių, valstybių partnerių regionai arba Sąjungai nepriklausančios teritorijos, kurios negauna ERPF arba Sąjungos išorės finansavimo priemonių paramos, taip pat paminimos 1 dalyje nurodytame sąraše. | (Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Trečiųjų valstybių, valstybių partnerių regionai arba Sąjungai nepriklausančios teritorijos, kurios negauna ERPF arba Sąjungos išorės finansavimo priemonių paramos, taip pat paminimos 1 dalyje nurodytame sąraše.

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui (INTERREG) skiriami
  ERPF
  ištekliai sudaro
  8 430 000 000
   EUR iš visų esamų 2021–2027 m. programavimo laikotarpio ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo išteklių, nustatytų Reglamento (ES) [naujasis BNR]
  102
  straipsnio 1 dalyje. | 1.   Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui (INTERREG) skiriami ištekliai sudaro
  11 165 910 000
   EUR
  (2018 m. kainomis)
  iš visų esamų 2021–2027 m. programavimo laikotarpio ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo išteklių, nustatytų Reglamento (ES) [naujasis BNR]
  103
  straipsnio 1 dalyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui (INTERREG) skiriami
  ERPF
  ištekliai sudaro
  8 430 000 000
   EUR iš visų esamų 2021–2027 m. programavimo laikotarpio ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo išteklių, nustatytų Reglamento (ES) [naujasis BNR]
  102
  straipsnio 1 dalyje.

1.   Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui (INTERREG) skiriami ištekliai sudaro
  11 165 910 000
   EUR
  (2018 m. kainomis)
  iš visų esamų 2021–2027 m. programavimo laikotarpio ERPF, ESF+ ir Sanglaudos fondo išteklių, nustatytų Reglamento (ES) [naujasis BNR]
  103
  straipsnio 1 dalyje.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

9 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalyje
  nurodyti ištekliai paskirstomi
  taip: | 2.   
  10 195 910 000 EUR (91,31  %) iš
  1 dalyje
  nurodytų išteklių paskirstoma
  taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   1 dalyje
  nurodyti ištekliai paskirstomi
  taip:

2.   
  10 195 910 000 EUR (91,31  %) iš
  1 dalyje
  nurodytų išteklių paskirstoma
  taip:

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalies a punktas

9 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | 52,
  7 
  % (t. y. iš viso 4 440 000 000
  EUR) – tarpvalstybiniam bendradarbiavimui (1 komponentas); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

52,
  7 
  % (t. y. iš viso 4 440 000 000
  EUR) – tarpvalstybiniam bendradarbiavimui (1 komponentas);

52,

% (t. y. iš viso 4 440 000 000

| a) | 7 500 000 000  EUR (67,17  %)
  – tarpvalstybiniam bendradarbiavimui (1 komponentas); |
| --- | --- |

a)

7 500 000 000  EUR (67,17  %)
  – tarpvalstybiniam bendradarbiavimui (1 komponentas);

7 500 000 000  EUR (67,17  %)

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalies b punktas

9 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | 31,4  % (t. y. iš viso 2 649 900 000 EUR) – tarptautiniam bendradarbiavimui ir jūrų srities bendradarbiavimui (2 komponentas); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

31,4  % (t. y. iš viso 2 649 900 000 EUR) – tarptautiniam bendradarbiavimui ir jūrų srities bendradarbiavimui (2 komponentas);

| b) | 1 973 000 000  EUR (17,68  %)
  – tarpvalstybiniam bendradarbiavimui (2 komponentas); |
| --- | --- |

b)

1 973 000 000  EUR (17,68  %)
  – tarpvalstybiniam bendradarbiavimui (2 komponentas);

1 973 000 000  EUR (17,68  %)

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalies c punktas

9 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | 3,2  % (t. y. iš viso 270 100 000 EUR)
   – atokiausių regionų bendradarbiavimui (3 komponentas); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

3,2  % (t. y. iš viso 270 100 000 EUR)
   – atokiausių regionų bendradarbiavimui (3 komponentas);

3,2  % (t. y. iš viso 270 100 000 EUR)

| c) | 357 309 120  EUR (3,2  %)
   – atokiausių regionų bendradarbiavimui (3 komponentas); |
| --- | --- |

c)

357 309 120  EUR (3,2  %)
   – atokiausių regionų bendradarbiavimui (3 komponentas);

357 309 120  EUR (3,2  %)

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalies d punktas

9 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | 1,2  % (t. y. iš viso 100 000 000 EUR) – tarpregioniniam bendradarbiavimui (4 komponentas); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

1,2  % (t. y. iš viso 100 000 000 EUR) – tarpregioniniam bendradarbiavimui (4 komponentas);

| d) | 365 000 000  EUR (3,27  %)
   – tarpregioniniam bendradarbiavimui (4 komponentas); |
| --- | --- |

d)

365 000 000  EUR (3,27  %)
   – tarpregioniniam bendradarbiavimui (4 komponentas);

365 000 000  EUR (3,27  %)

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalies e punktas

9 straipsnio 2 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | 11,5  % (t. y. iš viso 970 000 000 EUR) – tarpregioninėms investicijoms į inovacijas (5 komponentas). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

e)

11,5  % (t. y. iš viso 970 000 000 EUR) – tarpregioninėms investicijoms į inovacijas (5 komponentas).

11,5  % (t. y. iš viso 970 000 000 EUR) – tarpregioninėms investicijoms į inovacijas (5 komponentas).

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 dalies 2 pastraipos a punktas

9 straipsnio 3 dalies 2 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | pagal 1 komponentą – NUTS 3 lygio regionų,
  pagal 2B komponentą – NUTS 3 lygio regionų,
  išvardytų pagal 8 straipsnio 2 dalį priimtame įgyvendinimo akte; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

pagal 1 komponentą – NUTS 3 lygio regionų,
  pagal 2B komponentą – NUTS 3 lygio regionų,
  išvardytų pagal 8 straipsnio 2 dalį priimtame įgyvendinimo akte;

pagal 2B komponentą – NUTS 3 lygio regionų,

| a) | pagal 1 komponentą – NUTS 3 lygio regionų, išvardytų pagal 8 straipsnio 2 dalį priimtame įgyvendinimo akte; |
| --- | --- |

a)

pagal 1 komponentą – NUTS 3 lygio regionų, išvardytų pagal 8 straipsnio 2 dalį priimtame įgyvendinimo akte;

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 dalies 2 pastraipos b punktas

9 straipsnio 3 dalies 2 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | pagal 2
  A ir 3 komponentus
   – NUTS 2 lygio regionų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

pagal 2
  A ir 3 komponentus
   – NUTS 2 lygio regionų.

A ir 3 komponentus

| b) | pagal 2
  komponentą
   – NUTS 2 lygio regionų. |
| --- | --- |

b)

pagal 2
  komponentą
   – NUTS 2 lygio regionų.

komponentą

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 dalies 2 pastraipos b a punktas (naujas)

9 straipsnio 3 dalies 2 pastraipos b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | pagal 3 komponentą – NUTS 2 ir 3 lygio regionų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

pagal 3 komponentą – NUTS 2 ir 3 lygio regionų.

pagal 3 komponentą – NUTS 2 ir 3 lygio regionų.

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 5 a dalis (nauja)

9 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  970 000 000  EUR (8,69  %) iš 1 dalyje nurodytų išteklių skiriama naujai tarpregioninių investicijų į inovacijas iniciatyvai, nurodytai 15a straipsnyje (naujame).




  Jei iki 2026 m. gruodžio 31 d. Komisija visų 1 dalyje nurodytų turimų išteklių nepaskiria pagal šią iniciatyvą atrinktiems projektams, likusios nepaskirstytos sumos pro rata perskiriamos 1–4 komponentams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  970 000 000  EUR (8,69  %) iš 1 dalyje nurodytų išteklių skiriama naujai tarpregioninių investicijų į inovacijas iniciatyvai, nurodytai 15a straipsnyje (naujame).

Jei iki 2026 m. gruodžio 31 d. Komisija visų 1 dalyje nurodytų turimų išteklių nepaskiria pagal šią iniciatyvą atrinktiems projektams, likusios nepaskirstytos sumos pro rata perskiriamos 1–4 komponentams.

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

10 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ERPF parama atskiroms išorės tarpvalstybinėms INTERREG programoms skiriama su sąlyga, kad pagal atitinkamą strateginį programavimo dokumentą pagal PNPP III TB ir KPTBP TB priemones bus skirta bent lygiavertė suma.
  Ta lygiavertė suma
  negali viršyti didžiausios PNPP III arba KPTBP teisėkūros procedūra priimtame akte nustatytos sumos. | ERPF parama atskiroms išorės tarpvalstybinėms INTERREG programoms skiriama su sąlyga, kad pagal atitinkamą strateginį programavimo dokumentą pagal PNPP III TB ir KPTBP TB priemones bus skirta bent lygiavertė suma.
  Šis įnašas
  negali viršyti didžiausios PNPP III arba KPTBP teisėkūros procedūra priimtame akte nustatytos sumos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ERPF parama atskiroms išorės tarpvalstybinėms INTERREG programoms skiriama su sąlyga, kad pagal atitinkamą strateginį programavimo dokumentą pagal PNPP III TB ir KPTBP TB priemones bus skirta bent lygiavertė suma.
  Ta lygiavertė suma
  negali viršyti didžiausios PNPP III arba KPTBP teisėkūros procedūra priimtame akte nustatytos sumos.

Ta lygiavertė suma

ERPF parama atskiroms išorės tarpvalstybinėms INTERREG programoms skiriama su sąlyga, kad pagal atitinkamą strateginį programavimo dokumentą pagal PNPP III TB ir KPTBP TB priemones bus skirta bent lygiavertė suma.
  Šis įnašas
  negali viršyti didžiausios PNPP III arba KPTBP teisėkūros procedūra priimtame akte nustatytos sumos.

Šis įnašas

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos b punktas

12 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | INTERREG
  programos negalima įgyvendinti taip, kaip planuota, dėl joje dalyvaujančių šalių santykių problemų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

INTERREG
  programos negalima įgyvendinti taip, kaip planuota, dėl joje dalyvaujančių šalių santykių problemų.

INTERREG

| b) | tinkamai pagrįstais atvejais INTERREG
  programos negalima įgyvendinti taip, kaip planuota, dėl joje dalyvaujančių šalių santykių problemų; |
| --- | --- |

b)

tinkamai pagrįstais atvejais INTERREG
  programos negalima įgyvendinti taip, kaip planuota, dėl joje dalyvaujančių šalių santykių problemų;

tinkamai pagrįstais atvejais INTERREG

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

12 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu susiklosto bent viena 3 dalies pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodyta sąlyga, valstybės partnerės arba
  Grenlandijos
  dalyvavimas Komisijos jau patvirtintoje 2 komponento INTERREG programoje nutraukiamas. | Jeigu susiklosto bent viena 3 dalies pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodyta sąlyga, valstybės partnerės arba
  UŠT
  dalyvavimas Komisijos jau patvirtintoje 2 komponento INTERREG programoje nutraukiamas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu susiklosto bent viena 3 dalies pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodyta sąlyga, valstybės partnerės arba
  Grenlandijos
  dalyvavimas Komisijos jau patvirtintoje 2 komponento INTERREG programoje nutraukiamas.

Grenlandijos

Jeigu susiklosto bent viena 3 dalies pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodyta sąlyga, valstybės partnerės arba
  UŠT
  dalyvavimas Komisijos jau patvirtintoje 2 komponento INTERREG programoje nutraukiamas.

UŠT

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 4 dalies 2 pastraipos a punktas

12 straipsnio 4 dalies 2 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | visiškai nutraukti INTERREG programą, ypač jeigu pagrindinių joms iškilusių bendrų vystymosi uždavinių neįmanoma pasiekti nedalyvaujant tai valstybei partnerei arba
  Grenlandijai
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

visiškai nutraukti INTERREG programą, ypač jeigu pagrindinių joms iškilusių bendrų vystymosi uždavinių neįmanoma pasiekti nedalyvaujant tai valstybei partnerei arba
  Grenlandijai
  ;

Grenlandijai

| a) | visiškai nutraukti INTERREG programą, ypač jeigu pagrindinių joms iškilusių bendrų vystymosi uždavinių neįmanoma pasiekti nedalyvaujant tai valstybei partnerei arba
  UŠT
  ; |
| --- | --- |

a)

visiškai nutraukti INTERREG programą, ypač jeigu pagrindinių joms iškilusių bendrų vystymosi uždavinių neįmanoma pasiekti nedalyvaujant tai valstybei partnerei arba
  UŠT
  ;

UŠT

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 4 dalies 2 pastraipos c punktas

12 straipsnio 4 dalies 2 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | tęsti INTERREG programą tai valstybei partnerei arba
  Grenlandijai
  nedalyvaujant. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

tęsti INTERREG programą tai valstybei partnerei arba
  Grenlandijai
  nedalyvaujant.

Grenlandijai

| c) | tęsti INTERREG programą tai valstybei partnerei arba
  UŠT
  nedalyvaujant. |
| --- | --- |

c)

tęsti INTERREG programą tai valstybei partnerei arba
  UŠT
  nedalyvaujant.

UŠT

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 6 dalis

12 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Jeigu trečioji valstybė
  arba
  valstybė partnerė,
  prisidedanti
  prie INTERREG programos nacionaliniais ištekliais, kurie nėra nacionalinis bendras ERPF arba Sąjungos išorės finansavimo priemonės paramos finansavimas, INTERREG programos įgyvendinimo laikotarpiu sumažina tą įnašą apskritai ar jau atrinktiems bendriems veiksmams ir, gavusi 22 straipsnio 6 dalyje nurodytą dokumentą, dalyvaujanti valstybė narė arba valstybės narės prašo taikyti vieną iš 4 dalies antroje pastraipoje nurodytų galimybių. | 6.   Jeigu trečioji valstybė, valstybė partnerė
  arba UŠT
  ,
  prisidedančios
  prie INTERREG programos nacionaliniais ištekliais, kurie nėra nacionalinis bendras ERPF arba Sąjungos išorės finansavimo priemonės paramos finansavimas, INTERREG programos įgyvendinimo laikotarpiu sumažina tą įnašą apskritai ar jau atrinktiems bendriems veiksmams ir, gavusi 22 straipsnio 6 dalyje nurodytą dokumentą, dalyvaujanti valstybė narė arba valstybės narės prašo taikyti vieną iš
  šio straipsnio
  4 dalies antroje pastraipoje nurodytų galimybių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Jeigu trečioji valstybė
  arba
  valstybė partnerė,
  prisidedanti
  prie INTERREG programos nacionaliniais ištekliais, kurie nėra nacionalinis bendras ERPF arba Sąjungos išorės finansavimo priemonės paramos finansavimas, INTERREG programos įgyvendinimo laikotarpiu sumažina tą įnašą apskritai ar jau atrinktiems bendriems veiksmams ir, gavusi 22 straipsnio 6 dalyje nurodytą dokumentą, dalyvaujanti valstybė narė arba valstybės narės prašo taikyti vieną iš 4 dalies antroje pastraipoje nurodytų galimybių.

6.   Jeigu trečioji valstybė, valstybė partnerė
  arba UŠT
  ,
  prisidedančios
  prie INTERREG programos nacionaliniais ištekliais, kurie nėra nacionalinis bendras ERPF arba Sąjungos išorės finansavimo priemonės paramos finansavimas, INTERREG programos įgyvendinimo laikotarpiu sumažina tą įnašą apskritai ar jau atrinktiems bendriems veiksmams ir, gavusi 22 straipsnio 6 dalyje nurodytą dokumentą, dalyvaujanti valstybė narė arba valstybės narės prašo taikyti vieną iš
  šio straipsnio
  4 dalies antroje pastraipoje nurodytų galimybių.

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 pastraipa

13 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nė vienos INTERREG programos bendro finansavimo procentinė dalis negali būti didesnė negu
  70
   %, nebent Reglamentuose (ES) [PNPP III], [KPTBP] arba Tarybos sprendime [UŠTP] arba kuriame nors pagal juos priimtame akte išorės tarpvalstybinėms INTERREG programoms arba 3 komponento INTERREG programoms nustatyta didesnė procentinė dalis. | Nė vienos INTERREG programos bendro finansavimo procentinė dalis negali būti didesnė negu
  80
   %, nebent Reglamentuose (ES) [PNPP III], [KPTBP] arba Tarybos sprendime [UŠTP] arba kuriame nors pagal juos priimtame akte išorės tarpvalstybinėms INTERREG programoms arba 3 komponento INTERREG programoms nustatyta didesnė procentinė dalis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nė vienos INTERREG programos bendro finansavimo procentinė dalis negali būti didesnė negu
  70
   %, nebent Reglamentuose (ES) [PNPP III], [KPTBP] arba Tarybos sprendime [UŠTP] arba kuriame nors pagal juos priimtame akte išorės tarpvalstybinėms INTERREG programoms arba 3 komponento INTERREG programoms nustatyta didesnė procentinė dalis.

70

Nė vienos INTERREG programos bendro finansavimo procentinė dalis negali būti didesnė negu
  80
   %, nebent Reglamentuose (ES) [PNPP III], [KPTBP] arba Tarybos sprendime [UŠTP] arba kuriame nors pagal juos priimtame akte išorės tarpvalstybinėms INTERREG programoms arba 3 komponento INTERREG programoms nustatyta didesnė procentinė dalis.

80

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 3 dalies įžanginė dalis

14 straipsnio 3 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Be Reglamento (ES) [naujasis ERPF] 2 straipsnyje nurodytų konkrečių ERPF tikslų, ERPF lėšomis ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis taip pat
  gali būti
  padedama siekti šių konkrečių 4 politikos tikslo tikslų: | 3.   Be Reglamento (ES) [naujasis ERPF] 2 straipsnyje nurodytų konkrečių ERPF tikslų, ERPF lėšomis ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis taip pat padedama siekti šių konkrečių 4 politikos tikslo tikslų: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Be Reglamento (ES) [naujasis ERPF] 2 straipsnyje nurodytų konkrečių ERPF tikslų, ERPF lėšomis ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis taip pat
  gali būti
  padedama siekti šių konkrečių 4 politikos tikslo tikslų:

3.   Be Reglamento (ES) [naujasis ERPF] 2 straipsnyje nurodytų konkrečių ERPF tikslų, ERPF lėšomis ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis taip pat padedama siekti šių konkrečių 4 politikos tikslo tikslų:

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 4 dalies a punkto įžanginė dalis

14 straipsnio 4 dalies a punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | pagal 1 ir
  2B
  komponentų INTERREG programas: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

pagal 1 ir
  2B
  komponentų INTERREG programas:

2B

| a) | pagal 1 ir
  2
  komponentų INTERREG programas: |
| --- | --- |

a)

pagal 1 ir
  2
  komponentų INTERREG programas:

2

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 4 dalies a punkto ii papunktis

14 straipsnio 4 dalies a punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | gerinant veiksmingą viešąjį administravimą – skatinant teisinį ir administracinį bendradarbiavimą,
  piliečių ir institucijų bendradarbiavimą
  , taip siekiant pašalinti teisines ir kitas pasienių regionams kylančias kliūtis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

gerinant veiksmingą viešąjį administravimą – skatinant teisinį ir administracinį bendradarbiavimą,
  piliečių ir institucijų bendradarbiavimą
  , taip siekiant pašalinti teisines ir kitas pasienių regionams kylančias kliūtis;

piliečių ir institucijų bendradarbiavimą

| ii) | gerinant veiksmingą viešąjį administravimą – skatinant teisinį ir administracinį bendradarbiavimą
  ir
  piliečių bendradarbiavimą,
  įskaitant tarpusavio ryšiais pagrįstus projektus, pilietinės visuomenės veikėjus ir institucijas
  , taip siekiant pašalinti teisines ir kitas pasienių regionams kylančias kliūtis; |
| --- | --- |

ii)

gerinant veiksmingą viešąjį administravimą – skatinant teisinį ir administracinį bendradarbiavimą
  ir
  piliečių bendradarbiavimą,
  įskaitant tarpusavio ryšiais pagrįstus projektus, pilietinės visuomenės veikėjus ir institucijas
  , taip siekiant pašalinti teisines ir kitas pasienių regionams kylančias kliūtis;

ir

įskaitant tarpusavio ryšiais pagrįstus projektus, pilietinės visuomenės veikėjus ir institucijas

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 5 dalis

14 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Pagal
  išorės tarpvalstybines INTERREG programas
  ir
  2 bei
  3 komponentų INTERREG programas ERPF ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių įnašai taip pat skiriami konkrečiam
  išorės
  INTERREG tikslui „saugesnė ir labiau apsaugota Europa“ siekti, ypač sienų kirtimo valdymo, judumo ir migracijos valdymo, įskaitant migrantų apsaugą, veiksmais. | 5.   Pagal
  1, 2
  ir 3 komponentų INTERREG programas ERPF ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių įnašai taip pat
  gali būti
  skiriami konkrečiam INTERREG tikslui „saugesnė ir labiau apsaugota Europa“ siekti, ypač sienų kirtimo valdymo, judumo ir migracijos valdymo, įskaitant migrantų
  ir pabėgėlių, kuriems suteikta tarptautinė apsauga,
  apsaugą,
  ekonominę ir socialinę integraciją,
  veiksmais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Pagal
  išorės tarpvalstybines INTERREG programas
  ir
  2 bei
  3 komponentų INTERREG programas ERPF ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių įnašai taip pat skiriami konkrečiam
  išorės
  INTERREG tikslui „saugesnė ir labiau apsaugota Europa“ siekti, ypač sienų kirtimo valdymo, judumo ir migracijos valdymo, įskaitant migrantų apsaugą, veiksmais.

5.   Pagal
  1, 2
  ir 3 komponentų INTERREG programas ERPF ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių įnašai taip pat
  gali būti
  skiriami konkrečiam INTERREG tikslui „saugesnė ir labiau apsaugota Europa“ siekti, ypač sienų kirtimo valdymo, judumo ir migracijos valdymo, įskaitant migrantų
  ir pabėgėlių, kuriems suteikta tarptautinė apsauga,
  apsaugą,
  ekonominę ir socialinę integraciją,
  veiksmais.

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 2 dalis

15 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Dar
  15 
  proc.
  ERPF ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių asignavimų pagal prioritetus, išskyrus techninę paramą, kiekvienai 1, 2 ir 3 komponentų INTERREG programai
  sutelkiami
  konkrečiam INTERREG tikslui „geresnis INTERREG valdymas“
  arba
  konkrečiam išorės INTERREG tikslui „saugesnė ir labiau apsaugota Europa“ siekti. | 2.   
  Iki
  15 % ERPF ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių asignavimų pagal prioritetus, išskyrus techninę paramą, kiekvienai 1, 2 ir 3 komponentų INTERREG programai
  sutelkiama
  konkrečiam INTERREG tikslui „geresnis INTERREG valdymas“
  ir iki 10 % gali būti suteikiama
  konkrečiam išorės INTERREG tikslui „saugesnė ir labiau apsaugota Europa“ siekti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Dar
  15 
  proc.
  ERPF ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių asignavimų pagal prioritetus, išskyrus techninę paramą, kiekvienai 1, 2 ir 3 komponentų INTERREG programai
  sutelkiami
  konkrečiam INTERREG tikslui „geresnis INTERREG valdymas“
  arba
  konkrečiam išorės INTERREG tikslui „saugesnė ir labiau apsaugota Europa“ siekti.

2.   
  Iki
  15 % ERPF ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių asignavimų pagal prioritetus, išskyrus techninę paramą, kiekvienai 1, 2 ir 3 komponentų INTERREG programai
  sutelkiama
  konkrečiam INTERREG tikslui „geresnis INTERREG valdymas“
  ir iki 10 % gali būti suteikiama
  konkrečiam išorės INTERREG tikslui „saugesnė ir labiau apsaugota Europa“ siekti.

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 3 dalis

15 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Jeigu pagal
  2A
  komponento INTERREG programą remiama makroregioninė strategija,
  visa
  ERPF ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių asignavimų
  suma
  pagal prioritetus, išskyrus techninę paramą, skiriama tos strategijos tikslams siekti. | 3.   Jeigu pagal
  1 arba 2
  komponento INTERREG programą remiama makroregioninė strategija
  arba jūrų baseino strategija
  ,
  bent 80 %
  ERPF ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių asignavimų
  sumos
  pagal prioritetus, išskyrus techninę paramą, skiriama tos strategijos tikslams siekti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Jeigu pagal
  2A
  komponento INTERREG programą remiama makroregioninė strategija,
  visa
  ERPF ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių asignavimų
  suma
  pagal prioritetus, išskyrus techninę paramą, skiriama tos strategijos tikslams siekti.

3.   Jeigu pagal
  1 arba 2
  komponento INTERREG programą remiama makroregioninė strategija
  arba jūrų baseino strategija
  ,
  bent 80 %
  ERPF ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių asignavimų
  sumos
  pagal prioritetus, išskyrus techninę paramą, skiriama tos strategijos tikslams siekti.

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 4 dalis

15 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.
     
  Jeigu pagal 2B komponento INTERREG programą remiama makroregioninė strategija arba jūrų baseino strategija, ne mažiau kaip 70 proc. viso ERPF ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių asignavimų sumos pagal prioritetus, išskyrus techninę paramą, skiriama tos strategijos tikslams siekti. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.
     
  Jeigu pagal 2B komponento INTERREG programą remiama makroregioninė strategija arba jūrų baseino strategija, ne mažiau kaip 70 proc. viso ERPF ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių asignavimų sumos pagal prioritetus, išskyrus techninę paramą, skiriama tos strategijos tikslams siekti.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 a straipsnis (naujas)

15 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 15a straipsnis |
| | Tarpregioninės investicijos į inovacijas |
| | 1.
     
  9 straipsnio 5a dalyje (naujoje) nurodyti ištekliai skiriami naujai tarpregioninių investicijų į inovacijas iniciatyvai, kuri skiriama šiai veiklai: |
| | a) | bendriems inovacijų projektams, kuriais galima skatinti Europos vertės grandinių plėtrą, komercializuoti ir plėtoti, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

15a straipsnis

15a straipsnis

Tarpregioninės investicijos į inovacijas

Tarpregioninės investicijos į inovacijas

1.
     
  9 straipsnio 5a dalyje (naujoje) nurodyti ištekliai skiriami naujai tarpregioninių investicijų į inovacijas iniciatyvai, kuri skiriama šiai veiklai:

a)

a)

bendriems inovacijų projektams, kuriais galima skatinti Europos vertės grandinių plėtrą, komercializuoti ir plėtoti,

bendriems inovacijų projektams, kuriais galima skatinti Europos vertės grandinių plėtrą, komercializuoti ir plėtoti,

| b) | mokslininkams, įmonėms, pilietinės visuomenės organizacijoms ir viešojo administravimo institucijomis, įtrauktiems į nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu parengtas pažangiosios specializacijos ir socialinių inovacijų strategijas, sutelkti, |
| --- | --- |

b)

b)

mokslininkams, įmonėms, pilietinės visuomenės organizacijoms ir viešojo administravimo institucijomis, įtrauktiems į nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu parengtas pažangiosios specializacijos ir socialinių inovacijų strategijas, sutelkti,

mokslininkams, įmonėms, pilietinės visuomenės organizacijoms ir viešojo administravimo institucijomis, įtrauktiems į nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu parengtas pažangiosios specializacijos ir socialinių inovacijų strategijas, sutelkti,

| c) | bandomiesiems projektams, kurių tikslas – rasti arba išbandyti naujus pažangiosios specializacijos strategijomis grindžiamus regionų ir vietos plėtros sprendimus, arba |
| --- | --- |

c)

c)

bandomiesiems projektams, kurių tikslas – rasti arba išbandyti naujus pažangiosios specializacijos strategijomis grindžiamus regionų ir vietos plėtros sprendimus, arba

bandomiesiems projektams, kurių tikslas – rasti arba išbandyti naujus pažangiosios specializacijos strategijomis grindžiamus regionų ir vietos plėtros sprendimus, arba

| d) | keistis patirtimi inovacijų srityje, siekiant pasinaudoti regionų arba vietos plėtros srityje įgyta patirtimi. |
| --- | --- |

d)

d)

keistis patirtimi inovacijų srityje, siekiant pasinaudoti regionų arba vietos plėtros srityje įgyta patirtimi.

keistis patirtimi inovacijų srityje, siekiant pasinaudoti regionų arba vietos plėtros srityje įgyta patirtimi.

2.
     
  Siekiant toliau laikytis Europos teritorinės sanglaudos principo, turint maždaug tokią pat finansinių išteklių dalį, šios investicijos daugiausia skiriamos tam, kad būtų kuriamos mažiau išsivysčiusių regionų sąsajos su pirmaujančiais regionais didinant regioninių inovacijų ekosistemų pajėgumus mažiau išsivysčiusiuose regionuose, siekiant integruoti ir didinti esamą ar naują ES vertę, ir gebėjimą dalyvauti partnerystėje su kitais regionais.

3.
     
  Šias investicijas Komisija įgyvendina taikydama tiesioginį arba netiesioginį valdymą. Jai padeda ekspertų grupė, nustatydama ilgalaikę darbo programą ir susijusius kvietimus teikti pasiūlymus.

4.
     
  Vykdant tarpregionines investicijas į inovacijas ERPF lėšomis remiama visa Sąjungos teritorija. Trečiosios šalys gali dalyvauti šiose investicijose, jeigu prisideda prie finansavimo išorės asignuotųjų pajamų forma.

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 1 dalis

16 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG) siekiama pagal INTERREG programas, vadovaujantis pasidalijamojo valdymo principu, išskyrus 3 komponentą, kurį visiškai arba iš dalies galima įgyvendinti pagal netiesioginio valdymo principą,
  ir 5 komponentą, kuris įgyvendinamas pagal tiesioginio arba netiesioginio valdymo principą
  . | 1.   Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG) siekiama pagal INTERREG programas, vadovaujantis pasidalijamojo valdymo principu, išskyrus 3 komponentą, kurį visiškai arba iš dalies galima įgyvendinti pagal netiesioginio valdymo principą,
  pasikonsultavus su suinteresuotaisiais subjektais
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG) siekiama pagal INTERREG programas, vadovaujantis pasidalijamojo valdymo principu, išskyrus 3 komponentą, kurį visiškai arba iš dalies galima įgyvendinti pagal netiesioginio valdymo principą,
  ir 5 komponentą, kuris įgyvendinamas pagal tiesioginio arba netiesioginio valdymo principą
  .

1.   Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG) siekiama pagal INTERREG programas, vadovaujantis pasidalijamojo valdymo principu, išskyrus 3 komponentą, kurį visiškai arba iš dalies galima įgyvendinti pagal netiesioginio valdymo principą,
  pasikonsultavus su suinteresuotaisiais subjektais
  .

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalis

16 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės arba
  UŠT
  rengia INTERREG programą vadovaudamosi priede pateikta forma, laikotarpiui nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. | 2.   Dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės
  , UŠT
  arba
  regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijos
  rengia INTERREG programą vadovaudamosi priede pateikta forma, laikotarpiui nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės arba
  UŠT
  rengia INTERREG programą vadovaudamosi priede pateikta forma, laikotarpiui nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d.

2.   Dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės
  , UŠT
  arba
  regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijos
  rengia INTERREG programą vadovaudamosi priede pateikta forma, laikotarpiui nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d.

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

16 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Rengdamos INTERREG programą dalyvaujančios valstybės narės bendradarbiauja su Reglamento (ES) [naujasis BNR] 6 straipsnyje nurodytais programos partneriais. | Rengdamos INTERREG programą dalyvaujančios valstybės narės bendradarbiauja su Reglamento (ES) [naujasis BNR] 6 straipsnyje nurodytais programos partneriais.
  Rengdamos INTERREG programas, apimančias makroregionines ar jūrų baseinų strategijas, valstybės narės ir programos partneriai turėtų atsižvelgti į atitinkamų makroregioninių ir jūrų baseinų strategijų teminius prioritetus ir konsultuotis su atitinkamais veikėjais. Valstybės narės ir programos partneriai sukuria ex ante mechanizmą siekiant užtikrinti, kad visi veikėjai makroregionų ir jūrų baseinų lygmeniu, Europos teritorinio bendradarbiavimo programos institucijos, regionai ir valstybės šio programavimo laikotarpio pradžioje kartu priimtų sprendimą dėl kiekvienos programos prioritetų. Šie prioritetai, kai aktualu, derinami su makroregionų arba jūrų baseinų strategijų veiksmų planais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Rengdamos INTERREG programą dalyvaujančios valstybės narės bendradarbiauja su Reglamento (ES) [naujasis BNR] 6 straipsnyje nurodytais programos partneriais.

Rengdamos INTERREG programą dalyvaujančios valstybės narės bendradarbiauja su Reglamento (ES) [naujasis BNR] 6 straipsnyje nurodytais programos partneriais.
  Rengdamos INTERREG programas, apimančias makroregionines ar jūrų baseinų strategijas, valstybės narės ir programos partneriai turėtų atsižvelgti į atitinkamų makroregioninių ir jūrų baseinų strategijų teminius prioritetus ir konsultuotis su atitinkamais veikėjais. Valstybės narės ir programos partneriai sukuria ex ante mechanizmą siekiant užtikrinti, kad visi veikėjai makroregionų ir jūrų baseinų lygmeniu, Europos teritorinio bendradarbiavimo programos institucijos, regionai ir valstybės šio programavimo laikotarpio pradžioje kartu priimtų sprendimą dėl kiekvienos programos prioritetų. Šie prioritetai, kai aktualu, derinami su makroregionų arba jūrų baseinų strategijų veiksmų planais.

Rengdamos INTERREG programas, apimančias makroregionines ar jūrų baseinų strategijas, valstybės narės ir programos partneriai turėtų atsižvelgti į atitinkamų makroregioninių ir jūrų baseinų strategijų teminius prioritetus ir konsultuotis su atitinkamais veikėjais. Valstybės narės ir programos partneriai sukuria ex ante mechanizmą siekiant užtikrinti, kad visi veikėjai makroregionų ir jūrų baseinų lygmeniu, Europos teritorinio bendradarbiavimo programos institucijos, regionai ir valstybės šio programavimo laikotarpio pradžioje kartu priimtų sprendimą dėl kiekvienos programos prioritetų. Šie prioritetai, kai aktualu, derinami su makroregionų arba jūrų baseinų strategijų veiksmų planais.

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

16 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybė narė, kurioje yra numatoma vadovaujančioji institucija, pateikia INTERREG
  programą
  Komisijai iki [data, nuo įsigaliojimo datos praėjus
  devyniems mėnesiams]
  visų dalyvaujančių valstybių narių ir, kai taikytina, trečiųjų valstybių, valstybių partnerių arba
  UŠT
  vardu. | Valstybė narė, kurioje yra numatoma vadovaujančioji institucija, pateikia
  vieną ar kelias
  INTERREG
  programas
  Komisijai iki [data, nuo įsigaliojimo datos praėjus
  dvylikai mėnesių]
  visų dalyvaujančių valstybių narių, ir, kai taikytina, trečiųjų valstybių, valstybių partnerių
  , UŠT
  arba
  regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijų
  vardu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybė narė, kurioje yra numatoma vadovaujančioji institucija, pateikia INTERREG
  programą
  Komisijai iki [data, nuo įsigaliojimo datos praėjus
  devyniems mėnesiams]
  visų dalyvaujančių valstybių narių ir, kai taikytina, trečiųjų valstybių, valstybių partnerių arba
  UŠT
  vardu.

programą

devyniems mėnesiams]

UŠT

Valstybė narė, kurioje yra numatoma vadovaujančioji institucija, pateikia
  vieną ar kelias
  INTERREG
  programas
  Komisijai iki [data, nuo įsigaliojimo datos praėjus
  dvylikai mėnesių]
  visų dalyvaujančių valstybių narių, ir, kai taikytina, trečiųjų valstybių, valstybių partnerių
  , UŠT
  arba
  regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijų
  vardu.

vieną ar kelias

programas

dvylikai mėnesių]

, UŠT

regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijų

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

16 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tačiau INTERREG programą, apimančią paramą iš Sąjungos išorės finansavimo priemonės lėšų, valstybė narė, kurioje yra numatoma vadovaujančioji institucija, pateikia ne vėliau kaip per
  šešis mėnesius
  nuo tos dienos, kai Komisija pagal 10 straipsnio 1 dalį arba, jei taip reikalaujama, pagal atitinkamą pagrindinį vienos arba kelių tokių Sąjungos išorės finansavimo priemonių aktą patvirtina atitinkamą strateginį programavimo dokumentą. | Tačiau INTERREG programą, apimančią paramą iš Sąjungos išorės finansavimo priemonės lėšų, valstybė narė, kurioje yra numatoma vadovaujančioji institucija, pateikia ne vėliau kaip per
  dvylika mėnesių
  nuo tos dienos, kai Komisija pagal 10 straipsnio 1 dalį arba, jei taip reikalaujama, pagal atitinkamą pagrindinį vienos arba kelių tokių Sąjungos išorės finansavimo priemonių aktą patvirtina atitinkamą strateginį programavimo dokumentą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tačiau INTERREG programą, apimančią paramą iš Sąjungos išorės finansavimo priemonės lėšų, valstybė narė, kurioje yra numatoma vadovaujančioji institucija, pateikia ne vėliau kaip per
  šešis mėnesius
  nuo tos dienos, kai Komisija pagal 10 straipsnio 1 dalį arba, jei taip reikalaujama, pagal atitinkamą pagrindinį vienos arba kelių tokių Sąjungos išorės finansavimo priemonių aktą patvirtina atitinkamą strateginį programavimo dokumentą.

šešis mėnesius

Tačiau INTERREG programą, apimančią paramą iš Sąjungos išorės finansavimo priemonės lėšų, valstybė narė, kurioje yra numatoma vadovaujančioji institucija, pateikia ne vėliau kaip per
  dvylika mėnesių
  nuo tos dienos, kai Komisija pagal 10 straipsnio 1 dalį arba, jei taip reikalaujama, pagal atitinkamą pagrindinį vienos arba kelių tokių Sąjungos išorės finansavimo priemonių aktą patvirtina atitinkamą strateginį programavimo dokumentą.

dvylika mėnesių

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 3 dalis

17 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Kad programa būtų įgyvendinama veiksmingiau ir veiksmai būtų platesnio masto,
  deramai pagrįstais atvejais, susitarusi su Komisija,
  atitinkama valstybė narė gali nuspręsti perkelti iki
  [x]
   proc. ERPF asignavimo, skirto atitinkamai programai pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą, to paties regiono INTERREG programoms. Perkelta suma sudaro atskirą prioritetą arba prioritetus. | 3.   Kad programa būtų įgyvendinama veiksmingiau ir veiksmai būtų platesnio masto, atitinkama valstybė narė gali nuspręsti perkelti iki
  20
   proc. ERPF asignavimo, skirto atitinkamai programai pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą, to paties regiono INTERREG programoms
  . Kiekviena valstybė narė Komisijai iš anksto praneša apie savo ketinimą pasinaudoti tokia perkėlimo galimybe ir Komisijai nurodo savo sprendimo motyvus.
  Perkelta suma sudaro atskirą prioritetą arba prioritetus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Kad programa būtų įgyvendinama veiksmingiau ir veiksmai būtų platesnio masto,
  deramai pagrįstais atvejais, susitarusi su Komisija,
  atitinkama valstybė narė gali nuspręsti perkelti iki
  [x]
   proc. ERPF asignavimo, skirto atitinkamai programai pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą, to paties regiono INTERREG programoms. Perkelta suma sudaro atskirą prioritetą arba prioritetus.

3.   Kad programa būtų įgyvendinama veiksmingiau ir veiksmai būtų platesnio masto, atitinkama valstybė narė gali nuspręsti perkelti iki
  20
   proc. ERPF asignavimo, skirto atitinkamai programai pagal investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą tikslą, to paties regiono INTERREG programoms
  . Kiekviena valstybė narė Komisijai iš anksto praneša apie savo ketinimą pasinaudoti tokia perkėlimo galimybe ir Komisijai nurodo savo sprendimo motyvus.
  Perkelta suma sudaro atskirą prioritetą arba prioritetus.

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 4 dalies b punkto įžanginė dalis

17 straipsnio 4 dalies b punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | pagrindinių bendrų vystymosi uždavinių santrauka, atsižvelgiant į: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

pagrindinių bendrų vystymosi uždavinių santrauka, atsižvelgiant į:

| b) | pagrindinių bendrų vystymosi uždavinių santrauka,
  visų pirma
  atsižvelgiant į: |
| --- | --- |

b)

pagrindinių bendrų vystymosi uždavinių santrauka,
  visų pirma
  atsižvelgiant į:

visų pirma

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 4 dalies b punkto ii papunktis

17 straipsnio 4 dalies b punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | bendrus investicijų poreikius, papildomumą su kitų formų parama; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

bendrus investicijų poreikius, papildomumą su kitų formų parama;

| ii) | bendrus investicijų poreikius, papildomumą su kitų formų parama
  ir sinergiją, kurią galima užtikrinti
  ; |
| --- | --- |

ii)

bendrus investicijų poreikius, papildomumą su kitų formų parama
  ir sinergiją, kurią galima užtikrinti
  ;

ir sinergiją, kurią galima užtikrinti

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 4 dalies b punkto iii papunktis

17 straipsnio 4 dalies b punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | praeityje įgytą patirtį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii)

praeityje įgytą patirtį;

| iii) | praeityje įgytą patirtį
  ir kaip į ją buvo atsižvelgta programoje
  ; |
| --- | --- |

iii)

praeityje įgytą patirtį
  ir kaip į ją buvo atsižvelgta programoje
  ;

ir kaip į ją buvo atsižvelgta programoje

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 4 dalies c punktas

17 straipsnio 4 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | pasirinktų politikos tikslų ir konkrečių INTERREG tikslų, juos atitinkančių prioritetų,
  konkrečių tikslų ir paramos formų,
  siekiant, jei to reikia, pašalinti trūkstamas tarpvalstybinės infrastruktūros grandis, pagrindimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

pasirinktų politikos tikslų ir konkrečių INTERREG tikslų, juos atitinkančių prioritetų,
  konkrečių tikslų ir paramos formų,
  siekiant, jei to reikia, pašalinti trūkstamas tarpvalstybinės infrastruktūros grandis, pagrindimas;

konkrečių tikslų ir paramos formų,

| c) | pasirinktų politikos tikslų ir konkrečių INTERREG tikslų, juos atitinkančių prioritetų, siekiant, jei to reikia, pašalinti trūkstamas tarpvalstybinės infrastruktūros grandis, pagrindimas; |
| --- | --- |

c)

pasirinktų politikos tikslų ir konkrečių INTERREG tikslų, juos atitinkančių prioritetų, siekiant, jei to reikia, pašalinti trūkstamas tarpvalstybinės infrastruktūros grandis, pagrindimas;

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 4 dalies e punkto i papunktis

17 straipsnio 4 dalies e punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | su juo susijusių veiksmų rūšys, įskaitant planuojamų strateginės svarbos veiksmų sąrašą, numatomą jų indėlį siekiant konkrečių tikslų ir, kai taikytina, įgyvendinant makroregionines strategijas ir jūrų baseinų strategijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

su juo susijusių veiksmų rūšys, įskaitant planuojamų strateginės svarbos veiksmų sąrašą, numatomą jų indėlį siekiant konkrečių tikslų ir, kai taikytina, įgyvendinant makroregionines strategijas ir jūrų baseinų strategijas;

| i) | su juo susijusių veiksmų rūšys, įskaitant planuojamų strateginės svarbos veiksmų sąrašą, numatomą jų indėlį siekiant konkrečių tikslų ir, kai taikytina, įgyvendinant makroregionines strategijas ir jūrų baseinų strategijas
  , taip pat atitinkamą kriterijų sąrašą bei atitinkamus skaidrios atrankos kriterijus, taikomus tokiam veiksmui
  ; |
| --- | --- |

i)

su juo susijusių veiksmų rūšys, įskaitant planuojamų strateginės svarbos veiksmų sąrašą, numatomą jų indėlį siekiant konkrečių tikslų ir, kai taikytina, įgyvendinant makroregionines strategijas ir jūrų baseinų strategijas
  , taip pat atitinkamą kriterijų sąrašą bei atitinkamus skaidrios atrankos kriterijus, taikomus tokiam veiksmui
  ;

, taip pat atitinkamą kriterijų sąrašą bei atitinkamus skaidrios atrankos kriterijus, taikomus tokiam veiksmui

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 4 dalies e punkto iii papunktis

17 straipsnio 4 dalies e punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | pagrindinės tikslinės grupės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii)

iii)

pagrindinės tikslinės grupės;

pagrindinės tikslinės grupės;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 4 dalies e punkto v papunktis

17 straipsnio 4 dalies e punkto v papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| v) | planuojamos naudoti finansinės priemonės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

v)

v)

planuojamos naudoti finansinės priemonės;

planuojamos naudoti finansinės priemonės;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 5 dalies a punkto iii papunktis

17 straipsnio 5 dalies a punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | 2 komponento INTERREG programų, remiamų UŠTP lėšomis, – suma, suskirstyta pagal finansavimo priemones (ERPF ir
  Grenlandijos
  UŠTP); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii)

2 komponento INTERREG programų, remiamų UŠTP lėšomis, – suma, suskirstyta pagal finansavimo priemones (ERPF ir
  Grenlandijos
  UŠTP);

Grenlandijos

| iii) | 2 komponento INTERREG programų, remiamų UŠTP lėšomis, – suma, suskirstyta pagal finansavimo priemones (ERPF ir UŠTP); |
| --- | --- |

iii)

2 komponento INTERREG programų, remiamų UŠTP lėšomis, – suma, suskirstyta pagal finansavimo priemones (ERPF ir UŠTP);

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 5 dalies b punktas

17 straipsnio 5 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | teikiant 4 dalies g punkto ii papunktyje nurodytoje lentelėje pateikiamą informaciją, įtraukiamos tik 2021–2025 m. skirtos sumos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

b)

teikiant 4 dalies g punkto ii papunktyje nurodytoje lentelėje pateikiamą informaciją, įtraukiamos tik 2021–2025 m. skirtos sumos.

teikiant 4 dalies g punkto ii papunktyje nurodytoje lentelėje pateikiamą informaciją, įtraukiamos tik 2021–2025 m. skirtos sumos.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

17 straipsnio 7 dalies b punktas

17 straipsnio 7 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | nustatoma jungtinio sekretoriato steigimo tvarka; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

nustatoma jungtinio sekretoriato steigimo tvarka;

| b) | nustatoma jungtinio sekretoriato
  ir, kai taikytina, pagalbinių valdymo struktūrų valstybėse narėse arba trečiosiose valstybėse
  steigimo tvarka; |
| --- | --- |

b)

nustatoma jungtinio sekretoriato
  ir, kai taikytina, pagalbinių valdymo struktūrų valstybėse narėse arba trečiosiose valstybėse
  steigimo tvarka;

ir, kai taikytina, pagalbinių valdymo struktūrų valstybėse narėse arba trečiosiose valstybėse

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 1 dalis

18 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija įvertina kiekvieną INTERREG programą ir tai, kaip ji atitinka Reglamentą (ES) [naujasis BNR], Reglamentą (ES) [naujasis ERPF] ir šį reglamentą ir, jei parama teikiama pagal Sąjungos išorės finansavimo priemones ir, jeigu to reikia, ar programa atitinka 10 straipsnio 1 dalyje nurodytą daugiametį strateginį dokumentą arba atitinkamame vienos arba kelių šių priemonių pagrindiniame akte nurodytą atitinkamą strateginę programą. | 1.   Komisija
  visiškai skaidriai
  įvertina kiekvieną INTERREG programą ir tai, kaip ji atitinka Reglamentą (ES) [naujasis BNR], Reglamentą (ES) [naujasis ERPF] ir šį reglamentą ir, jei parama teikiama pagal
  Europos
  Sąjungos išorės finansavimo priemones ir, jeigu to reikia, ar programa atitinka
  šio reglamento
  10 straipsnio 1 dalyje nurodytą daugiametį strateginį dokumentą arba atitinkamame vienos arba kelių šių priemonių pagrindiniame akte nurodytą atitinkamą strateginę programą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisija įvertina kiekvieną INTERREG programą ir tai, kaip ji atitinka Reglamentą (ES) [naujasis BNR], Reglamentą (ES) [naujasis ERPF] ir šį reglamentą ir, jei parama teikiama pagal Sąjungos išorės finansavimo priemones ir, jeigu to reikia, ar programa atitinka 10 straipsnio 1 dalyje nurodytą daugiametį strateginį dokumentą arba atitinkamame vienos arba kelių šių priemonių pagrindiniame akte nurodytą atitinkamą strateginę programą.

1.   Komisija
  visiškai skaidriai
  įvertina kiekvieną INTERREG programą ir tai, kaip ji atitinka Reglamentą (ES) [naujasis BNR], Reglamentą (ES) [naujasis ERPF] ir šį reglamentą ir, jei parama teikiama pagal
  Europos
  Sąjungos išorės finansavimo priemones ir, jeigu to reikia, ar programa atitinka
  šio reglamento
  10 straipsnio 1 dalyje nurodytą daugiametį strateginį dokumentą arba atitinkamame vienos arba kelių šių priemonių pagrindiniame akte nurodytą atitinkamą strateginę programą.

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 3 dalis

18 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės arba
  UŠT
  , atsižvelgdamos į Komisijos pastabas, peržiūri INTERREG programą. | 3.   Dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės
  , UŠT
  arba
  regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijos
  , atsižvelgdamos į Komisijos pastabas, peržiūri INTERREG programą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės arba
  UŠT
  , atsižvelgdamos į Komisijos pastabas, peržiūri INTERREG programą.

3.   Dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės
  , UŠT
  arba
  regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijos
  , atsižvelgdamos į Komisijos pastabas, peržiūri INTERREG programą.

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 4 dalis

18 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisija priima sprendimą įgyvendinimo aktu dėl INTERREG programos patvirtinimo ne vėliau kaip per
  šešis
  mėnesius nuo tos dienos, kai valstybė narė, kurioje yra numatoma vadovaujančioji institucija, pateikia
  tą programą
  . | 4.   Komisija priima sprendimą įgyvendinimo aktu dėl INTERREG programos patvirtinimo ne vėliau kaip per
  tris
  mėnesius nuo tos dienos, kai valstybė narė, kurioje yra numatoma vadovaujančioji institucija, pateikia
  tos programos peržiūrėtą versiją
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Komisija priima sprendimą įgyvendinimo aktu dėl INTERREG programos patvirtinimo ne vėliau kaip per
  šešis
  mėnesius nuo tos dienos, kai valstybė narė, kurioje yra numatoma vadovaujančioji institucija, pateikia
  tą programą
  .

4.   Komisija priima sprendimą įgyvendinimo aktu dėl INTERREG programos patvirtinimo ne vėliau kaip per
  tris
  mėnesius nuo tos dienos, kai valstybė narė, kurioje yra numatoma vadovaujančioji institucija, pateikia
  tos programos peržiūrėtą versiją
  .

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 1 dalis

19 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Valstybė
  narė, kurioje yra vadovaujančioji institucija, gali pateikti motyvuotą prašymą iš dalies keisti INTERREG programą, kartu pateikdama iš dalies pakeistą programą ir nurodydama numatomą pakeitimo poveikį tikslų siekimui. | 1.   
  Pasikonsultavusi su vietos ir regionų institucijomis ir laikydamasi Reglamento (ES) .../...[naujasis BNR] 6 straipsnio,
  valstybė narė, kurioje yra vadovaujančioji institucija, gali pateikti motyvuotą prašymą iš dalies keisti INTERREG programą, kartu pateikdama iš dalies pakeistą programą ir nurodydama numatomą pakeitimo poveikį tikslų siekimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Valstybė
  narė, kurioje yra vadovaujančioji institucija, gali pateikti motyvuotą prašymą iš dalies keisti INTERREG programą, kartu pateikdama iš dalies pakeistą programą ir nurodydama numatomą pakeitimo poveikį tikslų siekimui.

1.   
  Pasikonsultavusi su vietos ir regionų institucijomis ir laikydamasi Reglamento (ES) .../...[naujasis BNR] 6 straipsnio,
  valstybė narė, kurioje yra vadovaujančioji institucija, gali pateikti motyvuotą prašymą iš dalies keisti INTERREG programą, kartu pateikdama iš dalies pakeistą programą ir nurodydama numatomą pakeitimo poveikį tikslų siekimui.

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 2 dalis

19 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija įvertina, kaip pakeitimas atitinka Reglamentą (ES) [naujasis BNR], Reglamentą (ES) [naujasis ERPF] ir šį reglamentą ir gali pateikti pastabas per
  tris mėnesius
  nuo pakeistos programos pateikimo. | 2.   Komisija įvertina, kaip pakeitimas atitinka Reglamentą (ES) [naujasis BNR], Reglamentą (ES) [naujasis ERPF] ir šį reglamentą ir gali pateikti pastabas per
  vieną mėnesį
  nuo pakeistos programos pateikimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisija įvertina, kaip pakeitimas atitinka Reglamentą (ES) [naujasis BNR], Reglamentą (ES) [naujasis ERPF] ir šį reglamentą ir gali pateikti pastabas per
  tris mėnesius
  nuo pakeistos programos pateikimo.

2.   Komisija įvertina, kaip pakeitimas atitinka Reglamentą (ES) [naujasis BNR], Reglamentą (ES) [naujasis ERPF] ir šį reglamentą ir gali pateikti pastabas per
  vieną mėnesį
  nuo pakeistos programos pateikimo.

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 3 dalis

19 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės ir
  UŠT
  , atsižvelgdamos į Komisijos pastabas, peržiūri iš dalies pakeistą programą. | 3.   Dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės
  , UŠT arba regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijos
  , atsižvelgdamos į Komisijos pastabas, peržiūri iš dalies pakeistą programą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės ir
  UŠT
  , atsižvelgdamos į Komisijos pastabas, peržiūri iš dalies pakeistą programą.

3.   Dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės
  , UŠT arba regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijos
  , atsižvelgdamos į Komisijos pastabas, peržiūri iš dalies pakeistą programą.

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 4 dalis

19 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Komisija patvirtina INTERREG programos pakeitimą ne vėliau kaip per
  šešis
  mėnesius nuo tada, kai valstybė narė ją pateikia. | 4.   Komisija patvirtina INTERREG programos pakeitimą ne vėliau kaip per
  tris
  mėnesius nuo tada, kai valstybė narė ją pateikia. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Komisija patvirtina INTERREG programos pakeitimą ne vėliau kaip per
  šešis
  mėnesius nuo tada, kai valstybė narė ją pateikia.

4.   Komisija patvirtina INTERREG programos pakeitimą ne vėliau kaip per
  tris
  mėnesius nuo tada, kai valstybė narė ją pateikia.

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 5 dalies 1 pastraipa

19 straipsnio 5 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Per programavimo laikotarpį valstybė narė gali perkelti iki
  5
   proc. pradinio prioritetui skirto asignavimo ir ne daugiau kaip
  3
   proc. programos biudžeto kitam tos pačios INTERREG programos prioritetui. | Pasikonsultavusi su vietos ir regionų institucijomis ir laikydamasi Reglamento (ES) .../...[naujasis BNR] 6 straipsnio,
  per programavimo laikotarpį valstybė narė gali perkelti iki
  10
   proc. pradinio prioritetui skirto asignavimo ir ne daugiau kaip
  5
   proc. programos biudžeto kitam tos pačios INTERREG programos prioritetui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Per programavimo laikotarpį valstybė narė gali perkelti iki
  5
   proc. pradinio prioritetui skirto asignavimo ir ne daugiau kaip
  3
   proc. programos biudžeto kitam tos pačios INTERREG programos prioritetui.

5

3

Pasikonsultavusi su vietos ir regionų institucijomis ir laikydamasi Reglamento (ES) .../...[naujasis BNR] 6 straipsnio,
  per programavimo laikotarpį valstybė narė gali perkelti iki
  10
   proc. pradinio prioritetui skirto asignavimo ir ne daugiau kaip
  5
   proc. programos biudžeto kitam tos pačios INTERREG programos prioritetui.

Pasikonsultavusi su vietos ir regionų institucijomis ir laikydamasi Reglamento (ES) .../...[naujasis BNR] 6 straipsnio,

10

5

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

22 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Stebėsenos komitetas gali įsteigti vieną arba kelis (ypač kai yra paprogramių) iniciatyvinius komitetus, kurie atrenka veiksmus stebėsenos komiteto vardu. | Stebėsenos komitetas gali įsteigti vieną arba kelis (ypač kai yra paprogramių) iniciatyvinius komitetus, kurie atrenka veiksmus stebėsenos komiteto vardu.
  Iniciatyviniai komitetai taiko partnerystės principą, kaip nustatyta Reglamento (ES) .../... [naujojo BNR] 6 straipsnyje, ir įtraukia partnerius iš visų dalyvaujančių valstybių narių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Stebėsenos komitetas gali įsteigti vieną arba kelis (ypač kai yra paprogramių) iniciatyvinius komitetus, kurie atrenka veiksmus stebėsenos komiteto vardu.

Stebėsenos komitetas gali įsteigti vieną arba kelis (ypač kai yra paprogramių) iniciatyvinius komitetus, kurie atrenka veiksmus stebėsenos komiteto vardu.
  Iniciatyviniai komitetai taiko partnerystės principą, kaip nustatyta Reglamento (ES) .../... [naujojo BNR] 6 straipsnyje, ir įtraukia partnerius iš visų dalyvaujančių valstybių narių.

Iniciatyviniai komitetai taiko partnerystės principą, kaip nustatyta Reglamento (ES) .../... [naujojo BNR] 6 straipsnyje, ir įtraukia partnerius iš visų dalyvaujančių valstybių narių.

Pakeitimas 115

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 3 dalis

22 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Prieš pirmą kartą pateikdama atrankos kriterijus stebėsenos komitetui arba, kai taikytina, iniciatyviniam komitetui, vadovaujančioji institucija
  konsultuojasi su Komisija ir atsižvelgia į Komisijos pastabas
  . Tokia pati tvarka taikoma šiuos kriterijus vėliau keičiant. | 3.   Prieš pirmą kartą pateikdama atrankos kriterijus stebėsenos komitetui arba, kai taikytina, iniciatyviniam komitetui, vadovaujančioji institucija
  juos pateikia Komisijai
  . Tokia pati tvarka taikoma šiuos kriterijus vėliau keičiant. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Prieš pirmą kartą pateikdama atrankos kriterijus stebėsenos komitetui arba, kai taikytina, iniciatyviniam komitetui, vadovaujančioji institucija
  konsultuojasi su Komisija ir atsižvelgia į Komisijos pastabas
  . Tokia pati tvarka taikoma šiuos kriterijus vėliau keičiant.

3.   Prieš pirmą kartą pateikdama atrankos kriterijus stebėsenos komitetui arba, kai taikytina, iniciatyviniam komitetui, vadovaujančioji institucija
  juos pateikia Komisijai
  . Tokia pati tvarka taikoma šiuos kriterijus vėliau keičiant.

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 4 dalies įžanginė dalis

22 straipsnio 4 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   
  Atrinkdamas veiksmus
  stebėsenos
  komitetas
  arba, kai taikytina,
  iniciatyvinis komitetas
  : | 4.   
  Prieš
  stebėsenos
  komitetui
  arba, kai taikytina,
  iniciatyviniam komitetui atrenkant veiksmus, vadovaujančioji institucija
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   
  Atrinkdamas veiksmus
  stebėsenos
  komitetas
  arba, kai taikytina,
  iniciatyvinis komitetas
  :

4.   
  Prieš
  stebėsenos
  komitetui
  arba, kai taikytina,
  iniciatyviniam komitetui atrenkant veiksmus, vadovaujančioji institucija
  :

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 6 dalies 2 pastraipa

22 straipsnio 6 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Dokumente taip pat išdėstomi su 50 straipsnyje nurodytu lėšų susigrąžinimu susiję pagrindinio partnerio įsipareigojimai.
  Įsipareigojimus
  apibrėžia stebėsenos komitetas. Tačiau pagrindinis partneris, kuris yra kitoje valstybėje narėje, trečiojoje valstybėje, valstybėje partnerėje arba UŠT negu partneris, neprivalo lėšų susigrąžinti teismine tvarka. | Dokumente taip pat išdėstomi su 50 straipsnyje nurodytu lėšų susigrąžinimu susiję pagrindinio partnerio įsipareigojimai.
  Su lėšų susigrąžinimu susijusias procedūras
  apibrėžia
  ir dėl jų susitaria
  stebėsenos komitetas. Tačiau pagrindinis partneris, kuris yra kitoje valstybėje narėje, trečiojoje valstybėje, valstybėje partnerėje arba UŠT negu partneris, neprivalo lėšų susigrąžinti teismine tvarka. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Dokumente taip pat išdėstomi su 50 straipsnyje nurodytu lėšų susigrąžinimu susiję pagrindinio partnerio įsipareigojimai.
  Įsipareigojimus
  apibrėžia stebėsenos komitetas. Tačiau pagrindinis partneris, kuris yra kitoje valstybėje narėje, trečiojoje valstybėje, valstybėje partnerėje arba UŠT negu partneris, neprivalo lėšų susigrąžinti teismine tvarka.

Įsipareigojimus

Dokumente taip pat išdėstomi su 50 straipsnyje nurodytu lėšų susigrąžinimu susiję pagrindinio partnerio įsipareigojimai.
  Su lėšų susigrąžinimu susijusias procedūras
  apibrėžia
  ir dėl jų susitaria
  stebėsenos komitetas. Tačiau pagrindinis partneris, kuris yra kitoje valstybėje narėje, trečiojoje valstybėje, valstybėje partnerėje arba UŠT negu partneris, neprivalo lėšų susigrąžinti teismine tvarka.

Su lėšų susigrąžinimu susijusias procedūras

ir dėl jų susitaria

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

23 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal 1, 2 ir 3 komponentus atrinktuose veiksmuose dalyvauja bent dviejų dalyvaujančių šalių dalyviai, iš kurių bent vienas yra iš valstybės narės. | Pagal 1, 2 ir 3 komponentus atrinktuose veiksmuose dalyvauja bent dviejų dalyvaujančių šalių
  arba UŠT
  dalyviai, iš kurių bent vienas yra iš valstybės narės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pagal 1, 2 ir 3 komponentus atrinktuose veiksmuose dalyvauja bent dviejų dalyvaujančių šalių dalyviai, iš kurių bent vienas yra iš valstybės narės.

Pagal 1, 2 ir 3 komponentus atrinktuose veiksmuose dalyvauja bent dviejų dalyvaujančių šalių
  arba UŠT
  dalyviai, iš kurių bent vienas yra iš valstybės narės.

arba UŠT

Pakeitimas 119

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 2 dalis

23 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   INTERREG veiksmas gali būti įgyvendinamas vienoje šalyje, jeigu veiksmo paraiškoje nurodomas poveikis ir nauda programos teritorijai. | 2.   INTERREG veiksmas gali būti įgyvendinamas vienoje šalyje
  arba UŠT
  , jeigu veiksmo paraiškoje nurodomas poveikis ir nauda programos teritorijai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   INTERREG veiksmas gali būti įgyvendinamas vienoje šalyje, jeigu veiksmo paraiškoje nurodomas poveikis ir nauda programos teritorijai.

2.   INTERREG veiksmas gali būti įgyvendinamas vienoje šalyje
  arba UŠT
  , jeigu veiksmo paraiškoje nurodomas poveikis ir nauda programos teritorijai.

Pakeitimas 120

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

23 straipsnio 4 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Partneriai bendradarbiauja rengdami, įgyvendindami, finansuodami INTERREG veiksmus
  ir
  sutelkdami darbuotojus jiems įgyvendinti. | Partneriai bendradarbiauja rengdami
  ir
  įgyvendindami
  ir (arba)
  finansuodami INTERREG veiksmus
  , taip pat
  sutelkdami darbuotojus jiems įgyvendinti.
  Stengiamasi, kad vieno INTERREG veiksmo partnerių skaičius neviršytų dešimties. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Partneriai bendradarbiauja rengdami, įgyvendindami, finansuodami INTERREG veiksmus
  ir
  sutelkdami darbuotojus jiems įgyvendinti.

ir

Partneriai bendradarbiauja rengdami
  ir
  įgyvendindami
  ir (arba)
  finansuodami INTERREG veiksmus
  , taip pat
  sutelkdami darbuotojus jiems įgyvendinti.
  Stengiamasi, kad vieno INTERREG veiksmo partnerių skaičius neviršytų dešimties.

ir

ir (arba)

, taip pat

Stengiamasi, kad vieno INTERREG veiksmo partnerių skaičius neviršytų dešimties.

Pakeitimas 121

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

23 straipsnio 4 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Įgyvendinant 3 komponento INTERREG programų veiksmus, partneriai iš atokiausių regionų, trečiųjų valstybių, valstybių partnerių ir UŠT privalo bendradarbiauti tik
  trijose
  iš keturių pirmoje pastraipoje nurodytų sričių. | Įgyvendinant 3 komponento INTERREG programų veiksmus, partneriai iš atokiausių regionų, trečiųjų valstybių, valstybių partnerių ir UŠT privalo bendradarbiauti tik
  dviejose
  iš keturių pirmoje pastraipoje nurodytų sričių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Įgyvendinant 3 komponento INTERREG programų veiksmus, partneriai iš atokiausių regionų, trečiųjų valstybių, valstybių partnerių ir UŠT privalo bendradarbiauti tik
  trijose
  iš keturių pirmoje pastraipoje nurodytų sričių.

trijose

Įgyvendinant 3 komponento INTERREG programų veiksmus, partneriai iš atokiausių regionų, trečiųjų valstybių, valstybių partnerių ir UŠT privalo bendradarbiauti tik
  dviejose
  iš keturių pirmoje pastraipoje nurodytų sričių.

dviejose

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 6 dalies 1 pastraipa

23 straipsnio 6 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tarpvalstybinis juridinis subjektas arba ETBG gali būti vienintelis partneris pagal 1, 2 ir 3 komponentų INTERREG programų veiksmus, jeigu tarp jų narių yra partnerių bent iš dviejų dalyvaujančių šalių. | Tarpvalstybinis juridinis subjektas arba ETBG gali būti vienintelis partneris pagal 1, 2 ir 3 komponentų INTERREG programų veiksmus, jeigu tarp jų narių yra partnerių bent iš dviejų dalyvaujančių šalių
  arba UŠT
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tarpvalstybinis juridinis subjektas arba ETBG gali būti vienintelis partneris pagal 1, 2 ir 3 komponentų INTERREG programų veiksmus, jeigu tarp jų narių yra partnerių bent iš dviejų dalyvaujančių šalių.

Tarpvalstybinis juridinis subjektas arba ETBG gali būti vienintelis partneris pagal 1, 2 ir 3 komponentų INTERREG programų veiksmus, jeigu tarp jų narių yra partnerių bent iš dviejų dalyvaujančių šalių
  arba UŠT
  .

arba UŠT

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 7 dalies 2 pastraipa

23 straipsnio 7 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tačiau, jei laikomasi 23 straipsnyje nustatytų sąlygų, vienintelis partneris gali būti registruotas toje programoje nedalyvaujančioje valstybėje narėje. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tačiau, jei laikomasi 23 straipsnyje nustatytų sąlygų, vienintelis partneris gali būti registruotas toje programoje nedalyvaujančioje valstybėje narėje.

Tačiau, jei laikomasi 23 straipsnyje nustatytų sąlygų, vienintelis partneris gali būti registruotas toje programoje nedalyvaujančioje valstybėje narėje.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 124

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

24 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ERPF arba, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonės įnašas į mažų projektų fondą pagal INTERREG programą negali viršyti 20 000 000
  EUR arba 15
   proc. viso INTERREG programai skirto asignavimo,
  priklausomai nuo to, kuri suma
  yra
  mažesnė
  . | Bendras
  ERPF arba, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonės įnašas į mažų projektų fondą
  arba fondus
  pagal INTERREG programą negali viršyti 20 proc. viso INTERREG programai skirto asignavimo,
  o įnašas tarpvalstybinio bendradarbiavimo INTERREG programų atveju
  yra
  ne mažesnis kaip 3 proc. viso asignavimo
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ERPF arba, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonės įnašas į mažų projektų fondą pagal INTERREG programą negali viršyti 20 000 000
  EUR arba 15
   proc. viso INTERREG programai skirto asignavimo,
  priklausomai nuo to, kuri suma
  yra
  mažesnė
  .

EUR arba 15

priklausomai nuo to, kuri suma

mažesnė

Bendras
  ERPF arba, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonės įnašas į mažų projektų fondą
  arba fondus
  pagal INTERREG programą negali viršyti 20 proc. viso INTERREG programai skirto asignavimo,
  o įnašas tarpvalstybinio bendradarbiavimo INTERREG programų atveju
  yra
  ne mažesnis kaip 3 proc. viso asignavimo
  .

Bendras

arba fondus

o įnašas tarpvalstybinio bendradarbiavimo INTERREG programų atveju

ne mažesnis kaip 3 proc. viso asignavimo

Pakeitimas 125

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 2 dalis

24 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Mažų projektų fondo paramos gavėjas
  turi būti tarpvalstybinis juridinis
  subjektas arba
  ETBG
  . | 2.   Mažų projektų fondo paramos gavėjas
  yra viešosios ar privatinės teisės
  subjektas
  , subjektas, turintis juridinio asmens statusą
  arba
  jo neturintis, arba fizinis asmuo, atsakingas už veiksmų inicijavimą arba jų inicijavimą ir įgyvendinimą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Mažų projektų fondo paramos gavėjas
  turi būti tarpvalstybinis juridinis
  subjektas arba
  ETBG
  .

2.   Mažų projektų fondo paramos gavėjas
  yra viešosios ar privatinės teisės
  subjektas
  , subjektas, turintis juridinio asmens statusą
  arba
  jo neturintis, arba fizinis asmuo, atsakingas už veiksmų inicijavimą arba jų inicijavimą ir įgyvendinimą
  .

Pakeitimas 126

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 5 dalis

24 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Paramos gavėjo lygmeniu susidariusios su mažų projektų fondo valdymu susijusios personalo ir netiesioginės išlaidos negali sudaryti daugiau kaip 20 proc. visų atitinkamo mažų projektų fondo tinkamų finansuoti išlaidų. | 5.   Paramos gavėjo lygmeniu susidariusios su mažų projektų fondo
  arba fondų
  valdymu susijusios personalo ir
  kitos tiesioginės išlaidos pagal 39–42 straipsniuose nurodytas išlaidų kategorijas ir
  netiesioginės išlaidos negali sudaryti daugiau kaip 20 proc. visų atitinkamo mažų projektų fondo
  ar tokių fondų
  tinkamų finansuoti išlaidų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Paramos gavėjo lygmeniu susidariusios su mažų projektų fondo valdymu susijusios personalo ir netiesioginės išlaidos negali sudaryti daugiau kaip 20 proc. visų atitinkamo mažų projektų fondo tinkamų finansuoti išlaidų.

5.   Paramos gavėjo lygmeniu susidariusios su mažų projektų fondo
  arba fondų
  valdymu susijusios personalo ir
  kitos tiesioginės išlaidos pagal 39–42 straipsniuose nurodytas išlaidų kategorijas ir
  netiesioginės išlaidos negali sudaryti daugiau kaip 20 proc. visų atitinkamo mažų projektų fondo
  ar tokių fondų
  tinkamų finansuoti išlaidų.

Pakeitimas 127

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 6 dalies 1 pastraipa

24 straipsnio 6 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu mažam projektui skirtas viešasis įnašas neviršija 100 000 EUR, ERPF arba, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių įnašas teikiamas vieneto įkainių, fiksuotųjų sumų forma arba apima fiksuotąsias normas
  , išskyrus projektus, kuriems teikiama parama sudaro valstybės pagalbą
  . | Jeigu mažam projektui skirtas viešasis įnašas neviršija 100 000 EUR, ERPF arba, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių įnašas teikiamas vieneto įkainių, fiksuotųjų sumų forma arba apima fiksuotąsias normas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu mažam projektui skirtas viešasis įnašas neviršija 100 000 EUR, ERPF arba, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių įnašas teikiamas vieneto įkainių, fiksuotųjų sumų forma arba apima fiksuotąsias normas
  , išskyrus projektus, kuriems teikiama parama sudaro valstybės pagalbą
  .

, išskyrus projektus, kuriems teikiama parama sudaro valstybės pagalbą

Jeigu mažam projektui skirtas viešasis įnašas neviršija 100 000 EUR, ERPF arba, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių įnašas teikiamas vieneto įkainių, fiksuotųjų sumų forma arba apima fiksuotąsias normas.

Pakeitimas 128

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 6 dalies 1 a pastraipa (nauja)

24 straipsnio 6 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Jei bendros visų veiksmų išlaidos neviršija 100 000  EUR, paramos suma, skiriama vienam ar keliems mažiems projektams, gali būti nustatoma remiantis kiekvienu konkrečiu atveju parengtu biudžeto projektu, kuriam ex ante pritarė veiksmą atrinkusi įstaiga. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei bendros visų veiksmų išlaidos neviršija 100 000  EUR, paramos suma, skiriama vienam ar keliems mažiems projektams, gali būti nustatoma remiantis kiekvienu konkrečiu atveju parengtu biudžeto projektu, kuriam ex ante pritarė veiksmą atrinkusi įstaiga.

Jei bendros visų veiksmų išlaidos neviršija 100 000  EUR, paramos suma, skiriama vienam ar keliems mažiems projektams, gali būti nustatoma remiantis kiekvienu konkrečiu atveju parengtu biudžeto projektu, kuriam ex ante pritarė veiksmą atrinkusi įstaiga.

Pakeitimas 129

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 2 dalis

25 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Jei pagal 1 dalies a punktą nustatytoje tvarkoje nenurodyta kitaip, pagrindinis partneris užtikrina, kad kiti partneriai
  kuo greičiau
  gautų visą atitinkamo Sąjungos fondo įnašo sumą. Neatimamos ir neišskaičiuojamos jokios sumos ir neimamas joks specialus mokestis arba kitas lygiavertis mokestis, dėl kurio sumažėtų ta kitiems partneriams skirta suma. | 2.   Jei pagal 1 dalies a punktą nustatytoje tvarkoje nenurodyta kitaip, pagrindinis partneris užtikrina, kad kiti partneriai gautų visą atitinkamo Sąjungos fondo įnašo sumą
  per visų partnerių sutartą laikotarpį ir laikantis tos pačios procedūros, kuri taikoma pagrindiniam partneriui
  . Neatimamos ir neišskaičiuojamos jokios sumos ir neimamas joks specialus mokestis arba kitas lygiavertis mokestis, dėl kurio sumažėtų ta kitiems partneriams skirta suma. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Jei pagal 1 dalies a punktą nustatytoje tvarkoje nenurodyta kitaip, pagrindinis partneris užtikrina, kad kiti partneriai
  kuo greičiau
  gautų visą atitinkamo Sąjungos fondo įnašo sumą. Neatimamos ir neišskaičiuojamos jokios sumos ir neimamas joks specialus mokestis arba kitas lygiavertis mokestis, dėl kurio sumažėtų ta kitiems partneriams skirta suma.

2.   Jei pagal 1 dalies a punktą nustatytoje tvarkoje nenurodyta kitaip, pagrindinis partneris užtikrina, kad kiti partneriai gautų visą atitinkamo Sąjungos fondo įnašo sumą
  per visų partnerių sutartą laikotarpį ir laikantis tos pačios procedūros, kuri taikoma pagrindiniam partneriui
  . Neatimamos ir neišskaičiuojamos jokios sumos ir neimamas joks specialus mokestis arba kitas lygiavertis mokestis, dėl kurio sumažėtų ta kitiems partneriams skirta suma.

Pakeitimas 130

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

25 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Bet kuris INTERREG programoje dalyvaujančios valstybės narės
  , trečiosios valstybės, valstybės partnerės arba UŠT
  paramos gavėjas gali būti paskirtas pagrindiniu partneriu. | Bet kuris INTERREG programoje dalyvaujančios valstybės narės paramos gavėjas gali būti paskirtas pagrindiniu partneriu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bet kuris INTERREG programoje dalyvaujančios valstybės narės
  , trečiosios valstybės, valstybės partnerės arba UŠT
  paramos gavėjas gali būti paskirtas pagrindiniu partneriu.

, trečiosios valstybės, valstybės partnerės arba UŠT

Bet kuris INTERREG programoje dalyvaujančios valstybės narės paramos gavėjas gali būti paskirtas pagrindiniu partneriu.

Pakeitimas 131

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

25 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Tačiau INTERREG programoje dalyvaujančios valstybės narės, trečiosios valstybės, valstybės partnerės arba UŠT gali susitarti, kad paramos iš ERPF arba Sąjungos išorės finansavimo priemonių negaunantis partneris gali būti paskirtas pagrindiniu partneriu. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Tačiau INTERREG programoje dalyvaujančios valstybės narės, trečiosios valstybės, valstybės partnerės arba UŠT gali susitarti, kad paramos iš ERPF arba Sąjungos išorės finansavimo priemonių negaunantis partneris gali būti paskirtas pagrindiniu partneriu.

Tačiau INTERREG programoje dalyvaujančios valstybės narės, trečiosios valstybės, valstybės partnerės arba UŠT gali susitarti, kad paramos iš ERPF arba Sąjungos išorės finansavimo priemonių negaunantis partneris gali būti paskirtas pagrindiniu partneriu.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 132

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 1 dalis

26 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Techninė parama kiekvienai INTERREG programai atlyginama pagal fiksuotąsias normas, į kiekvieną mokėjimo prašymą pagal Reglamento (ES) [naujasis BNR] 85 straipsnio 3 dalies a arba c punktus įtrauktoms tinkamoms finansuoti išlaidoms
  atitinkamai pritaikius 2 dalyje nurodytas procentines dalis
  . | 1.   Techninė parama kiekvienai INTERREG programai atlyginama pagal fiksuotąsias normas,
  2021 ir 2022 m. 2 dalyje nurodytas procentines dalis atitinkamai pritaikius išankstinio finansavimo metinėms dalims pagal šio reglamento 49 straipsnio 2 dalies a ir b punktus, o kitais metais –
  į kiekvieną mokėjimo prašymą pagal Reglamento (ES) [naujasis BNR] 85 straipsnio 3 dalies a arba c punktus įtrauktoms tinkamoms finansuoti išlaidoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Techninė parama kiekvienai INTERREG programai atlyginama pagal fiksuotąsias normas, į kiekvieną mokėjimo prašymą pagal Reglamento (ES) [naujasis BNR] 85 straipsnio 3 dalies a arba c punktus įtrauktoms tinkamoms finansuoti išlaidoms
  atitinkamai pritaikius 2 dalyje nurodytas procentines dalis
  .

1.   Techninė parama kiekvienai INTERREG programai atlyginama pagal fiksuotąsias normas,
  2021 ir 2022 m. 2 dalyje nurodytas procentines dalis atitinkamai pritaikius išankstinio finansavimo metinėms dalims pagal šio reglamento 49 straipsnio 2 dalies a ir b punktus, o kitais metais –
  į kiekvieną mokėjimo prašymą pagal Reglamento (ES) [naujasis BNR] 85 straipsnio 3 dalies a arba c punktus įtrauktoms tinkamoms finansuoti išlaidoms.

Pakeitimas 133

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies a punktas

26 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | pagal ERPF lėšomis remiamas vidaus tarpvalstybinio bendradarbiavimo INTERREG programas –
  6 %
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

pagal ERPF lėšomis remiamas vidaus tarpvalstybinio bendradarbiavimo INTERREG programas –
  6 %
  ;

6 %

| a) | pagal ERPF lėšomis remiamas vidaus tarpvalstybinio bendradarbiavimo INTERREG programas –
  7 %
  ; |
| --- | --- |

a)

pagal ERPF lėšomis remiamas vidaus tarpvalstybinio bendradarbiavimo INTERREG programas –
  7 %
  ;

7 %

Pakeitimas 134

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 2 dalies c punktas

26 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | pagal ERPF, ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis remiamas 2, 3 ir 4 komponentų INTERREG programas –
  7 %
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

pagal ERPF, ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis remiamas 2, 3 ir 4 komponentų INTERREG programas –
  7 %
  .

7 %

| c) | pagal ERPF, ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis remiamas 2, 3 ir 4 komponentų INTERREG programas –
  8 %
  . |
| --- | --- |

c)

pagal ERPF, ir, kai taikytina, Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšomis remiamas 2, 3 ir 4 komponentų INTERREG programas –
  8 %
  .

8 %

Pakeitimas 135

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 1 dalis

27 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Per tris mėnesius nuo pranešimo valstybei narei apie Komisijos sprendimą dėl INTERREG programos patvirtinimo dienos toje programoje dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės ir
  UŠT
  , suderinusios su vadovaujančiąja institucija, įsteigia komitetą atitinkamos INTERREG programos įgyvendinimui stebėti (toliau – stebėsenos komitetas). | 1.   Per tris mėnesius nuo pranešimo valstybei narei apie Komisijos sprendimą dėl INTERREG programos patvirtinimo dienos toje programoje dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės
  , UŠT arba regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijos
  , suderinusios su vadovaujančiąja institucija, įsteigia komitetą atitinkamos INTERREG programos įgyvendinimui stebėti (toliau – stebėsenos komitetas). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Per tris mėnesius nuo pranešimo valstybei narei apie Komisijos sprendimą dėl INTERREG programos patvirtinimo dienos toje programoje dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės ir
  UŠT
  , suderinusios su vadovaujančiąja institucija, įsteigia komitetą atitinkamos INTERREG programos įgyvendinimui stebėti (toliau – stebėsenos komitetas).

1.   Per tris mėnesius nuo pranešimo valstybei narei apie Komisijos sprendimą dėl INTERREG programos patvirtinimo dienos toje programoje dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės
  , UŠT arba regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijos
  , suderinusios su vadovaujančiąja institucija, įsteigia komitetą atitinkamos INTERREG programos įgyvendinimui stebėti (toliau – stebėsenos komitetas).

Pakeitimas 136

Pakeitimas 136

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalis

27 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.
     
  Stebėsenos komitetui pirmininkauja valstybės narės, kurioje yra vadovaujančioji institucija, arba vadovaujančiosios institucijos atstovas. | Išbraukta. |
| Jeigu stebėsenos komiteto darbo tvarkos taisyklėse numatyta pirmininko rotavimo tvarka, stebėsenos komitetui gali pirmininkauti ir trečiosios valstybės, valstybės partnerės arba UŠT atstovas, o bendrapirmininkio funkcijas gali atlikti valstybės narės arba vadovaujančiosios institucijos atstovas ir atvirkščiai. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.
     
  Stebėsenos komitetui pirmininkauja valstybės narės, kurioje yra vadovaujančioji institucija, arba vadovaujančiosios institucijos atstovas.

Išbraukta.

Išbraukta.

Jeigu stebėsenos komiteto darbo tvarkos taisyklėse numatyta pirmininko rotavimo tvarka, stebėsenos komitetui gali pirmininkauti ir trečiosios valstybės, valstybės partnerės arba UŠT atstovas, o bendrapirmininkio funkcijas gali atlikti valstybės narės arba vadovaujančiosios institucijos atstovas ir atvirkščiai.

Jeigu stebėsenos komiteto darbo tvarkos taisyklėse numatyta pirmininko rotavimo tvarka, stebėsenos komitetui gali pirmininkauti ir trečiosios valstybės, valstybės partnerės arba UŠT atstovas, o bendrapirmininkio funkcijas gali atlikti valstybės narės arba vadovaujančiosios institucijos atstovas ir atvirkščiai.

Pakeitimas 137

Pakeitimas 137

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 6 dalis

27 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Vadovaujančioji institucija skelbia stebėsenos komiteto darbo tvarkos taisykles
  ir visus duomenis
  ir
  informaciją
  ,
  kuria
  keičiasi su stebėsenos komitetu, 35 straipsnio 2 dalyje nurodytoje interneto svetainėje. | 6.   Vadovaujančioji institucija skelbia stebėsenos komiteto darbo tvarkos taisykles
  , duomenų santrauką,
  informaciją ir
  visus sprendimus
  ,
  kuriais
  keičiasi su stebėsenos komitetu, 35 straipsnio 2 dalyje nurodytoje interneto svetainėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Vadovaujančioji institucija skelbia stebėsenos komiteto darbo tvarkos taisykles
  ir visus duomenis
  ir
  informaciją
  ,
  kuria
  keičiasi su stebėsenos komitetu, 35 straipsnio 2 dalyje nurodytoje interneto svetainėje.

6.   Vadovaujančioji institucija skelbia stebėsenos komiteto darbo tvarkos taisykles
  , duomenų santrauką,
  informaciją ir
  visus sprendimus
  ,
  kuriais
  keičiasi su stebėsenos komitetu, 35 straipsnio 2 dalyje nurodytoje interneto svetainėje.

Pakeitimas 138

Pakeitimas 138

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

28 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Dėl kiekvienos INTERREG programos stebėsenos komiteto sudėties toje programoje dalyvaujančios valstybės narės
  susitaria
  tarpusavyje ir, kai taikytina, su trečiosiomis valstybėmis, valstybėmis partnerėmis ir UŠT ir
  užtikrina
  , kad jame būtų proporcingai atstovaujama atitinkamoms institucijoms ir tarpinėms institucijoms, taip pat kad jame dalyvautų Reglamento (ES) [naujasis BNR] 6 straipsnyje nurodytų programos partnerių iš valstybių narių, trečiųjų valstybių, valstybių partnerių ir UŠT atstovai. | Dėl kiekvienos INTERREG programos stebėsenos komiteto sudėties toje programoje dalyvaujančios valstybės narės
  gali susitarti
  tarpusavyje ir, kai taikytina, su trečiosiomis valstybėmis, valstybėmis partnerėmis ir UŠT ir
  siekia
  , kad jame būtų proporcingai atstovaujama atitinkamoms institucijoms ir tarpinėms institucijoms, taip pat kad jame dalyvautų Reglamento (ES) [naujasis BNR] 6 straipsnyje nurodytų programos partnerių iš valstybių narių, trečiųjų valstybių, valstybių partnerių ir UŠT atstovai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Dėl kiekvienos INTERREG programos stebėsenos komiteto sudėties toje programoje dalyvaujančios valstybės narės
  susitaria
  tarpusavyje ir, kai taikytina, su trečiosiomis valstybėmis, valstybėmis partnerėmis ir UŠT ir
  užtikrina
  , kad jame būtų proporcingai atstovaujama atitinkamoms institucijoms ir tarpinėms institucijoms, taip pat kad jame dalyvautų Reglamento (ES) [naujasis BNR] 6 straipsnyje nurodytų programos partnerių iš valstybių narių, trečiųjų valstybių, valstybių partnerių ir UŠT atstovai.

susitaria

užtikrina

Dėl kiekvienos INTERREG programos stebėsenos komiteto sudėties toje programoje dalyvaujančios valstybės narės
  gali susitarti
  tarpusavyje ir, kai taikytina, su trečiosiomis valstybėmis, valstybėmis partnerėmis ir UŠT ir
  siekia
  , kad jame būtų proporcingai atstovaujama atitinkamoms institucijoms ir tarpinėms institucijoms, taip pat kad jame dalyvautų Reglamento (ES) [naujasis BNR] 6 straipsnyje nurodytų programos partnerių iš valstybių narių, trečiųjų valstybių, valstybių partnerių ir UŠT atstovai.

gali susitarti

siekia

Pakeitimas 139

Pakeitimas 139

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

28 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Sudarant stebėsenos komitetą atsižvelgiama į atitinkamoje INTERREG programoje dalyvaujančių valstybių narių, trečiųjų valstybių, valstybių partnerių ir UŠT skaičių. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Sudarant stebėsenos komitetą atsižvelgiama į atitinkamoje INTERREG programoje dalyvaujančių valstybių narių, trečiųjų valstybių, valstybių partnerių ir UŠT skaičių.

Sudarant stebėsenos komitetą atsižvelgiama į atitinkamoje INTERREG programoje dalyvaujančių valstybių narių, trečiųjų valstybių, valstybių partnerių ir UŠT skaičių.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 140

Pakeitimas 140

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 dalies 3 pastraipa

28 straipsnio 1 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Į stebėsenos komitetą taip pat įtraukiami drauge sukurtų visos programos teritorijos arba jos dalies institucijų, įskaitant ETBG, atstovai. | Į stebėsenos komitetą taip pat įtraukiami
  regionų ir vietos valdžios institucijų, taip pat kitų
  drauge sukurtų visos programos teritorijos arba jos dalies institucijų, įskaitant ETBG, atstovai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Į stebėsenos komitetą taip pat įtraukiami drauge sukurtų visos programos teritorijos arba jos dalies institucijų, įskaitant ETBG, atstovai.

Į stebėsenos komitetą taip pat įtraukiami
  regionų ir vietos valdžios institucijų, taip pat kitų
  drauge sukurtų visos programos teritorijos arba jos dalies institucijų, įskaitant ETBG, atstovai.

regionų ir vietos valdžios institucijų, taip pat kitų

Pakeitimas 141

Pakeitimas 141

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 2 dalis

28 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Vadovaujančioji institucija skelbia stebėsenos komiteto
  narių
  sąrašą 35 straipsnio 2 dalyje nurodytoje interneto svetainėje. | 2.   Vadovaujančioji institucija skelbia
  institucijų ar įstaigų, paskirtų
  stebėsenos komiteto
  narėmis,
  sąrašą 35 straipsnio 2 dalyje nurodytoje interneto svetainėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Vadovaujančioji institucija skelbia stebėsenos komiteto
  narių
  sąrašą 35 straipsnio 2 dalyje nurodytoje interneto svetainėje.

2.   Vadovaujančioji institucija skelbia
  institucijų ar įstaigų, paskirtų
  stebėsenos komiteto
  narėmis,
  sąrašą 35 straipsnio 2 dalyje nurodytoje interneto svetainėje.

Pakeitimas 142

Pakeitimas 142

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 3 dalis

28 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Komisijos atstovai
  dalyvauja
  stebėsenos komiteto veikloje patariamąja teise. | 3.   Komisijos atstovai
  gali dalyvauti
  stebėsenos komiteto veikloje patariamąja teise. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Komisijos atstovai
  dalyvauja
  stebėsenos komiteto veikloje patariamąja teise.

3.   Komisijos atstovai
  gali dalyvauti
  stebėsenos komiteto veikloje patariamąja teise.

Pakeitimas 143

Pakeitimas 143

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 3 a dalis (nauja)

28 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Visoje programos įgyvendinimo teritorijoje įsteigtų arba tam tikrą jos dalį apimančių įstaigų, įskaitant ETBG, atstovai gali dalyvauti stebėsenos komiteto veikloje atlikdami patariamąją funkciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Visoje programos įgyvendinimo teritorijoje įsteigtų arba tam tikrą jos dalį apimančių įstaigų, įskaitant ETBG, atstovai gali dalyvauti stebėsenos komiteto veikloje atlikdami patariamąją funkciją.

Pakeitimas 144

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 1 dalies g punktas

29 straipsnio 1 dalies g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | jei tai aktualu, pažangą, padarytą stiprinant viešojo sektoriaus institucijų ir paramos gavėjų administracinius gebėjimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

jei tai aktualu, pažangą, padarytą stiprinant viešojo sektoriaus institucijų ir paramos gavėjų administracinius gebėjimus.

| g) | jei tai aktualu, pažangą, padarytą stiprinant viešojo sektoriaus institucijų ir paramos gavėjų administracinius gebėjimus
  , ir prireikus pasiūlo tolesnes paramos priemones
  . |
| --- | --- |

g)

jei tai aktualu, pažangą, padarytą stiprinant viešojo sektoriaus institucijų ir paramos gavėjų administracinius gebėjimus
  , ir prireikus pasiūlo tolesnes paramos priemones
  .

, ir prireikus pasiūlo tolesnes paramos priemones

Pakeitimas 145

Pakeitimas 145

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 2 dalies a punktas

29 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | veiksmų atrankos metodiką ir kriterijus, įskaitant visus jų pakeitimus, prieš tai, vadovaujantis 22 straipsnio 2 dalimi ir nepažeidžiant Reglamento (ES) [naujasis BNR] 27 straipsnio 3 dalies b, c ir d punktų,
  pasikonsultavęs su Komisija
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

veiksmų atrankos metodiką ir kriterijus, įskaitant visus jų pakeitimus, prieš tai, vadovaujantis 22 straipsnio 2 dalimi ir nepažeidžiant Reglamento (ES) [naujasis BNR] 27 straipsnio 3 dalies b, c ir d punktų,
  pasikonsultavęs su Komisija
  ;

pasikonsultavęs su Komisija

| a) | veiksmų atrankos metodiką ir kriterijus, įskaitant visus jų pakeitimus, prieš tai, vadovaujantis
  šio reglamento
  22 straipsnio 2 dalimi ir nepažeidžiant Reglamento (ES) [naujasis BNR] 27 straipsnio 3 dalies b, c ir d punktų,
  prieš tai pateikus juos Komisijai
  ; |
| --- | --- |

a)

veiksmų atrankos metodiką ir kriterijus, įskaitant visus jų pakeitimus, prieš tai, vadovaujantis
  šio reglamento
  22 straipsnio 2 dalimi ir nepažeidžiant Reglamento (ES) [naujasis BNR] 27 straipsnio 3 dalies b, c ir d punktų,
  prieš tai pateikus juos Komisijai
  ;

šio reglamento

prieš tai pateikus juos Komisijai

Pakeitimas 146

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

30 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisijos prašymu vadovaujančioji institucija per
  vieną mėnesį
  pateikia Komisijai informaciją apie 29 straipsnio 1 dalyje nurodytus aspektus: | 2.   Komisijos prašymu vadovaujančioji institucija per
  tris mėnesius
  pateikia Komisijai informaciją apie 29 straipsnio 1 dalyje nurodytus aspektus: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisijos prašymu vadovaujančioji institucija per
  vieną mėnesį
  pateikia Komisijai informaciją apie 29 straipsnio 1 dalyje nurodytus aspektus:

2.   Komisijos prašymu vadovaujančioji institucija per
  tris mėnesius
  pateikia Komisijai informaciją apie 29 straipsnio 1 dalyje nurodytus aspektus:

Pakeitimas 147

Pakeitimas 147

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

31 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekviena vadovaujančioji institucija elektroniniu būdu pateikia Komisijai atitinkamos INTERREG programos
  suvestinius duomenis
  iki kiekvienų metų sausio 31 d.,
  kovo
  31 d.
  , gegužės 31
   d.,
  liepos 31 d.
  ,
  rugsėjo 30 d. ir lapkričio 30 d. pagal Reglamento (ES) Nr. [naujasis BNR] [VII] priede pateiktą formą
  . | Kiekviena vadovaujančioji institucija elektroniniu būdu
  pagal šio Reglamento (ES) Nr. [naujasis BNR] [VII] priede pateiktą formą
  pateikia Komisijai atitinkamos INTERREG programos
  duomenis, nurodytus šio reglamento 31 straipsnio 2 dalies a punkte,
  iki kiekvienų metų sausio 31 d.,
  gegužės
  31 d. 
  ir rugsėjo 30
   d.,
  o duomenis
  ,
  nurodytus šio reglamento 31 straipsnio 2 dalies b punkte, – vieną kartą per metus
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kiekviena vadovaujančioji institucija elektroniniu būdu pateikia Komisijai atitinkamos INTERREG programos
  suvestinius duomenis
  iki kiekvienų metų sausio 31 d.,
  kovo
  31 d.
  , gegužės 31
   d.,
  liepos 31 d.
  ,
  rugsėjo 30 d. ir lapkričio 30 d. pagal Reglamento (ES) Nr. [naujasis BNR] [VII] priede pateiktą formą
  .

suvestinius duomenis

kovo

, gegužės 31

liepos 31 d.

rugsėjo 30 d. ir lapkričio 30 d. pagal Reglamento (ES) Nr. [naujasis BNR] [VII] priede pateiktą formą

Kiekviena vadovaujančioji institucija elektroniniu būdu
  pagal šio Reglamento (ES) Nr. [naujasis BNR] [VII] priede pateiktą formą
  pateikia Komisijai atitinkamos INTERREG programos
  duomenis, nurodytus šio reglamento 31 straipsnio 2 dalies a punkte,
  iki kiekvienų metų sausio 31 d.,
  gegužės
  31 d. 
  ir rugsėjo 30
   d.,
  o duomenis
  ,
  nurodytus šio reglamento 31 straipsnio 2 dalies b punkte, – vieną kartą per metus
  .

pagal šio Reglamento (ES) Nr. [naujasis BNR] [VII] priede pateiktą formą

duomenis, nurodytus šio reglamento 31 straipsnio 2 dalies a punkte,

gegužės

ir rugsėjo 30

o duomenis

nurodytus šio reglamento 31 straipsnio 2 dalies b punkte, – vieną kartą per metus

Pakeitimas 148

Pakeitimas 148

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

31 straipsnio 1 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Duomenų perdavimas atliekamas naudojant esamas duomenų teikimo sistemas, jeigu pasitvirtino, kad šios sistemos buvo patikimos ankstesniu programavimo laikotarpiu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Duomenų perdavimas atliekamas naudojant esamas duomenų teikimo sistemas, jeigu pasitvirtino, kad šios sistemos buvo patikimos ankstesniu programavimo laikotarpiu.

Duomenų perdavimas atliekamas naudojant esamas duomenų teikimo sistemas, jeigu pasitvirtino, kad šios sistemos buvo patikimos ankstesniu programavimo laikotarpiu.

Pakeitimas 149

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 2 dalies b punktas

31 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | atrinktų INTERREG veiksmų produkto ir rezultato rodiklių vertės ir INTERREG veiksmais pasiektos vertės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

atrinktų INTERREG veiksmų produkto ir rezultato rodiklių vertės ir INTERREG veiksmais pasiektos vertės.

| b) | atrinktų INTERREG veiksmų produkto ir rezultato rodiklių vertės ir INTERREG
  užbaigtais
  veiksmais pasiektos vertės. |
| --- | --- |

b)

atrinktų INTERREG veiksmų produkto ir rezultato rodiklių vertės ir INTERREG
  užbaigtais
  veiksmais pasiektos vertės.

užbaigtais

Pakeitimas 150

Pakeitimas 150

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnio 1 dalis

33 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Reglamento (ES) [naujasis ERPF] [I] priede nustatyti bendri produkto ir rezultato rodikliai
  ; jei reikia, konkretūs programos produkto ir rezultato rodikliai
  naudojami pagal Reglamento (ES) [naujasis BNR] 12 straipsnio 1 dalį, šio reglamento 17 straipsnio
  3
  dalies
  d
  punkto ii papunktį ir 31 straipsnio 2 dalies b punktą. | 1.   Reglamento (ES) [naujasis ERPF] [I] priede nustatyti bendri produkto ir rezultato rodikliai
  , kurie labiausiai tinka matuoti pažangai siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG) programos tikslų,
  naudojami pagal Reglamento (ES) [naujasis BNR] 12 straipsnio 1 dalį, šio reglamento 17 straipsnio
  4
  dalies
  e
  punkto ii papunktį ir 31 straipsnio 2 dalies b punktą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Reglamento (ES) [naujasis ERPF] [I] priede nustatyti bendri produkto ir rezultato rodikliai
  ; jei reikia, konkretūs programos produkto ir rezultato rodikliai
  naudojami pagal Reglamento (ES) [naujasis BNR] 12 straipsnio 1 dalį, šio reglamento 17 straipsnio
  3
  dalies
  d
  punkto ii papunktį ir 31 straipsnio 2 dalies b punktą.

1.   Reglamento (ES) [naujasis ERPF] [I] priede nustatyti bendri produkto ir rezultato rodikliai
  , kurie labiausiai tinka matuoti pažangai siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG) programos tikslų,
  naudojami pagal Reglamento (ES) [naujasis BNR] 12 straipsnio 1 dalį, šio reglamento 17 straipsnio
  4
  dalies
  e
  punkto ii papunktį ir 31 straipsnio 2 dalies b punktą.

Pakeitimas 151

Pakeitimas 151

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnio 1 a dalis (nauja)

33 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Prireikus ir vadovaujančiosios institucijos tinkamai pagrįstais atvejais, konkretūs programos produkto ir rezultato rodikliai naudojami papildomai prie rodiklių, kurie buvo atrinkti laikantis 1 dalies. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Prireikus ir vadovaujančiosios institucijos tinkamai pagrįstais atvejais, konkretūs programos produkto ir rezultato rodikliai naudojami papildomai prie rodiklių, kurie buvo atrinkti laikantis 1 dalies.

Pakeitimas 152

Pakeitimas 152

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 1 dalis

34 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Vadovaujančioji institucija atlieka kiekvienos INTERREG programos vertinimus. Per kiekvieną vertinimą vertinamas programos veiksmingumas, rezultatyvumas, aktualumas, darnumas ir ES pridėtinė vertė, taip siekiant pagerinti atitinkamos INTERREG programos struktūrą ir įgyvendinimą. | 1.   Vadovaujančioji institucija atlieka kiekvienos INTERREG programos vertinimus
  , tačiau ne dažniau kaip kartą per metus
  . Per kiekvieną vertinimą vertinamas programos veiksmingumas, rezultatyvumas, aktualumas, darnumas ir ES pridėtinė vertė, taip siekiant pagerinti atitinkamos INTERREG programos struktūrą ir įgyvendinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Vadovaujančioji institucija atlieka kiekvienos INTERREG programos vertinimus. Per kiekvieną vertinimą vertinamas programos veiksmingumas, rezultatyvumas, aktualumas, darnumas ir ES pridėtinė vertė, taip siekiant pagerinti atitinkamos INTERREG programos struktūrą ir įgyvendinimą.

1.   Vadovaujančioji institucija atlieka kiekvienos INTERREG programos vertinimus
  , tačiau ne dažniau kaip kartą per metus
  . Per kiekvieną vertinimą vertinamas programos veiksmingumas, rezultatyvumas, aktualumas, darnumas ir ES pridėtinė vertė, taip siekiant pagerinti atitinkamos INTERREG programos struktūrą ir įgyvendinimą.

Pakeitimas 153

Pakeitimas 153

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 4 dalis

34 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Vadovaujančioji institucija
  užtikrina
  , kad būtų įdiegtos reikiamos procedūros, pagal kurias būtų rengiami ir renkami vertinimams atlikti reikalingi duomenys. | 4.   Vadovaujančioji institucija
  siekia užtikrinti
  , kad būtų įdiegtos reikiamos procedūros, pagal kurias būtų rengiami ir renkami vertinimams atlikti reikalingi duomenys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Vadovaujančioji institucija
  užtikrina
  , kad būtų įdiegtos reikiamos procedūros, pagal kurias būtų rengiami ir renkami vertinimams atlikti reikalingi duomenys.

4.   Vadovaujančioji institucija
  siekia užtikrinti
  , kad būtų įdiegtos reikiamos procedūros, pagal kurias būtų rengiami ir renkami vertinimams atlikti reikalingi duomenys.

Pakeitimas 154

Pakeitimas 154

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnio 3 dalis

35 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Taikomos Reglamento (ES) [naujasis BNR] [44] straipsnio [2–
  7
  ] dalys dėl vadovaujančiosios institucijos atsakomybės sričių. | 3.   Taikomos Reglamento (ES) [naujasis BNR] [44] straipsnio [2–
  6
  ] dalys dėl vadovaujančiosios institucijos atsakomybės sričių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Taikomos Reglamento (ES) [naujasis BNR] [44] straipsnio [2–
  7
  ] dalys dėl vadovaujančiosios institucijos atsakomybės sričių.

3.   Taikomos Reglamento (ES) [naujasis BNR] [44] straipsnio [2–
  6
  ] dalys dėl vadovaujančiosios institucijos atsakomybės sričių.

Pakeitimas 155

Pakeitimas 155

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnio 4 dalies 1 pastraipos c punktas

35 straipsnio 4 dalies 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | iš karto, kai INTERREG veiksmas, į kurį įeina fizinės investicijos arba įrangos pirkimas ir kurio vertė viršija
  100 000
   EUR, pradedamas įgyvendinti fiziškai, matomoje vietoje kabina viešus plakatus arba stato stendus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

iš karto, kai INTERREG veiksmas, į kurį įeina fizinės investicijos arba įrangos pirkimas ir kurio vertė viršija
  100 000
   EUR, pradedamas įgyvendinti fiziškai, matomoje vietoje kabina viešus plakatus arba stato stendus;

100 000

| c) | iš karto, kai INTERREG veiksmas, į kurį įeina fizinės investicijos arba įrangos pirkimas ir kurio vertė viršija
  50 000
   EUR, pradedamas įgyvendinti fiziškai, matomoje vietoje kabina viešus plakatus arba stato stendus; |
| --- | --- |

c)

iš karto, kai INTERREG veiksmas, į kurį įeina fizinės investicijos arba įrangos pirkimas ir kurio vertė viršija
  50 000
   EUR, pradedamas įgyvendinti fiziškai, matomoje vietoje kabina viešus plakatus arba stato stendus;

50 000

Pakeitimas 156

Pakeitimas 156

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnio 4 dalies 1 pastraipos d punktas

35 straipsnio 4 dalies 1 pastraipos d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | vykdant INTERREG veiksmus, kurie nepatenka į c punktą, matomoje vietoje kabina bent vieną ne mažesnio kaip A
  3
  formato spausdintą plakatą
  arba
  elektroninį ekraną su informacija apie INTERREG veiksmą ir jame pažymi iš INTERREG fondo gaunamą paramą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

vykdant INTERREG veiksmus, kurie nepatenka į c punktą, matomoje vietoje kabina bent vieną ne mažesnio kaip A
  3
  formato spausdintą plakatą
  arba
  elektroninį ekraną su informacija apie INTERREG veiksmą ir jame pažymi iš INTERREG fondo gaunamą paramą;

3

arba

| d) | vykdant INTERREG veiksmus, kurie nepatenka į c punktą, matomoje vietoje kabina bent vieną ne mažesnio kaip A
  2
  formato spausdintą plakatą
  ir, kai taikytina,
  elektroninį ekraną su informacija apie INTERREG veiksmą ir jame pažymi iš INTERREG fondo gaunamą paramą; |
| --- | --- |

d)

vykdant INTERREG veiksmus, kurie nepatenka į c punktą, matomoje vietoje kabina bent vieną ne mažesnio kaip A
  2
  formato spausdintą plakatą
  ir, kai taikytina,
  elektroninį ekraną su informacija apie INTERREG veiksmą ir jame pažymi iš INTERREG fondo gaunamą paramą;

2

ir, kai taikytina,

Pakeitimas 157

Pakeitimas 157

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnio 4 dalies 1 pastraipos e punktas

35 straipsnio 4 dalies 1 pastraipos e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | vykdant strateginės svarbos veiksmus ir veiksmus, kurių bendros išlaidos viršija
  10 000 000
  EUR, organizuojant komunikacijos renginį, kai jame laiku dalyvauja Komisija ir atsakinga vadovaujančioji institucija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

vykdant strateginės svarbos veiksmus ir veiksmus, kurių bendros išlaidos viršija
  10 000 000
  EUR, organizuojant komunikacijos renginį, kai jame laiku dalyvauja Komisija ir atsakinga vadovaujančioji institucija.

10 000 000

| e) | vykdant strateginės svarbos veiksmus ir veiksmus, kurių bendros išlaidos viršija
  5 000 000
  EUR, organizuojant komunikacijos renginį, kai jame laiku dalyvauja Komisija ir atsakinga vadovaujančioji institucija. |
| --- | --- |

e)

vykdant strateginės svarbos veiksmus ir veiksmus, kurių bendros išlaidos viršija
  5 000 000
  EUR, organizuojant komunikacijos renginį, kai jame laiku dalyvauja Komisija ir atsakinga vadovaujančioji institucija.

5 000 000

Pakeitimas 158

Pakeitimas 158

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnio 6 dalis

35 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Jeigu paramos gavėjas nevykdo Reglamento (ES) [naujasis BNR] [42] straipsnio arba šio straipsnio 1 ir 2 dalyje išdėstytų įsipareigojimų,
  valstybė narė
  pritaiko finansinę pataisą – 5 proc. sumažina iš fondų atitinkamam veiksmui skirtą paramą. | 6.   Jeigu paramos gavėjas nevykdo Reglamento (ES) [naujasis BNR] [42] straipsnio arba šio straipsnio 1 ir 2 dalyje išdėstytų įsipareigojimų
  ar laiku neištaiso padėties
  ,
  vadovaujančioji institucija
  pritaiko finansinę pataisą – 5 proc. sumažina iš fondų atitinkamam veiksmui skirtą paramą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Jeigu paramos gavėjas nevykdo Reglamento (ES) [naujasis BNR] [42] straipsnio arba šio straipsnio 1 ir 2 dalyje išdėstytų įsipareigojimų,
  valstybė narė
  pritaiko finansinę pataisą – 5 proc. sumažina iš fondų atitinkamam veiksmui skirtą paramą.

6.   Jeigu paramos gavėjas nevykdo Reglamento (ES) [naujasis BNR] [42] straipsnio arba šio straipsnio 1 ir 2 dalyje išdėstytų įsipareigojimų
  ar laiku neištaiso padėties
  ,
  vadovaujančioji institucija
  pritaiko finansinę pataisą – 5 proc. sumažina iš fondų atitinkamam veiksmui skirtą paramą.

Pakeitimas 159

Pakeitimas 159

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

38 straipsnio 3 dalies c punktas

38 straipsnio 3 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | taikant fiksuotąją normą pagal Reglamento (ES) [naujasis BNR] [50] straipsnio [1] dalį
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

taikant fiksuotąją normą pagal Reglamento (ES) [naujasis BNR] [50] straipsnio [1] dalį
  .

taikant fiksuotąją normą pagal Reglamento (ES) [naujasis BNR] [50] straipsnio [1] dalį

| c) | veiksmo tiesioginės personalo išlaidos gali būti apskaičiuojamos kaip fiksuotoji norma, kurią sudaro iki 20 proc. tiesioginių išlaidų, išskyrus tiesiogines personalo išlaidas, nenustatant reikalavimo valstybei narei atlikti skaičiavimus siekiant nustatyti taikomą normą
  . |
| --- | --- |

c)

veiksmo tiesioginės personalo išlaidos gali būti apskaičiuojamos kaip fiksuotoji norma, kurią sudaro iki 20 proc. tiesioginių išlaidų, išskyrus tiesiogines personalo išlaidas, nenustatant reikalavimo valstybei narei atlikti skaičiavimus siekiant nustatyti taikomą normą
  .

veiksmo tiesioginės personalo išlaidos gali būti apskaičiuojamos kaip fiksuotoji norma, kurią sudaro iki 20 proc. tiesioginių išlaidų, išskyrus tiesiogines personalo išlaidas, nenustatant reikalavimo valstybei narei atlikti skaičiavimus siekiant nustatyti taikomą normą

Pakeitimas 160

Pakeitimas 160

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

38 straipsnio 5 dalies a punktas

38 straipsnio 5 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | mėnesio
  bendrąsias darbo išlaidas padalijus iš
  įdarbinimo dokumente nustatyto valandomis išreikšto
  mėnesio darbo laiko arba |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

mėnesio
  bendrąsias darbo išlaidas padalijus iš
  įdarbinimo dokumente nustatyto valandomis išreikšto
  mėnesio darbo laiko arba

mėnesio

įdarbinimo dokumente nustatyto valandomis išreikšto

| a) | paskiausiai dokumentuotas mėnesio
  bendrąsias darbo išlaidas padalijus iš
  atitinkamo asmens įdarbinimo sutartyje nurodyto
  mėnesio darbo laiko
  pagal galiojančius teisės aktus ir Reglamento (ES) .../... [naujasis BNR] 50 straipsnio 2 dalies b punktą
  arba |
| --- | --- |

a)

paskiausiai dokumentuotas mėnesio
  bendrąsias darbo išlaidas padalijus iš
  atitinkamo asmens įdarbinimo sutartyje nurodyto
  mėnesio darbo laiko
  pagal galiojančius teisės aktus ir Reglamento (ES) .../... [naujasis BNR] 50 straipsnio 2 dalies b punktą
  arba

paskiausiai dokumentuotas mėnesio

atitinkamo asmens įdarbinimo sutartyje nurodyto

pagal galiojančius teisės aktus ir Reglamento (ES) .../... [naujasis BNR] 50 straipsnio 2 dalies b punktą

Pakeitimas 161

Pakeitimas 161

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

38 straipsnio 6 dalis

38 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Su asmenimis, kurie pagal įdarbinimo dokumentą dirba valandinio darbo principu, susijusios išlaidos darbuotojams yra tinkamos finansuoti, įgyvendinant veiksmą faktiškai dirbtų valandų skaičiui, remiantis darbo laiko registravimo sistema, pritaikius įdarbinimo dokumente suderintą valandinį įkainį. | 6.   Su asmenimis, kurie pagal įdarbinimo dokumentą dirba valandinio darbo principu, susijusios išlaidos darbuotojams yra tinkamos finansuoti, įgyvendinant veiksmą faktiškai dirbtų valandų skaičiui, remiantis darbo laiko registravimo sistema, pritaikius įdarbinimo dokumente suderintą valandinį įkainį.
  Jei dar nėra įtrauktos į suderintą valandinį įkainį, darbo užmokesčio išlaidos, nurodytos 38 straipsnio 2 dalies b punkte, gali būti pridedamos prie to valandinio įkainio pagal taikomus nacionalinės teisės aktus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Su asmenimis, kurie pagal įdarbinimo dokumentą dirba valandinio darbo principu, susijusios išlaidos darbuotojams yra tinkamos finansuoti, įgyvendinant veiksmą faktiškai dirbtų valandų skaičiui, remiantis darbo laiko registravimo sistema, pritaikius įdarbinimo dokumente suderintą valandinį įkainį.

6.   Su asmenimis, kurie pagal įdarbinimo dokumentą dirba valandinio darbo principu, susijusios išlaidos darbuotojams yra tinkamos finansuoti, įgyvendinant veiksmą faktiškai dirbtų valandų skaičiui, remiantis darbo laiko registravimo sistema, pritaikius įdarbinimo dokumente suderintą valandinį įkainį.
  Jei dar nėra įtrauktos į suderintą valandinį įkainį, darbo užmokesčio išlaidos, nurodytos 38 straipsnio 2 dalies b punkte, gali būti pridedamos prie to valandinio įkainio pagal taikomus nacionalinės teisės aktus.

Pakeitimas 162

Pakeitimas 162

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

39 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

39 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Biuro ir administracines išlaidas sudaro tik šios išlaidos: | Biuro ir administracines išlaidas sudaro tik
  ne daugiau kaip 15 % visų veiksmo tiesioginių išlaidų ir
  šios išlaidos: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Biuro ir administracines išlaidas sudaro tik šios išlaidos:

Biuro ir administracines išlaidas sudaro tik
  ne daugiau kaip 15 % visų veiksmo tiesioginių išlaidų ir
  šios išlaidos:

ne daugiau kaip 15 % visų veiksmo tiesioginių išlaidų ir

Pakeitimas 163

Pakeitimas 163

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

40 straipsnio 4 dalis

40 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Paramos gavėjo darbuotojo tiesiogiai apmokėtos šiame straipsnyje nurodytos išlaidos pagrindžiamos įrodymu, kad paramos gavėjas atlygino darbuotojo išlaidas. | 4.   Paramos gavėjo darbuotojo tiesiogiai apmokėtos šiame straipsnyje nurodytos išlaidos pagrindžiamos įrodymu, kad paramos gavėjas atlygino darbuotojo išlaidas.
  Ta išlaidų kategorija gali būti naudojama veiksmus atliekančių darbuotojų ir kitų suinteresuotųjų subjektų kelionių išlaidoms, siekiant įgyvendinti ir skatinti INTERREG veiksmus ir programą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Paramos gavėjo darbuotojo tiesiogiai apmokėtos šiame straipsnyje nurodytos išlaidos pagrindžiamos įrodymu, kad paramos gavėjas atlygino darbuotojo išlaidas.

4.   Paramos gavėjo darbuotojo tiesiogiai apmokėtos šiame straipsnyje nurodytos išlaidos pagrindžiamos įrodymu, kad paramos gavėjas atlygino darbuotojo išlaidas.
  Ta išlaidų kategorija gali būti naudojama veiksmus atliekančių darbuotojų ir kitų suinteresuotųjų subjektų kelionių išlaidoms, siekiant įgyvendinti ir skatinti INTERREG veiksmus ir programą.

Pakeitimas 164

Pakeitimas 164

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

40 straipsnio 5 dalis

40 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Pagal veiksmą patirtas kelionės ir apgyvendinimo išlaidas galima apskaičiuoti taikant fiksuotąją normą, kurią sudaro iki 15 proc. tiesioginių išlaidų
  , išskyrus tiesiogines išlaidas
  darbuotojams. | 5.   Pagal veiksmą patirtas kelionės ir apgyvendinimo išlaidas galima apskaičiuoti taikant fiksuotąją normą, kurią sudaro iki 15 proc. tiesioginių išlaidų darbuotojams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Pagal veiksmą patirtas kelionės ir apgyvendinimo išlaidas galima apskaičiuoti taikant fiksuotąją normą, kurią sudaro iki 15 proc. tiesioginių išlaidų
  , išskyrus tiesiogines išlaidas
  darbuotojams.

5.   Pagal veiksmą patirtas kelionės ir apgyvendinimo išlaidas galima apskaičiuoti taikant fiksuotąją normą, kurią sudaro iki 15 proc. tiesioginių išlaidų darbuotojams.

Pakeitimas 165

Pakeitimas 165

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

41 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

41 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Išorės ekspertų ir paslaugų išlaidas
  sudaro tik
  šios viešosios ar privatinės teisės subjekto arba fizinio asmens, kuris nėra veiksmo paramos gavėjas, teikiamos paslaugos ir ekspertų žinios: | Išorės ekspertų ir paslaugų išlaidas
  , be kita ko, sudaro
  šios viešosios ar privatinės teisės subjekto arba fizinio asmens, kuris nėra veiksmo paramos gavėjas
  , įskaitant visus partnerius
  , teikiamos paslaugos ir ekspertų žinios: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Išorės ekspertų ir paslaugų išlaidas
  sudaro tik
  šios viešosios ar privatinės teisės subjekto arba fizinio asmens, kuris nėra veiksmo paramos gavėjas, teikiamos paslaugos ir ekspertų žinios:

sudaro tik

Išorės ekspertų ir paslaugų išlaidas
  , be kita ko, sudaro
  šios viešosios ar privatinės teisės subjekto arba fizinio asmens, kuris nėra veiksmo paramos gavėjas
  , įskaitant visus partnerius
  , teikiamos paslaugos ir ekspertų žinios:

, be kita ko, sudaro

, įskaitant visus partnerius

Pakeitimas 166

Pakeitimas 166

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

41 straipsnio 1 pastraipos o punktas

41 straipsnio 1 pastraipos o punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| o) | išorės ekspertų
  , pranešėjų, susitikimų pirmininkų ir paslaugų teikėjų
  kelionė ir apgyvendinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

o)

išorės ekspertų
  , pranešėjų, susitikimų pirmininkų ir paslaugų teikėjų
  kelionė ir apgyvendinimas;

, pranešėjų, susitikimų pirmininkų ir paslaugų teikėjų

| o) | išorės ekspertų kelionė ir apgyvendinimas; |
| --- | --- |

o)

išorės ekspertų kelionė ir apgyvendinimas;

Pakeitimas 167

Pakeitimas 167

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

42 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Įrangos pirkimo, nuomos ar išperkamosios nuomos išlaidas, kurios nėra apmokamos pagal 39 straipsnį,
  sudaro tik
  : | 1.   Įrangos pirkimo, nuomos ar išperkamosios nuomos išlaidas, kurios nėra apmokamos pagal 39 straipsnį,
  be kita ko, sudaro
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Įrangos pirkimo, nuomos ar išperkamosios nuomos išlaidas, kurios nėra apmokamos pagal 39 straipsnį,
  sudaro tik
  :

1.   Įrangos pirkimo, nuomos ar išperkamosios nuomos išlaidas, kurios nėra apmokamos pagal 39 straipsnį,
  be kita ko, sudaro
  :

Pakeitimas 168

Pakeitimas 168

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

43 straipsnio 1 pastraipos a punktas

43 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | žemės pirkimas pagal Reglamento (ES) [naujasis BNR] [58 straipsnio 1 dalies
  c
  punktą]; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

žemės pirkimas pagal Reglamento (ES) [naujasis BNR] [58 straipsnio 1 dalies
  c
  punktą];

c

| a) | žemės pirkimas pagal Reglamento (ES) [naujasis BNR] [58 straipsnio 1 dalies
  b
  punktą]; |
| --- | --- |

a)

žemės pirkimas pagal Reglamento (ES) [naujasis BNR] [58 straipsnio 1 dalies
  b
  punktą];

b

Pakeitimas 169

Pakeitimas 169

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 1 dalis

44 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   INTERREG programoje dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės ir
  UŠT
  , laikydamosi Reglamento (ES) [naujasis BNR] [65] straipsnio nuostatų, paskiria vieną vadovaujančiąją instituciją ir vieną audito instituciją. | 1.   INTERREG programoje dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės
  , UŠT
  ir
  regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijos
  , laikydamosi Reglamento (ES) [naujasis BNR] [65] straipsnio nuostatų, paskiria vieną vadovaujančiąją instituciją ir vieną audito instituciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   INTERREG programoje dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės ir
  UŠT
  , laikydamosi Reglamento (ES) [naujasis BNR] [65] straipsnio nuostatų, paskiria vieną vadovaujančiąją instituciją ir vieną audito instituciją.

1.   INTERREG programoje dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės
  , UŠT
  ir
  regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijos
  , laikydamosi Reglamento (ES) [naujasis BNR] [65] straipsnio nuostatų, paskiria vieną vadovaujančiąją instituciją ir vieną audito instituciją.

Pakeitimas 170

Pakeitimas 170

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 2 dalis

44 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Vadovaujančioji institucija ir audito institucija
  turi
  būti įsteigtos toje pačioje valstybėje narėje. | 2.   Vadovaujančioji institucija ir audito institucija
  gali
  būti įsteigtos toje pačioje valstybėje narėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Vadovaujančioji institucija ir audito institucija
  turi
  būti įsteigtos toje pačioje valstybėje narėje.

2.   Vadovaujančioji institucija ir audito institucija
  gali
  būti įsteigtos toje pačioje valstybėje narėje.

Pakeitimas 171

Pakeitimas 171

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 5 dalis

44 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Pagal
  2B komponento INTERREG programą arba pagal
  1 komponento INTERREG programą, jei ji apima ilgas sienas, kurių teritorijose vystymosi uždaviniai ir poreikiai yra skirtingi, INTERREG programoje dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės ir UŠT gali apibrėžti programos dalių teritorijas. | 5.   Pagal 1 komponento INTERREG programą, jei ji apima ilgas sienas, kurių teritorijose vystymosi uždaviniai ir poreikiai yra skirtingi, INTERREG programoje dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės ir UŠT gali apibrėžti programos dalių teritorijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Pagal
  2B komponento INTERREG programą arba pagal
  1 komponento INTERREG programą, jei ji apima ilgas sienas, kurių teritorijose vystymosi uždaviniai ir poreikiai yra skirtingi, INTERREG programoje dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės ir UŠT gali apibrėžti programos dalių teritorijas.

5.   Pagal 1 komponento INTERREG programą, jei ji apima ilgas sienas, kurių teritorijose vystymosi uždaviniai ir poreikiai yra skirtingi, INTERREG programoje dalyvaujančios valstybės narės ir, kai taikytina, trečiosios valstybės, valstybės partnerės ir UŠT gali apibrėžti programos dalių teritorijas.

Pakeitimas 172

Pakeitimas 172

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

44 straipsnio 6 dalis

44 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Jeigu vadovaujančioji institucija pagal Reglamento (ES) [naujasis BNR] [65] straipsnio [3] dalį paskiria
  tarpinę instituciją
  , tarpinė institucija vykdo šias funkcijas daugiau negu vienoje dalyvaujančioje valstybėje narėje arba, kai taikytina, trečiojoje valstybėje, valstybėje partnerėje arba UŠT. | 6.   Jeigu vadovaujančioji institucija pagal Reglamento (ES) [naujasis BNR] [65] straipsnio [3] dalį paskiria
  vieną arba kelias tarpines institucijas
  ,
  atitinkama
  tarpinė institucija
  arba institucijos
  vykdo šias funkcijas daugiau negu vienoje dalyvaujančioje valstybėje narėje arba
  kiekviena savo valstybėje narėje, arba
  , kai taikytina, trečiojoje valstybėje, valstybėje partnerėje arba UŠT. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Jeigu vadovaujančioji institucija pagal Reglamento (ES) [naujasis BNR] [65] straipsnio [3] dalį paskiria
  tarpinę instituciją
  , tarpinė institucija vykdo šias funkcijas daugiau negu vienoje dalyvaujančioje valstybėje narėje arba, kai taikytina, trečiojoje valstybėje, valstybėje partnerėje arba UŠT.

6.   Jeigu vadovaujančioji institucija pagal Reglamento (ES) [naujasis BNR] [65] straipsnio [3] dalį paskiria
  vieną arba kelias tarpines institucijas
  ,
  atitinkama
  tarpinė institucija
  arba institucijos
  vykdo šias funkcijas daugiau negu vienoje dalyvaujančioje valstybėje narėje arba
  kiekviena savo valstybėje narėje, arba
  , kai taikytina, trečiojoje valstybėje, valstybėje partnerėje arba UŠT.

Pakeitimas 173

Pakeitimas 173

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 1 a dalis (nauja)

45 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Nukrypstant nuo Reglamento (ES) .../... [naujasis BNR] 87 straipsnio 2 dalies, Komisija kaip tarpinius mokėjimus atlygina 100 proc. į mokėjimo prašymą įtrauktų sumų, kurios susidaro taikant programos bendro finansavimo normą atitinkamai visoms tinkamoms finansuoti išlaidoms arba viešajam įnašui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Nukrypstant nuo Reglamento (ES) .../... [naujasis BNR] 87 straipsnio 2 dalies, Komisija kaip tarpinius mokėjimus atlygina 100 proc. į mokėjimo prašymą įtrauktų sumų, kurios susidaro taikant programos bendro finansavimo normą atitinkamai visoms tinkamoms finansuoti išlaidoms arba viešajam įnašui.

Pakeitimas 174

Pakeitimas 174

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 1 b dalis (nauja)

45 straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Jei vadovaujančioji institucija neatlieka tikrinimo pagal Reglamento (ES) .../... [naujasis BNR] 68 straipsnio 1 dalies a punktą visoje programos įgyvendinimo teritorijoje, kiekviena valstybė narė paskiria įstaigą arba asmenį, atsakingą už tokio patikrinimo atlikimą, per kurį tikrinami jos teritorijoje esantys naudos gavėjai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b.
     
  Jei vadovaujančioji institucija neatlieka tikrinimo pagal Reglamento (ES) .../... [naujasis BNR] 68 straipsnio 1 dalies a punktą visoje programos įgyvendinimo teritorijoje, kiekviena valstybė narė paskiria įstaigą arba asmenį, atsakingą už tokio patikrinimo atlikimą, per kurį tikrinami jos teritorijoje esantys naudos gavėjai.

Pakeitimas 175

Pakeitimas 175

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnio 1 c dalis (nauja)

45 straipsnio 1 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Nukrypstant nuo Reglamento (ES) .../... [naujasis BNR] 92 straipsnio, INTERREG programoms netaikoma metinė sąskaitų patvirtinimo procedūra. Sąskaitos patvirtinamas programos pabaigoje, remiantis galutine veiklos rezultatų ataskaita. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1c.
     
  Nukrypstant nuo Reglamento (ES) .../... [naujasis BNR] 92 straipsnio, INTERREG programoms netaikoma metinė sąskaitų patvirtinimo procedūra. Sąskaitos patvirtinamas programos pabaigoje, remiantis galutine veiklos rezultatų ataskaita.

Pakeitimas 176

Pakeitimas 176

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

48 straipsnio 7 dalis

48 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Jeigu 6 dalyje nurodytas bendras ekstrapoliuotas klaidų lygis viršija
  2
  proc. visų deklaruotų INTERREG programų, įtrauktų į tiriamąją visumą, iš kurios atrinkta bendra imtis, išlaidų, atsižvelgdama į finansines korekcijas, kurias atitinkamos INTERREG programų institucijos pritaikė už konkrečius pažeidimus, nustatytus per veiksmų, atrinktų pagal 1 dalį, auditą, Komisija apskaičiuoja bendrą likutinį klaidų lygį. | 7.   Jeigu 6 dalyje nurodytas bendras ekstrapoliuotas klaidų lygis viršija
  3,5
   proc. visų deklaruotų INTERREG programų, įtrauktų į tiriamąją visumą, iš kurios atrinkta bendra imtis, išlaidų, atsižvelgdama į finansines korekcijas, kurias atitinkamos INTERREG programų institucijos pritaikė už konkrečius pažeidimus, nustatytus per veiksmų, atrinktų pagal 1 dalį, auditą, Komisija apskaičiuoja bendrą likutinį klaidų lygį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Jeigu 6 dalyje nurodytas bendras ekstrapoliuotas klaidų lygis viršija
  2
  proc. visų deklaruotų INTERREG programų, įtrauktų į tiriamąją visumą, iš kurios atrinkta bendra imtis, išlaidų, atsižvelgdama į finansines korekcijas, kurias atitinkamos INTERREG programų institucijos pritaikė už konkrečius pažeidimus, nustatytus per veiksmų, atrinktų pagal 1 dalį, auditą, Komisija apskaičiuoja bendrą likutinį klaidų lygį.

7.   Jeigu 6 dalyje nurodytas bendras ekstrapoliuotas klaidų lygis viršija
  3,5
   proc. visų deklaruotų INTERREG programų, įtrauktų į tiriamąją visumą, iš kurios atrinkta bendra imtis, išlaidų, atsižvelgdama į finansines korekcijas, kurias atitinkamos INTERREG programų institucijos pritaikė už konkrečius pažeidimus, nustatytus per veiksmų, atrinktų pagal 1 dalį, auditą, Komisija apskaičiuoja bendrą likutinį klaidų lygį.

Pakeitimas 177

Pakeitimas 177

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

48 straipsnio 8 dalis

48 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Jeigu 7 dalyje nurodytas bendras likutinis klaidų lygis viršija
  2
   proc. deklaruotų INTERREG programų, įtrauktų į tiriamąją visumą, iš kurios atrinkta bendra imtis, išlaidų, Komisija nusprendžia, ar reikia prašyti, kad konkrečios INTERREG programos arba INTERREG programų grupės, su kuriomis susiję daugiausia klaidų, audito institucija atliktų papildomą audito darbą ir papildomai įvertintų klaidų lygį bei reikalingas INTERREG programų, kurias paveikė nustatyti pažeidimai, taisomąsias priemones. | 8.   Jeigu 7 dalyje nurodytas bendras likutinis klaidų lygis viršija
  3,5
   proc. deklaruotų INTERREG programų, įtrauktų į tiriamąją visumą, iš kurios atrinkta bendra imtis, išlaidų, Komisija nusprendžia, ar reikia prašyti, kad konkrečios INTERREG programos arba INTERREG programų grupės, su kuriomis susiję daugiausia klaidų, audito institucija atliktų papildomą audito darbą ir papildomai įvertintų klaidų lygį bei reikalingas INTERREG programų, kurias paveikė nustatyti pažeidimai, taisomąsias priemones. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8.   Jeigu 7 dalyje nurodytas bendras likutinis klaidų lygis viršija
  2
   proc. deklaruotų INTERREG programų, įtrauktų į tiriamąją visumą, iš kurios atrinkta bendra imtis, išlaidų, Komisija nusprendžia, ar reikia prašyti, kad konkrečios INTERREG programos arba INTERREG programų grupės, su kuriomis susiję daugiausia klaidų, audito institucija atliktų papildomą audito darbą ir papildomai įvertintų klaidų lygį bei reikalingas INTERREG programų, kurias paveikė nustatyti pažeidimai, taisomąsias priemones.

8.   Jeigu 7 dalyje nurodytas bendras likutinis klaidų lygis viršija
  3,5
   proc. deklaruotų INTERREG programų, įtrauktų į tiriamąją visumą, iš kurios atrinkta bendra imtis, išlaidų, Komisija nusprendžia, ar reikia prašyti, kad konkrečios INTERREG programos arba INTERREG programų grupės, su kuriomis susiję daugiausia klaidų, audito institucija atliktų papildomą audito darbą ir papildomai įvertintų klaidų lygį bei reikalingas INTERREG programų, kurias paveikė nustatyti pažeidimai, taisomąsias priemones.

Pakeitimas 178

Pakeitimas 178

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 2 dalies a punktas

49 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | 2021 m.:
  1 %
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

2021 m.:
  1 %
  ;

1 %

| a) | 2021 m.:
  3 %
  ; |
| --- | --- |

a)

2021 m.:
  3 %
  ;

3 %

Pakeitimas 179

Pakeitimas 179

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 2 dalies b punktas

49 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | 2022 m.:
  1 %
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

2022 m.:
  1 %
  ;

1 %

| b) | 2022 m.:
  2,25  %
  ; |
| --- | --- |

b)

2022 m.:
  2,25  %
  ;

2,25  %

Pakeitimas 180

Pakeitimas 180

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 2 dalies c punktas

49 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | 2023 m.:
  1 %
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

2023 m.:
  1 %
  ;

1 %

| c) | 2023 m.:
  2,25  %
  ; |
| --- | --- |

c)

2023 m.:
  2,25  %
  ;

2,25  %

Pakeitimas 181

Pakeitimas 181

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 2 dalies d punktas

49 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | 2024 m.:
  1 %
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

2024 m.:
  1 %
  ;

1 %

| d) | 2024 m.:
  2,25  %
  ; |
| --- | --- |

d)

2024 m.:
  2,25  %
  ;

2,25  %

Pakeitimas 182

Pakeitimas 182

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 2 dalies e punktas

49 straipsnio 2 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | 2025 m.:
  1 %
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

2025 m.:
  1 %
  ;

1 %

| e) | 2025 m.:
  2,25  %
  ; |
| --- | --- |

e)

2025 m.:
  2,25  %
  ;

2,25  %

Pakeitimas 183

Pakeitimas 183

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 2 dalies f punktas

49 straipsnio 2 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | 2026 m.:
  1 %
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

2026 m.:
  1 %
  ;

1 %

| f) | 2026 m.:
  2,25  %
  ; |
| --- | --- |

f)

2026 m.:
  2,25  %
  ;

2,25  %

Pakeitimas 184

Pakeitimas 184

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

49 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu išorės
  tarpvalstybinės
  INTERREG programos remiamos ERPF ir PNPP III TB arba KPTBP TB lėšomis, visų fondų, iš kurių remiama INTERREG programa, išankstinis finansavimas mokamas remiantis Reglamento (ES) Nr. [PNPP III], Nr. [KPTBP] arba pagal juos priimto akto nuostatomis. | Jeigu išorės INTERREG programos remiamos ERPF ir PNPP III TB arba KPTBP TB lėšomis, visų fondų, iš kurių remiama INTERREG programa, išankstinis finansavimas mokamas remiantis Reglamento (ES) Nr. [PNPP III], Nr. [KPTBP] arba pagal juos priimto akto nuostatomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu išorės
  tarpvalstybinės
  INTERREG programos remiamos ERPF ir PNPP III TB arba KPTBP TB lėšomis, visų fondų, iš kurių remiama INTERREG programa, išankstinis finansavimas mokamas remiantis Reglamento (ES) Nr. [PNPP III], Nr. [KPTBP] arba pagal juos priimto akto nuostatomis.

tarpvalstybinės

Jeigu išorės INTERREG programos remiamos ERPF ir PNPP III TB arba KPTBP TB lėšomis, visų fondų, iš kurių remiama INTERREG programa, išankstinis finansavimas mokamas remiantis Reglamento (ES) Nr. [PNPP III], Nr. [KPTBP] arba pagal juos priimto akto nuostatomis.

Pakeitimas 185

Pakeitimas 185

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

49 straipsnio 3 dalies 3 pastraipa

49 straipsnio 3 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei per
  24
  mėnesius nuo tos dienos, kai Komisija sumokėjo pirmą išankstinio finansavimo sumos dalį, tarpvalstybinės INTERREG programos mokėjimo prašymas nepateikiamas, visa išankstinio finansavimo suma grąžinama Komisijai. Tokia grąžinta suma sudaro vidaus asignuotąsias pajamas ir dėl jos nemažinama ERPF, PNPP III TB arba KPTBP TB lėšomis programai skiriama parama. | Jei per
  36
  mėnesius nuo tos dienos, kai Komisija sumokėjo pirmą išankstinio finansavimo sumos dalį, tarpvalstybinės INTERREG programos mokėjimo prašymas nepateikiamas, visa išankstinio finansavimo suma grąžinama Komisijai. Tokia grąžinta suma sudaro vidaus asignuotąsias pajamas ir dėl jos nemažinama ERPF, PNPP III TB arba KPTBP TB lėšomis programai skiriama parama. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei per
  24
  mėnesius nuo tos dienos, kai Komisija sumokėjo pirmą išankstinio finansavimo sumos dalį, tarpvalstybinės INTERREG programos mokėjimo prašymas nepateikiamas, visa išankstinio finansavimo suma grąžinama Komisijai. Tokia grąžinta suma sudaro vidaus asignuotąsias pajamas ir dėl jos nemažinama ERPF, PNPP III TB arba KPTBP TB lėšomis programai skiriama parama.

24

Jei per
  36
  mėnesius nuo tos dienos, kai Komisija sumokėjo pirmą išankstinio finansavimo sumos dalį, tarpvalstybinės INTERREG programos mokėjimo prašymas nepateikiamas, visa išankstinio finansavimo suma grąžinama Komisijai. Tokia grąžinta suma sudaro vidaus asignuotąsias pajamas ir dėl jos nemažinama ERPF, PNPP III TB arba KPTBP TB lėšomis programai skiriama parama.

36

Pakeitimas 186

Pakeitimas 186

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

VIII skyriaus pavadinimas

VIII skyriaus pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Trečiųjų valstybių, valstybių partnerių arba
  UŠT
  dalyvavimas INTERREG programose pagal pasidalijamojo valdymo principą | Trečiųjų valstybių, valstybių partnerių
  , UŠT
  arba
  regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijų
  dalyvavimas INTERREG programose pagal pasidalijamojo valdymo principą |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Trečiųjų valstybių, valstybių partnerių arba
  UŠT
  dalyvavimas INTERREG programose pagal pasidalijamojo valdymo principą

UŠT

Trečiųjų valstybių, valstybių partnerių
  , UŠT
  arba
  regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijų
  dalyvavimas INTERREG programose pagal pasidalijamojo valdymo principą

, UŠT

regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijų

Pakeitimas 187

Pakeitimas 187

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

51 straipsnio 1 pastraipa

51 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| I–VII ir X skyrių nuostatos taikomos INTERREG programose dalyvaujančioms trečiosioms valstybėms, valstybėms partnerėms arba
  UŠT
  laikantis specialiųjų šio skyriaus nuostatų. | I–VII ir X skyrių nuostatos taikomos INTERREG programose dalyvaujančioms trečiosioms valstybėms, valstybėms partnerėms
  , UŠT
  arba
  regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijoms
  laikantis specialiųjų šio skyriaus nuostatų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

I–VII ir X skyrių nuostatos taikomos INTERREG programose dalyvaujančioms trečiosioms valstybėms, valstybėms partnerėms arba
  UŠT
  laikantis specialiųjų šio skyriaus nuostatų.

UŠT

I–VII ir X skyrių nuostatos taikomos INTERREG programose dalyvaujančioms trečiosioms valstybėms, valstybėms partnerėms
  , UŠT
  arba
  regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijoms
  laikantis specialiųjų šio skyriaus nuostatų.

, UŠT

regioninės integracijos ir bendradarbiavimo organizacijoms

Pakeitimas 188

Pakeitimas 188

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

52 straipsnio 3 dalis

52 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   INTERREG programoje dalyvaujančios trečiosios valstybės, valstybės partnerės ir UŠT
  skiria
  darbuotojus į 
  tos
  programos jungtinį sekretoriatą, savo teritorijoje įsteigia vietos padalinį arba padaro ir viena, ir kita. | 3.   INTERREG programoje dalyvaujančios trečiosios valstybės, valstybės partnerės ir UŠT
  gali skirti
  darbuotojus į programos jungtinį sekretoriatą
  arba, sutarusios su vadovaujančiąja institucija
  , savo teritorijoje įsteigia
  jungtinio sekretoriato
  vietos padalinį, arba padaro ir viena, ir kita. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   INTERREG programoje dalyvaujančios trečiosios valstybės, valstybės partnerės ir UŠT
  skiria
  darbuotojus į 
  tos
  programos jungtinį sekretoriatą, savo teritorijoje įsteigia vietos padalinį arba padaro ir viena, ir kita.

3.   INTERREG programoje dalyvaujančios trečiosios valstybės, valstybės partnerės ir UŠT
  gali skirti
  darbuotojus į programos jungtinį sekretoriatą
  arba, sutarusios su vadovaujančiąja institucija
  , savo teritorijoje įsteigia
  jungtinio sekretoriato
  vietos padalinį, arba padaro ir viena, ir kita.

Pakeitimas 189

Pakeitimas 189

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

52 straipsnio 4 dalis

52 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Nacionalinė institucija arba INTERREG programos komunikacijų pareigūnui prilygstantis subjektas pagal 35 straipsnio 1 dalį
  padeda
  vadovaujančiajai institucijai ir partneriams atitinkamoje trečiojoje valstybėje, valstybėje partnerėje arba UŠT atlikti 35 straipsnio 2–7 dalyse nurodytas funkcijas. | 4.   Nacionalinė institucija arba INTERREG programos komunikacijų pareigūnui prilygstantis subjektas pagal 35 straipsnio 1 dalį
  gali padėti
  vadovaujančiajai institucijai ir partneriams atitinkamoje trečiojoje valstybėje, valstybėje partnerėje arba UŠT atlikti 35 straipsnio 2–7 dalyse nurodytas funkcijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Nacionalinė institucija arba INTERREG programos komunikacijų pareigūnui prilygstantis subjektas pagal 35 straipsnio 1 dalį
  padeda
  vadovaujančiajai institucijai ir partneriams atitinkamoje trečiojoje valstybėje, valstybėje partnerėje arba UŠT atlikti 35 straipsnio 2–7 dalyse nurodytas funkcijas.

4.   Nacionalinė institucija arba INTERREG programos komunikacijų pareigūnui prilygstantis subjektas pagal 35 straipsnio 1 dalį
  gali padėti
  vadovaujančiajai institucijai ir partneriams atitinkamoje trečiojoje valstybėje, valstybėje partnerėje arba UŠT atlikti 35 straipsnio 2–7 dalyse nurodytas funkcijas.

Pakeitimas 190

Pakeitimas 190

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

53 straipsnio 2 dalis

53 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   ERPF ir vienos arba kelių Sąjungos išorės finansavimo priemonių įnašais remiamos 2 ir 4 komponentų INTERREG programos įgyvendinamos pagal pasidalijamojo valdymo principą ir valstybėse narėse, ir kiekvienoje dalyvaujančioje trečiojoje valstybėje
  arba
  valstybėje partnerėje, o 3 komponento INTERREG programos – kiekvienoje UŠT, nepriklausomai nuo to, ar ji gauna paramą iš vienos arba kelių Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšų. | 2.   ERPF ir vienos arba kelių Sąjungos išorės finansavimo priemonių įnašais remiamos 2 ir 4 komponentų INTERREG programos įgyvendinamos pagal pasidalijamojo valdymo principą ir valstybėse narėse, ir kiekvienoje dalyvaujančioje trečiojoje valstybėje, valstybėje partnerėje
  arba UŠT
  , o 3 komponento INTERREG programos – kiekvienoje UŠT, nepriklausomai nuo to, ar ji gauna paramą iš vienos arba kelių Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   ERPF ir vienos arba kelių Sąjungos išorės finansavimo priemonių įnašais remiamos 2 ir 4 komponentų INTERREG programos įgyvendinamos pagal pasidalijamojo valdymo principą ir valstybėse narėse, ir kiekvienoje dalyvaujančioje trečiojoje valstybėje
  arba
  valstybėje partnerėje, o 3 komponento INTERREG programos – kiekvienoje UŠT, nepriklausomai nuo to, ar ji gauna paramą iš vienos arba kelių Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšų.

2.   ERPF ir vienos arba kelių Sąjungos išorės finansavimo priemonių įnašais remiamos 2 ir 4 komponentų INTERREG programos įgyvendinamos pagal pasidalijamojo valdymo principą ir valstybėse narėse, ir kiekvienoje dalyvaujančioje trečiojoje valstybėje, valstybėje partnerėje
  arba UŠT
  , o 3 komponento INTERREG programos – kiekvienoje UŠT, nepriklausomai nuo to, ar ji gauna paramą iš vienos arba kelių Sąjungos išorės finansavimo priemonių lėšų.

Pakeitimas 191

Pakeitimas 191

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

53 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punktas

53 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | pagal pasidalijamojo valdymo principą ir valstybėse narėse, ir kiekvienoje dalyvaujančioje trečiojoje valstybėje arba UŠT; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

pagal pasidalijamojo valdymo principą ir valstybėse narėse, ir kiekvienoje dalyvaujančioje trečiojoje valstybėje arba UŠT;

| a) | pagal pasidalijamojo valdymo principą ir valstybėse narėse, ir kiekvienoje dalyvaujančioje trečiojoje valstybėje arba UŠT
  arba trečiųjų valstybių, esančių regioninės organizacijos dalimi, grupėje
  ; |
| --- | --- |

a)

pagal pasidalijamojo valdymo principą ir valstybėse narėse, ir kiekvienoje dalyvaujančioje trečiojoje valstybėje arba UŠT
  arba trečiųjų valstybių, esančių regioninės organizacijos dalimi, grupėje
  ;

arba trečiųjų valstybių, esančių regioninės organizacijos dalimi, grupėje

Pakeitimas 192

Pakeitimas 192

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

53 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos b punktas

53 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | valdant vieno ar kelių veiksmų ERPF išlaidas už Sąjungos ribų – pagal pasidalijamojo valdymo principą tik valstybėse narėse ir kiekvienoje dalyvaujančioje trečiojoje valstybėje arba UŠT, o valdant vienos arba kelių Sąjungos išorės finansavimo priemonių įnašus – pagal netiesioginio valdymo principą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

valdant vieno ar kelių veiksmų ERPF išlaidas už Sąjungos ribų – pagal pasidalijamojo valdymo principą tik valstybėse narėse ir kiekvienoje dalyvaujančioje trečiojoje valstybėje arba UŠT, o valdant vienos arba kelių Sąjungos išorės finansavimo priemonių įnašus – pagal netiesioginio valdymo principą;

| b) | valdant vieno ar kelių veiksmų ERPF išlaidas už Sąjungos ribų – pagal pasidalijamojo valdymo principą tik valstybėse narėse ir kiekvienoje dalyvaujančioje trečiojoje valstybėje arba UŠT
  arba trečiųjų valstybių, esančių regioninės organizacijos dalimi, grupėje
  , o valdant vienos arba kelių Sąjungos išorės finansavimo priemonių įnašus – pagal netiesioginio valdymo principą; |
| --- | --- |

b)

valdant vieno ar kelių veiksmų ERPF išlaidas už Sąjungos ribų – pagal pasidalijamojo valdymo principą tik valstybėse narėse ir kiekvienoje dalyvaujančioje trečiojoje valstybėje arba UŠT
  arba trečiųjų valstybių, esančių regioninės organizacijos dalimi, grupėje
  , o valdant vienos arba kelių Sąjungos išorės finansavimo priemonių įnašus – pagal netiesioginio valdymo principą;

arba trečiųjų valstybių, esančių regioninės organizacijos dalimi, grupėje

Pakeitimas 193

Pakeitimas 193

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

53 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos c punktas

53 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | pagal netiesioginio valdymo principą ir valstybėse narėse, ir kiekvienoje dalyvaujančioje trečiojoje valstybėje arba UŠT. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

pagal netiesioginio valdymo principą ir valstybėse narėse, ir kiekvienoje dalyvaujančioje trečiojoje valstybėje arba UŠT.

| c) | pagal netiesioginio valdymo principą ir valstybėse narėse, ir kiekvienoje dalyvaujančioje trečiojoje valstybėje arba UŠT
  arba trečiųjų valstybių, esančių regioninės organizacijos dalimi, grupėje; |
| --- | --- |

c)

pagal netiesioginio valdymo principą ir valstybėse narėse, ir kiekvienoje dalyvaujančioje trečiojoje valstybėje arba UŠT
  arba trečiųjų valstybių, esančių regioninės organizacijos dalimi, grupėje;

arba trečiųjų valstybių, esančių regioninės organizacijos dalimi, grupėje;

Pakeitimas 194

Pakeitimas 194

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

53 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

53 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu visos 3 komponento INTERREG programos arba jų dalis įgyvendinamos pagal netiesioginio valdymo principą, taikomas 60 straipsnis. | Jeigu visos 3 komponento INTERREG programos arba jų dalis įgyvendinamos pagal netiesioginio valdymo principą,
  reikalingas išankstinis atitinkamų valstybių narių ir regionų susitarimas, ir
  taikomas 60 straipsnis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jeigu visos 3 komponento INTERREG programos arba jų dalis įgyvendinamos pagal netiesioginio valdymo principą, taikomas 60 straipsnis.

Jeigu visos 3 komponento INTERREG programos arba jų dalis įgyvendinamos pagal netiesioginio valdymo principą,
  reikalingas išankstinis atitinkamų valstybių narių ir regionų susitarimas, ir
  taikomas 60 straipsnis.

reikalingas išankstinis atitinkamų valstybių narių ir regionų susitarimas, ir

Pakeitimas 195

Pakeitimas 195

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

53 straipsnio 3 a dalis (nauja)

53 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Bendri kvietimai teikti pasiūlymus, kuriais sutelkiamas finansavimas iš dvišalių ar daugiašalių KPTBP programų ir ETB programų, gali būti skelbiami, jei atitinkamos vadovaujančiosios institucijos sutinka tai daryti. Kvietimo turinyje nurodoma jo geografinė taikymo sritis ir numatomas įnašas į atitinkamų programų tikslus. Vadovaujančiosios institucijos sprendžia, ar kvietimui taikomos KPTBP ar ETB taisyklės. Jos gali nuspręsti paskirti pagrindinę vadovaujančiąją instituciją, atsakingą už su kvietimu susijusias valdymo ir kontrolės užduotis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Bendri kvietimai teikti pasiūlymus, kuriais sutelkiamas finansavimas iš dvišalių ar daugiašalių KPTBP programų ir ETB programų, gali būti skelbiami, jei atitinkamos vadovaujančiosios institucijos sutinka tai daryti. Kvietimo turinyje nurodoma jo geografinė taikymo sritis ir numatomas įnašas į atitinkamų programų tikslus. Vadovaujančiosios institucijos sprendžia, ar kvietimui taikomos KPTBP ar ETB taisyklės. Jos gali nuspręsti paskirti pagrindinę vadovaujančiąją instituciją, atsakingą už su kvietimu susijusias valdymo ir kontrolės užduotis.

Pakeitimas 196

Pakeitimas 196

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

55 straipsnio 3 dalis

55 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Jeigu vieno arba kelių didelių infrastruktūros projektų atranka įtraukiama į stebėsenos komiteto arba, jei taikytina, iniciatyvinio komiteto posėdžio darbotvarkę, vadovaujančioji institucija ne vėliau kaip likus dviem mėnesiams iki posėdžio datos, pateikia Komisijai kiekvieno tokio projekto koncepcijos dokumentą. Koncepcijos dokumentą sudaro ne daugiau kaip
  trys
  puslapiai, jame nurodomas projekto pavadinimas, vieta, biudžetas, pagrindinis partneris, partneriai, pagrindiniai tikslai ir siekiami rezultatai. Jeigu vieno arba kelių didelių infrastruktūros projektų koncepcijos dokumentas iki minėto termino nepateikiamas, Komisija gali reikalauti, kad stebėsenos komiteto arba iniciatyvinio komiteto pirmininkas išbrauktų atitinkamus projektus iš posėdžio darbotvarkės. | 3.   Jeigu vieno arba kelių didelių infrastruktūros projektų atranka įtraukiama į stebėsenos komiteto arba, jei taikytina, iniciatyvinio komiteto posėdžio darbotvarkę, vadovaujančioji institucija ne vėliau kaip likus dviem mėnesiams iki posėdžio datos, pateikia Komisijai kiekvieno tokio projekto koncepcijos dokumentą. Koncepcijos dokumentą sudaro ne daugiau kaip
  penki
  puslapiai, jame nurodomas projekto pavadinimas, vieta, biudžetas, pagrindinis partneris, partneriai, pagrindiniai tikslai ir siekiami rezultatai
  , taip pat patikimas verslo planas, iš kurio matyti, kad prireikus šio projekto ar šių projektų tęsimas bus užtikrintas ir be paramos iš INTERREG lėšų
  . Jeigu vieno arba kelių didelių infrastruktūros projektų koncepcijos dokumentas iki minėto termino nepateikiamas, Komisija gali reikalauti, kad stebėsenos komiteto arba iniciatyvinio komiteto pirmininkas išbrauktų atitinkamus projektus iš posėdžio darbotvarkės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Jeigu vieno arba kelių didelių infrastruktūros projektų atranka įtraukiama į stebėsenos komiteto arba, jei taikytina, iniciatyvinio komiteto posėdžio darbotvarkę, vadovaujančioji institucija ne vėliau kaip likus dviem mėnesiams iki posėdžio datos, pateikia Komisijai kiekvieno tokio projekto koncepcijos dokumentą. Koncepcijos dokumentą sudaro ne daugiau kaip
  trys
  puslapiai, jame nurodomas projekto pavadinimas, vieta, biudžetas, pagrindinis partneris, partneriai, pagrindiniai tikslai ir siekiami rezultatai. Jeigu vieno arba kelių didelių infrastruktūros projektų koncepcijos dokumentas iki minėto termino nepateikiamas, Komisija gali reikalauti, kad stebėsenos komiteto arba iniciatyvinio komiteto pirmininkas išbrauktų atitinkamus projektus iš posėdžio darbotvarkės.

3.   Jeigu vieno arba kelių didelių infrastruktūros projektų atranka įtraukiama į stebėsenos komiteto arba, jei taikytina, iniciatyvinio komiteto posėdžio darbotvarkę, vadovaujančioji institucija ne vėliau kaip likus dviem mėnesiams iki posėdžio datos, pateikia Komisijai kiekvieno tokio projekto koncepcijos dokumentą. Koncepcijos dokumentą sudaro ne daugiau kaip
  penki
  puslapiai, jame nurodomas projekto pavadinimas, vieta, biudžetas, pagrindinis partneris, partneriai, pagrindiniai tikslai ir siekiami rezultatai
  , taip pat patikimas verslo planas, iš kurio matyti, kad prireikus šio projekto ar šių projektų tęsimas bus užtikrintas ir be paramos iš INTERREG lėšų
  . Jeigu vieno arba kelių didelių infrastruktūros projektų koncepcijos dokumentas iki minėto termino nepateikiamas, Komisija gali reikalauti, kad stebėsenos komiteto arba iniciatyvinio komiteto pirmininkas išbrauktų atitinkamus projektus iš posėdžio darbotvarkės.

Pakeitimas 197

Pakeitimas 197

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

60 straipsnio 1 dalis

60 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Jeigu dalis 3 komponento INTERREG programos arba ji visa pagal 53 straipsnio 3 dalies b arba c punktą įgyvendinama pagal netiesioginio valdymo principą, įgyvendinimo funkcijas vykdyti pavedama vienai iš Reglamento (ES, Euratomas) [FR-Omnibus] [62 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkte] nurodytų institucijų, ypač kai jos yra dalyvaujančioje valstybėje narėje, įskaitant atitinkamos INTERREG programos vadovaujančiąją instituciją. | 1.   Jeigu
  , pasikonsultavus su suinteresuotaisiais subjektais,
  dalis 3 komponento INTERREG programos arba ji visa pagal
  šio reglamento
  53 straipsnio 3 dalies b arba c punktą įgyvendinama pagal netiesioginio valdymo principą, įgyvendinimo funkcijas vykdyti pavedama vienai iš Reglamento (ES, Euratomas) [FR-Omnibus] [62 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkte] nurodytų institucijų, ypač kai jos yra dalyvaujančioje valstybėje narėje, įskaitant atitinkamos INTERREG programos vadovaujančiąją instituciją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Jeigu dalis 3 komponento INTERREG programos arba ji visa pagal 53 straipsnio 3 dalies b arba c punktą įgyvendinama pagal netiesioginio valdymo principą, įgyvendinimo funkcijas vykdyti pavedama vienai iš Reglamento (ES, Euratomas) [FR-Omnibus] [62 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkte] nurodytų institucijų, ypač kai jos yra dalyvaujančioje valstybėje narėje, įskaitant atitinkamos INTERREG programos vadovaujančiąją instituciją.

1.   Jeigu
  , pasikonsultavus su suinteresuotaisiais subjektais,
  dalis 3 komponento INTERREG programos arba ji visa pagal
  šio reglamento
  53 straipsnio 3 dalies b arba c punktą įgyvendinama pagal netiesioginio valdymo principą, įgyvendinimo funkcijas vykdyti pavedama vienai iš Reglamento (ES, Euratomas) [FR-Omnibus] [62 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkte] nurodytų institucijų, ypač kai jos yra dalyvaujančioje valstybėje narėje, įskaitant atitinkamos INTERREG programos vadovaujančiąją instituciją.

Pakeitimas 198

Pakeitimas 198

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

61 straipsnis

61 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 61 straipsnis | Išbraukta. |
| Tarpregioninės investicijos į inovacijas | |
| Komisijos iniciatyva ERPF lėšomis galima remti 3 straipsnio 5 dalyje nurodytas tarpregionines investicijas į inovacijas, sutelkiant į nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu parengtas pažangiosios specializacijos strategijas įtrauktus tyrėjus, verslo subjektus, pilietinę visuomenę ir viešojo administravimo institucijas. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

61 straipsnis

61 straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Tarpregioninės investicijos į inovacijas

Tarpregioninės investicijos į inovacijas

Komisijos iniciatyva ERPF lėšomis galima remti 3 straipsnio 5 dalyje nurodytas tarpregionines investicijas į inovacijas, sutelkiant į nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu parengtas pažangiosios specializacijos strategijas įtrauktus tyrėjus, verslo subjektus, pilietinę visuomenę ir viešojo administravimo institucijas.

Komisijos iniciatyva ERPF lėšomis galima remti 3 straipsnio 5 dalyje nurodytas tarpregionines investicijas į inovacijas, sutelkiant į nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu parengtas pažangiosios specializacijos strategijas įtrauktus tyrėjus, verslo subjektus, pilietinę visuomenę ir viešojo administravimo institucijas.

Pakeitimas 199

Pakeitimas 199

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

61 a straipsnis (naujas)

61 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 61 a straipsnis




  Informavimo reikalavimo pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį netaikymas




  Komisija gali paskelbti, kad pagalba projektams, remiamiems pagal ES Europos teritorinį bendradarbiavimą, yra suderinama su vidaus rinka ir jai netaikomi SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatyti pranešimo reikalavimai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

61 a straipsnis

Informavimo reikalavimo pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį netaikymas

Komisija gali paskelbti, kad pagalba projektams, remiamiems pagal ES Europos teritorinį bendradarbiavimą, yra suderinama su vidaus rinka ir jai netaikomi SESV 108 straipsnio 3 dalyje nustatyti pranešimo reikalavimai.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0470/2018).

1

(21)  [Nuoroda]

21

(22)  [Nuoroda]

22

(21)  [Nuoroda]

21

(22)  [Nuoroda]

22

(23)  Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ekonomikos augimo ir sanglaudos skatinimas ES pasienio regionuose“, COM(2017)0534, 2017 9 20.

23

(23)  Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ekonomikos augimo ir sanglaudos skatinimas ES pasienio regionuose“, COM(2017)0534, 2017 9 20.

23

(24)  
  2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) (OL L 210, 2006 7 31, p. 19).

24

2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) (OL L 210, 2006 7 31, p. 19).

(25)  
  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Inovacijų stiprinimas Europos regionuose: atsparus, integracinis ir tvarus teritorinio lygmens ekonomikos augimas“, COM(2017)0376 final, 2017 7 18.

25

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Inovacijų stiprinimas Europos regionuose: atsparus, integracinis ir tvarus teritorinio lygmens ekonomikos augimas“, COM(2017)0376 final, 2017 7 18.

(26)  2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo (OL L 154, 2003 6 21, p. 1).

26

(26)  2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo (OL L 154, 2003 6 21, p. 1).

26

(27)  Reglamentas (ES) XXX, kuriuo sukuriama Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (OL Lxx, p. y).

27

(28)  Reglamentas (ES) XXX, kuriuo sukuriama Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė (OL Lxx, p. y).

28

(29)  Tarybos sprendimas (ES) XXX dėl užjūrio šalių ir teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos, įskaitant Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykius (OL L xx, p. y).

29

(27)  Reglamentas (ES) XXX, kuriuo sukuriama Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (OL Lxx, p. y).

27

(28)  Reglamentas (ES) XXX, kuriuo sukuriama Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė (OL Lxx, p. y).

28

(29)  Tarybos sprendimas (ES) XXX dėl užjūrio šalių ir teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos, įskaitant Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykius (OL L xx, p. y).

29

(31)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ (COM(2017)0623, 2017 10 24).

31

(31)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir Europos investicijų bankui „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“ (COM(2017)0623, 2017 10 24).

31

(32)  
  2017 m. liepos 12 d. Europos regionų komiteto nuomonė „Žmonių tarpusavio ryšiais pagrįsti projektai ir nedidelės apimties projektai pagal tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas“ (OL C 342, 2017 10 12, p. 38).

32

2017 m. liepos 12 d. Europos regionų komiteto nuomonė „Žmonių tarpusavio ryšiais pagrįsti projektai ir nedidelės apimties projektai pagal tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas“ (OL C 342, 2017 10 12, p. 38).

(32)  
  2017 m. liepos 12 d. Europos regionų komiteto nuomonė „Žmonių tarpusavio ryšiais pagrįsti projektai ir nedidelės apimties projektai pagal tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas“ (OL C 342, 2017 10 12, p. 38).

32

2017 m. liepos 12 d. Europos regionų komiteto nuomonė „Žmonių tarpusavio ryšiais pagrįsti projektai ir nedidelės apimties projektai pagal tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas“ (OL C 342, 2017 10 12, p. 38).

(1a)  
  2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (OL L 187, 2014 6 26, p. 1).

1a

2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (OL L 187, 2014 6 26, p. 1).

(2a)  
  2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos gairės (OL C 209, 2013 7 23, p. 1).

2a

2014–2020 m. regioninės valstybės pagalbos gairės (OL C 209, 2013 7 23, p. 1).

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/492 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/492

---

P8_TA(2019)0022

Tarifinių kvotų, nustatytų Sąjungai skirtame PPO sąraše, paskirstymas po Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos ***I

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarifinių kvotų, nustatytų Sąjungai skirtame PPO sąraše, paskirstymo po Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 32/2000 (COM(2018)0312 – C8-0202/2018– 2018/0158(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 411/43)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0312), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0312),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0202/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0202/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. gruodžio 7 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. gruodžio 7 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0361/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A8-0361/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria savo pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos, kuris bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio L serijoje kartu su galutiniu pagal teisėkūros procedūrą priimamu aktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos, kuris bus paskelbtas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio L serijoje kartu su galutiniu pagal teisėkūros procedūrą priimamu aktu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

P8_TC1-COD(2018)0158

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl tarifinių kvotų, nustatytų Sąjungai skirtame PPO sąraše, paskirstymo po Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 32/2000

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/216.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento pareiškimas

Europos Parlamentui labai svarbu, kad jis būtų visapusiškai informuojamas per deleguotųjų aktų rengimo procesą, ir jis ypač pabrėžia 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 28 dalies svarbą, kurioje nustatyta, kad, siekiant užtikrinti vienodas galimybes susipažinti su visa informacija, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip valstybių narių ekspertai.

Komisijos pareiškimas

Komisija visiškai laikosi geresnio reglamentavimo principų ir įsipareigojimų, nustatytų 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros. Todėl ji stengsis kuo greičiau pateikti Tarybai ir Europos Parlamentui pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, siekiant suderinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 32/2000 su Lisabonos sutartimi nustatyta teisine sistema.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/494 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/494

---

P8_TA(2019)0024

Specialiosios branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimo ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo finansavimo programos nustatymas *

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl specialiosios branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimo ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo finansavimo programos, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1368/2013 (COM(2018)0467 – C8-0314/2018 – 2018/0252(NLE))

(Konsultavimasis)

(2020/C 411/44)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0467), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0467),

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 203 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0314/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 203 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0314/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A8-0441/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A8-0441/2018),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | įgyvendinant specialiąją finansinę programą gali būti sukurta papildoma Sąjungos pridėtinė vertė, nes būtų sukuriamas pavyzdys, kaip saugiai spręsti techninius tokių objektų eksploatavimo nutraukimo klausimus, o sukauptomis žiniomis būtų galima dalytis. Tokia finansinė parama turėtų būti teikiama remiantis ex ante vertinimu, kurį atlikus būtų nustatyti konkretūs poreikiai ir įrodyta Sąjungos pridėtinė vertė, siekiant paremti branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimą ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

įgyvendinant specialiąją finansinę programą gali būti sukurta papildoma Sąjungos pridėtinė vertė, nes būtų sukuriamas pavyzdys, kaip saugiai spręsti techninius tokių objektų eksploatavimo nutraukimo klausimus, o sukauptomis žiniomis būtų galima dalytis. Tokia finansinė parama turėtų būti teikiama remiantis ex ante vertinimu, kurį atlikus būtų nustatyti konkretūs poreikiai ir įrodyta Sąjungos pridėtinė vertė, siekiant paremti branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimą ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą;

| (2) | įgyvendinant specialiąją finansinę programą gali būti sukurta papildoma Sąjungos pridėtinė vertė, nes būtų sukuriamas pavyzdys, kaip saugiai spręsti techninius tokių objektų eksploatavimo nutraukimo klausimus, o sukauptomis žiniomis būtų galima dalytis. Tokia finansinė parama turėtų būti teikiama remiantis ex ante vertinimu, kurį atlikus būtų nustatyti konkretūs poreikiai ir įrodyta Sąjungos pridėtinė vertė, siekiant paremti branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimą ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą
  . Tačiau teikiant tokią finansinę paramą neturėtų būti sukuriamas aiškus precedentas ateityje finansuoti branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimą Sąjungos lygmeniu. Už iniciatyvą pradėti ir finansuoti branduolinių objektų eksploatavimo nutraukimą ir toliau pirmiausia turėtų būti atsakingos valstybės narės; |
| --- | --- |

(2)

įgyvendinant specialiąją finansinę programą gali būti sukurta papildoma Sąjungos pridėtinė vertė, nes būtų sukuriamas pavyzdys, kaip saugiai spręsti techninius tokių objektų eksploatavimo nutraukimo klausimus, o sukauptomis žiniomis būtų galima dalytis. Tokia finansinė parama turėtų būti teikiama remiantis ex ante vertinimu, kurį atlikus būtų nustatyti konkretūs poreikiai ir įrodyta Sąjungos pridėtinė vertė, siekiant paremti branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimą ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą
  . Tačiau teikiant tokią finansinę paramą neturėtų būti sukuriamas aiškus precedentas ateityje finansuoti branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimą Sąjungos lygmeniu. Už iniciatyvą pradėti ir finansuoti branduolinių objektų eksploatavimo nutraukimą ir toliau pirmiausia turėtų būti atsakingos valstybės narės;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | Programa taip pat turėtų būti užtikrinama žinių apie eksploatavimo nutraukimo procesą sklaida
  Sąjungoje
  , nes tokiomis priemonėmis sukuriama didžiausia Sąjungos pridėtinė vertė ir labiausiai prisidedama prie darbuotojų ir plačiosios visuomenės saugos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

Programa taip pat turėtų būti užtikrinama žinių apie eksploatavimo nutraukimo procesą sklaida
  Sąjungoje
  , nes tokiomis priemonėmis sukuriama didžiausia Sąjungos pridėtinė vertė ir labiausiai prisidedama prie darbuotojų ir plačiosios visuomenės saugos;

| (15) | Programa taip pat turėtų būti užtikrinama žinių apie eksploatavimo nutraukimo procesą
  Sąjungoje
  sklaida
  ir dalijimasis valstybių narių su tuo susijusia geriausia praktika ir patirtimi
  , nes tokiomis priemonėmis sukuriama didžiausia Sąjungos pridėtinė vertė ir labiausiai prisidedama prie darbuotojų ir plačiosios visuomenės saugos
  ir prie aplinkos apsaugos
  ; |
| --- | --- |

(15)

Programa taip pat turėtų būti užtikrinama žinių apie eksploatavimo nutraukimo procesą
  Sąjungoje
  sklaida
  ir dalijimasis valstybių narių su tuo susijusia geriausia praktika ir patirtimi
  , nes tokiomis priemonėmis sukuriama didžiausia Sąjungos pridėtinė vertė ir labiausiai prisidedama prie darbuotojų ir plačiosios visuomenės saugos
  ir prie aplinkos apsaugos
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15a) | Jungtinis tyrimų centras (JTC) turėtų vadovauti specialiai iniciatyvai, kuria būtų siekiama susisteminti žinių eksploatavimo nutraukimo srityje rinkimą, plėtojimą ir dalijimąsi Sąjungos lygmeniu, neatmetant tarptautinio bendradarbiavimo. Įgyvendinant šią iniciatyvą reikėtų atsižvelgti į daugialypius iššūkius, įskaitant mokslinius tyrimus ir inovacijas, standartizavimą, reguliavimą, mokymą, švietimą ir pramonę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15a)

Jungtinis tyrimų centras (JTC) turėtų vadovauti specialiai iniciatyvai, kuria būtų siekiama susisteminti žinių eksploatavimo nutraukimo srityje rinkimą, plėtojimą ir dalijimąsi Sąjungos lygmeniu, neatmetant tarptautinio bendradarbiavimo. Įgyvendinant šią iniciatyvą reikėtų atsižvelgti į daugialypius iššūkius, įskaitant mokslinius tyrimus ir inovacijas, standartizavimą, reguliavimą, mokymą, švietimą ir pramonę;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | branduolinės energetikos objektų, kuriems taikomas šis reglamentas, eksploatavimo nutraukimas turėtų būti vykdomas remiantis geriausiomis turimomis techninėmis žiniomis ir tinkamai atsižvelgiant į objektų, kurių eksploatavimas nutraukiamas, pobūdį ir technologines specifikacijas, kad būtų užtikrinta sauga ir didžiausias įmanomas efektyvumas, taip atsižvelgiant į geriausią tarptautinę praktiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

branduolinės energetikos objektų, kuriems taikomas šis reglamentas, eksploatavimo nutraukimas turėtų būti vykdomas remiantis geriausiomis turimomis techninėmis žiniomis ir tinkamai atsižvelgiant į objektų, kurių eksploatavimas nutraukiamas, pobūdį ir technologines specifikacijas, kad būtų užtikrinta sauga ir didžiausias įmanomas efektyvumas, taip atsižvelgiant į geriausią tarptautinę praktiką;

| (16) | branduolinės energetikos objektų, kuriems taikomas šis reglamentas, eksploatavimo nutraukimas turėtų būti vykdomas remiantis geriausiomis turimomis techninėmis žiniomis
  , taip pat gautomis iš trečiųjų šalių,
  ir tinkamai atsižvelgiant į objektų, kurių eksploatavimas nutraukiamas, pobūdį ir technologines specifikacijas, kad būtų užtikrinta sauga ir didžiausias įmanomas efektyvumas, taip atsižvelgiant į geriausią tarptautinę praktiką; |
| --- | --- |

(16)

branduolinės energetikos objektų, kuriems taikomas šis reglamentas, eksploatavimo nutraukimas turėtų būti vykdomas remiantis geriausiomis turimomis techninėmis žiniomis
  , taip pat gautomis iš trečiųjų šalių,
  ir tinkamai atsižvelgiant į objektų, kurių eksploatavimas nutraukiamas, pobūdį ir technologines specifikacijas, kad būtų užtikrinta sauga ir didžiausias įmanomas efektyvumas, taip atsižvelgiant į geriausią tarptautinę praktiką;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | veiksmai pagal Kozlodujaus ir Bohunicės programas turėtų būti vykdomi Sąjungai
  ir atitinkamai
  Bulgarijai ir Slovakijai kartu dedant finansavimo pastangas.
  Didžiausią
  Sąjungos bendro finansavimo ribą reikėtų nustatyti laikantis bendro finansavimo tvarkos, galiojusios pagal ankstesnes programas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

veiksmai pagal Kozlodujaus ir Bohunicės programas turėtų būti vykdomi Sąjungai
  ir atitinkamai
  Bulgarijai ir Slovakijai kartu dedant finansavimo pastangas.
  Didžiausią
  Sąjungos bendro finansavimo ribą reikėtų nustatyti laikantis bendro finansavimo tvarkos, galiojusios pagal ankstesnes programas;

| (20) | veiksmai pagal Kozlodujaus ir Bohunicės programas turėtų būti vykdomi Sąjungai, Bulgarijai ir Slovakijai kartu dedant finansavimo pastangas.
  Mažiausią
  Sąjungos bendro finansavimo ribą reikėtų nustatyti laikantis bendro finansavimo tvarkos, galiojusios pagal ankstesnes programas; |
| --- | --- |

(20)

veiksmai pagal Kozlodujaus ir Bohunicės programas turėtų būti vykdomi Sąjungai, Bulgarijai ir Slovakijai kartu dedant finansavimo pastangas.
  Mažiausią
  Sąjungos bendro finansavimo ribą reikėtų nustatyti laikantis bendro finansavimo tvarkos, galiojusios pagal ankstesnes programas;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiuo reglamentu nustatoma specialioji branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimo ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo finansavimo programa (toliau – Programa), kurioje pagrindinis dėmesys skiriamas aktualiems poreikiams. 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos laikotarpiu pagal Programą bus teikiama parama Bulgarijai ir Slovakijai siekiant joms padėti saugiai nutraukti
  pirmos kartos
  branduolinių reaktorių eksploatavimą ir įgyvendinti Komisijos branduolinių objektų eksploatavimo nutraukimo Jungtinio tyrimų centro (JRC) padaliniuose procesą bei tvarkyti juose susidariusias radioaktyviąsias atliekas. | Šiuo reglamentu nustatoma specialioji branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimo ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo finansavimo programa (toliau – Programa), kurioje pagrindinis dėmesys skiriamas aktualiems poreikiams. 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos laikotarpiu pagal Programą bus teikiama parama Bulgarijai ir Slovakijai siekiant joms padėti saugiai nutraukti
  anksčiau laiko uždarytų
  branduolinių reaktorių eksploatavimą ir įgyvendinti Komisijos branduolinių objektų eksploatavimo nutraukimo Jungtinio tyrimų centro (JRC) padaliniuose procesą bei tvarkyti juose susidariusias radioaktyviąsias atliekas
  , kartu užtikrinant darbuotojų, plačiosios visuomenės ir aplinkos apsaugą, visų pirma kalbant apie poveikį sveikatai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šiuo reglamentu nustatoma specialioji branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimo ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo finansavimo programa (toliau – Programa), kurioje pagrindinis dėmesys skiriamas aktualiems poreikiams. 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos laikotarpiu pagal Programą bus teikiama parama Bulgarijai ir Slovakijai siekiant joms padėti saugiai nutraukti
  pirmos kartos
  branduolinių reaktorių eksploatavimą ir įgyvendinti Komisijos branduolinių objektų eksploatavimo nutraukimo Jungtinio tyrimų centro (JRC) padaliniuose procesą bei tvarkyti juose susidariusias radioaktyviąsias atliekas.

Šiuo reglamentu nustatoma specialioji branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimo ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo finansavimo programa (toliau – Programa), kurioje pagrindinis dėmesys skiriamas aktualiems poreikiams. 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos laikotarpiu pagal Programą bus teikiama parama Bulgarijai ir Slovakijai siekiant joms padėti saugiai nutraukti
  anksčiau laiko uždarytų
  branduolinių reaktorių eksploatavimą ir įgyvendinti Komisijos branduolinių objektų eksploatavimo nutraukimo Jungtinio tyrimų centro (JRC) padaliniuose procesą bei tvarkyti juose susidariusias radioaktyviąsias atliekas
  , kartu užtikrinant darbuotojų, plačiosios visuomenės ir aplinkos apsaugą, visų pirma kalbant apie poveikį sveikatai
  .

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jame nustatomi Programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Europos atominės energijos bendrijos (toliau – Bendrija) finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės. | Jame nustatomi Programos tikslai,
  bendras
  2021–2027 m. 
  laikotarpiui skirtas
  biudžetas
  , įskaitant tikslų lėšų paskirstymą trims programoms
  , Europos atominės energijos bendrijos (toliau – Bendrija) finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Jame nustatomi Programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Europos atominės energijos bendrijos (toliau – Bendrija) finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

Jame nustatomi Programos tikslai,
  bendras
  2021–2027 m. 
  laikotarpiui skirtas
  biudžetas
  , įskaitant tikslų lėšų paskirstymą trims programoms
  , Europos atominės energijos bendrijos (toliau – Bendrija) finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2) | eksploatavimo nutraukimo planas – dokumentas, kuriame pateikiama išsami siūlomo eksploatavimo nutraukimo informacija, apimanti šiuos dalykus: pasirinktą eksploatavimo nutraukimo būdą; eksploatavimo nutraukimo darbų tvarkaraštį, pobūdį ir eiliškumą; taikomą atliekų, įskaitant nebekontroliuojamojo radioaktyvumo lygio atliekas, tvarkymo strategiją; siūlomos galutinės būklės aprašą; eksploatavimo nutraukimo atliekų saugojimo ir šalinimo aprašą; eksploatavimo nutraukimo laikotarpį; eksploatavimo nutraukimo baigiamojo etapo išlaidų sąmatą; tikslus, tikėtinus rezultatus, tarpinius rezultatus, atliktinų darbų datas ir atitinkamus pagrindinius darbų rodiklius, įskaitant sukurta verte grindžiamus rodiklius. Planą rengia branduolinės energetikos objekto licencijos turėtojas ir į jį atsižvelgiama rengiant Programos daugiametes darbo programas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2)

eksploatavimo nutraukimo planas – dokumentas, kuriame pateikiama išsami siūlomo eksploatavimo nutraukimo informacija, apimanti šiuos dalykus: pasirinktą eksploatavimo nutraukimo būdą; eksploatavimo nutraukimo darbų tvarkaraštį, pobūdį ir eiliškumą; taikomą atliekų, įskaitant nebekontroliuojamojo radioaktyvumo lygio atliekas, tvarkymo strategiją; siūlomos galutinės būklės aprašą; eksploatavimo nutraukimo atliekų saugojimo ir šalinimo aprašą; eksploatavimo nutraukimo laikotarpį; eksploatavimo nutraukimo baigiamojo etapo išlaidų sąmatą; tikslus, tikėtinus rezultatus, tarpinius rezultatus, atliktinų darbų datas ir atitinkamus pagrindinius darbų rodiklius, įskaitant sukurta verte grindžiamus rodiklius. Planą rengia branduolinės energetikos objekto licencijos turėtojas ir į jį atsižvelgiama rengiant Programos daugiametes darbo programas;

| 2) | eksploatavimo nutraukimo planas – dokumentas, kuriame pateikiama išsami siūlomo eksploatavimo nutraukimo informacija, apimanti šiuos dalykus: pasirinktą eksploatavimo nutraukimo būdą; eksploatavimo nutraukimo darbų tvarkaraštį, pobūdį ir eiliškumą; taikomą atliekų, įskaitant nebekontroliuojamojo radioaktyvumo lygio atliekas, tvarkymo strategiją
  ir darbuotojų apsaugos programą
  ; siūlomos galutinės būklės aprašą; eksploatavimo nutraukimo atliekų saugojimo ir šalinimo aprašą; eksploatavimo nutraukimo laikotarpį; eksploatavimo nutraukimo baigiamojo etapo išlaidų sąmatą; tikslus, tikėtinus rezultatus, tarpinius rezultatus, atliktinų darbų datas ir atitinkamus pagrindinius darbų rodiklius, įskaitant sukurta verte grindžiamus rodiklius. Planą rengia branduolinės energetikos objekto licencijos turėtojas ir į jį atsižvelgiama rengiant Programos daugiametes darbo programas; |
| --- | --- |

2)

eksploatavimo nutraukimo planas – dokumentas, kuriame pateikiama išsami siūlomo eksploatavimo nutraukimo informacija, apimanti šiuos dalykus: pasirinktą eksploatavimo nutraukimo būdą; eksploatavimo nutraukimo darbų tvarkaraštį, pobūdį ir eiliškumą; taikomą atliekų, įskaitant nebekontroliuojamojo radioaktyvumo lygio atliekas, tvarkymo strategiją
  ir darbuotojų apsaugos programą
  ; siūlomos galutinės būklės aprašą; eksploatavimo nutraukimo atliekų saugojimo ir šalinimo aprašą; eksploatavimo nutraukimo laikotarpį; eksploatavimo nutraukimo baigiamojo etapo išlaidų sąmatą; tikslus, tikėtinus rezultatus, tarpinius rezultatus, atliktinų darbų datas ir atitinkamus pagrindinius darbų rodiklius, įskaitant sukurta verte grindžiamus rodiklius. Planą rengia branduolinės energetikos objekto licencijos turėtojas ir į jį atsižvelgiama rengiant Programos daugiametes darbo programas;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 5 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a) | trečioji valstybė – valstybė, kuri nėra Sąjungos valstybė narė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5a)

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Remiantis šiuo metu nustatytais 2021–2027 m. laikotarpio poreikiais, Programa visų pirma siekiama padėti Bulgarijai įgyvendinti Kozlodujaus branduolinės energetikos objekto, o Slovakijai – Bohunicės branduolinės energetikos objekto eksploatavimo nutraukimo programą, ypatingą dėmesį skiriant susijusių radiacinės saugos uždavinių sprendimui, ir remti JRC eksploatavimo nutraukimo ir atliekų tvarkymo programos įgyvendinimą, kartu užtikrinant plačią sukauptų žinių
  apie
  branduolinės energetikos objektų eksploatavimo
  nutraukimą
  sklaidą visose
  ES
  valstybėse narėse. | Remiantis šiuo metu nustatytais 2021–2027 m. laikotarpio poreikiais, Programa visų pirma siekiama padėti Bulgarijai įgyvendinti Kozlodujaus branduolinės energetikos objekto, o Slovakijai – Bohunicės branduolinės energetikos objekto eksploatavimo nutraukimo programą, ypatingą dėmesį skiriant susijusių radiacinės saugos uždavinių sprendimui, ir remti JRC eksploatavimo nutraukimo ir atliekų tvarkymo programos įgyvendinimą, kartu užtikrinant plačią sukauptų žinių
  ir gerosios praktikos
  branduolinės energetikos objektų eksploatavimo
  nutraukimo bei radioaktyviųjų atliekų tvarkymo srityse
  sklaidą visose valstybėse narėse
  ir dalijimąsi šiomis žiniomis ir praktika tarp valstybių narių
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Remiantis šiuo metu nustatytais 2021–2027 m. laikotarpio poreikiais, Programa visų pirma siekiama padėti Bulgarijai įgyvendinti Kozlodujaus branduolinės energetikos objekto, o Slovakijai – Bohunicės branduolinės energetikos objekto eksploatavimo nutraukimo programą, ypatingą dėmesį skiriant susijusių radiacinės saugos uždavinių sprendimui, ir remti JRC eksploatavimo nutraukimo ir atliekų tvarkymo programos įgyvendinimą, kartu užtikrinant plačią sukauptų žinių
  apie
  branduolinės energetikos objektų eksploatavimo
  nutraukimą
  sklaidą visose
  ES
  valstybėse narėse.

Remiantis šiuo metu nustatytais 2021–2027 m. laikotarpio poreikiais, Programa visų pirma siekiama padėti Bulgarijai įgyvendinti Kozlodujaus branduolinės energetikos objekto, o Slovakijai – Bohunicės branduolinės energetikos objekto eksploatavimo nutraukimo programą, ypatingą dėmesį skiriant susijusių radiacinės saugos uždavinių sprendimui, ir remti JRC eksploatavimo nutraukimo ir atliekų tvarkymo programos įgyvendinimą, kartu užtikrinant plačią sukauptų žinių
  ir gerosios praktikos
  branduolinės energetikos objektų eksploatavimo
  nutraukimo bei radioaktyviųjų atliekų tvarkymo srityse
  sklaidą visose valstybėse narėse
  ir dalijimąsi šiomis žiniomis ir praktika tarp valstybių narių
  .

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies 2 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | plėtoti Sąjungos suinteresuotųjų
  šalių
  ryšius ir keitimąsi informacija apie branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimą, siekiant Sąjungos lygmeniu didinti galimą sąveiką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

plėtoti Sąjungos suinteresuotųjų
  šalių
  ryšius ir keitimąsi informacija apie branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimą, siekiant Sąjungos lygmeniu didinti galimą sąveiką.

| c) | plėtoti Sąjungos suinteresuotųjų
  subjektų, visų pirma pramonės atstovų,
  ryšius ir keitimąsi informacija apie branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimą
  bei radioaktyviųjų atliekų šalinimą ir tvarkymą
  , siekiant
  užtikrinti žinių sklaidą ir dalijimąsi patirtimi visose susijusiose srityse, pvz., mokslinių tyrimų ir inovacijų, reglamentavimo ir mokymo, ir
  Sąjungos lygmeniu didinti galimą sąveiką. |
| --- | --- |

c)

plėtoti Sąjungos suinteresuotųjų
  subjektų, visų pirma pramonės atstovų,
  ryšius ir keitimąsi informacija apie branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimą
  bei radioaktyviųjų atliekų šalinimą ir tvarkymą
  , siekiant
  užtikrinti žinių sklaidą ir dalijimąsi patirtimi visose susijusiose srityse, pvz., mokslinių tyrimų ir inovacijų, reglamentavimo ir mokymo, ir
  Sąjungos lygmeniu didinti galimą sąveiką.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   1 dalyje nurodyta suma
  preliminariai
  paskirstoma taip: | 2.   1 dalyje nurodyta suma paskirstoma taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2.   1 dalyje nurodyta suma
  preliminariai
  paskirstoma taip:

2.   1 dalyje nurodyta suma paskirstoma taip:

Pakeitimas 13

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal Programą gali būti finansuojamos
  didžiausios
  I ir II prieduose
  nustatytos normos neviršijančios
  tinkamos finansuoti
  veiksmo
  išlaidos. Pagal Kozlodujaus programą arba Bohunicės programą taikoma
  didžiausia
  Sąjungos bendro finansavimo norma
  neturi viršyti
  50 proc. Likusį bendrą finansavimą skiria atitinkamai Bulgarija ir Slovakija. | Pagal Programą gali būti finansuojamos I ir II prieduose
  nustatytų veiksmų
  tinkamos finansuoti išlaidos. Pagal Kozlodujaus programą arba Bohunicės programą taikoma
  mažiausia
  Sąjungos bendro finansavimo norma
  turi būti ne mažesnė nei
  50 proc. Likusį bendrą finansavimą skiria atitinkamai Bulgarija ir Slovakija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pagal Programą gali būti finansuojamos
  didžiausios
  I ir II prieduose
  nustatytos normos neviršijančios
  tinkamos finansuoti
  veiksmo
  išlaidos. Pagal Kozlodujaus programą arba Bohunicės programą taikoma
  didžiausia
  Sąjungos bendro finansavimo norma
  neturi viršyti
  50 proc. Likusį bendrą finansavimą skiria atitinkamai Bulgarija ir Slovakija.

didžiausios

nustatytos normos neviršijančios

veiksmo

didžiausia

neturi viršyti

Pagal Programą gali būti finansuojamos I ir II prieduose
  nustatytų veiksmų
  tinkamos finansuoti išlaidos. Pagal Kozlodujaus programą arba Bohunicės programą taikoma
  mažiausia
  Sąjungos bendro finansavimo norma
  turi būti ne mažesnė nei
  50 proc. Likusį bendrą finansavimą skiria atitinkamai Bulgarija ir Slovakija.

nustatytų veiksmų

mažiausia

turi būti ne mažesnė nei

Pakeitimas 14

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 punktas

I priedo 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | 2021–2027 m. finansuojamiems projektams ir darbams taikoma
  didžiausia
  50 proc.
  ES
  bendro finansavimo norma. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

2021–2027 m. finansuojamiems projektams ir darbams taikoma
  didžiausia
  50 proc.
  ES
  bendro finansavimo norma.

didžiausia

ES

| 2. | 2021–2027 m. finansuojamiems projektams ir darbams taikoma
  mažiausia
  50 proc.
  Sąjungos
  bendro finansavimo norma. |
| --- | --- |

2.

2021–2027 m. finansuojamiems projektams ir darbams taikoma
  mažiausia
  50 proc.
  Sąjungos
  bendro finansavimo norma.

mažiausia

Sąjungos

Pakeitimas 15

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 2 punktas

II priedo 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | 2021–2027 m. finansuojamiems projektams ir darbams taikoma
  didžiausia
  50 proc.
  ES
  bendro finansavimo norma. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

2021–2027 m. finansuojamiems projektams ir darbams taikoma
  didžiausia
  50 proc.
  ES
  bendro finansavimo norma.

didžiausia

ES

| 2. | 2021–2027 m. finansuojamiems projektams ir darbams taikoma
  mažiausia
  50 proc.
  Sąjungos
  bendro finansavimo norma. |
| --- | --- |

2.

2021–2027 m. finansuojamiems projektams ir darbams taikoma
  mažiausia
  50 proc.
  Sąjungos
  bendro finansavimo norma.

mažiausia

Sąjungos

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/500 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/500

---

P8_TA(2019)0026

Programos „InvestEU“ sukūrimas ***I

2019 m. sausio 16 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl programos „InvestEU“ (COM(2018)0439 – C8-0257/2018 – 2018/0229(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 411/45)

Pakeitimas 1

EUROPOS PARLAMENTO PAKEITIMAI (*1)

Komisijos pasiūlymas

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

dėl programos „InvestEU“

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 173 straipsnį ir 175 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (3),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (-1) | Europos strateginių investicijų fondas pasitvirtino esanti vertinga priemonė privačioms investicijoms sutelkti panaudojant ES garantiją ir EIB grupės nuosavus išteklius; |
| --- | --- |

(-1)

Europos strateginių investicijų fondas pasitvirtino esanti vertinga priemonė privačioms investicijoms sutelkti panaudojant ES garantiją ir EIB grupės nuosavus išteklius;

| (1) | investicijų į infrastruktūrą veiklos, kuri sudaro 1,8 proc. ES BVP (2009 m. ji sudarė kiek daugiau – 2,2 proc.), Sąjungoje rodiklis 2016 m. buvo maždaug 20 proc. žemesnis negu prieš pasaulinę finansų krizę buvę investicijų lygiai. Vis dėlto, nors investicijų ir BVP santykis Sąjungoje pamažu gerėja, jis vis dar mažesnis už tą, kurio būtų galima tikėtis tvirto atsigavimo laikotarpiu, ir nepakankamas, kad kompensuotų investicijų deficito metus. Dar svarbiau tai, kad dabartinis
  viešųjų ir privačiųjų
  investicijų lygis ir prognozės neaprėpia visų Sąjungos struktūrinių investicijų poreikių
  , kad būtų išlaikytas ilgalaikis augimas
  atsižvelgiant į technologinius pokyčius ir pasaulinę konkurenciją, be kita ko, susijusių su inovacijomis, įgūdžiais, infrastruktūra, mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis (MVĮ) ir būtinybe spręsti esminius visuomeninio pobūdžio uždavinius, kaip antai tvarumo ar visuomenės senėjimo. Tokiomis aplinkybėmis, norint sumažinti investicijų deficitą tiksliniuose sektoriuose ir pasiekti Sąjungos politikos tikslus, reikalinga nuolatinė parama, kad būtų išspręstos rinkos nepakankamumo ar neoptimalios investavimo aplinkos problemos; |
| --- | --- |

(1)

investicijų į infrastruktūrą veiklos, kuri sudaro 1,8 proc. ES BVP (2009 m. ji sudarė kiek daugiau – 2,2 proc.), Sąjungoje rodiklis 2016 m. buvo maždaug 20 proc. žemesnis negu prieš pasaulinę finansų krizę buvę investicijų lygiai. Vis dėlto, nors investicijų ir BVP santykis Sąjungoje pamažu gerėja, jis vis dar mažesnis už tą, kurio būtų galima tikėtis tvirto atsigavimo laikotarpiu, ir nepakankamas, kad kompensuotų investicijų deficito metus. Dar svarbiau tai, kad dabartinis
  viešųjų ir privačiųjų
  investicijų lygis ir prognozės neaprėpia visų Sąjungos struktūrinių investicijų poreikių
  , kad būtų išlaikytas ilgalaikis augimas
  atsižvelgiant į technologinius pokyčius ir pasaulinę konkurenciją, be kita ko, susijusių su inovacijomis, įgūdžiais, infrastruktūra, mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis (MVĮ) ir būtinybe spręsti esminius visuomeninio pobūdžio uždavinius, kaip antai tvarumo ar visuomenės senėjimo. Tokiomis aplinkybėmis, norint sumažinti investicijų deficitą tiksliniuose sektoriuose ir pasiekti Sąjungos politikos tikslus, reikalinga nuolatinė parama, kad būtų išspręstos rinkos nepakankamumo ar neoptimalios investavimo aplinkos problemos;

| (2) | atliktuose vertinimuose pabrėžiama, kad dėl finansinių priemonių, taikytų pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, įvairovės neišvengta tam tikro dubliavimosi. Dėl šios įvairovės taip pat kilo daugiau sunkumų tarpininkams ir galutiniams gavėjams, nes jiems reikėjo taikyti skirtingas tinkamumo finansuoti ir ataskaitų teikimo taisykles. Nesant suderintų taisyklių taip pat nebuvo galimybių derinti kelių Sąjungos fondų, nors toks derinimas būtų buvęs naudingas įgyvendinant paramos projektus, kuriems reikalingas įvairių rūšių finansavimas. Todėl, siekiant, kad galutiniams gavėjams teikiama parama būtų efektyvesnė, turėtų būti įsteigtas vienas bendras fondas – „InvestEU“ fondas, kurio finansinis pasiūlymas būtų integruotas ir supaprastintas pagal bendrą biudžeto garantijų sistemą, taip sustiprinant Sąjungos intervencinių priemonių poveikį ir kartu sumažinant Sąjungos biudžeto sąnaudas; |
| --- | --- |

(2)

atliktuose vertinimuose pabrėžiama, kad dėl finansinių priemonių, taikytų pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, įvairovės neišvengta tam tikro dubliavimosi. Dėl šios įvairovės taip pat kilo daugiau sunkumų tarpininkams ir galutiniams gavėjams, nes jiems reikėjo taikyti skirtingas tinkamumo finansuoti ir ataskaitų teikimo taisykles. Nesant suderintų taisyklių taip pat nebuvo galimybių derinti kelių Sąjungos fondų, nors toks derinimas būtų buvęs naudingas įgyvendinant paramos projektus, kuriems reikalingas įvairių rūšių finansavimas. Todėl, siekiant, kad galutiniams gavėjams teikiama parama būtų efektyvesnė, turėtų būti įsteigtas vienas bendras fondas – „InvestEU“ fondas, kurio finansinis pasiūlymas būtų integruotas ir supaprastintas pagal bendrą biudžeto garantijų sistemą, taip sustiprinant Sąjungos intervencinių priemonių poveikį ir kartu sumažinant Sąjungos biudžeto sąnaudas;

| (3) | per pastaruosius metus Sąjunga priėmė plataus užmojo strategijų, kuriomis siekiama baigti kurti bendrąją rinką ir paskatinti tvarų
  bei įtraukų
  augimą ir darbo vietų kūrimą; tarp jų –
  strategija „Europa 2020“,
  kapitalo rinkų sąjunga, bendrosios skaitmeninės rinkos strategija,
  Europos kultūros darbotvarkė, dokumentų rinkinys „Švari energija visiems europiečiams“, Sąjungos žiedinės ekonomikos veiksmų planas, mažataršio judumo strategija,
  Europos ▌kosmoso strategija ir
  Europos socialinių teisių ramstis.
  „InvestEU“ fondas turėtų padėti išnaudoti ir sutvirtinti sinergiją tarp šių viena kitą papildančių strategijų, teikdamas paramą investicijoms ir suteikdamas galimybių gauti finansavimą; |
| --- | --- |

(3)

per pastaruosius metus Sąjunga priėmė plataus užmojo strategijų, kuriomis siekiama baigti kurti bendrąją rinką ir paskatinti tvarų
  bei įtraukų
  augimą ir darbo vietų kūrimą; tarp jų –
  strategija „Europa 2020“,
  kapitalo rinkų sąjunga, bendrosios skaitmeninės rinkos strategija,
  Europos kultūros darbotvarkė, dokumentų rinkinys „Švari energija visiems europiečiams“, Sąjungos žiedinės ekonomikos veiksmų planas, mažataršio judumo strategija,
  Europos ▌kosmoso strategija ir
  Europos socialinių teisių ramstis.
  „InvestEU“ fondas turėtų padėti išnaudoti ir sutvirtinti sinergiją tarp šių viena kitą papildančių strategijų, teikdamas paramą investicijoms ir suteikdamas galimybių gauti finansavimą;

| (4) | nacionaliniams reformų prioritetams nustatyti ir jų įgyvendinimui stebėti skirta Sąjungos lygmens sistema yra Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Valstybės narės,
  bendradarbiaudamos su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis
  ir siekdamos prisidėti prie šių reformų prioritetų įgyvendinimo, rengia savas nacionalines daugiametes investavimo strategijas. Šios strategijos turėtų būti teikiamos kartu su metinėmis nacionalinėmis reformų programomis ir jose turėtų būti išdėstomi ir koordinuojami nacionalinėmis arba Sąjungos lėšomis, arba abiejų rūšių lėšomis remtini prioritetiniai investiciniai projektai. Jos taip pat turėtų padėti nuosekliai naudotis Sąjungos finansavimu ir maksimaliai padidinti finansinės paramos, gautinos iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų, Europos investicijų stabilizavimo priemonės ir „InvestEU“ fondo (nelygu, kas aktualu), pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

(4)

nacionaliniams reformų prioritetams nustatyti ir jų įgyvendinimui stebėti skirta Sąjungos lygmens sistema yra Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Valstybės narės,
  bendradarbiaudamos su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis
  ir siekdamos prisidėti prie šių reformų prioritetų įgyvendinimo, rengia savas nacionalines daugiametes investavimo strategijas. Šios strategijos turėtų būti teikiamos kartu su metinėmis nacionalinėmis reformų programomis ir jose turėtų būti išdėstomi ir koordinuojami nacionalinėmis arba Sąjungos lėšomis, arba abiejų rūšių lėšomis remtini prioritetiniai investiciniai projektai. Jos taip pat turėtų padėti nuosekliai naudotis Sąjungos finansavimu ir maksimaliai padidinti finansinės paramos, gautinos iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų, Europos investicijų stabilizavimo priemonės ir „InvestEU“ fondo (nelygu, kas aktualu), pridėtinę vertę;

| (5) | „InvestEU“ fondas turėtų padėti padidinti Sąjungos konkurencingumą
  ir socialinę ir ekonominę konvergenciją
  , be kita ko, inovacijų, ▌ skaitmeninimo srityje,
  efektyvų išteklių naudojimą, pagrįstą žiedine ekonomika
  , Sąjungos ekonomikos augimo tvarumą ▌ir įtraukumą, taip pat Sąjungos kapitalo rinkų
  socialinį atsparumą ir
  integruotumą, įskaitant sprendimus, kuriais būtų siekiama mažinti jų susiskaidymą, ir Sąjungos įmonėms skirtų finansavimo šaltinių įvairinimą. Tai turėtų
  padidinti ES ekonomikos ir finansų sistemos atsparumą ir padidinti jos gebėjimą reaguoti į ciklinius nuosmukius
  . Šiuo tikslu iš
  „InvestEU“ fondo
  turėtų būti remiami techniškai, ▌ekonomiškai
  ir socialiai
  perspektyvūs projektai, nustatant skolos, rizikos pasidalijimo ir kapitalo priemonių, pagrįstų Sąjungos biudžeto garantija ir, prireikus, įgyvendinančiųjų partnerių
  finansiniais
  įnašais, panaudojimo gaires. „InvestEU“ fondas turėtų veikti atsižvelgiant į paklausą
  , teikti strateginę, ilgalaikę naudą pagrindinėse Sąjungos politikos srityse, kurios kitu atveju nebūtų finansuojamos ar būtų finansuojamos nepakankamai, ir taip
  prisidėti prie Sąjungos politikos tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

(5)

„InvestEU“ fondas turėtų padėti padidinti Sąjungos konkurencingumą
  ir socialinę ir ekonominę konvergenciją
  , be kita ko, inovacijų, ▌ skaitmeninimo srityje,
  efektyvų išteklių naudojimą, pagrįstą žiedine ekonomika
  , Sąjungos ekonomikos augimo tvarumą ▌ir įtraukumą, taip pat Sąjungos kapitalo rinkų
  socialinį atsparumą ir
  integruotumą, įskaitant sprendimus, kuriais būtų siekiama mažinti jų susiskaidymą, ir Sąjungos įmonėms skirtų finansavimo šaltinių įvairinimą. Tai turėtų
  padidinti ES ekonomikos ir finansų sistemos atsparumą ir padidinti jos gebėjimą reaguoti į ciklinius nuosmukius
  . Šiuo tikslu iš
  „InvestEU“ fondo
  turėtų būti remiami techniškai, ▌ekonomiškai
  ir socialiai
  perspektyvūs projektai, nustatant skolos, rizikos pasidalijimo ir kapitalo priemonių, pagrįstų Sąjungos biudžeto garantija ir, prireikus, įgyvendinančiųjų partnerių
  finansiniais
  įnašais, panaudojimo gaires. „InvestEU“ fondas turėtų veikti atsižvelgiant į paklausą
  , teikti strateginę, ilgalaikę naudą pagrindinėse Sąjungos politikos srityse, kurios kitu atveju nebūtų finansuojamos ar būtų finansuojamos nepakankamai, ir taip
  prisidėti prie Sąjungos politikos tikslų įgyvendinimo;

| (5a) | Komisija ir įgyvendinantieji partneriai turėtų užtikrinti, kad programa „InvestEU“ būtų išnaudojamas visų rūšių papildomumas ir sąveika su dotacijų finansavimu ir kitais veiksmais jos remiamose politikos srityse, laikantis kitų Sąjungos programų tikslų, kaip antai programos „Europos horizontas“, Europos infrastruktūros tinklų priemonės, Skaitmeninės Europos programos, Bendrosios rinkos programos, Europos kosmoso programos, „Europos socialinio fondo +“, „Kūrybiškos Europos“, Aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) ir Europos gynybos fondo. |
| --- | --- |

(5a)

Komisija ir įgyvendinantieji partneriai turėtų užtikrinti, kad programa „InvestEU“ būtų išnaudojamas visų rūšių papildomumas ir sąveika su dotacijų finansavimu ir kitais veiksmais jos remiamose politikos srityse, laikantis kitų Sąjungos programų tikslų, kaip antai programos „Europos horizontas“, Europos infrastruktūros tinklų priemonės, Skaitmeninės Europos programos, Bendrosios rinkos programos, Europos kosmoso programos, „Europos socialinio fondo +“, „Kūrybiškos Europos“, Aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) ir Europos gynybos fondo.

| (5b) | Kultūros ir kūrybos sektoriai yra atspariausi ir greičiausiai augantys Sąjungos sektoriai, kuriuose ir ekonominė, ir kultūrinė vertė sukuriama iš intelektinės nuosavybės ir asmeninio kūrybiškumo. Tačiau dėl šiuose sektoriuose sukuriamo turto nematerialaus pobūdžio jie turi ribotas galimybes gauti privačiojo sektoriaus finansavimą, kuris yra būtinas siekiant užtikrinti tarptautinio lygmens investicijas, įmonių veiklos plėtrą ir konkurenciją. Programoje „Kūrybiška Europa“ sukurta speciali garantijų priemonė sėkmingai padėjo stiprinti kultūros ir kūrybos įmonių finansinius pajėgumus ir konkurencingumą. Todėl programa „InvestEU“ turėtų ir toliau gerinti kultūros ir kūrybos sektoriuose veikiančių MVĮ ir organizacijų galimybes gauti finansavimą; |
| --- | --- |

(5b)

Kultūros ir kūrybos sektoriai yra atspariausi ir greičiausiai augantys Sąjungos sektoriai, kuriuose ir ekonominė, ir kultūrinė vertė sukuriama iš intelektinės nuosavybės ir asmeninio kūrybiškumo. Tačiau dėl šiuose sektoriuose sukuriamo turto nematerialaus pobūdžio jie turi ribotas galimybes gauti privačiojo sektoriaus finansavimą, kuris yra būtinas siekiant užtikrinti tarptautinio lygmens investicijas, įmonių veiklos plėtrą ir konkurenciją. Programoje „Kūrybiška Europa“ sukurta speciali garantijų priemonė sėkmingai padėjo stiprinti kultūros ir kūrybos įmonių finansinius pajėgumus ir konkurencingumą. Todėl programa „InvestEU“ turėtų ir toliau gerinti kultūros ir kūrybos sektoriuose veikiančių MVĮ ir organizacijų galimybes gauti finansavimą;

| (6) | „InvestEU“ fondas turėtų remti investicijas į materialųjį ir nematerialųjį turtą
  , įskaitant kultūros paveldą
  , kad būtų paskatintas
  tvarus ir įtraukus
  augimas, investicijos ir darbo vietų kūrimas, taip prisidėdamas prie gerovės Sąjungoje didinimo, sąžiningesnio pajamų joje pasiskirstymo ir
  tvirtesnės ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos
  .
  „InvestEU“ finansuojami projektai turėtų atitikti Sąjungos socialinius ir aplinkos standartus, pvz., dėl darbuotojų teisių užtikrinimo ir klimatui nekenkiančio energijos naudojimo bei atliekų tvarkymo.
  Intervencinės priemonės per „InvestEU“ fondą turėtų papildyti Sąjungos paramą, teikiamą dotacijų pavidalu; |
| --- | --- |

(6)

„InvestEU“ fondas turėtų remti investicijas į materialųjį ir nematerialųjį turtą
  , įskaitant kultūros paveldą
  , kad būtų paskatintas
  tvarus ir įtraukus
  augimas, investicijos ir darbo vietų kūrimas, taip prisidėdamas prie gerovės Sąjungoje didinimo, sąžiningesnio pajamų joje pasiskirstymo ir
  tvirtesnės ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos
  .
  „InvestEU“ finansuojami projektai turėtų atitikti Sąjungos socialinius ir aplinkos standartus, pvz., dėl darbuotojų teisių užtikrinimo ir klimatui nekenkiančio energijos naudojimo bei atliekų tvarkymo.
  Intervencinės priemonės per „InvestEU“ fondą turėtų papildyti Sąjungos paramą, teikiamą dotacijų pavidalu;

| (7) | Sąjunga pritarė siekiams, išdėstytiems Jungtinių Tautų darbotvarkėje iki 2030 m., jos darnaus vystymosi tiksluose ir Paryžiaus susitarime (2015 m.), taip pat Sendajaus susitarime dėl nelaimių rizikos mažinimo 2015–2030 m. Norint pasiekti sutartus tikslus, įskaitant ir tuos, kurie įtvirtinti Sąjungos aplinkos politikoje, reikia imtis gerokai aktyvesnių veiksmų darnaus vystymosi srityje. Todėl „InvestEU“ fondo
  struktūra
  turėtų
  būti paremta
  darnaus vystymosi
  ir saugos principais, ir neturėtų būti finansuojamos su iškastiniu kuru susijusios investicijos, jeigu jos nėra tinkamai pateisinamos tuo, kad investicija padeda siekti energetikos sąjungos tikslų; |
| --- | --- |

(7)

Sąjunga pritarė siekiams, išdėstytiems Jungtinių Tautų darbotvarkėje iki 2030 m., jos darnaus vystymosi tiksluose ir Paryžiaus susitarime (2015 m.), taip pat Sendajaus susitarime dėl nelaimių rizikos mažinimo 2015–2030 m. Norint pasiekti sutartus tikslus, įskaitant ir tuos, kurie įtvirtinti Sąjungos aplinkos politikoje, reikia imtis gerokai aktyvesnių veiksmų darnaus vystymosi srityje. Todėl „InvestEU“ fondo
  struktūra
  turėtų
  būti paremta
  darnaus vystymosi
  ir saugos principais, ir neturėtų būti finansuojamos su iškastiniu kuru susijusios investicijos, jeigu jos nėra tinkamai pateisinamos tuo, kad investicija padeda siekti energetikos sąjungos tikslų;

| (8) | „InvestEU“ fondas turėtų padėti sukurti tvarią Sąjungos finansų sistemą, kuri remtų privačiojo kapitalo perorientavimą
  socialinių ir
  tvarių investicijų link, atsižvelgiant į Komisijos tvaraus augimo finansavimo veiksmų plane (4) išdėstytus tikslus; |
| --- | --- |

(8)

„InvestEU“ fondas turėtų padėti sukurti tvarią Sąjungos finansų sistemą, kuri remtų privačiojo kapitalo perorientavimą
  socialinių ir
  tvarių investicijų link, atsižvelgiant į Komisijos tvaraus augimo finansavimo veiksmų plane (4) išdėstytus tikslus;

| (8a) | siekiant skatinti ilgalaikį finansavimą ir tvarų augimą, reikėtų skatinti draudimo bendrovių ilgalaikio investavimo strategijas, tuo tikslu peržiūrint mokumo reikalavimus dėl įnašų investiciniams projektams, kuriems pagal programą „InvestEU“ suteikiama ES garantija, finansuoti. Todėl, kad siekiant Sąjungos ilgalaikio tvaraus augimo tikslo būtų galima suderinti paskatas draudėjams ir pašalinti kliūtis investicijoms pagal programą „InvestEU“, Komisija turėtų atsižvelgti į šią peržiūrą vykdydama Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB
   (1a)

  77f straipsnio 3 dalyje nurodytą peržiūrą; |
| --- | --- |

(8a)

siekiant skatinti ilgalaikį finansavimą ir tvarų augimą, reikėtų skatinti draudimo bendrovių ilgalaikio investavimo strategijas, tuo tikslu peržiūrint mokumo reikalavimus dėl įnašų investiciniams projektams, kuriems pagal programą „InvestEU“ suteikiama ES garantija, finansuoti. Todėl, kad siekiant Sąjungos ilgalaikio tvaraus augimo tikslo būtų galima suderinti paskatas draudėjams ir pašalinti kliūtis investicijoms pagal programą „InvestEU“, Komisija turėtų atsižvelgti į šią peržiūrą vykdydama Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB
   (1a)

  77f straipsnio 3 dalyje nurodytą peržiūrą;

| (9) | atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą, remiantis Sąjungos įsipareigojimais įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, programa „InvestEU“ padės integruoti klimato politikos veiksmus ir siekti bendro tikslo
  2021–2027 m. DFP laikotarpiu
  25 proc. Sąjungos biudžeto išlaidų skirti klimato srities tikslams įgyvendinti
  ir kiek galima anksčiau, bet ne vėliau kaip 2027 m., nustatyti metinį 30 proc. tikslą.
  Tikimasi, kad pagal programą „InvestEU“ įgyvendinamais veiksmais
  ne mažiau kaip 40 proc
  . bendro programos „InvestEU“ finansinio paketo bus skirta klimato tikslams įgyvendinti. Atitinkami veiksmai bus įvardyti programos „InvestEU“ rengimo ir įgyvendinimo etapais; jie bus pakartotinai įvertinti vykstant atitinkamiems vertinimo ir peržiūros procesams; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą, remiantis Sąjungos įsipareigojimais įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, programa „InvestEU“ padės integruoti klimato politikos veiksmus ir siekti bendro tikslo
  2021–2027 m. DFP laikotarpiu
  25 proc. Sąjungos biudžeto išlaidų skirti klimato srities tikslams įgyvendinti
  ir kiek galima anksčiau, bet ne vėliau kaip 2027 m., nustatyti metinį 30 proc. tikslą.
  Tikimasi, kad pagal programą „InvestEU“ įgyvendinamais veiksmais
  ne mažiau kaip 40 proc
  . bendro programos „InvestEU“ finansinio paketo bus skirta klimato tikslams įgyvendinti. Atitinkami veiksmai bus įvardyti programos „InvestEU“ rengimo ir įgyvendinimo etapais; jie bus pakartotinai įvertinti vykstant atitinkamiems vertinimo ir peržiūros procesams;

| (10) | kaip „InvestEU“ fondas padeda siekti klimato tikslo
  ir į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją įtrauktų sektorių tikslų,
  bus stebima per ES klimato stebėjimo sistemą, kurią Komisija parengs bendradarbiaudama su įgyvendinančiaisiais partneriais ir tinkamai taikydama kriterijus, išdėstytus [Reglamente dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti (5)], pagal kuriuos nustatoma, ar vykdoma ekonominė veikla yra tvari aplinkos atžvilgiu.
  Programa „InvestEU“ taip pat turėtų padėti įgyvendinti kitus darnaus vystymosi tikslų aspektus; |
| --- | --- |

(10)

kaip „InvestEU“ fondas padeda siekti klimato tikslo
  ir į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją įtrauktų sektorių tikslų,
  bus stebima per ES klimato stebėjimo sistemą, kurią Komisija parengs bendradarbiaudama su įgyvendinančiaisiais partneriais ir tinkamai taikydama kriterijus, išdėstytus [Reglamente dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti (5)], pagal kuriuos nustatoma, ar vykdoma ekonominė veikla yra tvari aplinkos atžvilgiu.
  Programa „InvestEU“ taip pat turėtų padėti įgyvendinti kitus darnaus vystymosi tikslų aspektus;

| (11) | Pasaulio ekonomikos forumo išleistame 2018 m. pranešime dėl visuotinių grėsmių nurodyta, kad pusė iš dešimties didžiausių grėsmių pasaulio ekonomikai yra susijusios su aplinka. Tarp šių grėsmių – oro, dirvožemio,
  vidaus vandenų ir vandenynų
  tarša, ekstremalios oro sąlygos, biologinės įvairovės nykimas ir nesėkmės mėginant klimato kaitą sušvelninti ir prie jos prisitaikyti. Aplinkos apsaugos principai įtvirtinti Sutartyse ir daugelyje Sąjungos politikos sričių. Todėl į operacijas, susijusias su „InvestEU“ fondo veikla, turėtų būti skatinama sistemingai integruoti aplinkos apsaugos tikslus. Aplinkos apsaugos, taip pat su ja susijusios rizikos prevencijos ir valdymo aspektai turėtų būti integruojami į investicijų rengimo ir įgyvendinimo procesus. ES taip pat turėtų stebėti savo išlaidas, susijusias su biologine įvairove ir oro taršos kontrole, kad galėtų įvykdyti ataskaitų teikimo pareigas pagal Biologinės įvairovės konvenciją ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2284 (6). Todėl investicijos, skirtos aplinkosauginio tvarumo tikslams pasiekti, turėtų būti stebimos naudojant bendrąją metodiką, atitinkančią tą, kuri buvo išplėtota pagal kitas Sąjungos programas, susijusias su klimato, biologinės įvairovės ir oro taršos valdymu, siekiant sudaryti sąlygas įvertinti individualų ir sudėtinį investicijų poveikį svarbiausiems gamtinio kapitalo – oro, vandens, dirvožemio ir biologinės įvairovės – komponentams; |
| --- | --- |

(11)

Pasaulio ekonomikos forumo išleistame 2018 m. pranešime dėl visuotinių grėsmių nurodyta, kad pusė iš dešimties didžiausių grėsmių pasaulio ekonomikai yra susijusios su aplinka. Tarp šių grėsmių – oro, dirvožemio,
  vidaus vandenų ir vandenynų
  tarša, ekstremalios oro sąlygos, biologinės įvairovės nykimas ir nesėkmės mėginant klimato kaitą sušvelninti ir prie jos prisitaikyti. Aplinkos apsaugos principai įtvirtinti Sutartyse ir daugelyje Sąjungos politikos sričių. Todėl į operacijas, susijusias su „InvestEU“ fondo veikla, turėtų būti skatinama sistemingai integruoti aplinkos apsaugos tikslus. Aplinkos apsaugos, taip pat su ja susijusios rizikos prevencijos ir valdymo aspektai turėtų būti integruojami į investicijų rengimo ir įgyvendinimo procesus. ES taip pat turėtų stebėti savo išlaidas, susijusias su biologine įvairove ir oro taršos kontrole, kad galėtų įvykdyti ataskaitų teikimo pareigas pagal Biologinės įvairovės konvenciją ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2284 (6). Todėl investicijos, skirtos aplinkosauginio tvarumo tikslams pasiekti, turėtų būti stebimos naudojant bendrąją metodiką, atitinkančią tą, kuri buvo išplėtota pagal kitas Sąjungos programas, susijusias su klimato, biologinės įvairovės ir oro taršos valdymu, siekiant sudaryti sąlygas įvertinti individualų ir sudėtinį investicijų poveikį svarbiausiems gamtinio kapitalo – oro, vandens, dirvožemio ir biologinės įvairovės – komponentams;

| (12) | vadovaujantis gairėmis, kurias turėtų parengti Komisija,
  po viešųjų konsultacijų glaudžiai
  bendradarbiaudama su įgyvendinančiaisiais partneriais pagal programą „InvestEU“ ir tinkamai taikydama kriterijus, išdėstytus [Reglamente dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti], pagal kuriuos nustatoma, ar vykdoma ekonominė veikla yra tvari aplinkos atžvilgiu, taip pat paisant nuoseklumo su gairėmis, parengtomis pagal kitas Sąjungos programas, turėtų būti atliekamas reikšmingą Sąjungos paramą gaunančių investicinių projektų, konkrečiai – infrastruktūros srities, tvarumo patikrinimas.
  Vadovaujantis proporcingumo principu ir siekiant
  išvengti nereikalingos administracinės naštos, į tokias gaires turėtų būti įtrauktos atitinkamos nuostatos
  ir tam tikro gairėse nustatyto dydžio nesiekiantys projektai turėtų būti tvarumo aspektu netikrinami
  ; |
| --- | --- |

(12)

vadovaujantis gairėmis, kurias turėtų parengti Komisija,
  po viešųjų konsultacijų glaudžiai
  bendradarbiaudama su įgyvendinančiaisiais partneriais pagal programą „InvestEU“ ir tinkamai taikydama kriterijus, išdėstytus [Reglamente dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti], pagal kuriuos nustatoma, ar vykdoma ekonominė veikla yra tvari aplinkos atžvilgiu, taip pat paisant nuoseklumo su gairėmis, parengtomis pagal kitas Sąjungos programas, turėtų būti atliekamas reikšmingą Sąjungos paramą gaunančių investicinių projektų, konkrečiai – infrastruktūros srities, tvarumo patikrinimas.
  Vadovaujantis proporcingumo principu ir siekiant
  išvengti nereikalingos administracinės naštos, į tokias gaires turėtų būti įtrauktos atitinkamos nuostatos
  ir tam tikro gairėse nustatyto dydžio nesiekiantys projektai turėtų būti tvarumo aspektu netikrinami
  ;

| (13) | žemi investicijų į infrastruktūrą lygio rodikliai Sąjungoje per finansų krizę apribojo Sąjungos galimybes skatinti tvarų augimą, konkurencingumą ir konvergenciją. Didelės investicijos į Europos infrastruktūrą
  , ypač susijusios su jungtimis, energijos vartojimo efektyvumu ir Europos bendros transporto erdvės sukūrimu,
  yra be galo svarbios siekiant įgyvendinti Sąjungos tvarumo tikslus, įskaitant
  Sąjungos įsipareigojimus, susijusius su DVT, ir
  2030 m. energijos ir klimato tikslus. Taigi „InvestEU“ fondo parama turėtų būti skiriama investicijoms į transportą, energetiką, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiąją energiją, aplinkos apsaugą, klimato politiką, jūrų ir skaitmeninę infrastruktūrą
  , paramą teikiant, pavyzdžiui, intelektinių transporto sistemų kūrimui ir diegimui. Vykdant programą „InvestEU“ pirmenybę reikia skirti sritims, kuriose investuojama per mažai ir kuriose reikia papildomų investicijų, įskaitant susisiekimui vartojamos energijos efektyvumo sritį, ir veiksmams, kurie padeda siekti 2030 m. tikslų ir ilgalaikių klimato ir energetikos tikslų.
  Siekiant maksimaliai padidinti Sąjungos finansavimo paramos poveikį ir pridėtinę vertę, tikslinga skatinti sistemingą investavimo procesą, užtikrinant projektų bazės matomumą
  , ir maksimaliai padidinti sinergiją
  su atitinkamomis Sąjungos programomis
  tokiose srityse kaip antai transportas, energetika ir skaitmeninimas.
  Atsižvelgiant į grėsmes saugumui, investiciniais projektais, kuriems teikiama Sąjungos parama, turėtų būti atsižvelgiama į piliečių apsaugos viešosiose erdvėse principus. Tai turėtų papildyti kitų Sąjungos fondų, kaip antai Europos regioninės plėtros fondo, teikiančių paramą investicijų į viešąsias erdves, transportą, energetiką ir kitą ypatingos svarbos infrastruktūrą saugumo komponentams, pastangas; |
| --- | --- |

(13)

žemi investicijų į infrastruktūrą lygio rodikliai Sąjungoje per finansų krizę apribojo Sąjungos galimybes skatinti tvarų augimą, konkurencingumą ir konvergenciją. Didelės investicijos į Europos infrastruktūrą
  , ypač susijusios su jungtimis, energijos vartojimo efektyvumu ir Europos bendros transporto erdvės sukūrimu,
  yra be galo svarbios siekiant įgyvendinti Sąjungos tvarumo tikslus, įskaitant
  Sąjungos įsipareigojimus, susijusius su DVT, ir
  2030 m. energijos ir klimato tikslus. Taigi „InvestEU“ fondo parama turėtų būti skiriama investicijoms į transportą, energetiką, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiąją energiją, aplinkos apsaugą, klimato politiką, jūrų ir skaitmeninę infrastruktūrą
  , paramą teikiant, pavyzdžiui, intelektinių transporto sistemų kūrimui ir diegimui. Vykdant programą „InvestEU“ pirmenybę reikia skirti sritims, kuriose investuojama per mažai ir kuriose reikia papildomų investicijų, įskaitant susisiekimui vartojamos energijos efektyvumo sritį, ir veiksmams, kurie padeda siekti 2030 m. tikslų ir ilgalaikių klimato ir energetikos tikslų.
  Siekiant maksimaliai padidinti Sąjungos finansavimo paramos poveikį ir pridėtinę vertę, tikslinga skatinti sistemingą investavimo procesą, užtikrinant projektų bazės matomumą
  , ir maksimaliai padidinti sinergiją
  su atitinkamomis Sąjungos programomis
  tokiose srityse kaip antai transportas, energetika ir skaitmeninimas.
  Atsižvelgiant į grėsmes saugumui, investiciniais projektais, kuriems teikiama Sąjungos parama, turėtų būti atsižvelgiama į piliečių apsaugos viešosiose erdvėse principus. Tai turėtų papildyti kitų Sąjungos fondų, kaip antai Europos regioninės plėtros fondo, teikiančių paramą investicijų į viešąsias erdves, transportą, energetiką ir kitą ypatingos svarbos infrastruktūrą saugumo komponentams, pastangas;

| (13a) | programa „InvestEU“ turėtų suteikti galių piliečiams ir bendruomenėms, norintiems investuoti į tvaresnę, nuo iškastinio kuro nepriklausančią visuomenę, įskaitant energetikos pertvarką. Kadangi pagal [peržiūrėtą Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą] ir [persvarstytą Elektros energijos direktyvą] dabar pripažįstama ir teikiama parama atsinaujinančių išteklių naudojimui ir piliečių energetikos bendruomenėms ir iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojams, kaip pagrindiniams Sąjungos energetikos pertvarkos dalyviams, programa „InvestEU“ turėtų padėti šiems subjektams dalyvauti rinkoje; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(13a)

programa „InvestEU“ turėtų suteikti galių piliečiams ir bendruomenėms, norintiems investuoti į tvaresnę, nuo iškastinio kuro nepriklausančią visuomenę, įskaitant energetikos pertvarką. Kadangi pagal [peržiūrėtą Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą] ir [persvarstytą Elektros energijos direktyvą] dabar pripažįstama ir teikiama parama atsinaujinančių išteklių naudojimui ir piliečių energetikos bendruomenėms ir iš atsinaujinančių išteklių pasigamintos elektros energijos vartotojams, kaip pagrindiniams Sąjungos energetikos pertvarkos dalyviams, programa „InvestEU“ turėtų padėti šiems subjektams dalyvauti rinkoje; [3 pakeit.]

| (13b) | vykdant programą „InvestEU“, kai tinkama, turėtų būti padedama siekti [persvarstytos Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvos] ir [Valdymo reglamento] tikslų ir priimant sprendimus dėl investicijų skatinti energijos vartojimo efektyvumą. Ji taip pat turėtų padėti įgyvendinti ilgalaikę renovacijos strategiją, kurią valstybės narės, kaip reikalaujama, turi parengti pagal [Pastatų energinio naudingumo direktyvą]. Programa turėtų stiprinti bendrąją skaitmeninę rinką ir padėti mažinti skaitmeninę atskirtį tuo pačiu visoje Sąjungoje didinant aprėptį ir junglumą; |
| --- | --- |

(13b)

vykdant programą „InvestEU“, kai tinkama, turėtų būti padedama siekti [persvarstytos Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvos] ir [Valdymo reglamento] tikslų ir priimant sprendimus dėl investicijų skatinti energijos vartojimo efektyvumą. Ji taip pat turėtų padėti įgyvendinti ilgalaikę renovacijos strategiją, kurią valstybės narės, kaip reikalaujama, turi parengti pagal [Pastatų energinio naudingumo direktyvą]. Programa turėtų stiprinti bendrąją skaitmeninę rinką ir padėti mažinti skaitmeninę atskirtį tuo pačiu visoje Sąjungoje didinant aprėptį ir junglumą;

| (13c) | kelių eismo dalyvių saugumo užtikrinimas kelia didelį iššūkį transporto sektoriaus vystymuisi, o veiksmai, kurių imamasi, ir investicijos daro tik ribotą įtaką mažinant keliuose žuvusiųjų arba sunkiai sužalotų asmenų skaičių. Programa „InvestEU“ turėtų prisidėti dedant daugiau pastangų kurti ir diegti transporto priemonių saugumo ir kelių infrastruktūros gerinimo technologijas; |
| --- | --- |

(13c)

kelių eismo dalyvių saugumo užtikrinimas kelia didelį iššūkį transporto sektoriaus vystymuisi, o veiksmai, kurių imamasi, ir investicijos daro tik ribotą įtaką mažinant keliuose žuvusiųjų arba sunkiai sužalotų asmenų skaičių. Programa „InvestEU“ turėtų prisidėti dedant daugiau pastangų kurti ir diegti transporto priemonių saugumo ir kelių infrastruktūros gerinimo technologijas;

| (13d) | tikroji daugiarūšio transporto sistema – tai galimybė sukurti veiksmingą ir aplinkai nekenksmingą transporto tinklą, kuriame būtų optimaliai išnaudojamos visų transporto priemonių rūšių galimybės ir kuriama jų sinergija; programa „InvestEU“ galėtų tapti svarbia priemone, skatinančia investicijas į daugiarūšio transporto mazgus, kurie ne tik turi didelį ekonominį potencialą ir sukuria verslo planą, bet ir kelia didelę riziką privatiems investuotojams; |
| --- | --- |

(13d)

tikroji daugiarūšio transporto sistema – tai galimybė sukurti veiksmingą ir aplinkai nekenksmingą transporto tinklą, kuriame būtų optimaliai išnaudojamos visų transporto priemonių rūšių galimybės ir kuriama jų sinergija; programa „InvestEU“ galėtų tapti svarbia priemone, skatinančia investicijas į daugiarūšio transporto mazgus, kurie ne tik turi didelį ekonominį potencialą ir sukuria verslo planą, bet ir kelia didelę riziką privatiems investuotojams;

| (14) | nors bendras investicijų lygis Sąjungoje kyla, investicijų į didesnės rizikos veiklos sritis, kaip antai mokslinius tyrimus ir inovacijas, vis dar nepakanka.
  Atsižvelgiant į tai, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų viešasis finansavimas skatina našumo didėjimą ir yra itin svarbus veiksnys skatinant privačius mokslinius tyrimus ir inovacijas, šis
  investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas deficitas yra žalingas Sąjungos pramonės ir ekonomikos konkurencingumui ir jos piliečių gyvenimo kokybei. „InvestEU“ fondas turėtų teikti tokius finansinius produktus, kurie būtų tinkami įvairiais inovacijų ciklo etapais ir būtų skirti plačiam suinteresuotųjų šalių ratui, visų pirma siekiant sudaryti sąlygas Sąjungoje plėtoti ir diegti komercinio masto sprendimus, kad tokie sprendimai taptų konkurencingi pasaulio rinkose
  ir kad pasaulyje ryškiau matytųsi Sąjungos kompetencija tvarių technologijų srityje
  .
  Kad būtų atsižvelgta į poreikį remti investicijas į rizikingesnę veiklą, pavyzdžiui, mokslinius tyrimus ir inovacijas, labai svarbu, kad „Europos horizontas“, ypač Europos inovacijų taryba (EIC), būtų suderinti su finansiniais produktais, kurie bus naudojami pagal programą „InvestEU“. Be to, novatoriškoms MVĮ ir startuoliams, ypač tiems, kuriems pirmiausia svarbus nematerialusis turtas, sudėtinga gauti finansavimą, todėl Europos inovacijų tarybai reikia veikti rūpestingai papildant programoje „InvestEU“ numatytus finansinius produktus, kad būtų užtikrinta tolesnė parama tokioms MVĮ. Šiuo atžvilgiu patirtis, įgyta įgyvendinant pagal programą „Horizontas 2020“ naudotas finansines priemones, pvz., „InnovFin“, ir pagal programą COSME naudotą paskolų garantiją MVĮ, turėtų būti tvirtas šios tikslinės paramos teikimo pagrindas; |
| --- | --- |

(14)

nors bendras investicijų lygis Sąjungoje kyla, investicijų į didesnės rizikos veiklos sritis, kaip antai mokslinius tyrimus ir inovacijas, vis dar nepakanka.
  Atsižvelgiant į tai, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų viešasis finansavimas skatina našumo didėjimą ir yra itin svarbus veiksnys skatinant privačius mokslinius tyrimus ir inovacijas, šis
  investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas deficitas yra žalingas Sąjungos pramonės ir ekonomikos konkurencingumui ir jos piliečių gyvenimo kokybei. „InvestEU“ fondas turėtų teikti tokius finansinius produktus, kurie būtų tinkami įvairiais inovacijų ciklo etapais ir būtų skirti plačiam suinteresuotųjų šalių ratui, visų pirma siekiant sudaryti sąlygas Sąjungoje plėtoti ir diegti komercinio masto sprendimus, kad tokie sprendimai taptų konkurencingi pasaulio rinkose
  ir kad pasaulyje ryškiau matytųsi Sąjungos kompetencija tvarių technologijų srityje
  .
  Kad būtų atsižvelgta į poreikį remti investicijas į rizikingesnę veiklą, pavyzdžiui, mokslinius tyrimus ir inovacijas, labai svarbu, kad „Europos horizontas“, ypač Europos inovacijų taryba (EIC), būtų suderinti su finansiniais produktais, kurie bus naudojami pagal programą „InvestEU“. Be to, novatoriškoms MVĮ ir startuoliams, ypač tiems, kuriems pirmiausia svarbus nematerialusis turtas, sudėtinga gauti finansavimą, todėl Europos inovacijų tarybai reikia veikti rūpestingai papildant programoje „InvestEU“ numatytus finansinius produktus, kad būtų užtikrinta tolesnė parama tokioms MVĮ. Šiuo atžvilgiu patirtis, įgyta įgyvendinant pagal programą „Horizontas 2020“ naudotas finansines priemones, pvz., „InnovFin“, ir pagal programą COSME naudotą paskolų garantiją MVĮ, turėtų būti tvirtas šios tikslinės paramos teikimo pagrindas;

| (14a) | turizmas yra svarbus Sąjungos ekonomikos sektorius ir „InvestEU“ turėtų padėti stiprinti ilgalaikį jo konkurencingumą remdama veiksmus, kuriais siekiama pereiti prie tvaraus, novatoriško ir skaitmeninio turizmo; |
| --- | --- |

(14a)

turizmas yra svarbus Sąjungos ekonomikos sektorius ir „InvestEU“ turėtų padėti stiprinti ilgalaikį jo konkurencingumą remdama veiksmus, kuriais siekiama pereiti prie tvaraus, novatoriško ir skaitmeninio turizmo;

| (15) | labai svarbu skubiai pasirūpinti investicijomis į skaitmeninę transformaciją
  ir ją spartinti,
  ir siekti, kad tai būtų naudinga visiems Sąjungos piliečiams ir verslui
  miestų teritorijose ir kaimo vietovėse
  . Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijai įgyvendinti skirta tvirta politikos sistema dabar turėtų būti derinama su panašaus užmojo investicijomis, be kita ko, į dirbtinį intelektą
  , kaip numatyta Skaitmeninės Europos programoje, ypač etikos, mašinų mokymosi, daiktų interneto, biotechnologijų ir finansinių technologijų srityse, nes tai gali padidinti kapitalo pritraukimo verslioms įmonėms veiksmingumą
  ; |
| --- | --- |

(15)

labai svarbu skubiai pasirūpinti investicijomis į skaitmeninę transformaciją
  ir ją spartinti,
  ir siekti, kad tai būtų naudinga visiems Sąjungos piliečiams ir verslui
  miestų teritorijose ir kaimo vietovėse
  . Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijai įgyvendinti skirta tvirta politikos sistema dabar turėtų būti derinama su panašaus užmojo investicijomis, be kita ko, į dirbtinį intelektą
  , kaip numatyta Skaitmeninės Europos programoje, ypač etikos, mašinų mokymosi, daiktų interneto, biotechnologijų ir finansinių technologijų srityse, nes tai gali padidinti kapitalo pritraukimo verslioms įmonėms veiksmingumą
  ;

| (16) | ▌MVĮ
  Sąjungoje sudaro daugiau kaip 99 proc. įmonių, o jų ekonominė vertė didelė ir svarbi.
  Tačiau šios įmonės savaime laikomos didelės rizikos subjektais ir neturi pakankamų užtikrinimo priemonių, todėl joms kyla sunkumų gauti finansavimą. Papildomi sunkumai susiję su MVĮ
  ir socialinių įmonių
  poreikiu išlaikyti konkurencingumą įsitraukiant į skaitmeninimo, tarptautinimo
  , persitvarkymo pagal žiedinės ekonomikos logiką
  bei inovacijų veiklą ir tobulinant savo darbo jėgos įgūdžius. Maža to, palyginti su didesnėmis įmonėmis, joms prieinamų finansavimo šaltinių spektras yra ribotesnis: jos paprastai neleidžia obligacijų ir turi ribotas galimybes dalyvauti akcijų biržoje ar pritraukti stambių institucinių investuotojų.
  Galimybes mažosioms ir vidutinėms įmonėms gauti kapitalą taip pat mažina Sąjungos privataus kapitalo ir rizikos kapitalo pramonės sąlyginis silpnumas.
  Gauti finansavimą dar sunkiau toms MVĮ, kurių veikla orientuota į nematerialųjį turtą. Sąjungoje veikiančios MVĮ yra smarkiai priklausomos nuo bankų ir skolų finansavimo, teikiamo sąskaitų kreditavimo, banko paskolų ar išperkamosios nuomos pavidalu. Siekiant padidinti MVĮ galimybes finansuoti kūrimąsi, augimą,
  inovacijas ir darnų vystymąsi
  ,
  užtikrinti jų konkurencingumą
  ir atlaikyti ekonominius nuosmukius ir norint užtikrinti, kad ekonomika ir finansų sistema būtų atsparesnės ekonomikos nuosmukiams ar sukrėtimams
  ir galėtų kurti darbo vietas ir visuomenės gerovę,
  reikia remti su minėtais sunkumais susiduriančias MVĮ
  , supaprastinant jų galimybes gauti finansavimą ir suteikiant
  įvairesnių finansavimo šaltinių. Tai taip pat papildo iniciatyvas, kurių jau imtasi kapitalo rinkų sąjungos kontekste.
  MVĮ svarbios tokios programos kaip COSME, nes dėl jų paprasčiau gauti finansavimą visais MVĮ gyvavimo ciklo etapais, o tai įtraukė ESIF, kuriuo sparčiai pasinaudojo MVĮ.
  Todėl „InvestEU“ fondas turėtų
  remtis šiais sėkmingais pavyzdžiais ir suteikti apyvartinio kapitalo ir investicijų per visą bendrovės gyvavimo ciklą, suteikiant finansavimą išperkamosios nuomos sandoriams, ir
  suteikti galimybę visą dėmesį sutelkti į specifinius, geriau orientuotus finansinius produktus; |
| --- | --- |

(16)

▌MVĮ
  Sąjungoje sudaro daugiau kaip 99 proc. įmonių, o jų ekonominė vertė didelė ir svarbi.
  Tačiau šios įmonės savaime laikomos didelės rizikos subjektais ir neturi pakankamų užtikrinimo priemonių, todėl joms kyla sunkumų gauti finansavimą. Papildomi sunkumai susiję su MVĮ
  ir socialinių įmonių
  poreikiu išlaikyti konkurencingumą įsitraukiant į skaitmeninimo, tarptautinimo
  , persitvarkymo pagal žiedinės ekonomikos logiką
  bei inovacijų veiklą ir tobulinant savo darbo jėgos įgūdžius. Maža to, palyginti su didesnėmis įmonėmis, joms prieinamų finansavimo šaltinių spektras yra ribotesnis: jos paprastai neleidžia obligacijų ir turi ribotas galimybes dalyvauti akcijų biržoje ar pritraukti stambių institucinių investuotojų.
  Galimybes mažosioms ir vidutinėms įmonėms gauti kapitalą taip pat mažina Sąjungos privataus kapitalo ir rizikos kapitalo pramonės sąlyginis silpnumas.
  Gauti finansavimą dar sunkiau toms MVĮ, kurių veikla orientuota į nematerialųjį turtą. Sąjungoje veikiančios MVĮ yra smarkiai priklausomos nuo bankų ir skolų finansavimo, teikiamo sąskaitų kreditavimo, banko paskolų ar išperkamosios nuomos pavidalu. Siekiant padidinti MVĮ galimybes finansuoti kūrimąsi, augimą,
  inovacijas ir darnų vystymąsi
  ,
  užtikrinti jų konkurencingumą
  ir atlaikyti ekonominius nuosmukius ir norint užtikrinti, kad ekonomika ir finansų sistema būtų atsparesnės ekonomikos nuosmukiams ar sukrėtimams
  ir galėtų kurti darbo vietas ir visuomenės gerovę,
  reikia remti su minėtais sunkumais susiduriančias MVĮ
  , supaprastinant jų galimybes gauti finansavimą ir suteikiant
  įvairesnių finansavimo šaltinių. Tai taip pat papildo iniciatyvas, kurių jau imtasi kapitalo rinkų sąjungos kontekste.
  MVĮ svarbios tokios programos kaip COSME, nes dėl jų paprasčiau gauti finansavimą visais MVĮ gyvavimo ciklo etapais, o tai įtraukė ESIF, kuriuo sparčiai pasinaudojo MVĮ.
  Todėl „InvestEU“ fondas turėtų
  remtis šiais sėkmingais pavyzdžiais ir suteikti apyvartinio kapitalo ir investicijų per visą bendrovės gyvavimo ciklą, suteikiant finansavimą išperkamosios nuomos sandoriams, ir
  suteikti galimybę visą dėmesį sutelkti į specifinius, geriau orientuotus finansinius produktus;

| (16a) | visuotinės svarbos paslaugas teikiančios įmonės atlieka esminį ir strateginį vaidmenį pagrindiniuose sektoriuose, turinčiuose dideles tinklų pramonės šakas (energija, vanduo, atliekos, aplinka, pašto paslaugos, transportas ir telekomunikacijos), ir sveikatos, švietimo ir socialinių paslaugų srityse. Teikdama paramą šioms įmonėms, Sąjunga užtikrina savo piliečių gerovę ir demokratinius pasirinkimus, susijusius su, be kita ko, paslaugų kokybe; |
| --- | --- |

(16a)

visuotinės svarbos paslaugas teikiančios įmonės atlieka esminį ir strateginį vaidmenį pagrindiniuose sektoriuose, turinčiuose dideles tinklų pramonės šakas (energija, vanduo, atliekos, aplinka, pašto paslaugos, transportas ir telekomunikacijos), ir sveikatos, švietimo ir socialinių paslaugų srityse. Teikdama paramą šioms įmonėms, Sąjunga užtikrina savo piliečių gerovę ir demokratinius pasirinkimus, susijusius su, be kita ko, paslaugų kokybe;

| (17) | kaip išdėstyta diskusijoms skirtame dokumente dėl socialinio Europos aspekto (7), Europos socialinių teisių ramstyje (8)

  ir Sąjungos sistemoje, susijusioje su JT neįgaliųjų teisių konvencija
  , įtraukesnės ir sąžiningesnės Sąjungos kūrimas – vienas svarbiausių Sąjungos prioritetų sprendžiant nelygybės problemą ir skatinant socialinės įtraukties politiką Europoje. Galimybių nelygybė visų pirma veikia galimybes gauti išsilavinimą, mokytis, gauti
  kultūros, užimtumo,
  sveikatos priežiūros
  ir socialinių paslaugų.
  Investicijos į socialinę, su įgūdžių tobulinimu ir žmogiškuoju kapitalu susijusią ekonomiką, taip pat į pastangas pažeidžiamas gyventojų grupes integruoti į visuomenę gali padidinti ekonomines galimybes, ypač, jei jos koordinuojamos Sąjungos lygmeniu. „InvestEU“ fondu turėtų būti naudojamasi siekiant paremti investicijas į švietimą ir mokymą,
  įskaitant darbuotojų perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą, be kita ko, regionuose, kurie yra priklausomi nuo daug anglies dioksido išskiriančios ekonomikos ir kuriuos paveikė struktūrinis perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos,
  padėti didinti visų pirma nekvalifikuotų darbuotojų ir ilgalaikių bedarbių užimtumą ir gerinti padėtį tokiose srityse, kaip
  lyčių lygybė, lygios galimybės,
  kartų solidarumas, sveikatos
  ir socialinių paslaugų
  sektorius,
  socialiniai būstai,
  benamystė, skaitmeninė įtrauktis, bendruomenių plėtra, jaunimo ir pažeidžiamų žmonių, įskaitant trečiųjų valstybių piliečius, vaidmuo ir vieta visuomenėje. Programa „InvestEU“ taip pat turėtų būti prisidedama prie Europos kultūros ir kūrybiškumo puoselėjimo. Siekiant įveikti esmines transformacijas, kurias per ateinantį dešimtmetį patirs Sąjungos visuomenės ir darbo rinkos, būtina investuoti į žmogiškąjį kapitalą,
  socialinę infrastruktūrą, tvarų socialinį finansavimą,
  mikrofinansavimą, socialinių įmonių finansavimą ir naujus socialinės ekonomikos verslo modelius, įskaitant socialinio poveikio investicijas ir socialinio poveikio sutarčių sudarymą. Programa „InvestEU“ turėtų sustiprinti besiformuojančią socialinės rinkos ekosistemą, didindama finansavimo pasiūlą ir galimybes ja pasinaudoti labai mažoms ir socialinėms įmonėms
  bei socialinio solidarumo įstaigoms
  , kad pagalbą gautų tie, kam jos labiausiai reikia. Ataskaitoje, kurią parengė aukšto lygio darbo grupė investavimo į socialinę infrastruktūrą Europoje klausimams spręsti (9),
  nustatytas bendras bent 1,5 trilijono EUR
  investicijų į socialinę infrastruktūrą ir paslaugas – įskaitant švietimą, mokymą, sveikatą ir būstą –
  deficitas 2018–2030 m. laikotarpiu; jam
  pašalinti reikalinga, be kita ko, ir Sąjungos lygmens parama. Todėl, siekiant prisidėti prie socialinės rinkos vertės grandinės plėtotės ir Sąjungos atsparumo didinimo, turėtų būti pasitelkiama kolektyvinė valstybinio, komercinio ir filantropinio kapitalo galia
  ir alternatyvių finansavimo teikėjų, pavyzdžiui, etinių, socialinių ir tvarių subjektų
  , taip pat fondų parama; |
| --- | --- |

(17)

kaip išdėstyta diskusijoms skirtame dokumente dėl socialinio Europos aspekto (7), Europos socialinių teisių ramstyje (8)

  ir Sąjungos sistemoje, susijusioje su JT neįgaliųjų teisių konvencija
  , įtraukesnės ir sąžiningesnės Sąjungos kūrimas – vienas svarbiausių Sąjungos prioritetų sprendžiant nelygybės problemą ir skatinant socialinės įtraukties politiką Europoje. Galimybių nelygybė visų pirma veikia galimybes gauti išsilavinimą, mokytis, gauti
  kultūros, užimtumo,
  sveikatos priežiūros
  ir socialinių paslaugų.
  Investicijos į socialinę, su įgūdžių tobulinimu ir žmogiškuoju kapitalu susijusią ekonomiką, taip pat į pastangas pažeidžiamas gyventojų grupes integruoti į visuomenę gali padidinti ekonomines galimybes, ypač, jei jos koordinuojamos Sąjungos lygmeniu. „InvestEU“ fondu turėtų būti naudojamasi siekiant paremti investicijas į švietimą ir mokymą,
  įskaitant darbuotojų perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą, be kita ko, regionuose, kurie yra priklausomi nuo daug anglies dioksido išskiriančios ekonomikos ir kuriuos paveikė struktūrinis perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos,
  padėti didinti visų pirma nekvalifikuotų darbuotojų ir ilgalaikių bedarbių užimtumą ir gerinti padėtį tokiose srityse, kaip
  lyčių lygybė, lygios galimybės,
  kartų solidarumas, sveikatos
  ir socialinių paslaugų
  sektorius,
  socialiniai būstai,
  benamystė, skaitmeninė įtrauktis, bendruomenių plėtra, jaunimo ir pažeidžiamų žmonių, įskaitant trečiųjų valstybių piliečius, vaidmuo ir vieta visuomenėje. Programa „InvestEU“ taip pat turėtų būti prisidedama prie Europos kultūros ir kūrybiškumo puoselėjimo. Siekiant įveikti esmines transformacijas, kurias per ateinantį dešimtmetį patirs Sąjungos visuomenės ir darbo rinkos, būtina investuoti į žmogiškąjį kapitalą,
  socialinę infrastruktūrą, tvarų socialinį finansavimą,
  mikrofinansavimą, socialinių įmonių finansavimą ir naujus socialinės ekonomikos verslo modelius, įskaitant socialinio poveikio investicijas ir socialinio poveikio sutarčių sudarymą. Programa „InvestEU“ turėtų sustiprinti besiformuojančią socialinės rinkos ekosistemą, didindama finansavimo pasiūlą ir galimybes ja pasinaudoti labai mažoms ir socialinėms įmonėms
  bei socialinio solidarumo įstaigoms
  , kad pagalbą gautų tie, kam jos labiausiai reikia. Ataskaitoje, kurią parengė aukšto lygio darbo grupė investavimo į socialinę infrastruktūrą Europoje klausimams spręsti (9),
  nustatytas bendras bent 1,5 trilijono EUR
  investicijų į socialinę infrastruktūrą ir paslaugas – įskaitant švietimą, mokymą, sveikatą ir būstą –
  deficitas 2018–2030 m. laikotarpiu; jam
  pašalinti reikalinga, be kita ko, ir Sąjungos lygmens parama. Todėl, siekiant prisidėti prie socialinės rinkos vertės grandinės plėtotės ir Sąjungos atsparumo didinimo, turėtų būti pasitelkiama kolektyvinė valstybinio, komercinio ir filantropinio kapitalo galia
  ir alternatyvių finansavimo teikėjų, pavyzdžiui, etinių, socialinių ir tvarių subjektų
  , taip pat fondų parama;

| (18) | „InvestEU“ fondas turėtų veikti pagal keturias politikos linijas, atspindinčias pagrindinius Sąjungos politikos prioritetus, kurie yra tokie: tvari infrastruktūra, moksliniai tyrimai, inovacijos ir skaitmeninimas, MVĮ ir socialinės investicijos bei įgūdžiai; |
| --- | --- |

(18)

„InvestEU“ fondas turėtų veikti pagal keturias politikos linijas, atspindinčias pagrindinius Sąjungos politikos prioritetus, kurie yra tokie: tvari infrastruktūra, moksliniai tyrimai, inovacijos ir skaitmeninimas, MVĮ ir socialinės investicijos bei įgūdžiai;

| (19) | kiekvieną politikos liniją turėtų sudaryti du skyriai, t. y. ES skyrius ir valstybės narės skyrius. ES skyrius turėtų padėti spręsti Sąjungos masto
  arba tik konkrečiose valstybėse narėse kilusias
  rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemas
  , įskaitant tas, kurios susijusios su Sąjungos politikos tikslais. Valstybės narės skyriuje turėtų būti sprendžiamos rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemos vienoje ar keliose valstybėse narėse. Be to, valstybėms narėms turėtų būti įmanoma prisidėti prie valstybės narės skyriaus garantijų arba grynųjų pinigų forma. ES ir valstybių narių skyriai prireikus turėtų būti naudojami kaip papildoma finansavimo arba investavimo operacijos paramos priemonė, be kita ko, derinant abiejų skyrių paramą. Regioninės valdžios institucijos turėtų turėti galimybę per valstybes nares į „InvestEU“ fondą pervesti dalį savo pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų lėšų, kurios būtų skiriamos tame pačiame regione vykdomiems „InvestEU“ fondo projektams.
  Veiksmai, „InvestEU“ fondo lėšomis remiami per ES arba valstybės narės skyrius, neturėtų dubliuotis su privačiuoju finansavimu ar jį išstumti arba iškraipyti konkurenciją vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

(19)

kiekvieną politikos liniją turėtų sudaryti du skyriai, t. y. ES skyrius ir valstybės narės skyrius. ES skyrius turėtų padėti spręsti Sąjungos masto
  arba tik konkrečiose valstybėse narėse kilusias
  rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemas
  , įskaitant tas, kurios susijusios su Sąjungos politikos tikslais. Valstybės narės skyriuje turėtų būti sprendžiamos rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemos vienoje ar keliose valstybėse narėse. Be to, valstybėms narėms turėtų būti įmanoma prisidėti prie valstybės narės skyriaus garantijų arba grynųjų pinigų forma. ES ir valstybių narių skyriai prireikus turėtų būti naudojami kaip papildoma finansavimo arba investavimo operacijos paramos priemonė, be kita ko, derinant abiejų skyrių paramą. Regioninės valdžios institucijos turėtų turėti galimybę per valstybes nares į „InvestEU“ fondą pervesti dalį savo pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų lėšų, kurios būtų skiriamos tame pačiame regione vykdomiems „InvestEU“ fondo projektams.
  Veiksmai, „InvestEU“ fondo lėšomis remiami per ES arba valstybės narės skyrius, neturėtų dubliuotis su privačiuoju finansavimu ar jį išstumti arba iškraipyti konkurenciją vidaus rinkoje;

| (20) | valstybės narės skyrius turėtų būti sudarytas taip, kad Sąjungos teikiamos garantijos atidėjiniams suformuoti būtų galima naudoti pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų fondų lėšas.
  Ši galimybė padidintų ES remiamos biudžeto garantijos pridėtinę vertę, ją teikiant platesniam galutinių naudos gavėjų ir projektų ratui ir diversifikuojant priemones, kuriomis siekiama tikslų pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomomis lėšomis,
  ir kartu, taikant Komisijos pagal netiesioginio valdymo principą suteiktą garantiją, užtikrinti nuoseklų neapibrėžtųjų įsipareigojimų rizikos valdymą. Sąjunga turėtų suteikti garantiją finansavimo ir investavimo operacijoms, numatytoms Komisijos ir įgyvendinančiųjų partnerių sudarytais valstybės narės skyriaus garantijų susitarimais, pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomi fondai turėtų suteikti garantijos atidėjinius, taikydami atidėjinių normą, kurią Komisija nustato
  pasitarusi su valstybe nare
  ir atsižvelgdama į operacijų pobūdį ir atitinkamus tikėtinus nuostolius, o valstybė narė
  ir (arba) įgyvendinantieji partneriai arba privatūs investuotojai
  prisiimtų tuos nuostolius, kurie viršytų tikėtinus nuostolius, Sąjungai suteikdama kompensacinę garantiją. Dėl tokios tvarkos su kiekviena valstybe nare, savanoriškai pasirinkusia tokį variantą, turėtų būti susitarta bendruoju susitarimu dėl įnašo. Susitarimas dėl įnašo turėtų aprėpti vieną arba daugiau konkrečių susitarimų dėl garantijų, numatytų įgyvendinti atitinkamoje valstybėje narėje. Kad atidėjinių normą būtų galima nustatyti kiekvienu konkrečiu atveju, reikės nukrypti nuo Reglamento (ES, Euratomas) Nr. XXXX (Finansinio reglamento) [211 straipsnio 1 dalies]. Šiuo projektu taip pat numatomas bendras taisyklių rinkinys biudžeto garantijoms, remiamoms centralizuotai arba pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų fondų, – taip siekiama palengvinti jų derinimą; |
| --- | --- |

(20)

valstybės narės skyrius turėtų būti sudarytas taip, kad Sąjungos teikiamos garantijos atidėjiniams suformuoti būtų galima naudoti pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų fondų lėšas.
  Ši galimybė padidintų ES remiamos biudžeto garantijos pridėtinę vertę, ją teikiant platesniam galutinių naudos gavėjų ir projektų ratui ir diversifikuojant priemones, kuriomis siekiama tikslų pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomomis lėšomis,
  ir kartu, taikant Komisijos pagal netiesioginio valdymo principą suteiktą garantiją, užtikrinti nuoseklų neapibrėžtųjų įsipareigojimų rizikos valdymą. Sąjunga turėtų suteikti garantiją finansavimo ir investavimo operacijoms, numatytoms Komisijos ir įgyvendinančiųjų partnerių sudarytais valstybės narės skyriaus garantijų susitarimais, pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomi fondai turėtų suteikti garantijos atidėjinius, taikydami atidėjinių normą, kurią Komisija nustato
  pasitarusi su valstybe nare
  ir atsižvelgdama į operacijų pobūdį ir atitinkamus tikėtinus nuostolius, o valstybė narė
  ir (arba) įgyvendinantieji partneriai arba privatūs investuotojai
  prisiimtų tuos nuostolius, kurie viršytų tikėtinus nuostolius, Sąjungai suteikdama kompensacinę garantiją. Dėl tokios tvarkos su kiekviena valstybe nare, savanoriškai pasirinkusia tokį variantą, turėtų būti susitarta bendruoju susitarimu dėl įnašo. Susitarimas dėl įnašo turėtų aprėpti vieną arba daugiau konkrečių susitarimų dėl garantijų, numatytų įgyvendinti atitinkamoje valstybėje narėje. Kad atidėjinių normą būtų galima nustatyti kiekvienu konkrečiu atveju, reikės nukrypti nuo Reglamento (ES, Euratomas) Nr. XXXX (Finansinio reglamento) [211 straipsnio 1 dalies]. Šiuo projektu taip pat numatomas bendras taisyklių rinkinys biudžeto garantijoms, remiamoms centralizuotai arba pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų fondų, – taip siekiama palengvinti jų derinimą;

| (21) | „InvestEU“ fondas turėtų būti atviras įnašams iš trečiųjų valstybių, kurios yra Europos laisvosios prekybos asociacijos narės, stojančiosios valstybės, šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės, šalys, kurioms taikoma kaimynystės politika, ir kitos šalys, remiantis Sąjungos ir tų šalių nustatytomis sąlygomis. Tai turėtų sudaryti sąlygas nuolatiniam bendradarbiavimui, kai taikytina, su atitinkamomis šalimis, visų pirma, mokslinių tyrimų ir inovacijų bei MVĮ srityse; |
| --- | --- |

(21)

„InvestEU“ fondas turėtų būti atviras įnašams iš trečiųjų valstybių, kurios yra Europos laisvosios prekybos asociacijos narės, stojančiosios valstybės, šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės, šalys, kurioms taikoma kaimynystės politika, ir kitos šalys, remiantis Sąjungos ir tų šalių nustatytomis sąlygomis. Tai turėtų sudaryti sąlygas nuolatiniam bendradarbiavimui, kai taikytina, su atitinkamomis šalimis, visų pirma, mokslinių tyrimų ir inovacijų bei MVĮ srityse;

| (22) | šiame reglamente nustatomas kitų programos „InvestEU“ priemonių, kurios nėra ES garantijos atidėjiniai, finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai yra svarbiausias orientacinis dydis metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta [nuorodą atitinkamai pakoreguoti atsižvelgiant į naująjį tarptinstitucinį susitarimą:2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 17 punkte (10)]; |
| --- | --- |

(22)

šiame reglamente nustatomas kitų programos „InvestEU“ priemonių, kurios nėra ES garantijos atidėjiniai, finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai yra svarbiausias orientacinis dydis metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip apibrėžta [nuorodą atitinkamai pakoreguoti atsižvelgiant į naująjį tarptinstitucinį susitarimą:2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 17 punkte (10)];

| (23) | tikimasi, kad ES garantija, kuri Sąjungos lygmeniu sudaro
  40 817 500 000 EUR
  (dabartinėmis kainomis), visoje Sąjungoje sutelks daugiau kaip
  698 194 079 000 EUR
  papildomų investicijų ir turėtų būti ▌paskirstyta pagal politikos linijas; |
| --- | --- |

(23)

tikimasi, kad ES garantija, kuri Sąjungos lygmeniu sudaro
  40 817 500 000 EUR
  (dabartinėmis kainomis), visoje Sąjungoje sutelks daugiau kaip
  698 194 079 000 EUR
  papildomų investicijų ir turėtų būti ▌paskirstyta pagal politikos linijas;

| (23a) | valstybės narės gali prisidėti prie valstybės narės skyriaus garantijomis arba grynaisiais pinigais. Nepažeidžiant Tarybos prerogatyvų įgyvendinant Stabilumo ir augimo paktą, valstybių narių vienkartiniai įnašai į valstybės narės skyrių garantijomis arba grynaisiais pinigais arba valstybės narės arba nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų, priskiriamų valdžios sektoriui arba veikiančių valstybės narės vardu, įnašai į investavimo platformas laikomi vienkartinėmis priemonėmis pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97
   (1a)

  5 straipsnį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97
   (1b)

  3 straipsnį; |
| --- | --- |

(23a)

valstybės narės gali prisidėti prie valstybės narės skyriaus garantijomis arba grynaisiais pinigais. Nepažeidžiant Tarybos prerogatyvų įgyvendinant Stabilumo ir augimo paktą, valstybių narių vienkartiniai įnašai į valstybės narės skyrių garantijomis arba grynaisiais pinigais arba valstybės narės arba nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų, priskiriamų valdžios sektoriui arba veikiančių valstybės narės vardu, įnašai į investavimo platformas laikomi vienkartinėmis priemonėmis pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97
   (1a)

  5 straipsnį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97
   (1b)

  3 straipsnį;

| (24) | ES garantiją, kuria grindžiamas „InvestEU“ fondas, turėtų netiesiogiai įgyvendinti Komisija, pasitelkdama
  galutinius tarpininkus, kai taikoma, ir
  galutinius gavėjus pasiekiančius įgyvendinančiuosius partnerius.
  Įgyvendinančiųjų partnerių atranka turėtų vykti skaidriai ir vengiant interesų konflikto.
  Susitarimą dėl garantijos, kuriuo paskirstomi „InvestEU“ fondo garantijos teikimo pajėgumai, Komisija turėtų sudaryti su kiekvienu įgyvendinančiuoju partneriu, kad paremtų jo finansavimo ir investavimo operacijas, atitinkančias „InvestEU“ fondo tikslus ir tinkamumo kriterijus.
  Garantijos rizikos valdymas neturėtų trukdyti įgyvendinantiesiems partneriams jos tiesiogiai pasiekti. Kai garantija per ES skyrių suteikiama įgyvendinantiesiems partneriams, jie turėtų būti visapusiškai atsakingi už visą investicijų procesą ir už finansavimo ar investavimo operacijų išsamų patikrinimą. Iš „InvestEU“ fondo turėtų būti remiamos operacijos, kurių rizikos profilis paprastai yra didesnis nei projektų, kurie remiami vykdant įprastas įgyvendinančiųjų partnerių operacijas, ir kurios nebūtų galėjusios vykti tuo laikotarpiu, per kurį galima pasinaudoti ES garantija, arba jų nebūtų buvę galima įvykdyti tokiu pat mastu; |
| --- | --- |

(24)

ES garantiją, kuria grindžiamas „InvestEU“ fondas, turėtų netiesiogiai įgyvendinti Komisija, pasitelkdama
  galutinius tarpininkus, kai taikoma, ir
  galutinius gavėjus pasiekiančius įgyvendinančiuosius partnerius.
  Įgyvendinančiųjų partnerių atranka turėtų vykti skaidriai ir vengiant interesų konflikto.
  Susitarimą dėl garantijos, kuriuo paskirstomi „InvestEU“ fondo garantijos teikimo pajėgumai, Komisija turėtų sudaryti su kiekvienu įgyvendinančiuoju partneriu, kad paremtų jo finansavimo ir investavimo operacijas, atitinkančias „InvestEU“ fondo tikslus ir tinkamumo kriterijus.
  Garantijos rizikos valdymas neturėtų trukdyti įgyvendinantiesiems partneriams jos tiesiogiai pasiekti. Kai garantija per ES skyrių suteikiama įgyvendinantiesiems partneriams, jie turėtų būti visapusiškai atsakingi už visą investicijų procesą ir už finansavimo ar investavimo operacijų išsamų patikrinimą. Iš „InvestEU“ fondo turėtų būti remiamos operacijos, kurių rizikos profilis paprastai yra didesnis nei projektų, kurie remiami vykdant įprastas įgyvendinančiųjų partnerių operacijas, ir kurios nebūtų galėjusios vykti tuo laikotarpiu, per kurį galima pasinaudoti ES garantija, arba jų nebūtų buvę galima įvykdyti tokiu pat mastu;

| (24a) | „InvestEU“ fondui turėtų būti nustatyta tinkama valdymo struktūra, kurios funkcija turėtų būti vien tik siekti tinkamo ES garantijos naudojimo užtikrinimo tikslų, kartu užtikrinant, kad investavimo sprendimai būtų politiškai nepriklausomi ir, kai taikoma, atitiktų į rinką orientuotą „InvestEU“ fondo pobūdį. Tą valdymo struktūrą turėtų sudaryti Valdančioji taryba, Patariamoji taryba ir visiškai nepriklausomas Investicijų komitetas; Komisija turėtų įvertinti įgyvendinančiųjų partnerių pasiūlytų investavimo ir finansavimo operacijų suderinamumą su Sąjungos teise ir politika, o pačius sprendimus dėl finansavimo ir investavimo operacijų turėtų priimti įgyvendinantysis partneris; bendros valdymo struktūros sudėtyje turėtų būti užtikrinama lyčių pusiausvyra; |
| --- | --- |

(24a)

„InvestEU“ fondui turėtų būti nustatyta tinkama valdymo struktūra, kurios funkcija turėtų būti vien tik siekti tinkamo ES garantijos naudojimo užtikrinimo tikslų, kartu užtikrinant, kad investavimo sprendimai būtų politiškai nepriklausomi ir, kai taikoma, atitiktų į rinką orientuotą „InvestEU“ fondo pobūdį. Tą valdymo struktūrą turėtų sudaryti Valdančioji taryba, Patariamoji taryba ir visiškai nepriklausomas Investicijų komitetas; Komisija turėtų įvertinti įgyvendinančiųjų partnerių pasiūlytų investavimo ir finansavimo operacijų suderinamumą su Sąjungos teise ir politika, o pačius sprendimus dėl finansavimo ir investavimo operacijų turėtų priimti įgyvendinantysis partneris; bendros valdymo struktūros sudėtyje turėtų būti užtikrinama lyčių pusiausvyra;

| (25) | turėtų būti įsteigta patariamoji taryba, kurią sudarytų
  Komisijos, Europos investicijų banko (EIB) grupės,
  įgyvendinančiųjų partnerių atstovai ir valstybių narių atstovai
  ir po vieną Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto paskirtą ekspertą iš visų keturių politikos linijų ir Regionų komiteto paskirtas atstovas
  , siekiant keistis informacija ir duomenimis, susijusiais su „InvestEU“ fondo finansinių produktų panaudojimu, ir aptarti kylančius poreikius bei naujus produktus, įskaitant konkrečias teritorines rinkos spragas; |
| --- | --- |

(25)

turėtų būti įsteigta patariamoji taryba, kurią sudarytų
  Komisijos, Europos investicijų banko (EIB) grupės,
  įgyvendinančiųjų partnerių atstovai ir valstybių narių atstovai
  ir po vieną Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto paskirtą ekspertą iš visų keturių politikos linijų ir Regionų komiteto paskirtas atstovas
  , siekiant keistis informacija ir duomenimis, susijusiais su „InvestEU“ fondo finansinių produktų panaudojimu, ir aptarti kylančius poreikius bei naujus produktus, įskaitant konkrečias teritorines rinkos spragas;

| (26) | Valdančioji taryba turėtų nustatyti „InvestEU“ fondo strategines kryptis ir jo veikimui būtinas taisykles, taip pat turėtų nustatyti operacijoms su investavimo platformomis taikytinas taisykles. Valdančiąją tarybą sudaro šeši nariai: tris skiria Komisija, vieną Europos investicijų bankas, vieną skiria Patariamoji taryba iš įgyvendinančiųjų partnerių atstovų, kuris negali atstovauti EIB grupei, ir vieną ekspertą skiria Europos Parlamentas, šis ekspertas nesiekia gauti nurodymų iš Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ar agentūrų, kurios nors valstybės narės vyriausybės ar kitų viešųjų ar privačiųjų įstaigų ir jų nurodymais nesivadovauja. Ekspertas savo pareigas turėtų vykdyti nešališkai ir atsižvelgdamas į „InvestEU“ fondo interesus. Išsamūs Valdančiosios tarybos patvirtinti jos posėdžių protokolai skelbiami viešai, o Europos Parlamentas nedelsiant informuojamas apie jų paskelbimą; |
| --- | --- |

(26)

Valdančioji taryba turėtų nustatyti „InvestEU“ fondo strategines kryptis ir jo veikimui būtinas taisykles, taip pat turėtų nustatyti operacijoms su investavimo platformomis taikytinas taisykles. Valdančiąją tarybą sudaro šeši nariai: tris skiria Komisija, vieną Europos investicijų bankas, vieną skiria Patariamoji taryba iš įgyvendinančiųjų partnerių atstovų, kuris negali atstovauti EIB grupei, ir vieną ekspertą skiria Europos Parlamentas, šis ekspertas nesiekia gauti nurodymų iš Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ar agentūrų, kurios nors valstybės narės vyriausybės ar kitų viešųjų ar privačiųjų įstaigų ir jų nurodymais nesivadovauja. Ekspertas savo pareigas turėtų vykdyti nešališkai ir atsižvelgdamas į „InvestEU“ fondo interesus. Išsamūs Valdančiosios tarybos patvirtinti jos posėdžių protokolai skelbiami viešai, o Europos Parlamentas nedelsiant informuojamas apie jų paskelbimą;

| (27) | prieš pateikiant projektą Investicijų komitetui, Komisijoje įsikūręs ir Investicijų komiteto pirmininkui atskaitingas sekretoriatas turėtų patikrinti įgyvendinančiųjų partnerių pateiktų dokumentų išsamumą ir padėti Komisijai vertinti investicijų ir finansavimo operacijų suderinamumą su Sąjungos teise ir politikos sritimis. Sekretoriatas taip pat turėtų padėti valdančiajai tarybai; |
| --- | --- |

(27)

prieš pateikiant projektą Investicijų komitetui, Komisijoje įsikūręs ir Investicijų komiteto pirmininkui atskaitingas sekretoriatas turėtų patikrinti įgyvendinančiųjų partnerių pateiktų dokumentų išsamumą ir padėti Komisijai vertinti investicijų ir finansavimo operacijų suderinamumą su Sąjungos teise ir politikos sritimis. Sekretoriatas taip pat turėtų padėti valdančiajai tarybai;

| (28) | Investicijų komitetas, kurį sudarytų nepriklausomi ekspertai, turėtų padaryti išvadas dėl ES garantija teikiamos paramos tinkamumo kriterijus atitinkančioms finansavimo ir investavimo operacijoms suteikimo, taip pasinaudodamas išorės ekspertų kompetencija atliekant su projektais susijusių investicijų vertinimą. Siekiant kuo geriau aprėpti skirtingas politikos sritis ir sektorius, Investicijų komitetas turėtų būti skirtingų sudėčių; |
| --- | --- |

(28)

Investicijų komitetas, kurį sudarytų nepriklausomi ekspertai, turėtų padaryti išvadas dėl ES garantija teikiamos paramos tinkamumo kriterijus atitinkančioms finansavimo ir investavimo operacijoms suteikimo, taip pasinaudodamas išorės ekspertų kompetencija atliekant su projektais susijusių investicijų vertinimą. Siekiant kuo geriau aprėpti skirtingas politikos sritis ir sektorius, Investicijų komitetas turėtų būti skirtingų sudėčių;

| (29) | kad užtikrintų tinkamą geografinę aprėptį ir diversifikaciją, sutelktų privačius investuotojus ir suteiktų pakankamą rizikos diversifikaciją, taip pat naujų sprendimų dėl rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos,
  ir užtikrintų ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą,
  atsirinkdama įgyvendinančiuosius partnerius „InvestEU“ fondo veiklai vykdyti Komisija turėtų atsižvelgti į garantijos šalies pajėgumą įgyvendinti „InvestEU“ fondo tikslus ir prisidėti
  prie jo
  savais ištekliais. Atsižvelgiant į jos vaidmenį pagal Sutartis, pajėgumą veikti visose valstybėse narėse ir esamą patirtį taikant dabartines finansines priemones ir ESIF,
  EIB
  grupė turėtų ir toliau būti privilegijuotas „InvestEU“ fondo ES skyriaus įgyvendinantysis partneris. Be EIB grupės, nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai ar įstaigos turėtų gebėti pasiūlyti įvairių papildomų finansinių produktų, atsižvelgiant į tai, kad jų patirtis ir pajėgumai regionų lygmeniu galėtų būti naudingi siekiant maksimaliai padidinti viešųjų lėšų poveikį
  visoje
  Sąjungos teritorijoje
  ir užtikrinti teisingą geografinę projektų pusiausvyrą, kuri padėtų mažinti regionų skirtumus. Nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų ar įstaigų dalyvavimo programoje „InvestEU“ taisyklėse turėtų būti atsižvelgta į proporcingumo principą atitinkamų įgyvendinančiųjų partnerių sudėtingumo, dydžio ir rizikos atžvilgiu, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos mažesniems ir vėliau veiklą pradėjusiems skatinamojo finansavimo bankams ar įstaigoms.
  Be to, turėtų būti sudarytos sąlygos kitoms tarptautinėms finansų įstaigoms tapti įgyvendinančiaisiais partneriais, ypač jeigu jos turi lyginamąjį pranašumą – konkrečios kompetencijos ir patirties tam tikrose valstybėse narėse. Kiti subjektai, atitinkantys Finansiniame reglamente nustatytus kriterijus, taip pat turėtų turėti galimybę veikti kaip įgyvendinantieji partneriai; |
| --- | --- |

(29)

kad užtikrintų tinkamą geografinę aprėptį ir diversifikaciją, sutelktų privačius investuotojus ir suteiktų pakankamą rizikos diversifikaciją, taip pat naujų sprendimų dėl rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos,
  ir užtikrintų ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą,
  atsirinkdama įgyvendinančiuosius partnerius „InvestEU“ fondo veiklai vykdyti Komisija turėtų atsižvelgti į garantijos šalies pajėgumą įgyvendinti „InvestEU“ fondo tikslus ir prisidėti
  prie jo
  savais ištekliais. Atsižvelgiant į jos vaidmenį pagal Sutartis, pajėgumą veikti visose valstybėse narėse ir esamą patirtį taikant dabartines finansines priemones ir ESIF,
  EIB
  grupė turėtų ir toliau būti privilegijuotas „InvestEU“ fondo ES skyriaus įgyvendinantysis partneris. Be EIB grupės, nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai ar įstaigos turėtų gebėti pasiūlyti įvairių papildomų finansinių produktų, atsižvelgiant į tai, kad jų patirtis ir pajėgumai regionų lygmeniu galėtų būti naudingi siekiant maksimaliai padidinti viešųjų lėšų poveikį
  visoje
  Sąjungos teritorijoje
  ir užtikrinti teisingą geografinę projektų pusiausvyrą, kuri padėtų mažinti regionų skirtumus. Nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų ar įstaigų dalyvavimo programoje „InvestEU“ taisyklėse turėtų būti atsižvelgta į proporcingumo principą atitinkamų įgyvendinančiųjų partnerių sudėtingumo, dydžio ir rizikos atžvilgiu, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos mažesniems ir vėliau veiklą pradėjusiems skatinamojo finansavimo bankams ar įstaigoms.
  Be to, turėtų būti sudarytos sąlygos kitoms tarptautinėms finansų įstaigoms tapti įgyvendinančiaisiais partneriais, ypač jeigu jos turi lyginamąjį pranašumą – konkrečios kompetencijos ir patirties tam tikrose valstybėse narėse. Kiti subjektai, atitinkantys Finansiniame reglamente nustatytus kriterijus, taip pat turėtų turėti galimybę veikti kaip įgyvendinantieji partneriai;

| (29a) | investavimo platformose atitinkamais atvejais turėtų dalyvauti bendri investuotojai, viešosios valdžios institucijos, ekspertai, švietimo, mokymo ir mokslinių tyrimų įstaigos, atitinkami socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės atstovai bei kiti atitinkami Sąjungos, nacionalinio ir regioninio lygmenų subjektai; |
| --- | --- |

(29a)

investavimo platformose atitinkamais atvejais turėtų dalyvauti bendri investuotojai, viešosios valdžios institucijos, ekspertai, švietimo, mokymo ir mokslinių tyrimų įstaigos, atitinkami socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės atstovai bei kiti atitinkami Sąjungos, nacionalinio ir regioninio lygmenų subjektai;

| (30) | siekiant užtikrinti, kad „InvestEU“ fondo ES skyriaus intervencinėmis priemonėmis daugiausia dėmesio būtų skiriama rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos problemoms, tačiau kartu pasiekti ir kuo didesnę geografinę aprėptį, ES garantija turėtų būti paskirstyta įgyvendinantiesiems partneriams, kurie, atskirai arba kartu su kitais įgyvendinančiaisiais partneriais, gali aprėpti
  vieną ar daugiau valstybių narių
  .
  Pastaruoju atveju įgyvendinančiųjų partnerių sutartinę atsakomybę ir toliau riboja jų atitinkami nacionaliniai įgaliojimai. Siekiant skatinti didesnę geografinę diversifikaciją, gali būti kuriamos specialios regioninių investicijų platformos suinteresuotoms valstybių narių grupėms, kad sujungtų pagal ramstį įvertintų finansinių įstaigų pastangas ir patirtį su ribotą patirtį su finansinėmis priemonėmis turinčiais nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais. Tokios struktūros turėtų būti skatinamos, įskaitant per galimą paramą iš „InvestEU“ konsultacijų centro. Bent 75 proc. ES garantijos pagal ES skyrių turėtų būti skiriama EIB grupei. 75 proc. ES garantijos viršijančios sumos galėtų būti paskirtos EIB grupei tuo atveju, jei nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai arba įstaigos negali iki galo panaudoti likusios garantijos dalies. Atitinkamai 25 proc. ES garantijos viršijančios sumos galėtų būti paskirtos kitiems įgyvendinantiesiems partneriams, jeigu EIB grupė negali iki galo panaudoti savo garantijos dalies. Nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai arba įstaigos galėtų visapusiškai pasinaudoti ES garantija ir tuo atveju, jeigu jie nusprendžia ją gauti per EIB grupę arba Europos investicijų fondą; |
| --- | --- |

(30)

siekiant užtikrinti, kad „InvestEU“ fondo ES skyriaus intervencinėmis priemonėmis daugiausia dėmesio būtų skiriama rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos problemoms, tačiau kartu pasiekti ir kuo didesnę geografinę aprėptį, ES garantija turėtų būti paskirstyta įgyvendinantiesiems partneriams, kurie, atskirai arba kartu su kitais įgyvendinančiaisiais partneriais, gali aprėpti
  vieną ar daugiau valstybių narių
  .
  Pastaruoju atveju įgyvendinančiųjų partnerių sutartinę atsakomybę ir toliau riboja jų atitinkami nacionaliniai įgaliojimai. Siekiant skatinti didesnę geografinę diversifikaciją, gali būti kuriamos specialios regioninių investicijų platformos suinteresuotoms valstybių narių grupėms, kad sujungtų pagal ramstį įvertintų finansinių įstaigų pastangas ir patirtį su ribotą patirtį su finansinėmis priemonėmis turinčiais nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais. Tokios struktūros turėtų būti skatinamos, įskaitant per galimą paramą iš „InvestEU“ konsultacijų centro. Bent 75 proc. ES garantijos pagal ES skyrių turėtų būti skiriama EIB grupei. 75 proc. ES garantijos viršijančios sumos galėtų būti paskirtos EIB grupei tuo atveju, jei nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai arba įstaigos negali iki galo panaudoti likusios garantijos dalies. Atitinkamai 25 proc. ES garantijos viršijančios sumos galėtų būti paskirtos kitiems įgyvendinantiesiems partneriams, jeigu EIB grupė negali iki galo panaudoti savo garantijos dalies. Nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai arba įstaigos galėtų visapusiškai pasinaudoti ES garantija ir tuo atveju, jeigu jie nusprendžia ją gauti per EIB grupę arba Europos investicijų fondą;

| (31) | valstybės narės skyriaus ES garantija turėtų būti skiriama bet kuriam įgyvendinančiajam partneriui, atitinkančiam [Finansinio reglamento] [62 straipsnio 1 dalies c punkto] kriterijus, įskaitant nacionalinius ar regioninius skatinamojo finansavimo bankus ar įstaigas, EIB, Europos investicijų fondą ir kitus daugiašalius plėtros bankus. Atsirinkdama valstybės narės skyriaus įgyvendinančiuosius partnerius Komisija turėtų atsižvelgti į kiekvienos valstybės narės pateiktus pasiūlymus. Pagal [Finansinio reglamento] [154 straipsnį] Komisija turi atlikti įgyvendinančiojo partnerio taisyklių ir procedūrų vertinimą, kad įsitikintų, jog jomis užtikrinamas toks Sąjungos finansinio intereso apsaugos lygis, kuris prilygsta Komisijos teikiamam apsaugos lygiui; |
| --- | --- |

(31)

valstybės narės skyriaus ES garantija turėtų būti skiriama bet kuriam įgyvendinančiajam partneriui, atitinkančiam [Finansinio reglamento] [62 straipsnio 1 dalies c punkto] kriterijus, įskaitant nacionalinius ar regioninius skatinamojo finansavimo bankus ar įstaigas, EIB, Europos investicijų fondą ir kitus daugiašalius plėtros bankus. Atsirinkdama valstybės narės skyriaus įgyvendinančiuosius partnerius Komisija turėtų atsižvelgti į kiekvienos valstybės narės pateiktus pasiūlymus. Pagal [Finansinio reglamento] [154 straipsnį] Komisija turi atlikti įgyvendinančiojo partnerio taisyklių ir procedūrų vertinimą, kad įsitikintų, jog jomis užtikrinamas toks Sąjungos finansinio intereso apsaugos lygis, kuris prilygsta Komisijos teikiamam apsaugos lygiui;

| (32) | galiausiai spręsti dėl finansavimo ir investavimo operacijų turėtų įgyvendinantysis partneris savo vardu, jos turėtų būti vykdomos pagal jo vidaus taisykles ir procedūras ir atsiskaityti už jas jis turėtų savo finansinėje ataskaitoje. Todėl Komisija turėtų išimtinai atsiskaityti už bet kokį finansinį įsipareigojimą, kylantį iš ES garantijos, ir atskleisti didžiausią garantijos sumą, įskaitant visą su suteikta garantija susijusią informaciją; |
| --- | --- |

(32)

galiausiai spręsti dėl finansavimo ir investavimo operacijų turėtų įgyvendinantysis partneris savo vardu, jos turėtų būti vykdomos pagal jo vidaus taisykles ir procedūras ir atsiskaityti už jas jis turėtų savo finansinėje ataskaitoje. Todėl Komisija turėtų išimtinai atsiskaityti už bet kokį finansinį įsipareigojimą, kylantį iš ES garantijos, ir atskleisti didžiausią garantijos sumą, įskaitant visą su suteikta garantija susijusią informaciją;

| (33) | „InvestEU“ fondo veikloje turėtų būti numatyta galimybė, kai tinkama, dotacijas ar finansines priemones arba abiejų rūšių priemones, finansuojamas iš Sąjungos biudžeto arba
  kitų fondų, pavyzdžiui,
  ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) inovacijų fondo, sklandžiai ir veiksmingai derinti su ta garantija situacijose, kuriose tai yra reikalinga, kad būtų kuo labiau remiamos investicijos, padėsiančios spręsti konkrečias rinkos nepakankamumo ar neoptimalios investavimo aplinkos problemas; |
| --- | --- |

(33)

„InvestEU“ fondo veikloje turėtų būti numatyta galimybė, kai tinkama, dotacijas ar finansines priemones arba abiejų rūšių priemones, finansuojamas iš Sąjungos biudžeto arba
  kitų fondų, pavyzdžiui,
  ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) inovacijų fondo, sklandžiai ir veiksmingai derinti su ta garantija situacijose, kuriose tai yra reikalinga, kad būtų kuo labiau remiamos investicijos, padėsiančios spręsti konkrečias rinkos nepakankamumo ar neoptimalios investavimo aplinkos problemas;

| (34) | įgyvendinančiųjų partnerių pateikti projektai siekiant gauti paramą pagal programą „InvestEU“, kuriuos įgyvendinant parama būtų derinama su kitų Sąjungos programų parama, turėtų kaip visuma derėti ir su atitinkamų Sąjungos programų taisyklėse nustatytais tikslais ir tinkamumo kriterijais. Dėl ES garantijos panaudojimo turėtų būti sprendžiama pagal programos „InvestEU“ taisykles; |
| --- | --- |

(34)

įgyvendinančiųjų partnerių pateikti projektai siekiant gauti paramą pagal programą „InvestEU“, kuriuos įgyvendinant parama būtų derinama su kitų Sąjungos programų parama, turėtų kaip visuma derėti ir su atitinkamų Sąjungos programų taisyklėse nustatytais tikslais ir tinkamumo kriterijais. Dėl ES garantijos panaudojimo turėtų būti sprendžiama pagal programos „InvestEU“ taisykles;

| (35) | „InvestEU“ konsultacijų centras turėtų remti tvirtos investicinių projektų bazės pagal kiekvieną politikos liniją sukūrimą
  , užtikrindamas veiksmingą geografinės diversifikacijos įgyvendinimą siekiant prisidėti prie Sąjungos ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslo ir mažinti regioninių skirtumus. Konsultacijų centras ypatingą dėmesį turėtų skirti būtinybei sujungti mažesnius projektus ir perkelti juos į didesnius portfelius. Komisija pasirašo susitarimus su EIB grupe ir kitais įgyvendinančiaisiais partneriais, siekdama juos paskirti konsultacijų centro partneriais. Komisija, EIB grupė ir kiti įgyvendinantieji partneriai turėtų glaudžiai bendradarbiauti, kad būtų užtikrintas veiksmingumas, sinergija ir veiksminga geografinė paramos aprėptis visoje Sąjungoje, atsižvelgiant į gyvendinančiųjų partnerių praktinę patirtį ir vietos pajėgumus, taip pat į esamas struktūras, kaip antai Europos investavimo konsultacijų centras
  . Be to, siekiant užtikrinti galimybę centralizuotai valdomoms Sąjungos programoms teikti vieno langelio principu pagrįstą įvairių sričių politikos projektų plėtojimo pagalbą, turėtų būti numatytas įvairius sektorius apimantis programos „InvestEU“ komponentas; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(35)

„InvestEU“ konsultacijų centras turėtų remti tvirtos investicinių projektų bazės pagal kiekvieną politikos liniją sukūrimą
  , užtikrindamas veiksmingą geografinės diversifikacijos įgyvendinimą siekiant prisidėti prie Sąjungos ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslo ir mažinti regioninių skirtumus. Konsultacijų centras ypatingą dėmesį turėtų skirti būtinybei sujungti mažesnius projektus ir perkelti juos į didesnius portfelius. Komisija pasirašo susitarimus su EIB grupe ir kitais įgyvendinančiaisiais partneriais, siekdama juos paskirti konsultacijų centro partneriais. Komisija, EIB grupė ir kiti įgyvendinantieji partneriai turėtų glaudžiai bendradarbiauti, kad būtų užtikrintas veiksmingumas, sinergija ir veiksminga geografinė paramos aprėptis visoje Sąjungoje, atsižvelgiant į gyvendinančiųjų partnerių praktinę patirtį ir vietos pajėgumus, taip pat į esamas struktūras, kaip antai Europos investavimo konsultacijų centras
  . Be to, siekiant užtikrinti galimybę centralizuotai valdomoms Sąjungos programoms teikti vieno langelio principu pagrįstą įvairių sričių politikos projektų plėtojimo pagalbą, turėtų būti numatytas įvairius sektorius apimantis programos „InvestEU“ komponentas; [5 pakeit.]

| (36) | siekiant užtikrinti plačią geografinę konsultacinių paslaugų aprėptį visoje Sąjungoje ir sėkmingai panaudoti vietos žinias apie „InvestEU“ fondą, prireikus,
  papildant esamas paramos programas ir vietoje esančius partnerius,
  turėtų būti užtikrinama „InvestEU“ konsultacijų centro veikla vietos lygmeniu, kad būtų teikiama konkreti, iniciatyvi, prie poreikių pritaikyta pagalba vietoje
  . Siekiant palengvinti konsultavimo paramos teikimą vietos lygmeniu ir užtikrinti veiksmingumą, sąveiką ir veiksmingą geografinę paramos aprėptį visoje Sąjungoje, „InvestEU“ konsultacijų centras turėtų bendradarbiauti su nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais arba institucijomis ir Europos struktūrinių ir investicijų fondų valdymo institucijomis, taip pat pasinaudoti jų sukaupta patirtimi. Valstybėse narėse, kuriose nėra nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų arba įstaigų, „InvestEU“ konsultacijų centras turėtų, kai tikslinga ir atitinkamai valstybei narei paprašius, aktyviai teikti konsultacinę paramą steigiant tokį banką arba įstaigą; |
| --- | --- |

(36)

siekiant užtikrinti plačią geografinę konsultacinių paslaugų aprėptį visoje Sąjungoje ir sėkmingai panaudoti vietos žinias apie „InvestEU“ fondą, prireikus,
  papildant esamas paramos programas ir vietoje esančius partnerius,
  turėtų būti užtikrinama „InvestEU“ konsultacijų centro veikla vietos lygmeniu, kad būtų teikiama konkreti, iniciatyvi, prie poreikių pritaikyta pagalba vietoje
  . Siekiant palengvinti konsultavimo paramos teikimą vietos lygmeniu ir užtikrinti veiksmingumą, sąveiką ir veiksmingą geografinę paramos aprėptį visoje Sąjungoje, „InvestEU“ konsultacijų centras turėtų bendradarbiauti su nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais arba institucijomis ir Europos struktūrinių ir investicijų fondų valdymo institucijomis, taip pat pasinaudoti jų sukaupta patirtimi. Valstybėse narėse, kuriose nėra nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų arba įstaigų, „InvestEU“ konsultacijų centras turėtų, kai tikslinga ir atitinkamai valstybei narei paprašius, aktyviai teikti konsultacinę paramą steigiant tokį banką arba įstaigą;

| (36a) | „InvestEU“ konsultacijų centras turėtų teikti konsultacinę paramą mažiems projektams ir startuolių projektams, ypač tais atvejais, kai startuoliai siekia apsaugoti savo investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, įsigydami intelektinės nuosavybės (IN) teises, pavyzdžiui, patentus; |
| --- | --- |

(36a)

„InvestEU“ konsultacijų centras turėtų teikti konsultacinę paramą mažiems projektams ir startuolių projektams, ypač tais atvejais, kai startuoliai siekia apsaugoti savo investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, įsigydami intelektinės nuosavybės (IN) teises, pavyzdžiui, patentus;

| (37) | įgyvendinant „InvestEU“ fondą turėtų būti atsižvelgta ir į 
  projektų vystymo paramos ir
  paramos gebėjimams stiprinti, kad būtų plėtojami organizaciniai gebėjimai ir rinkos formavimo veikla ir taip užtikrinama projektų kokybė, poreikį. Be to, siekiama sukurti sąlygas potencialaus reikalavimus atitinkančių gavėjų besiformuojančiuose rinkos
  ir vietos
  segmentuose skaičiaus didėjimui, ypač tais atvejais, kai dėl mažo individualių projektų dydžio projektų lygmeniu labai išauga sandorių sąnaudos, kaip antai socialinio finansavimo ekosistemoje. Todėl parama gebėjimams stiprinti turėtų papildyti veiksmus, kurių imamasi pagal kitas konkrečiai politikos sričiai skirtas Sąjungos programas
  . Pastangos turėtų būti dedamos siekiant remti potencialių projektų rengėjų, visų pirma vietos paslaugų teikėjų organizacijų ir institucijų, gebėjimų stiprinimą; |
| --- | --- |

(37)

įgyvendinant „InvestEU“ fondą turėtų būti atsižvelgta ir į 
  projektų vystymo paramos ir
  paramos gebėjimams stiprinti, kad būtų plėtojami organizaciniai gebėjimai ir rinkos formavimo veikla ir taip užtikrinama projektų kokybė, poreikį. Be to, siekiama sukurti sąlygas potencialaus reikalavimus atitinkančių gavėjų besiformuojančiuose rinkos
  ir vietos
  segmentuose skaičiaus didėjimui, ypač tais atvejais, kai dėl mažo individualių projektų dydžio projektų lygmeniu labai išauga sandorių sąnaudos, kaip antai socialinio finansavimo ekosistemoje. Todėl parama gebėjimams stiprinti turėtų papildyti veiksmus, kurių imamasi pagal kitas konkrečiai politikos sričiai skirtas Sąjungos programas
  . Pastangos turėtų būti dedamos siekiant remti potencialių projektų rengėjų, visų pirma vietos paslaugų teikėjų organizacijų ir institucijų, gebėjimų stiprinimą;

| (38) | turėtų būti sukurtas „InvestEU“ portalas, kuris suteiktų paprastą prieigą prie patogios naudoti projektų duomenų bazės, siekiant padidinti investicinių projektų, kuriems ieškoma finansavimo, matomumą, daugiausia dėmesio skiriant galimos su Sąjungos teise ir politika suderinamų investicinių projektų bazės įgyvendinantiesiems partneriams sukūrimui; |
| --- | --- |

(38)

turėtų būti sukurtas „InvestEU“ portalas, kuris suteiktų paprastą prieigą prie patogios naudoti projektų duomenų bazės, siekiant padidinti investicinių projektų, kuriems ieškoma finansavimo, matomumą, daugiausia dėmesio skiriant galimos su Sąjungos teise ir politika suderinamų investicinių projektų bazės įgyvendinantiesiems partneriams sukūrimui;

| (39) | remiantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (11) 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti programą „InvestEU“ remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus, kartu išvengiant pernelyg didelio reglamentavimo ir administracinės naštos, visų pirma tenkančios valstybėms narėms. Prireikus šie reikalavimai gali apimti išmatuojamus rodiklius, kuriais gali būti remiamasi vertinant programos „InvestEU“ poveikį vietoje; |
| --- | --- |

(39)

remiantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (11) 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti programą „InvestEU“ remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus, kartu išvengiant pernelyg didelio reglamentavimo ir administracinės naštos, visų pirma tenkančios valstybėms narėms. Prireikus šie reikalavimai gali apimti išmatuojamus rodiklius, kuriais gali būti remiamasi vertinant programos „InvestEU“ poveikį vietoje;

| (40) | kad būtų galima stebėti, kokia pažanga daroma siekiant Sąjungos tikslų, turėtų būti įdiegta tvirta produkto, rezultato ir poveikio rodikliais grindžiama stebėsenos sistema. Kad užtikrintų atskaitomybę Europos piliečiams, Komisija
  ir Valdančioji taryba
  Europos Parlamentui ir Tarybai kasmet turėtų teikti programos „InvestEU“ pažangos, poveikio ir operacijų ataskaitas; |
| --- | --- |

(40)

kad būtų galima stebėti, kokia pažanga daroma siekiant Sąjungos tikslų, turėtų būti įdiegta tvirta produkto, rezultato ir poveikio rodikliais grindžiama stebėsenos sistema. Kad užtikrintų atskaitomybę Europos piliečiams, Komisija
  ir Valdančioji taryba
  Europos Parlamentui ir Tarybai kasmet turėtų teikti programos „InvestEU“ pažangos, poveikio ir operacijų ataskaitas;

| (41) | šiam reglamentui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį priimtos horizontaliosios finansinės taisyklės. Šios taisyklės išdėstytos Finansiniame reglamente ir visų pirma nustato biudžeto sudarymo ir įgyvendinimo tvarką, pasitelkiant dotacijas, viešuosius pirkimus, apdovanojimus, netiesioginį įvykdymą, taip pat reglamentuoja finansų pareigūnų atsakomybės patikras. Pagal SESV 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat yra susijusios su Sąjungos biudžeto apsauga, jei valstybėse narėse nustatoma visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų, nes teisinės valstybės principo laikymasis yra viena esminių išankstinių patikimo finansų valdymo ir rezultatyvaus ES finansavimo sąlygų; |
| --- | --- |

(41)

šiam reglamentui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 322 straipsnį priimtos horizontaliosios finansinės taisyklės. Šios taisyklės išdėstytos Finansiniame reglamente ir visų pirma nustato biudžeto sudarymo ir įgyvendinimo tvarką, pasitelkiant dotacijas, viešuosius pirkimus, apdovanojimus, netiesioginį įvykdymą, taip pat reglamentuoja finansų pareigūnų atsakomybės patikras. Pagal SESV 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat yra susijusios su Sąjungos biudžeto apsauga, jei valstybėse narėse nustatoma visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų, nes teisinės valstybės principo laikymasis yra viena esminių išankstinių patikimo finansų valdymo ir rezultatyvaus ES finansavimo sąlygų;

| (42) | programai „InvestEU“ taikomas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. [naujasis FR]. Juo nustatomos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, įskaitant taisykles dėl biudžeto garantijų; |
| --- | --- |

(42)

programai „InvestEU“ taikomas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. [naujasis FR]. Juo nustatomos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, įskaitant taisykles dėl biudžeto garantijų;

| (43) | pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (12), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (13), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (14) ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 (15) Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikras ir inspektavimą vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitos nusikalstamos veikos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (16), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises; |
| --- | --- |

(43)

pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (12), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (13), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (14) ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 (15) Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikras ir inspektavimą vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitos nusikalstamos veikos atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (16), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises;

| (44) | trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose pagal susitarime nustatytą bendradarbiavimo sistemą, pagal kurią dalyvavimas įgyvendinant programas nustatomas pagal tą susitarimą priimamu sprendimu. Trečiosios valstybės gali dalyvauti ir remdamosi kitais teisiniais dokumentais. Siekiant
  neleisti dalyvauti lengvatinio apmokestinimo ir „nebendradarbiaujančiose“ šalyse įsteigtoms bendrovėms ir siekiant
  atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF), taip pat Europos Audito Rūmams suteikti būtinas teises ir prieigą, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus
  ir garantuoti Sąjungos teisę užtikrinti patikimą finansų valdymą ir saugoti jos finansinius interesus
  , šiame reglamente turėtų būti nustatyta speciali nuostata; |
| --- | --- |

(44)

trečiosios valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose pagal susitarime nustatytą bendradarbiavimo sistemą, pagal kurią dalyvavimas įgyvendinant programas nustatomas pagal tą susitarimą priimamu sprendimu. Trečiosios valstybės gali dalyvauti ir remdamosi kitais teisiniais dokumentais. Siekiant
  neleisti dalyvauti lengvatinio apmokestinimo ir „nebendradarbiaujančiose“ šalyse įsteigtoms bendrovėms ir siekiant
  atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF), taip pat Europos Audito Rūmams suteikti būtinas teises ir prieigą, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus
  ir garantuoti Sąjungos teisę užtikrinti patikimą finansų valdymą ir saugoti jos finansinius interesus
  , šiame reglamente turėtų būti nustatyta speciali nuostata;

| (45) | remiantis [nuorodą atitinkamai pakoreguoti atsižvelgiant į naują sprendimą dėl UŠT: Tarybos sprendimo 2013/755/ES 88 straipsniu] užjūrio šalyse bei teritorijose (UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai gali gauti finansavimą, atsižvelgiant į programos „InvestEU“ taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama UŠT yra susijusi; |
| --- | --- |

(45)

remiantis [nuorodą atitinkamai pakoreguoti atsižvelgiant į naują sprendimą dėl UŠT: Tarybos sprendimo 2013/755/ES 88 straipsniu] užjūrio šalyse bei teritorijose (UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai gali gauti finansavimą, atsižvelgiant į programos „InvestEU“ taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama UŠT yra susijusi;

| (46) | siekiant papildyti neesminius šio reglamento elementus investavimo gairėmis,
  kurias Komisija turėtų parengti po konsultacijų glaudžiai bendradarbiaudama su įgyvendinančiaisiais partneriais ir
  su kuriomis turėtų derėti finansavimo ir investavimo operacijos, sudaryti sąlygas greitai ir lanksčiai pritaikyti veiklos rezultatų rodiklius ir pakoreguoti atidėjinių normą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl investavimo gairių, susijusių su finansavimo ir investavimo operacijomis pagal skirtingas politikos linijas, rengimo šio reglamento III priedo keitimo, siekiant atnaujinti ar papildyti rodiklius, ir atidėjinių normos koregavimo.
  Laikantis proporcingumo principo į tokias investavimo gaires turėtų būti įtrauktos atitinkamos nuostatos, kad būtų išvengta nepagrįstos administracinės naštos.
  Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(46)

siekiant papildyti neesminius šio reglamento elementus investavimo gairėmis,
  kurias Komisija turėtų parengti po konsultacijų glaudžiai bendradarbiaudama su įgyvendinančiaisiais partneriais ir
  su kuriomis turėtų derėti finansavimo ir investavimo operacijos, sudaryti sąlygas greitai ir lanksčiai pritaikyti veiklos rezultatų rodiklius ir pakoreguoti atidėjinių normą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl investavimo gairių, susijusių su finansavimo ir investavimo operacijomis pagal skirtingas politikos linijas, rengimo šio reglamento III priedo keitimo, siekiant atnaujinti ar papildyti rodiklius, ir atidėjinių normos koregavimo.
  Laikantis proporcingumo principo į tokias investavimo gaires turėtų būti įtrauktos atitinkamos nuostatos, kad būtų išvengta nepagrįstos administracinės naštos.
  Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (47) | programa „InvestEU“ turėtų padėti spręsti
  Sąjungos
  masto
  ir (arba) konkrečios valstybės narės
  rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos problemas ir sudaryti sąlygas Sąjungos mastu rinkoje išbandyti novatoriškus finansinius produktus, taip pat sistemas, per kurias jie būtų platinami, sprendžiant naujas arba sudėtingas rinkos nepakankamumo problemas. Todėl veiksmai Sąjungos lygmeniu yra pagrįsti, |
| --- | --- |

(47)

programa „InvestEU“ turėtų padėti spręsti
  Sąjungos
  masto
  ir (arba) konkrečios valstybės narės
  rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos problemas ir sudaryti sąlygas Sąjungos mastu rinkoje išbandyti novatoriškus finansinius produktus, taip pat sistemas, per kurias jie būtų platinami, sprendžiant naujas arba sudėtingas rinkos nepakankamumo problemas. Todėl veiksmai Sąjungos lygmeniu yra pagrįsti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu steigiamas „InvestEU“ fondas, kuriuo suteikiama ES garantija finansavimo ir investavimo operacijoms, kurias vykdo įgyvendinantieji partneriai ir kuriomis remiama Sąjungos vidaus politika.

Šiuo reglamentu taip pat nustatomas konsultacinės paramos mechanizmas, kuriuo siekiama remti projektų, kuriems reikalingos investicijos
  ir kurie būtų tvarūs
  , kūrimą ir galimybes gauti finansavimą, taip pat užtikrinti atitinkamą gebėjimų stiprinimą („InvestEU“ konsultacijų centras). Juo taip pat sukuriama duomenų bazė, kuria užtikrinamas projektų, kuriems projektų vykdytojai siekia gauti finansavimą, matomumas ir kuria investuotojams teikiama informacija apie investavimo galimybes („InvestEU“ portalas).

Jame nustatomi programos „InvestEU“ tikslai, 2021–2027 m. biudžetas ir ES garantijos suma, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| -1) | papildomumas – papildomumas, kaip apibrėžta šio reglamento 7a straipsnyje ir kaip nurodoma Finansinio reglamento 209 straipsnio 2 dalies b punkte; |
| --- | --- |

-1)

papildomumas – papildomumas, kaip apibrėžta šio reglamento 7a straipsnyje ir kaip nurodoma Finansinio reglamento 209 straipsnio 2 dalies b punkte;

| -1a) | konsultacijų centro partneris – reikalavimus atitinkanti šalis, su kuria Komisija pasirašo susitarimą dėl „InvestEU“ konsultacijų centro paslaugos teikimo; |
| --- | --- |

-1a)

konsultacijų centro partneris – reikalavimus atitinkanti šalis, su kuria Komisija pasirašo susitarimą dėl „InvestEU“ konsultacijų centro paslaugos teikimo;

| 1) | derinimo operacijos – iš Sąjungos biudžeto remiamos operacijos, kuriomis visų formų negrąžintina parama arba grąžintina parama, arba abiejų rūšių parama iš Sąjungos biudžeto derinama su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiama visų formų grąžintina parama; pagal šią apibrėžtį Sąjungos programos, finansuojamos ne iš Sąjungos biudžeto, o iš kitų šaltinių, kaip antai ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) inovacijų fondo, gali būti prilyginamos Sąjungos programoms, finansuojamoms iš Sąjungos biudžeto; |
| --- | --- |

1)

derinimo operacijos – iš Sąjungos biudžeto remiamos operacijos, kuriomis visų formų negrąžintina parama arba grąžintina parama, arba abiejų rūšių parama iš Sąjungos biudžeto derinama su plėtros ar kitų viešųjų finansų įstaigų, taip pat komercinių finansų įstaigų ir investuotojų teikiama visų formų grąžintina parama; pagal šią apibrėžtį Sąjungos programos, finansuojamos ne iš Sąjungos biudžeto, o iš kitų šaltinių, kaip antai ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) inovacijų fondo, gali būti prilyginamos Sąjungos programoms, finansuojamoms iš Sąjungos biudžeto;

| 1a) | susitarimas dėl finansinio įnašo – teisinė priemonė, kurioje Komisija ir valstybės narės išdėsto ES garantijos valstybės narės skyriuje sąlygas, kaip nurodyta 9 straipsnyje; |
| --- | --- |

1a)

susitarimas dėl finansinio įnašo – teisinė priemonė, kurioje Komisija ir valstybės narės išdėsto ES garantijos valstybės narės skyriuje sąlygas, kaip nurodyta 9 straipsnyje;

| 1b) | EIB grupė – Europos investicijų bankas ir jo patronuojamosios įmonės; |
| --- | --- |

1b)

EIB grupė – Europos investicijų bankas ir jo patronuojamosios įmonės;

| 2) | ES garantija – iš Sąjungos biudžeto teikiama bendra garantija, pagal kurią biudžeto garantijos pagal [Finansinio reglamento] [219 straipsnio 1 dalį] įsigalioja pasirašius atskirus susitarimus dėl garantijų su įgyvendinančiaisiais partneriais; |
| --- | --- |

2)

ES garantija – iš Sąjungos biudžeto teikiama bendra garantija, pagal kurią biudžeto garantijos pagal [Finansinio reglamento] [219 straipsnio 1 dalį] įsigalioja pasirašius atskirus susitarimus dėl garantijų su įgyvendinančiaisiais partneriais;

| 2a) | finansinis įnašas – įgyvendinančiojo partnerio įnašas jo paties prisiimamos rizikos ir (arba) finansinės paramos operacijai, kuriai taikomas šis reglamentas, forma; |
| --- | --- |

2a)

finansinis įnašas – įgyvendinančiojo partnerio įnašas jo paties prisiimamos rizikos ir (arba) finansinės paramos operacijai, kuriai taikomas šis reglamentas, forma;

| 3) | finansinis produktas – Komisijos ir įgyvendinančiojo partnerio sutartas finansinis mechanizmas arba sudarytas susitarimas, pagal kurį įgyvendinantysis partneris tiesiogiai arba netiesiogiai teikia bet kurios formos, nurodytos 13 straipsnyje, finansavimą galutiniams gavėjams; |
| --- | --- |

3)

finansinis produktas – Komisijos ir įgyvendinančiojo partnerio sutartas finansinis mechanizmas arba sudarytas susitarimas, pagal kurį įgyvendinantysis partneris tiesiogiai arba netiesiogiai teikia bet kurios formos, nurodytos 13 straipsnyje, finansavimą galutiniams gavėjams;

| 4) | finansavimo ir (arba) investavimo operacijos – tiesioginio arba netiesioginio lėšų teikimo galutiniams gavėjams finansinių produktų forma operacijos, kurias savo vardu ir pagal savo vidaus taisykles vykdo įgyvendinantysis partneris ir kurios įtraukiamos į jo finansines ataskaitas; |
| --- | --- |

4)

finansavimo ir (arba) investavimo operacijos – tiesioginio arba netiesioginio lėšų teikimo galutiniams gavėjams finansinių produktų forma operacijos, kurias savo vardu ir pagal savo vidaus taisykles vykdo įgyvendinantysis partneris ir kurios įtraukiamos į jo finansines ataskaitas;

| 5) | pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomi fondai – fondai, iš kurių numatoma galimybė skirti sumą biudžeto garantijos atidėjiniams „InvestEU“ fondo valstybės narės skyriuje suformuoti, t. y. Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), „Europos socialinis fondas +“ (ESF+), Sanglaudos fondas, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF) ir Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP); |
| --- | --- |

5)

pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomi fondai – fondai, iš kurių numatoma galimybė skirti sumą biudžeto garantijos atidėjiniams „InvestEU“ fondo valstybės narės skyriuje suformuoti, t. y. Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), „Europos socialinis fondas +“ (ESF+), Sanglaudos fondas, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF) ir Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP);

| 6) | susitarimas dėl garantijos – teisinė priemonė, kuria Komisija ir įgyvendinantysis partneris nustato finansavimo arba investavimo operacijų, kurioms turi būti suteikta ES garantija, siūlymo sąlygas, biudžeto garantijos suteikimo toms operacijos sąlygas ir jų įgyvendinimo pagal šio reglamento nuostatas sąlygas; |
| --- | --- |

6)

susitarimas dėl garantijos – teisinė priemonė, kuria Komisija ir įgyvendinantysis partneris nustato finansavimo arba investavimo operacijų, kurioms turi būti suteikta ES garantija, siūlymo sąlygas, biudžeto garantijos suteikimo toms operacijos sąlygas ir jų įgyvendinimo pagal šio reglamento nuostatas sąlygas;

| 7) | įgyvendinantysis partneris – reikalavimus atitinkanti garantijos šalis, kaip antai finansų įstaiga ar kitas tarpininkas, su kuriuo Komisija pasirašo susitarimą dėl garantijos ▌; |
| --- | --- |

7)

įgyvendinantysis partneris – reikalavimus atitinkanti garantijos šalis, kaip antai finansų įstaiga ar kitas tarpininkas, su kuriuo Komisija pasirašo susitarimą dėl garantijos ▌;

| 8) | „InvestEU“ konsultacijų centras – 20 straipsnyje apibrėžtos techninės paramos centras; |
| --- | --- |

8)

„InvestEU“ konsultacijų centras – 20 straipsnyje apibrėžtos techninės paramos centras;

| 9) | „InvestEU“ portalas – 21 straipsnyje apibrėžta duomenų bazė; |
| --- | --- |

9)

„InvestEU“ portalas – 21 straipsnyje apibrėžta duomenų bazė;

| 10) | programa „InvestEU“ – „InvestEU“ fondas, „InvestEU“ konsultacijų centras, „InvestEU“ portalas ir derinimo operacijos kartu; |
| --- | --- |

10)

programa „InvestEU“ – „InvestEU“ fondas, „InvestEU“ konsultacijų centras, „InvestEU“ portalas ir derinimo operacijos kartu;

| 10a) | investavimo gairės – šiame reglamente nustatytais principais dėl bendrųjų tikslų, tinkamumo kriterijų ir reikalavimus atitinkančių priemonių pagrįstų kriterijų sąrašas, kuriuo naudodamasis Investicijų komitetas skaidriai ir nepriklausomai sprendžia dėl ES garantijos naudojimo; |
| --- | --- |

10a)

investavimo gairės – šiame reglamente nustatytais principais dėl bendrųjų tikslų, tinkamumo kriterijų ir reikalavimus atitinkančių priemonių pagrįstų kriterijų sąrašas, kuriuo naudodamasis Investicijų komitetas skaidriai ir nepriklausomai sprendžia dėl ES garantijos naudojimo;

| 10b) | investavimo platformos – specialiosios paskirties vienetai, valdomos sąskaitos, sutartimis grindžiamos bendro finansavimo arba rizikos pasidalijimo priemonės arba kitaip nustatytos priemonės, kurias taikydami subjektai skiria finansinius įnašus keletui investicinių projektų finansuoti, ir kurios gali apimti:










  a) | nacionalines arba subnacionalines platformas, sutelkiančias keletą tam tikros valstybės narės teritorijoje vykdomų investicinių projektų; |
| --- | --- | --- |

10b)

investavimo platformos – specialiosios paskirties vienetai, valdomos sąskaitos, sutartimis grindžiamos bendro finansavimo arba rizikos pasidalijimo priemonės arba kitaip nustatytos priemonės, kurias taikydami subjektai skiria finansinius įnašus keletui investicinių projektų finansuoti, ir kurios gali apimti:

a)

nacionalines arba subnacionalines platformas, sutelkiančias keletą tam tikros valstybės narės teritorijoje vykdomų investicinių projektų;

| b) | daugiašales arba regionines platformas, sutelkiančias tam tikroje geografinėje vietovėje vykdomais projektais besidominčius partnerius iš keleto valstybių narių arba trečiųjų valstybių; |
| --- | --- |

b)

daugiašales arba regionines platformas, sutelkiančias tam tikroje geografinėje vietovėje vykdomais projektais besidominčius partnerius iš keleto valstybių narių arba trečiųjų valstybių;

| c) | temines platformas, sutelkiančias tam tikro sektoriaus investicinius projektus; |
| --- | --- |

c)

temines platformas, sutelkiančias tam tikro sektoriaus investicinius projektus;

| 11) | mikrofinansavimas – mikrofinansavimas, apibrėžtas Reglamente [[ESF+] numeris]; |
| --- | --- |

11)

mikrofinansavimas – mikrofinansavimas, apibrėžtas Reglamente [[ESF+] numeris];

| 12) | vidutinės kapitalizacijos įmonės – subjektai, kuriuose dirba ne daugiau kaip 3000 darbuotojų ir kurie nėra MVĮ arba mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės; |
| --- | --- |

12)

vidutinės kapitalizacijos įmonės – subjektai, kuriuose dirba ne daugiau kaip 3000 darbuotojų ir kurie nėra MVĮ arba mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės;

| 13) | nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai ar įstaigos
  (NSFBĮ)
   – juridiniai asmenys, vykdantys finansinę profesinę veiklą, kuriems valstybė narė arba valstybės narės centrinio, regioninio arba vietos lygmens subjektas yra suteikę įgaliojimus vykdyti vystomąją ar skatinamąją veiklą; |
| --- | --- |

13)

nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai ar įstaigos
  (NSFBĮ)
   – juridiniai asmenys, vykdantys finansinę profesinę veiklą, kuriems valstybė narė arba valstybės narės centrinio, regioninio arba vietos lygmens subjektas yra suteikę įgaliojimus vykdyti vystomąją ar skatinamąją veiklą;

| 14) | mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) – labai mažos, mažos ir vidutinės įmonės, apibrėžtos Komisijos rekomendacijos 2003/361/EB priede (17); |
| --- | --- |

14)

mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) – labai mažos, mažos ir vidutinės įmonės, apibrėžtos Komisijos rekomendacijos 2003/361/EB priede (17);

| 15) | mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės – subjektai, kuriuose dirba ne daugiau kaip 499 darbuotojai ir kurie nėra MVĮ; |
| --- | --- |

15)

mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės – subjektai, kuriuose dirba ne daugiau kaip 499 darbuotojai ir kurie nėra MVĮ;

| 16) | socialinė įmonė – socialinė įmonė, apibrėžta Reglamente [[ESF+] numeris]; |
| --- | --- |

16)

socialinė įmonė – socialinė įmonė, apibrėžta Reglamente [[ESF+] numeris];

| 16a) | tvarus finansavimas – procesas, kurį vykdant tinkamai atsižvelgiama į aplinkosaugos ir socialinį aspektus priimant sprendimus dėl investavimo ir kuris atitinkamai lemia didesnes investicijas į ilgalaikę ir tvarią veiklą; |
| --- | --- |

16a)

tvarus finansavimas – procesas, kurį vykdant tinkamai atsižvelgiama į aplinkosaugos ir socialinį aspektus priimant sprendimus dėl investavimo ir kuris atitinkamai lemia didesnes investicijas į ilgalaikę ir tvarią veiklą;

| 17) | trečioji valstybė – valstybė, kuri nėra Sąjungos narė. |
| --- | --- |

17)

trečioji valstybė – valstybė, kuri nėra Sąjungos narė.

3 straipsnis

Programos „InvestEU“ tikslai

1.   Bendrasis programos „InvestEU“ tikslas – remti Sąjungos politikos tikslus pasitelkiant finansavimo ir investavimo operacijas, kuriomis prisidedama prie:

| a) | Sąjungos konkurencingumo, įskaitant
  mokslinius tyrimus,
  inovacijas ir skaitmeninimą, |
| --- | --- |

a)

Sąjungos konkurencingumo, įskaitant
  mokslinius tyrimus,
  inovacijas ir skaitmeninimą,

| aa) | Sąjungos užimtumo lygio didinimo ir aukštos kokybės darbo vietų kūrimo Sąjungoje, |
| --- | --- |

aa)

Sąjungos užimtumo lygio didinimo ir aukštos kokybės darbo vietų kūrimo Sąjungoje,

| b) | Sąjungos ekonomikos
  augimo ir jos
  tvarumo
  , sudarančio sąlygas Sąjungai pasiekti DVT ir Paryžiaus klimato susitarimo tikslus
  , |
| --- | --- |

b)

Sąjungos ekonomikos
  augimo ir jos
  tvarumo
  , sudarančio sąlygas Sąjungai pasiekti DVT ir Paryžiaus klimato susitarimo tikslus
  ,

| c) | Sąjungos
  socialinių inovacijų,
  atsparumo ir įtraukumo, |
| --- | --- |

c)

Sąjungos
  socialinių inovacijų,
  atsparumo ir įtraukumo,

| ca) | mokslinės ir technologinės pažangos, kultūros, švietimo ir mokymo skatinimo, |
| --- | --- |

ca)

mokslinės ir technologinės pažangos, kultūros, švietimo ir mokymo skatinimo,

| cb) | ekonominės, teritorinės ir socialinės sanglaudos, |
| --- | --- |

cb)

ekonominės, teritorinės ir socialinės sanglaudos,

| d) | Sąjungos kapitalo rinkų integracijos ir bendrosios rinkos stiprinimo, įskaitant sprendimus, kuriais sprendžiama Sąjungos kapitalo rinkų susiskaidymo problema, įvairinami Sąjungos įmonių finansavimo šaltiniai ir skatinamas tvarus finansavimas. |
| --- | --- |

d)

Sąjungos kapitalo rinkų integracijos ir bendrosios rinkos stiprinimo, įskaitant sprendimus, kuriais sprendžiama Sąjungos kapitalo rinkų susiskaidymo problema, įvairinami Sąjungos įmonių finansavimo šaltiniai ir skatinamas tvarus finansavimas.

2.   Konkretūs programos „InvestEU“ tikslai:

| a) | remti finansavimo ir investavimo operacijas į tvarią infrastruktūrą 7 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytose srityse, |
| --- | --- |

a)

remti finansavimo ir investavimo operacijas į tvarią infrastruktūrą 7 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytose srityse,

| b) | remti finansavimo ir investavimo operacijas mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo srityse
  , aprėpiančiose visas politikos linijas, be kita ko, remti novatoriškų įmonių plėtrą ir technologijų pateikimą rinkai
  , |
| --- | --- |

b)

remti finansavimo ir investavimo operacijas mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo srityse
  , aprėpiančiose visas politikos linijas, be kita ko, remti novatoriškų įmonių plėtrą ir technologijų pateikimą rinkai
  ,

| c) | didinti
  ir paprastinti novatoriškų startuolių,
  MVĮ
  , įskaitant mikroįmones,
  ir, tinkamai pagrįstais atvejais, mažų vidutinės kapitalizacijos įmonių galimybes gauti finansavimą
  , ir didinti jų konkurencingumą pasaulyje
  , |
| --- | --- |

c)

didinti
  ir paprastinti novatoriškų startuolių,
  MVĮ
  , įskaitant mikroįmones,
  ir, tinkamai pagrįstais atvejais, mažų vidutinės kapitalizacijos įmonių galimybes gauti finansavimą
  , ir didinti jų konkurencingumą pasaulyje
  ,

| d) | gerinti
  MVĮ, socialinių įmonių
  , kultūros ir kūrybinio bei švietimo sektorių
  galimybes gauti mikrofinansavimą ir finansavimą, remti su socialinėmis investicijomis
  , kompetencija
  ir įgūdžiais susijusias finansavimo ir investavimo operacijas ir plėtoti ir stiprinti socialinių investicijų rinkas 7 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytose srityse. |
| --- | --- |

d)

gerinti
  MVĮ, socialinių įmonių
  , kultūros ir kūrybinio bei švietimo sektorių
  galimybes gauti mikrofinansavimą ir finansavimą, remti su socialinėmis investicijomis
  , kompetencija
  ir įgūdžiais susijusias finansavimo ir investavimo operacijas ir plėtoti ir stiprinti socialinių investicijų rinkas 7 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytose srityse.

4 straipsnis

ES garantijos biudžetas ir suma

1.   ES garantija 8 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyto ES skyriaus reikmėms –
  40 817 500 000
   EUR (dabartinėmis kainomis). Atidėjinių norma – 40 proc.

8 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyto valstybės narės skyriaus reikmėms gali būti suteikta papildoma ES garantijos suma, jei valstybės narės pagal Reglamento [[BNR] numeris] [10 straipsnio 1 dalį] ir Reglamento [[BŽŪP planas] numeris] [75 straipsnio 1 dalį] skiria atitinkamas sumas.

Be antroje pastraipoje nurodytų įnašų, valstybės narės gali prisidėti prie valstybės narės skyriaus garantijų arba grynųjų pinigų forma.

Pirmoje pastraipoje nurodyta ES garantija taip pat gali būti padidinta 5 straipsnyje nurodytų trečiųjų valstybių įnašais, jei jos skiria visą atidėjinio sumą pinigais pagal [Finansinio reglamento] [218 straipsnio 2 dalį].

2.   
  Šio straipsnio
  1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytos sumos ▌paskirstymas pateikiamas ▌ I priede.
  Siekiant papildyti šį reglamentą Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais prireikus pakeičiamos
  I priede
  nurodytos sumos
  ne daugiau kaip 15 proc.
  kiekvienai linijai
  .

3.   V ir VI skyriuose nustatytoms priemonėms įgyvendinti skirtas finansinis paketas – 525 000 000 EUR (dabartinėmis kainomis).

4.   3 dalyje nurodyta suma gali būti panaudota teikiant programai „InvestEU“ įgyvendinti skirtą techninę ir administracinę paramą, kaip antai parengiamąją, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiklą, įskaitant institucines informacinių technologijų sistemas.

5 straipsnis

„InvestEU“ fondo asocijuotosios trečiosios valstybės

„InvestEU“ fondo ES skyriui, nurodytam 8 straipsnio 1 dalies a punkte, ir kiekvienai politikos linijai, nurodytai 7 straipsnio 1 dalyje, gali skirti įnašus šios trečiosios valstybės, norėdamos dalyvauti tam tikruose finansiniuose produktuose, pagal [Finansinio reglamento] [218 straipsnio 2 dalį]:

| a) | Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, EEE susitarime nustatytomis sąlygomis; |
| --- | --- |

a)

Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, EEE susitarime nustatytomis sąlygomis;

| b) | stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės pagal jų dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis, |
| --- | --- |

b)

stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės pagal jų dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis,

| c) | šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

c)

šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis;

| d) | trečiosios valstybės, konkrečiame susitarime dėl trečiosios valstybės dalyvavimo Sąjungos programoje nustatytomis sąlygomis, jeigu susitarime:






  i) | užtikrinta teisinga Sąjungos programose dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir naudos pusiausvyra, |
| --- | --- | --- |

d)

trečiosios valstybės, konkrečiame susitarime dėl trečiosios valstybės dalyvavimo Sąjungos programoje nustatytomis sąlygomis, jeigu susitarime:

i)

užtikrinta teisinga Sąjungos programose dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir naudos pusiausvyra,

| ii) | nustatytos dalyvavimo programose sąlygos, be kita ko, apskaičiuojami finansiniai įnašai atskiroms programoms ir jų administracinės išlaidos. Pagal [Finansinio reglamento] [21 straipsnio 5 dalį] šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas, |
| --- | --- |

ii)

nustatytos dalyvavimo programose sąlygos, be kita ko, apskaičiuojami finansiniai įnašai atskiroms programoms ir jų administracinės išlaidos. Pagal [Finansinio reglamento] [21 straipsnio 5 dalį] šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas,

| iii) | trečiajai valstybei nesuteikiama galių priimti sprendimus dėl programos, |
| --- | --- |

iii)

trečiajai valstybei nesuteikiama galių priimti sprendimus dėl programos,

| iv) | garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti savo finansinius interesus. |
| --- | --- |

iv)

garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti savo finansinius interesus.

6 straipsnis

Sąjungos finansavimas ir jo formos

1.   ES garantija įgyvendinama pagal netiesioginio valdymo principą su [Finansinio reglamento] [62 straipsnio 1 dalies c punkto ii–vii papunkčiuose] nurodytomis įstaigomis. Kitų formų ES finansavimas pagal šį reglamentą įgyvendinamas pagal tiesioginio arba netiesioginio valdymo principą pagal [Finansinį reglamentą], įskaitant pagal [VIII antraštinę dalį] įgyvendinamas dotacijas.

2.   Finansavimo ir investavimo operacijos, kurioms taikoma ES garantija ir kurios yra dalis derinimo operacijos, kuria parama pagal šį reglamentą derinama su parama, teikiama pagal vieną ar daugiau kitų Sąjungos programų, arba su parama iš ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) inovacijų fondo:

| a) | atitinka politikos tikslus ir tinkamumo kriterijus, nustatytus taisyklėse dėl Sąjungos programos, pagal kurią priimami sprendimai dėl paramos, |
| --- | --- |

a)

atitinka politikos tikslus ir tinkamumo kriterijus, nustatytus taisyklėse dėl Sąjungos programos, pagal kurią priimami sprendimai dėl paramos,

| b) | atitinka šį reglamentą. |
| --- | --- |

b)

atitinka šį reglamentą.

2a.
     
  Derinimo operacijos, kuriomis pagal šį reglamentą derinama parama, atliekamos kuo sklandžiau.

3.   Derinimo operacijos, įskaitant finansinę priemonę, kuri yra visiškai finansuojama pagal kitas Sąjungos programas arba iš ATLPS inovacijų fondo, nenaudojant ES garantijos pagal šį reglamentą, atitinka Sąjungos programos, pagal kurią teikiama parama, taisyklėse nustatytus politikos tikslus ir tinkamumo kriterijus.

4.   Pagal 6 straipsnio 2 dalį sprendimai dėl visų formų negrąžintinos paramos ir (arba) finansinių priemonių iš Sąjungos biudžeto, kurie yra 2 ir 3 dalyse nurodytos derinimo operacijos dalis, priimami pagal atitinkamos Sąjungos programos taisykles ir įgyvendinami vykdant derinimo operaciją pagal šį reglamentą ir [Finansinio reglamento] [X antraštinę dalį].

Ataskaitose taip pat pateikiama informacija apie atitiktį Sąjungos programos taisyklėse, pagal kurias priimami sprendimai dėl paramos, nustatytiems politikos tikslams ir tinkamumo kriterijams, taip pat apie atitiktį šiam reglamentui.

II SKYRIUS

II SKYRIUS

„InvestEU“ fondas

„InvestEU“ fondas

7 straipsnis

Politikos linijos

1.   „InvestEU“ fondas veikia pagal šias keturias politikos linijas, kuriomis sprendžiamos rinkos nepakankamumo
  ir (arba)
  neoptimalios investavimo aplinkos problemos, susijusios su konkrečia taikymo sritimi:

| a) | tvarios infrastruktūros politikos liniją – tai apima tvarias investicijas transporto,
  įskaitant daugiarūšį transportą, kelių eismo saugumo, geležinkelių ir kelių infrastruktūros renovacijos, turizmo, energetikos, visų pirma didesnio atsinaujinančiosios energijos diegimo, energijos vartojimo efektyvumo laikantis 2030 m. ir 2050 m. energetikos strategijų, pastatų renovacijos projektų, kuriais siekiama tausoti energiją ir integruoti pastatus į sujungtą energetikos, energijos kaupimo, skaitmeninių tinklų ir transporto sistemą, energetikos tinklų sujungimo lygių didinimo,
  skaitmeninio junglumo
  ir ryšio, visų pirma kaimo vietovėse
  , žaliavų tiekimo ir perdirbimo, kosmoso, vandenynų,
  vidaus vandenų, atliekų vengimo ir žiedinės ekonomikos,
  gamtos ir kitos aplinkos infrastruktūros, įrangos, kilnojamojo turto ir naujoviškų technologijų diegimo srityse, kurios padeda siekti Sąjungos aplinkos apsaugos ar socialinio tvarumo arba abiejų šių sričių tikslų ir atitinka Sąjungos aplinkos apsaugos arba socialinio tvarumo standartus, |
| --- | --- |

a)

tvarios infrastruktūros politikos liniją – tai apima tvarias investicijas transporto,
  įskaitant daugiarūšį transportą, kelių eismo saugumo, geležinkelių ir kelių infrastruktūros renovacijos, turizmo, energetikos, visų pirma didesnio atsinaujinančiosios energijos diegimo, energijos vartojimo efektyvumo laikantis 2030 m. ir 2050 m. energetikos strategijų, pastatų renovacijos projektų, kuriais siekiama tausoti energiją ir integruoti pastatus į sujungtą energetikos, energijos kaupimo, skaitmeninių tinklų ir transporto sistemą, energetikos tinklų sujungimo lygių didinimo,
  skaitmeninio junglumo
  ir ryšio, visų pirma kaimo vietovėse
  , žaliavų tiekimo ir perdirbimo, kosmoso, vandenynų,
  vidaus vandenų, atliekų vengimo ir žiedinės ekonomikos,
  gamtos ir kitos aplinkos infrastruktūros, įrangos, kilnojamojo turto ir naujoviškų technologijų diegimo srityse, kurios padeda siekti Sąjungos aplinkos apsaugos ar socialinio tvarumo arba abiejų šių sričių tikslų ir atitinka Sąjungos aplinkos apsaugos arba socialinio tvarumo standartus,

| b) | mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo politikos liniją – tai apima mokslinių tyrimų
  , produktų plėtros
  ir inovacijų veiklą,
  technologijų ir
  mokslinių tyrimų rezultatų perdavimą rinkai
  , paramą rinkos varomosioms jėgoms ir įmonių bendradarbiavimui,
  novatoriškų sprendimų demonstravimą ir diegimą, paramą novatoriškų įmonių
  , įskaitant startuolius ir
  MVĮ, veiklos plėtrai ir Sąjungos pramonės skaitmeninimą
  , remiantis įgyta patirtimi, ypač ta, kuri susijusi su „InnovFin“
  , |
| --- | --- |

b)

mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo politikos liniją – tai apima mokslinių tyrimų
  , produktų plėtros
  ir inovacijų veiklą,
  technologijų ir
  mokslinių tyrimų rezultatų perdavimą rinkai
  , paramą rinkos varomosioms jėgoms ir įmonių bendradarbiavimui,
  novatoriškų sprendimų demonstravimą ir diegimą, paramą novatoriškų įmonių
  , įskaitant startuolius ir
  MVĮ, veiklos plėtrai ir Sąjungos pramonės skaitmeninimą
  , remiantis įgyta patirtimi, ypač ta, kuri susijusi su „InnovFin“
  ,

| c) | MVĮ politikos liniją – tai apima supaprastintas
  startuolių,
  MVĮ
  , įskaitant novatoriškas MVĮ,
  ir, tinkamai pagrįstais atvejais, mažų vidutinės kapitalizacijos įmonių galimybes gauti finansavimą
  , visų pirma siekiant padidinti konkurencingumą pasaulyje, novatoriškumą, skaitmeninimą ir tvarumą
  ; |
| --- | --- |

c)

MVĮ politikos liniją – tai apima supaprastintas
  startuolių,
  MVĮ
  , įskaitant novatoriškas MVĮ,
  ir, tinkamai pagrįstais atvejais, mažų vidutinės kapitalizacijos įmonių galimybes gauti finansavimą
  , visų pirma siekiant padidinti konkurencingumą pasaulyje, novatoriškumą, skaitmeninimą ir tvarumą
  ;

| d) | socialinių investicijų ir įgūdžių politikos liniją – tai apima
  etišką ir tvarų finansavimą,
  mikrofinansavimą,
  darbuotojų išpirkimą,
  socialinių įmonių finansavimą ir socialinę ekonomiką
  , taip pat lyčių lygybės ir aktyvaus moterų bei pažeidžiamų grupių dalyvavimo skatinimo priemones
  ; įgūdžius, švietimą, mokymą ir susijusias paslaugas; socialinę infrastruktūrą (įskaitant socialinį būstą ir studentų bendrabučius); socialines inovacijas; sveikatos ir ilgalaikę priežiūrą; įtrauktį ir prieinamumą; socialiai orientuotą kultūrinę veiklą;
  kultūros ir kūrybos sektorius, įskaitant kultūrų dialogo ir socialinės sanglaudos tikslus;
  pažeidžiamų asmenų, įskaitant trečiųjų valstybių piliečius, integraciją. |
| --- | --- |

d)

socialinių investicijų ir įgūdžių politikos liniją – tai apima
  etišką ir tvarų finansavimą,
  mikrofinansavimą,
  darbuotojų išpirkimą,
  socialinių įmonių finansavimą ir socialinę ekonomiką
  , taip pat lyčių lygybės ir aktyvaus moterų bei pažeidžiamų grupių dalyvavimo skatinimo priemones
  ; įgūdžius, švietimą, mokymą ir susijusias paslaugas; socialinę infrastruktūrą (įskaitant socialinį būstą ir studentų bendrabučius); socialines inovacijas; sveikatos ir ilgalaikę priežiūrą; įtrauktį ir prieinamumą; socialiai orientuotą kultūrinę veiklą;
  kultūros ir kūrybos sektorius, įskaitant kultūrų dialogo ir socialinės sanglaudos tikslus;
  pažeidžiamų asmenų, įskaitant trečiųjų valstybių piliečius, integraciją.

2.   Jeigu 19 straipsnyje nurodytam Investicijų komitetui siūloma finansavimo arba investavimo operacija priklauso daugiau nei vienai politikos linijai, ji priskiriama tai linijai, kuriai priklauso jos arba daugumos jos paprojekčių pagrindinis tikslas, išskyrus atvejus, kai investavimo gairėse nustatyta kitaip.

3.   Vykdant finansavimo ir investavimo operacijas pagal
  visas
  1 dalyje
  nurodytas
  politikos
  linijas, kai taikoma,
  atliekamas poveikio klimatui ir aplinkos bei socialiniam tvarumui patikrinimas, kad būtų kuo labiau sumažintas žalingas poveikis ir kuo labiau padidinta nauda klimatui, aplinkai ir socialiniam aspektui. Tuo tikslu finansavimo prašantys projektų vykdytojai pateikia reikiamą informaciją, remdamiesi▌ gairėmis
  , kurias Komisija parengs kaip deleguotąjį aktą, visapusiškai atsižvelgdama į [Reglamente (ES) Nr. .../.. dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti COM(2018)0353] nustatytus kriterijus, siekiant nustatyti, ar ekonominė veikla aplinkos požiūriu yra tvari. Kai tinkama, projektams
  , kurie yra mažesni už tam tikrą gairėse nustatytą dydį, patikrinimas gali būti netaikomas.

Komisijos gairėmis leidžiama:

| a) | kiek tai susiję su prisitaikymu, užtikrinti atsparumą galimam neigiamam klimato kaitos poveikiui, atliekant pažeidžiamumo dėl klimato kaitos padarinių ir rizikos vertinimą, įskaitant atitinkamas prisitaikymo priemones, ir, kiek tai susiję su švelninimu, į sąnaudų ir naudos analizę įtraukti išlaidas dėl išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir teigiamą klimato kaitos švelninimo priemonių poveikį
  ir užtikrinti, kad būtų laikomasi ES aplinkos apsaugos tikslų ir standartų
  , |
| --- | --- |

a)

kiek tai susiję su prisitaikymu, užtikrinti atsparumą galimam neigiamam klimato kaitos poveikiui, atliekant pažeidžiamumo dėl klimato kaitos padarinių ir rizikos vertinimą, įskaitant atitinkamas prisitaikymo priemones, ir, kiek tai susiję su švelninimu, į sąnaudų ir naudos analizę įtraukti išlaidas dėl išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir teigiamą klimato kaitos švelninimo priemonių poveikį
  ir užtikrinti, kad būtų laikomasi ES aplinkos apsaugos tikslų ir standartų
  ,

| b) | įtraukti bendrą projekto poveikį pagrindiniams gamtinio kapitalo komponentams, susijusiems su oru, vandeniu, žeme ir biologine įvairove, |
| --- | --- |

b)

įtraukti bendrą projekto poveikį pagrindiniams gamtinio kapitalo komponentams, susijusiems su oru, vandeniu, žeme ir biologine įvairove,

| ba) | įvertinti poveikį užimtumui ir geros kokybės darbo vietų kūrimui, |
| --- | --- |

ba)

įvertinti poveikį užimtumui ir geros kokybės darbo vietų kūrimui,

| c) | įvertinti poveikį tam tikrų vietovių ar gyventojų socialinei įtraukčiai. |
| --- | --- |

c)

įvertinti poveikį tam tikrų vietovių ar gyventojų socialinei įtraukčiai.

4.   Įgyvendinantieji partneriai teikia informaciją, kuri yra būtina, kad būtų galima stebėti prie Sąjungos tikslų klimato ir aplinkos srityje prisidedančias investicijas, remiantis Komisijos pateiksimomis gairėmis,
  ir, kai tinka, įvertina operacijų atitiktį Reglamentui (ES) Nr. .../... [dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti].

4a.
     
  Pagal MVĮ politikos liniją remiami ir naudos gavėjai, kurie buvo remiami naudojant pagal programą „InvestEU“ sujungtas ES garantijos schemas, visų pirma programos „Kūrybiška Europa“ Kultūros ir kūrybos sektoriaus garantijų priemonę.

5.   Įgyvendinantieji partneriai siekia, kad:

| a) | bent
  65 proc
  . investicijų pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją
  labai padėtų siekti
  Sąjungos tikslų klimato ir aplinkos srityje
  , laikantis Paryžiaus susitarimo
  ; |
| --- | --- |

a)

bent
  65 proc
  . investicijų pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją
  labai padėtų siekti
  Sąjungos tikslų klimato ir aplinkos srityje
  , laikantis Paryžiaus susitarimo
  ;

| b) | bent 10 proc. investicijų pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją padėtų siekti ES tikslo ne vėliau kaip 2050 m. sumažinti kelių eismo įvykiuose žuvusių ir sunkiai sužalotų asmenų skaičių iki nulio ir renovuoti geležinkelių ir kelių tiltus ir tunelius siekiant jų saugos; |
| --- | --- |

b)

bent 10 proc. investicijų pagal tvarios infrastruktūros politikos liniją padėtų siekti ES tikslo ne vėliau kaip 2050 m. sumažinti kelių eismo įvykiuose žuvusių ir sunkiai sužalotų asmenų skaičių iki nulio ir renovuoti geležinkelių ir kelių tiltus ir tunelius siekiant jų saugos;

| c) | bent 35 proc. investicijų pagal mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo politikos liniją padėtų siekti programos „Europos horizontas“ tikslų; |
| --- | --- |

c)

bent 35 proc. investicijų pagal mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninimo politikos liniją padėtų siekti programos „Europos horizontas“ tikslų;

| d) | didelė dalis MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms pagal MVĮ politikos liniją suteikiamų garantijų būtų skiriamos novatoriškoms MVĮ remti; |
| --- | --- |

d)

didelė dalis MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms pagal MVĮ politikos liniją suteikiamų garantijų būtų skiriamos novatoriškoms MVĮ remti;

Komisija kartu su įgyvendinančiaisiais partneriais siekia užtikrinti, kad tvarios infrastruktūros linijai naudojamos biudžeto garantijos dalis būtų paskirstoma siekiant skirtingose srityse vykdomų veiksmų pusiausvyros.

6.   Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomos kiekvienos politikos linijos investavimo gairės.

6a.
     
  Tais atvejais, kai Komisija pateikia informacijos apie investavimo gairių aiškinimą, Komisija paskelbia tokią informaciją įgyvendinantiesiems partneriams, Investicijų komitetui ir „InvestEU“ konsultacijų centrui.

7a straipsnis

Papildomumas

Šiame reglamente papildomumas – „InvestEU“ fondo parama operacijoms, kuriomis sprendžiamos Sąjungos masto ir (arba) valstybei narei būdingos rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemos ir kurių laikotarpiu, per kurį galima pasinaudoti ES garantija, įgyvendinantieji partneriai nebūtų galėję įvykdyti arba to nebūtų buvę galima atlikti tokiu pat mastu be „InvestEU“ fondo teikiamos paramos.

8 straipsnis

Skyriai

1.   Kiekvieną 7 straipsnio 1 dalyje nurodytą politikos liniją sudaro du skyriai, kuriais ▌rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemos sprendžiamos taip:

| a) | ES skyriumi sprendžiamos bet kurios iš šių problemų:






  i) | rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemos, susijusios su Sąjungos politikos prioritetais ▌, |
| --- | --- | --- |

a)

ES skyriumi sprendžiamos bet kurios iš šių problemų:

i)

rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemos, susijusios su Sąjungos politikos prioritetais ▌,

| ii) | Sąjungos masto rinkos nepakankamumo
  ir (arba) valstybei narei būdingos
  neoptimalios investavimo aplinkos problemos arba |
| --- | --- |

ii)

Sąjungos masto rinkos nepakankamumo
  ir (arba) valstybei narei būdingos
  neoptimalios investavimo aplinkos problemos arba

| iii) | naujos ar sudėtingos rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemos, siekiant sukurti naujus finansinius sprendimus ir rinkos struktūras, |
| --- | --- |

iii)

naujos ar sudėtingos rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemos, siekiant sukurti naujus finansinius sprendimus ir rinkos struktūras,

| b) | valstybės narės skyriumi sprendžiamos konkrečios rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemos vienoje ar keliose valstybėse narėse, siekiant pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų fondų, iš kurių skiriami įnašai, tikslų. |
| --- | --- |

b)

valstybės narės skyriumi sprendžiamos konkrečios rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemos vienoje ar keliose valstybėse narėse, siekiant pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų fondų, iš kurių skiriami įnašai, tikslų.

2.   1 dalyje nurodyti skyriai
  , kai tinkama,
  ▌naudojami kaip papildoma finansavimo arba investavimo operacijos paramos priemonė, be kita ko, derinant abiejų skyrių paramą.

9 straipsnis

Valstybės narės skyriui taikomos konkrečios nuostatos

1.   Sumos, kurias valstybė narė skyrė pagal Reglamento [[BNR] numeris] [10 straipsnio 1 dalį] arba Reglamento [[BŽŪP planas] numeris] [75 straipsnio 1 dalį], naudojamos ES garantijos dalies, kuria padengiamos finansavimo ir investavimo operacijos atitinkamoje valstybėje narėje, atidėjiniams valstybės narės skyriuje suformuoti.

1a.
     
  Valstybės narės taip pat gali prisidėti prie valstybės narės skyriaus garantijomis arba grynaisiais pinigais. Tie įnašai gali būti naudojami mokėjimams pagal pareikalautą garantiją atlikti tik tuomet, kai įvykdomas finansavimas pagal 4 straipsnio 1 dalį.

2.   Ta valstybės narės skyriaus ES garantijos dalis nustatoma valstybei narei ir Komisijai sudarant susitarimą dėl įnašo.

▌

Dvi ar daugiau valstybių narių su Komisija gali sudaryti bendrą susitarimą dėl įnašo.

Nukrypstant nuo [Finansinio reglamento] [211 straipsnio 1 dalies], valstybės narės skyriaus ES garantijos atidėjinių norma yra 40 proc. ir kiekviename susitarime dėl įnašo ji gali būti sumažinta arba padidinta, siekiant atsižvelgti į riziką, susijusią su naudotinais finansiniais produktais.

3.   Susitarime dėl įnašo pateikiama bent ši informacija:

| a) | atitinkamos valstybės narės skyriaus ES garantijos dalies bendra suma, jos atidėjinių norma, įnašo iš pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų fondų suma, atidėjinių sudarymo etapas pagal metinį finansinį planą ir susijusio neapibrėžtojo įsipareigojimo suma, kuri turi būti padengta atitinkamos valstybės narės
  ir (arba) įgyvendinančiųjų partnerių arba privačių investuotojų suteikta kompensacine garantija
  , |
| --- | --- |

a)

atitinkamos valstybės narės skyriaus ES garantijos dalies bendra suma, jos atidėjinių norma, įnašo iš pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų fondų suma, atidėjinių sudarymo etapas pagal metinį finansinį planą ir susijusio neapibrėžtojo įsipareigojimo suma, kuri turi būti padengta atitinkamos valstybės narės
  ir (arba) įgyvendinančiųjų partnerių arba privačių investuotojų suteikta kompensacine garantija
  ,

| b) | strategija, kurią sudaro finansiniai produktai ir jų minimalus svertas, geografinė aprėptis, investavimo laikotarpis ir, kai taikoma, galutinių gavėjų ir reikalavimus atitinkančių tarpininkų kategorijos, |
| --- | --- |

b)

strategija, kurią sudaro finansiniai produktai ir jų minimalus svertas, geografinė aprėptis, investavimo laikotarpis ir, kai taikoma, galutinių gavėjų ir reikalavimus atitinkančių tarpininkų kategorijos,

| c) | ▌ įgyvendinantysis partneris arba partneriai,
  pasirinkti sutarus su valstybe nare
  , |
| --- | --- |

c)

▌ įgyvendinantysis partneris arba partneriai,
  pasirinkti sutarus su valstybe nare
  ,

| d) | galimas įnašas iš pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų fondų
  investavimo platformoms ir
  „InvestEU“ konsultacijų centrui, |
| --- | --- |

d)

galimas įnašas iš pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų fondų
  investavimo platformoms ir
  „InvestEU“ konsultacijų centrui,

| e) | valstybei narei taikomos metinių ataskaitų teikimo pareigos, įskaitant ataskaitų, parengtų remiantis susitarime dėl įnašo nurodytais rodikliais, teikimą, |
| --- | --- |

e)

valstybei narei taikomos metinių ataskaitų teikimo pareigos, įskaitant ataskaitų, parengtų remiantis susitarime dėl įnašo nurodytais rodikliais, teikimą,

| f) | nuostatos dėl atlyginimo už valstybės narės skyriaus ES garantijos dalį, |
| --- | --- |

f)

nuostatos dėl atlyginimo už valstybės narės skyriaus ES garantijos dalį,

| g) | galimas derinimas su ES skyriaus ištekliais, įskaitant daugiasluoksnę struktūrą, kad būtų užtikrintas geresnis rizikos padengimas pagal 8 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

g)

galimas derinimas su ES skyriaus ištekliais, įskaitant daugiasluoksnę struktūrą, kad būtų užtikrintas geresnis rizikos padengimas pagal 8 straipsnio 2 dalį.

Įnašai iš pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų fondų gali būti naudojami valstybių narių nuožiūra, susitarus su įgyvendinančiaisiais partneriais, bet kurio struktūrizuotos finansinės priemonės segmento garantijai.

4.   Susitarimus dėl įnašų Komisija įgyvendina pagal 14 straipsnį pasirašydama su įgyvendinančiaisiais partneriais susitarimus dėl garantijų.

Jeigu per devynis mėnesius nuo susitarimo dėl įnašo pasirašymo susitarimas dėl garantijos nesudaromas arba vienu ar daugiau susitarimų dėl garantijų neprisiimami įsipareigojimai dėl visos susitarimo dėl įnašo sumos, pirmuoju atveju susitarimas dėl įnašo nutraukiamas, o antruoju atveju – atitinkamai iš dalies keičiamas ir nepanaudota atidėjinio suma pakartotinai panaudojama pagal Reglamento [[BNR] numeris] [10 straipsnio 5 dalį] ir Reglamento [[BŽŪP planas] numeris] [75 straipsnio 5 dalį].

Jeigu susitarimas dėl garantijos nebuvo tinkamai įgyvendintas per Reglamento [[BNR] numeris] [10 straipsnio 6 dalyje] arba Reglamento [[BŽŪP planas] numeris] [75 straipsnio 6 dalyje] nustatytą laikotarpį, susitarimas dėl įnašo iš dalies pakeičiamas ir nepanaudota atidėjinio suma pakartotinai panaudojama pagal Reglamento [[BNR] numeris] [10 straipsnio 6 dalį] ir Reglamento [[BŽŪP planas] numeris] [75 straipsnio 6 dalį].

5.   Valstybės narės skyriaus ES garantijos dalies atidėjiniams, nustatytiems susitarime dėl įnašo, taikomos šios taisyklės:

| a) | pasibaigus šio straipsnio 3 dalies a punkte nurodytam sudarymo etapui, metinis atidėjinių perteklius, apskaičiuotas palyginant atidėjinių sumą, kuri reikalinga pagal atidėjinių normą, ir faktinius atidėjinius, pakartotinai panaudojamas pagal [BNR] [10 straipsnio 6 dalį] ir [[BŽŪP plano] numeris] [75 straipsnio 6 dalį], |
| --- | --- |

a)

pasibaigus šio straipsnio 3 dalies a punkte nurodytam sudarymo etapui, metinis atidėjinių perteklius, apskaičiuotas palyginant atidėjinių sumą, kuri reikalinga pagal atidėjinių normą, ir faktinius atidėjinius, pakartotinai panaudojamas pagal [BNR] [10 straipsnio 6 dalį] ir [[BŽŪP plano] numeris] [75 straipsnio 6 dalį],

| b) | nukrypstant nuo [Finansinio reglamento] [213 straipsnio 4 dalies], pasibaigus šio straipsnio 3 dalies a punkte nurodytam sudarymo etapui, atidėjiniai kasmet nepildomi, kol nepanaudojama ta valstybės narės skyriaus ES garantijos dalis, |
| --- | --- |

b)

nukrypstant nuo [Finansinio reglamento] [213 straipsnio 4 dalies], pasibaigus šio straipsnio 3 dalies a punkte nurodytam sudarymo etapui, atidėjiniai kasmet nepildomi, kol nepanaudojama ta valstybės narės skyriaus ES garantijos dalis,

| c) | Komisija nedelsdama informuoja valstybę narę, jeigu dėl reikalavimų mokėti pagal tą valstybės narės skyriaus ES garantijos dalį tos ES garantijos dalies atidėjinių lygis sumažėja iki mažiau nei 20 proc. pradinio atidėjinių lygio, |
| --- | --- |

c)

Komisija nedelsdama informuoja valstybę narę, jeigu dėl reikalavimų mokėti pagal tą valstybės narės skyriaus ES garantijos dalį tos ES garantijos dalies atidėjinių lygis sumažėja iki mažiau nei 20 proc. pradinio atidėjinių lygio,

| d) | ▌ |
| --- | --- |

d)

▌

III SKYRIUS

III SKYRIUS

ES GARANTIJA

ES GARANTIJA

10 straipsnis

ES garantija

1.   ES garantija įgyvendinantiesiems partneriams
  naudojantis „InvestEU“ fondu
  suteikiama pagal [Finansinio reglamento] [219 straipsnio 1 dalį] ir valdoma pagal [Finansinio reglamento] [X antraštinę dalį].
  ES garantija yra neatšaukiama, besąlyginė ir išmokama pagal pirmą pareikalavimą reikalavimus atitinkančioms sandorio šalims finansavimo ir investavimo operacijoms, kurioms taikomas šis reglamentas, o jos kaina apskaičiuojama išimtinai pagal susijusių operacijų charakteristikas ir rizikos profilį, tinkamai atsižvelgiant į tų operacijų pobūdį ir numatytų politikos tikslų vykdymą, įskaitant, jei tai tinkamai pagrįsta, galimą specialių lengvatinių sąlygų ir, prireikus, paskatų taikymą, visų pirma tais atvejais, kai:

| a) | dėl nepalankių rinkos sąlygų kiltų kliūčių realizuoti perspektyvų projektą; |
| --- | --- |

a)

dėl nepalankių rinkos sąlygų kiltų kliūčių realizuoti perspektyvų projektą;

| b) | būtina palengvinti investavimo platformų steigimą arba projektų finansavimą sektoriuose ar srityse, kuriose yra didelis rinkos nepakankamumas ir (arba) neoptimali investavimo aplinka. |
| --- | --- |

b)

būtina palengvinti investavimo platformų steigimą arba projektų finansavimą sektoriuose ar srityse, kuriose yra didelis rinkos nepakankamumas ir (arba) neoptimali investavimo aplinka.

Be to, pagal ES garantiją numatoma:

| a) | tvirtas mechanizmas, suteikiantis galimybę greitai pasinaudoti garantija; |
| --- | --- |

a)

tvirtas mechanizmas, suteikiantis galimybę greitai pasinaudoti garantija;

| b) | laikotarpis, kuris atitiktų galutinį paskutinės galutinio paramos gavėjo gautinos sumos mokėjimo terminą; |
| --- | --- |

b)

laikotarpis, kuris atitiktų galutinį paskutinės galutinio paramos gavėjo gautinos sumos mokėjimo terminą;

| c) | atitinkama rizikos ir garantijų portfelio stebėsena; |
| --- | --- |

c)

atitinkama rizikos ir garantijų portfelio stebėsena;

| d) | patikimas mechanizmas numatomiems pinigų srautams apskaičiuoti, kai jais naudojamasi; |
| --- | --- |

d)

patikimas mechanizmas numatomiems pinigų srautams apskaičiuoti, kai jais naudojamasi;

| e) | atitinkama su rizikos valdymo sprendimais susijusi dokumentacija; |
| --- | --- |

e)

atitinkama su rizikos valdymo sprendimais susijusi dokumentacija;

| f) | tinkamas lankstumas pasirenkant garantijos naudojimo būdą, leidžiantį įgyvendinantiesiems partneriams prireikus ir visų pirma tuomet, jei nėra papildomos garantijų sistemos, tiesiogiai pasinaudoti garantija; |
| --- | --- |

f)

tinkamas lankstumas pasirenkant garantijos naudojimo būdą, leidžiantį įgyvendinantiesiems partneriams prireikus ir visų pirma tuomet, jei nėra papildomos garantijų sistemos, tiesiogiai pasinaudoti garantija;

| g) | visų atitinkamos priežiūros institucijos nustatytų papildomų reikalavimų (jei tokių yra) laikymasis, kad jie galėtų būti laikomi veiksmingu visišku rizikos sumažinimu. |
| --- | --- |

g)

visų atitinkamos priežiūros institucijos nustatytų papildomų reikalavimų (jei tokių yra) laikymasis, kad jie galėtų būti laikomi veiksmingu visišku rizikos sumažinimu.

1a.
     
  ES garantija pagal ES skyrių skiriama įgyvendinantiesiems partneriams. Bent 75 proc. ES garantijos pagal ES skyrių skiriama EIB grupei. 75 proc. ES garantijos viršijančios sumos gali būti paskirtos EIB grupei tuo atveju, jei nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai arba įstaigos negali iki galo panaudoti likusios garantijos dalies. Atitinkamai 25 proc. ES garantijos viršijančios sumos gali būti paskirtos kitiems įgyvendinantiesiems partneriams, jeigu EIB grupė negali iki galo panaudoti savo garantijos dalies. Nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai arba įstaigos gali visapusiškai pasinaudoti ES garantija ir tuo atveju, jei jie nusprendžia ją gauti per EIB grupę arba Europos investicijų fondą.

2.   Parama suteikiant ES garantiją gali būti skiriama finansavimo ir investavimo operacijoms, kurioms taikomas šis reglamentas, investavimo laikotarpiu, kuris baigiasi 2027 m. gruodžio 31 d. Įgyvendinančiojo partnerio ir galutinio gavėjo, finansų tarpininko ar bet kurio kito subjekto, nurodyto 13 straipsnio 1 dalies a punkte, sudaromos sutartys pasirašomos iki 2028 m. gruodžio 31 d.

11 straipsnis

Reikalavimus atitinkančios finansavimo ir investavimo operacijos

1.   „InvestEU“ fondas remia tik tas
  viešas ir privačias
  finansavimo ir investavimo operacijas, kurios:

| a) | atitinka [Finansinio reglamento] [209 straipsnio 2 dalies a–e punktuose] nustatytas sąlygas
  ir
  papildomumo reikalavimą, nustatytą
  šio
  reglamento
  7a
  straipsnyje, ir tam tikrais atvejais didina privačiojo sektoriaus investicijas pagal [Finansinio reglamento] [209 straipsnio 2 dalies d punktą]; |
| --- | --- |

a)

atitinka [Finansinio reglamento] [209 straipsnio 2 dalies a–e punktuose] nustatytas sąlygas
  ir
  papildomumo reikalavimą, nustatytą
  šio
  reglamento
  7a
  straipsnyje, ir tam tikrais atvejais didina privačiojo sektoriaus investicijas pagal [Finansinio reglamento] [209 straipsnio 2 dalies d punktą];

| b) | padeda siekti Sąjungos politikos tikslų
  , juos papildo ir atitinka
  ir yra priskiriamos prie šio reglamento II priede išvardytų sričių, kuriose pagal atitinkamą liniją galima vykdyti finansavimo ir investavimo operacijas, ir |
| --- | --- |

b)

padeda siekti Sąjungos politikos tikslų
  , juos papildo ir atitinka
  ir yra priskiriamos prie šio reglamento II priede išvardytų sričių, kuriose pagal atitinkamą liniją galima vykdyti finansavimo ir investavimo operacijas, ir

| c) | atitinka investavimo gaires. |
| --- | --- |

c)

atitinka investavimo gaires.

2.   Be Sąjungoje vykdomų projektų, „InvestEU“ fondas, vykdydamas finansavimo ir investavimo operacijas, gali remti šiuos projektus ir operacijas:

| a) | ▌projektus, vykdomus subjektų, esančių arba įsisteigusių vienoje ar daugiau valstybių narių, ir apimančius vieną ar daugiau trečiųjų valstybių, įskaitant stojančiąsias valstybes, šalis kandidates ir potencialias šalis kandidates, šalis, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, taip pat Europos ekonominės erdvės ar Europos laisvosios prekybos asociacijos šalis arba užjūrio šalis ir teritorijas, nustatytas SESV II priede, arba asocijuotąsias trečiąsias valstybes, neatsižvelgiant į tai, ar esama partnerių tose trečiosiose valstybėse arba užjūrio šalyse ar teritorijose; |
| --- | --- |

a)

▌projektus, vykdomus subjektų, esančių arba įsisteigusių vienoje ar daugiau valstybių narių, ir apimančius vieną ar daugiau trečiųjų valstybių, įskaitant stojančiąsias valstybes, šalis kandidates ir potencialias šalis kandidates, šalis, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, taip pat Europos ekonominės erdvės ar Europos laisvosios prekybos asociacijos šalis arba užjūrio šalis ir teritorijas, nustatytas SESV II priede, arba asocijuotąsias trečiąsias valstybes, neatsižvelgiant į tai, ar esama partnerių tose trečiosiose valstybėse arba užjūrio šalyse ar teritorijose;

| b) | finansavimo ir investavimo operacijas 5 straipsnyje nurodytose valstybėse, kurios prisidėjo prie konkretaus finansinio produkto. |
| --- | --- |

b)

finansavimo ir investavimo operacijas 5 straipsnyje nurodytose valstybėse, kurios prisidėjo prie konkretaus finansinio produkto.

3.   „InvestEU“ fondas gali remti finansavimo ir investavimo operacijas, kuriomis teikiamos lėšos gavėjams, kurie yra teisės subjektai, įsteigti bet kurioje iš toliau nurodytų valstybių:

| a) | valstybėje narėje arba su ja susijusioje užjūrio šalyje ar teritorijoje; |
| --- | --- |

a)

valstybėje narėje arba su ja susijusioje užjūrio šalyje ar teritorijoje;

| b) | valstybėje arba teritorijoje, kuri pagal 5 straipsnį yra programos „InvestEU“ asocijuotoji trečioji valstybė arba teritorija; |
| --- | --- |

b)

valstybėje arba teritorijoje, kuri pagal 5 straipsnį yra programos „InvestEU“ asocijuotoji trečioji valstybė arba teritorija;

| c) | tam tikrais atvejais trečiojoje valstybėje, nurodytoje 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

c)

tam tikrais atvejais trečiojoje valstybėje, nurodytoje 2 dalies a punkte;

| d) | kitose valstybėse, jei reikia finansuoti projektą valstybėje arba teritorijoje, nurodytoje a–c punktuose. |
| --- | --- |

d)

kitose valstybėse, jei reikia finansuoti projektą valstybėje arba teritorijoje, nurodytoje a–c punktuose.

12 straipsnis

Įgyvendinančiųjų partnerių atranka

1.   Komisija pagal [Finansinio reglamento] [154 straipsnį] iš reikalavimus atitinkančių garantijos šalių atrenka įgyvendinančiuosius partnerius arba jų grupę, kaip nurodyta šios dalies antroje pastraipoje.

ES skyriaus atveju reikalavimus atitinkančios garantijos šalys yra išreiškusios susidomėjimą ir yra pajėgios vykdyti finansavimo ir investavimo operacijas
  vienoje ar daugiau valstybių narių arba regionų
  . Įgyvendinantieji partneriai, sudarę grupę, taip pat gali kartu vykdyti finansavimo ir investavimo operacijas
  vienoje ar daugiau valstybių narių arba regionų
  .
  Įgyvendinantieji partneriai, kurių sutartinę atsakomybę riboja atitinkami nacionaliniai įgaliojimai, gali taip pat spręsti rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemas, naudodamiesi atitinkamomis prie vietos sąlygų pritaikytomis palyginamomis priemonėmis.

Atsižvelgiant į projekto užbaigtumo lygį, įgyvendinimo partnerių grupę galima suformuoti bet kuriuo metu ir ji gali būti įvairių sudėčių, kad būtų galima veiksmingai įvykdyti rinkos reikalavimus.

Valstybių narių skyriaus atveju atitinkama valstybė narė įgyvendinančiuoju partneriu gali pasiūlyti vieną ar daugiau reikalavimus atitinkančių garantijos šalių iš tų, kurios išreiškė susidomėjimą pagal 9 straipsnio 3 dalies c punktą.

Jeigu atitinkama valstybė narė nepasiūlo įgyvendinančiojo partnerio, Komisija pagal šios dalies antrą pastraipą renkasi iš įgyvendinančiųjų partnerių, kurie gali vykdyti finansavimo ir investavimo operacijas atitinkamose geografinėse vietovėse.

2.   Atrinkdama įgyvendinančiuosius partnerius, Komisija užtikrina, kad „InvestEU“ fondo lėšomis finansuojamas finansinių produktų portfelis:

| a) | maksimaliai padidintų 3 straipsnyje nustatytų tikslų aprėptį; |
| --- | --- |

a)

maksimaliai padidintų 3 straipsnyje nustatytų tikslų aprėptį;

| b) | maksimaliai padidintų ES garantijos poveikį, naudojant įgyvendinančiojo partnerio skirtus nuosavus išteklius; |
| --- | --- |

b)

maksimaliai padidintų ES garantijos poveikį, naudojant įgyvendinančiojo partnerio skirtus nuosavus išteklius;

| c) | tam tikrais atvejais maksimaliai padidintų privačiojo sektoriaus investicijas; |
| --- | --- |

c)

tam tikrais atvejais maksimaliai padidintų privačiojo sektoriaus investicijas;

| d) | užtikrintų geografinę diversifikaciją
  ir sudarytų galimybę finansuoti mažesnius projektus
  ; |
| --- | --- |

d)

užtikrintų geografinę diversifikaciją
  ir sudarytų galimybę finansuoti mažesnius projektus
  ;

| e) | užtikrintų pakankamą rizikos diversifikaciją; |
| --- | --- |

e)

užtikrintų pakankamą rizikos diversifikaciją;

| f) | skatintų diegti novatoriškus finansinius ir rizikos sprendimus, kad būtų sprendžiamos rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos problemos; |
| --- | --- |

f)

skatintų diegti novatoriškus finansinius ir rizikos sprendimus, kad būtų sprendžiamos rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos problemos;

| fa) | užtikrintų papildomumą. |
| --- | --- |

fa)

užtikrintų papildomumą.

3.   Atrinkdama įgyvendinančiuosius partnerius, Komisija taip pat atsižvelgia į:

| a) | galimas išlaidas ir atlyginimą į Sąjungos biudžetą; |
| --- | --- |

a)

galimas išlaidas ir atlyginimą į Sąjungos biudžetą;

| b) | įgyvendinančiojo partnerio gebėjimą visapusiškai vykdyti [Finansinio reglamento] [
  155 straipsnio 2 dalies ir 155 straipsnio 3 dalies
  ] reikalavimus, susijusius su mokesčių vengimu, mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu, pinigų plovimu, teroristų finansavimu ir nebendradarbiaujančiomis šalimis ir teritorijomis; |
| --- | --- |

b)

įgyvendinančiojo partnerio gebėjimą visapusiškai vykdyti [Finansinio reglamento] [
  155 straipsnio 2 dalies ir 155 straipsnio 3 dalies
  ] reikalavimus, susijusius su mokesčių vengimu, mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu, pinigų plovimu, teroristų finansavimu ir nebendradarbiaujančiomis šalimis ir teritorijomis;

| ba) | įgyvendinančiojo partnerio gebėjimą įvertinti finansavimo ir investavimo operacijas pagal tarptautiniu mastu pripažintus socialinio reitingo standartus, ypatingą dėmesį skiriant socialiniam poveikiui ir poveikiui aplinkai; |
| --- | --- |

ba)

įgyvendinančiojo partnerio gebėjimą įvertinti finansavimo ir investavimo operacijas pagal tarptautiniu mastu pripažintus socialinio reitingo standartus, ypatingą dėmesį skiriant socialiniam poveikiui ir poveikiui aplinkai;

| bb) | įgyvendinančiojo partnerio gebėjimą kiekvienos finansavimo ir investavimo operacijos atveju užtikrinti skaidrumą ir galimybę visuomenei susipažinti su informacija; |
| --- | --- |

bb)

įgyvendinančiojo partnerio gebėjimą kiekvienos finansavimo ir investavimo operacijos atveju užtikrinti skaidrumą ir galimybę visuomenei susipažinti su informacija;

| bc) | jei taikoma, įgyvendinančiojo partnerio gebėjimą valdyti finansines priemones pasinaudojant anksčiau įgyta patirtimi finansinių priemonių srityje ir su valdymo institucijomis, nurodytomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) 2018/1046
   (1a)

  . |
| --- | --- |

bc)

jei taikoma, įgyvendinančiojo partnerio gebėjimą valdyti finansines priemones pasinaudojant anksčiau įgyta patirtimi finansinių priemonių srityje ir su valdymo institucijomis, nurodytomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) 2018/1046
   (1a)

  .

4.   Nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai arba institucijos gali būti pasirinkti kaip įgyvendinantieji partneriai, jei jie atitinka šiame straipsnyje ir 14 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nustatytus reikalavimus.

13 straipsnis

Reikalavimus atitinkančio finansavimo rūšys

1.   ES garantija gali būti naudojama šių rūšių finansavimo, kurį teikia įgyvendinantieji partneriai, rizikai padengti:

| a) | tiesiogiai arba netiesiogiai per finansų tarpininkus, fondus, investavimo platformas ar kitas priemones galutiniams gavėjams teikiamų paskolų, garantijų, priešpriešinių garantijų, kapitalo rinkos priemonių, bet kokių kitų finansavimo formų ar kredito vertės didinimo priemonių, įskaitant subordinuotąją skolą arba investicijas į nuosavą ar kvazi-nuosavą kapitalą; |
| --- | --- |

a)

tiesiogiai arba netiesiogiai per finansų tarpininkus, fondus, investavimo platformas ar kitas priemones galutiniams gavėjams teikiamų paskolų, garantijų, priešpriešinių garantijų, kapitalo rinkos priemonių, bet kokių kitų finansavimo formų ar kredito vertės didinimo priemonių, įskaitant subordinuotąją skolą arba investicijas į nuosavą ar kvazi-nuosavą kapitalą;

| b) | įgyvendinančiojo partnerio teikiamo finansavimo arba garantijų kitai finansų įstaigai, kad pastaroji galėtų vykdyti a punkte nurodytą finansavimo veiklą. |
| --- | --- |

b)

įgyvendinančiojo partnerio teikiamo finansavimo arba garantijų kitai finansų įstaigai, kad pastaroji galėtų vykdyti a punkte nurodytą finansavimo veiklą.

Kad būtų suteikta ES garantija, šios dalies pirmos pastraipos a ir b punktuose nurodytos finansavimo priemonės suteikiamos, įsigyjamos ar išleidžiamos 11 straipsnio 1 dalyje nurodytoms finansavimo arba investavimo operacijoms, jeigu įgyvendinančiojo partnerio finansavimas suteiktas pagal finansavimo susitarimą arba sandorį, kurį įgyvendinantysis partneris pasirašė arba sudarė po to, kai buvo pasirašytas Komisijos ir įgyvendinančiojo partnerio susitarimas dėl garantijos, kurio galiojimas nesibaigė ar kuris nebuvo nutrauktas.

2.   Finansavimo ir investavimo operacijoms, vykdomoms per fondus ar kitas tarpines struktūras, taikoma ES garantija pagal nuostatas, kurios turi būti išdėstytos investavimo gairėse, net jei tokia struktūra investuoja tik nedidelę dalį savo investicijų ne Sąjungoje arba 11 straipsnio 2 dalyje nurodytose valstybėse arba į turtą, kuris nėra šio reglamento reikalavimus atitinkantis turtas.

14 straipsnis

Susitarimai dėl garantijos

1.   Komisija su kiekvienu įgyvendinančiuoju partneriu sudaro susitarimą dėl ES garantijos suteikimo pagal šio reglamento reikalavimus, o šios garantijos suma turi neviršyti Komisijos nustatytos sumos.

Jeigu įgyvendinantieji partneriai suformuoja 12 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytą grupę, Komisija ir kiekvienas grupei priklausantis įgyvendinantysis partneris arba vienas įgyvendinantysis partneris grupės vardu sudaro vieną susitarimą dėl garantijos.

2.   Į susitarimus dėl garantijos visų pirma įtraukiamos šios nuostatos:

| a) | nuostatos dėl finansinio įnašo, kurį turi pateikti įgyvendinantysis partneris, sumos ir sąlygų; |
| --- | --- |

a)

nuostatos dėl finansinio įnašo, kurį turi pateikti įgyvendinantysis partneris, sumos ir sąlygų;

| b) | finansavimo arba garantijų, kurias įgyvendinantysis partneris turi suteikti kitam įgyvendinimo procese dalyvaujančiam teisės subjektui, jei toks yra, sąlygos; |
| --- | --- |

b)

finansavimo arba garantijų, kurias įgyvendinantysis partneris turi suteikti kitam įgyvendinimo procese dalyvaujančiam teisės subjektui, jei toks yra, sąlygos;

| c) | išsamios ES garantijos suteikimo taisyklės, laikantis 16 straipsnio, įskaitant jos aprėpties taikymą specialių rūšių priemonių portfeliams ir atitinkamus įvykius, dėl kurių gali būti reikalaujama mokėti pagal ES garantiją; |
| --- | --- |

c)

išsamios ES garantijos suteikimo taisyklės, laikantis 16 straipsnio, įskaitant jos aprėpties taikymą specialių rūšių priemonių portfeliams ir atitinkamus įvykius, dėl kurių gali būti reikalaujama mokėti pagal ES garantiją;

| d) | nuostatos dėl atlyginimo už rizikos prisiėmimą, kuris turi būti paskirstytas proporcingai Sąjungos ir įgyvendinančiojo partnerio atitinkamai prisiimtos rizikos daliai; |
| --- | --- |

d)

nuostatos dėl atlyginimo už rizikos prisiėmimą, kuris turi būti paskirstytas proporcingai Sąjungos ir įgyvendinančiojo partnerio atitinkamai prisiimtos rizikos daliai;

| e) | mokėjimo sąlygos; |
| --- | --- |

e)

mokėjimo sąlygos;

| f) | nuostatos dėl įgyvendinančiojo partnerio įsipareigojimo sutikti su Komisijos ir Investicijų komiteto sprendimais dėl ES garantijos naudojimo siūlomai finansavimo ar investavimo operacijai vykdyti, nepažeidžiant įgyvendinančiojo partnerio teisės priimti sprendimą dėl siūlomos operacijos be ES garantijos; |
| --- | --- |

f)

nuostatos dėl įgyvendinančiojo partnerio įsipareigojimo sutikti su Komisijos ir Investicijų komiteto sprendimais dėl ES garantijos naudojimo siūlomai finansavimo ar investavimo operacijai vykdyti, nepažeidžiant įgyvendinančiojo partnerio teisės priimti sprendimą dėl siūlomos operacijos be ES garantijos;

| g) | nuostatos ir procedūros, susijusios su išmokėtų sumų išieškojimu, kuris turi būti pavestas įgyvendinančiajam partneriui; |
| --- | --- |

g)

nuostatos ir procedūros, susijusios su išmokėtų sumų išieškojimu, kuris turi būti pavestas įgyvendinančiajam partneriui;

| h) | nuostatos dėl finansinių ir veiklos ataskaitų teikimo ir pagal ES garantiją vykdomų operacijų stebėsenos; |
| --- | --- |

h)

nuostatos dėl finansinių ir veiklos ataskaitų teikimo ir pagal ES garantiją vykdomų operacijų stebėsenos;

| i) | nuostatos dėl pagrindinių veiklos rodiklių, visų pirma susijusių su ES garantijos naudojimu, atitiktimi 3, 7 ir 11 straipsniuose nustatytiems tikslams ir kriterijams ir privataus kapitalo sutelkimu; |
| --- | --- |

i)

nuostatos dėl pagrindinių veiklos rodiklių, visų pirma susijusių su ES garantijos naudojimu, atitiktimi 3, 7 ir 11 straipsniuose nustatytiems tikslams ir kriterijams ir privataus kapitalo sutelkimu;

| j) | kai taikoma, nuostatos ir procedūros, susijusios su derinimo operacijomis; |
| --- | --- |

j)

kai taikoma, nuostatos ir procedūros, susijusios su derinimo operacijomis;

| k) | kitos atitinkamos nuostatos, kuriomis laikomasi [Finansinio reglamento] [X antraštinės dalies] reikalavimų. |
| --- | --- |

k)

kitos atitinkamos nuostatos, kuriomis laikomasi [Finansinio reglamento] [X antraštinės dalies] reikalavimų.

3.   Susitarime dėl garantijos taip pat numatoma, kad Sąjungai priskirtinas atlyginimas dėl finansavimo ir investavimo operacijų, kurioms taikomas šis reglamentas, vykdymo turi būti pateikiamas atskaičius mokėjimus pagal reikalavimą mokėti pagal ES garantiją.

4.   Be to, susitarime dėl garantijos numatoma, kad bet kokia įgyvendinančiajam partneriui mokėtina su ES garantija susijusi suma atskaitoma iš bendros įgyvendinančiojo partnerio Sąjungai dėl finansavimo ir investavimo operacijų, kurioms taikomas šis reglamentas, vykdymo mokėtinos atlyginimo, pajamų ir grąžinimų sumos. Jeigu šios sumos nepakanka įgyvendinančiajam partneriui pagal 15 straipsnio 3 dalį mokėtinai sumai padengti, likusi suma imama iš ES garantijos atidėjinių.

5.   Jei susitarimas dėl garantijos sudaromas valstybės narės skyriuje, susitarime gali būti numatyta, kad valstybės narės arba atitinkamų regionų atstovai dalyvautų stebint, kaip įgyvendinamas susitarimas dėl garantijos.

15 straipsnis

ES garantijos naudojimo reikalavimai

1.   ES garantija suteikiama įsigaliojus su atitinkamu įgyvendinančiuoju partneriu sudarytam susitarimui dėl garantijos.

2.   Finansavimo ir investavimo operacijoms ES garantija suteikiama tik tuomet, jei jos atitinka šiame reglamente ir atitinkamose investavimo gairėse nustatytus kriterijus ir jei Investicijų komitetas padarė išvadą, kad jos atitinka reikalavimus, kad joms būtų skirta parama suteikiant ES garantiją. Įgyvendinantieji partneriai išlieka atsakingi už tai, kad būtų užtikrinta, jog finansavimo ir investavimo operacijos atitiktų šį reglamentą ir atitinkamas investavimo gaires.

3.   Komisija įgyvendinančiajam partneriui nedengia jokių administracinių išlaidų ar mokesčių, susijusių su finansavimo ir investavimo operacijų pagal ES garantiją įgyvendinimu, nebent dėl politikos tikslų, kurių siekiama įgyvendinamu finansiniu produktu, pobūdžio įgyvendinantysis partneris gali įrodyti, kad reikia taikyti išimtį. Tokių išlaidų padengimas nustatomas susitarime dėl garantijos ir atitinka [Finansinio reglamento] [209 straipsnio 2 dalies g punktą].

4.   Be to, įgyvendinantysis partneris gali naudoti ES garantiją atitinkamai daliai išieškojimo išlaidų, nebent jos būtų išskaičiuotos iš pajamų, gautų iš išieškojimo, pagal 14 straipsnio 4 dalį.

16 straipsnis

ES garantijos aprėptis ir sąlygos

1.   Atlyginimas už prisiimamą riziką paskirstomas Sąjungai ir įgyvendinančiajam partneriui proporcingai jų atitinkamai prisiimtos finansavimo ir investavimo operacijų portfelio arba, kai taikoma, atskirų operacijų rizikos daliai
  ir yra sietinas tik su susijusių operacijų ypatybėmis ir rizikos profiliu
  . Įgyvendinantysis partneris pats prisiima atitinkamą riziką, susijusią su finansavimo ir investavimo operacijomis, kurioms suteikta ES garantija, nebent išimtiniu atveju, kai politikos tikslai, kurių siekiama įgyvendinamu finansiniu produktu, yra tokio pobūdžio, kad įgyvendinantysis partneris pagrįstai negalėjo prisidėti savo pajėgumu prisiimti riziką.

2.   ES garantija padengia:

| a) | 13 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų skolos produktų atveju:






  i) | pagrindinę sumą ir visas laikantis finansavimo operacijų sąlygų iki įsipareigojimų neįvykdymo momento įgyvendinančiajam partneriui mokėtinas, bet nesumokėtas palūkanas ir sumas; subordinuotosios skolos atveju įsipareigojimų neįvykdymo įvykiu laikomas atidėjimas, sumažinimas arba reikalaujamas investavimo nutraukimas; |
| --- | --- | --- |

a)

13 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų skolos produktų atveju:

i)

pagrindinę sumą ir visas laikantis finansavimo operacijų sąlygų iki įsipareigojimų neįvykdymo momento įgyvendinančiajam partneriui mokėtinas, bet nesumokėtas palūkanas ir sumas; subordinuotosios skolos atveju įsipareigojimų neįvykdymo įvykiu laikomas atidėjimas, sumažinimas arba reikalaujamas investavimo nutraukimas;

| ii) | restruktūrizavimo nuostolius; |
| --- | --- |

ii)

restruktūrizavimo nuostolius;

| iii) | nuostolius, susidarančius dėl valiutų, išskyrus euro, kursų svyravimų rinkose, kuriose ilgalaikio apsidraudimo galimybės yra ribotos; |
| --- | --- |

iii)

nuostolius, susidarančius dėl valiutų, išskyrus euro, kursų svyravimų rinkose, kuriose ilgalaikio apsidraudimo galimybės yra ribotos;

| b) | 13 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų investicijų į nuosavą kapitalą arba kvazi-nuosavą kapitalą atveju – investuotas sumas ir su jomis susijusias finansavimo sąnaudas bei nuostolius, susidarančius dėl valiutų, išskyrus euro, kursų svyravimų; |
| --- | --- |

b)

13 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų investicijų į nuosavą kapitalą arba kvazi-nuosavą kapitalą atveju – investuotas sumas ir su jomis susijusias finansavimo sąnaudas bei nuostolius, susidarančius dėl valiutų, išskyrus euro, kursų svyravimų;

| c) | 13 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyto įgyvendinančiojo partnerio kitam teisės subjektui teikiamo finansavimo arba garantijų atveju – panaudotas sumas ir su jomis susijusias finansavimo išlaidas. |
| --- | --- |

c)

13 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyto įgyvendinančiojo partnerio kitam teisės subjektui teikiamo finansavimo arba garantijų atveju – panaudotas sumas ir su jomis susijusias finansavimo išlaidas.

3.   Jeigu Sąjunga įgyvendinančiajam partneriui pareikalavus išmoka sumą pagal ES garantiją, jai perleidžiamos visos atitinkamos likusios galioti įgyvendinančiojo partnerio teisės, susijusios su finansavimo ir investavimo operacijomis, kurioms taikyta ES garantija.

Įgyvendinantysis partneris Sąjungos naudai vykdo perleistų sumų išieškojimą ir atlygina Sąjungai iš susigrąžintų lėšų.

IV SKYRIUS

IV SKYRIUS

VALDYMAS

VALDYMAS

16a straipsnis

Valdančioji taryba

1.
     
  „InvestEU“ fondą valdo valdančioji taryba, kuri ES garantijos naudojimo tikslais, laikydamasi 3 straipsnyje išdėstytų bendrų tikslų, nustato:

| a) | „InvestEU“ fondo strateginę kryptį; |
| --- | --- |

a)

„InvestEU“ fondo strateginę kryptį;

| b) | „InvestEU“ fondo veikimui būtiną veiklos politiką ir procedūras; |
| --- | --- |

b)

„InvestEU“ fondo veikimui būtiną veiklos politiką ir procedūras;

| c) | operacijoms su investavimo platformomis taikytinas taisykles. |
| --- | --- |

c)

operacijoms su investavimo platformomis taikytinas taisykles.

2.
     
  Valdančioji taryba:

| a) | susideda iš šešių narių:










  i) | tris narius skiria Komisija; |
| --- | --- | --- |

a)

susideda iš šešių narių:

i)

tris narius skiria Komisija;

| ii) | vieną narį skiria EIB grupė; |
| --- | --- |

ii)

vieną narį skiria EIB grupė;

| iii) | vieną narį iš įgyvendinančiųjų partnerių atstovų skiria patariamoji taryba. Tas narys nėra EIB grupės atstovas; |
| --- | --- |

iii)

vieną narį iš įgyvendinančiųjų partnerių atstovų skiria patariamoji taryba. Tas narys nėra EIB grupės atstovas;

| iv) | vieną ekspertą skiria Europos Parlamentas. Tas ekspertas nesiekia gauti nurodymų iš Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ar agentūrų, kurios nors valstybės narės vyriausybės ar kitų viešųjų ar privačiųjų įstaigų, jų nurodymais nesivadovauja ir veiklą vykdo visiškai nepriklausomai. Ekspertas savo pareigas vykdo nešališkai ir atsižvelgdamas į „InvestEU“ fondo interesus; |
| --- | --- |

iv)

vieną ekspertą skiria Europos Parlamentas. Tas ekspertas nesiekia gauti nurodymų iš Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ar agentūrų, kurios nors valstybės narės vyriausybės ar kitų viešųjų ar privačiųjų įstaigų, jų nurodymais nesivadovauja ir veiklą vykdo visiškai nepriklausomai. Ekspertas savo pareigas vykdo nešališkai ir atsižvelgdamas į „InvestEU“ fondo interesus;

| b) | iš trijų Komisijos paskirtų narių išrenka pirmininką trejų metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta vieną kartą; |
| --- | --- |

b)

iš trijų Komisijos paskirtų narių išrenka pirmininką trejų metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta vieną kartą;

| c) | aptaria visų narių pozicijas ir kuo labiau į jas atsižvelgia. Jei nariai negali susitarti dėl bendros pozicijos, valdančioji taryba sprendimus priima savo narių balsų dauguma. Valdančiosios tarybos posėdžių protokoluose išsamiai išdėstomos visų narių pozicijos. |
| --- | --- |

c)

aptaria visų narių pozicijas ir kuo labiau į jas atsižvelgia. Jei nariai negali susitarti dėl bendros pozicijos, valdančioji taryba sprendimus priima savo narių balsų dauguma. Valdančiosios tarybos posėdžių protokoluose išsamiai išdėstomos visų narių pozicijos.

3.
     
  Valdančioji taryba pasiūlo Komisijai I priede nurodytų sumų paskirstymo pakeitimus.

4.
     
  Valdančioji taryba nuolat konsultuojasi su susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis, visų pirma su bendrais investuotojais, valdžios institucijomis, ekspertais, švietimo, mokymo ir mokslinių tyrimų įstaigomis, filantropinėmis organizacijomis, atitinkamais socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės atstovais dėl investicijų politikos, kuri vykdoma pagal šį reglamentą, krypties ir įgyvendinimo.

5.
     
  Išsamūs valdančiosios tarybos posėdžių protokolai skelbiami viešai iš karto po to, kai valdančioji taryba juos patvirtina.

17 straipsnis

Patariamoji taryba

1.   Komisijai
  ir valdančiajai tarybai
  pataria patariamoji taryba ▌.

1a. Patariamoji taryba stengiasi užtikrinti lyčių pusiausvyrą ir ją sudaro:

| a) | vienas kiekvieno įgyvendinančiojo partnerio atstovas; |
| --- | --- |

a)

vienas kiekvieno įgyvendinančiojo partnerio atstovas;

| b) | vienas kiekvienos valstybės narės atstovas; |
| --- | --- |

b)

vienas kiekvienos valstybės narės atstovas;

| c) | vienas EIB grupės atstovas; |
| --- | --- |

c)

vienas EIB grupės atstovas;

| d) | vienas Komisijos atstovas; |
| --- | --- |

d)

vienas Komisijos atstovas;

| e) | po vieną Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto paskirtą ekspertą kiekvienai politikos krypčiai; |
| --- | --- |

e)

po vieną Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto paskirtą ekspertą kiekvienai politikos krypčiai;

| f) | vienas Regionų komiteto paskirtas ekspertas. |
| --- | --- |

f)

vienas Regionų komiteto paskirtas ekspertas.

2.   ▌

3.   ▌

4.   
  Patariamajai tarybai
  pirmininkauja Komisijos atstovas.
  EIB grupės
  atstovas
  yra pirmininko pavaduotojas
  .

▌

Patariamoji taryba posėdžiauja reguliariai ir ne rečiau kaip du kartus per metus; į posėdžius ji renkasi pirmininko prašymu. ▌

Išsamūs patariamosios tarybos posėdžių protokolai skelbiami viešai iš karto po to, kai patariamoji taryba juos patvirtina.

Komisija nustato veiklos taisykles ir procedūras ir vadovauja patariamosios tarybos sekretoriatui.

5.   Patariamoji taryba:

▌

| a) | teikia konsultacijas apie finansinių produktų, kuriuos reikia įgyvendinti pagal šį reglamentą, kūrimą; |
| --- | --- |

a)

teikia konsultacijas apie finansinių produktų, kuriuos reikia įgyvendinti pagal šį reglamentą, kūrimą;

| b) | Komisijai
  ir valdančiajai tarybai
  teikia konsultacijas rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos bei rinkos sąlygų klausimais;
  ▌ |
| --- | --- |

b)

Komisijai
  ir valdančiajai tarybai
  teikia konsultacijas rinkos nepakankamumo ir neoptimalios investavimo aplinkos bei rinkos sąlygų klausimais;

▌

| c) | informuoja valstybes nares apie „InvestEU“ fondo įgyvendinimą
  pagal kiekvieną politikos liniją
  ; |
| --- | --- |

c)

informuoja valstybes nares apie „InvestEU“ fondo įgyvendinimą
  pagal kiekvieną politikos liniją
  ;

| d) | keičiasi nuomonėmis su valstybėmis narėmis apie rinkos pokyčius ir dalijasi geriausia patirtimi. |
| --- | --- |

d)

keičiasi nuomonėmis su valstybėmis narėmis apie rinkos pokyčius ir dalijasi geriausia patirtimi.

17a straipsnis

Rizikos vertinimo metodika

Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nuostatomis dėl rizikos vertinimo metodikos nustatymo. Rizikos vertinimo metodika rengiama glaudžiai bendradarbiaujant su EIB grupe ir kitais įgyvendinimo parneriais ir apima:

| a) | rizikos vertinimo klasifikaciją, siekiant užtikrinti nuoseklų standartinį visų operacijų tvarkymą nepriklausomai nuo įstaigos tarpininkės; |
| --- | --- |

a)

rizikos vertinimo klasifikaciją, siekiant užtikrinti nuoseklų standartinį visų operacijų tvarkymą nepriklausomai nuo įstaigos tarpininkės;

| b) | metodiką, pagal kurią vertinama vertės pokyčio rizika ir įsipareigojimų nevykdymo tikimybė, remiantis aiškiais statistiniais metodais, įskaitant aplinkosauginius, socialinius ir valdymo (ASV) kriterijus; |
| --- | --- |

b)

metodiką, pagal kurią vertinama vertės pokyčio rizika ir įsipareigojimų nevykdymo tikimybė, remiantis aiškiais statistiniais metodais, įskaitant aplinkosauginius, socialinius ir valdymo (ASV) kriterijus;

| c) | metodą, pagal kurį vertinama pozicija esant įsipareigojimų neįvykdymui ir nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo, atsižvelgiant į finansavimo vertę, su projektu susijusią riziką, grąžinimo terminus, užstatus ir kitus susijusius rodiklius. |
| --- | --- |

c)

metodą, pagal kurį vertinama pozicija esant įsipareigojimų neįvykdymui ir nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo, atsižvelgiant į finansavimo vertę, su projektu susijusią riziką, grąžinimo terminus, užstatus ir kitus susijusius rodiklius.

17b straipsnis

Rezultatų suvestinė

1.
     
  Vertindamas investicijų, kurios galbūt bus remiamos ES garantija, kokybę ir patikimumą, kiekvienas įgyvendinantysis partneris naudoja rodiklių suvestinę (rezultatų suvestinę). Rezultatų suvestinė užtikrina nepriklausomą, skaidrų ir suderintą galimo arba realaus ES garantijos naudojimo vertinimą.

2.
     
  Kiekvienas įgyvendinantysis partneris pildo siūlomo finansavimo ir investicijų operacijų rezultatų suvestinę. Jei investavimo operacijas siūlo keli įgyvendinantieji partneriai, rezultatų suvestinę bendrai pildo visi susiję įgyvendinantieji partneriai.

3.
     
  Rezultatų suvestinėje visų pirma įvertinama:

| a) | siūlomų finansavimo ir investavimo operacijų rizikos profilis, nustatytas taikant 17a straipsnyje nurodytą rizikos vertinimo metodiką; |
| --- | --- |

a)

siūlomų finansavimo ir investavimo operacijų rizikos profilis, nustatytas taikant 17a straipsnyje nurodytą rizikos vertinimo metodiką;

| b) | nauda galutiniams gavėjams; |
| --- | --- |

b)

nauda galutiniams gavėjams;

| c) | Sąjungos įsipareigojimų dėl JT darnaus vystymosi tikslų, Paryžiaus klimato susitarimo, Europos socialinių teisių ramsčio ir Pagrindinių teisių chartijos laikymasis; |
| --- | --- |

c)

Sąjungos įsipareigojimų dėl JT darnaus vystymosi tikslų, Paryžiaus klimato susitarimo, Europos socialinių teisių ramsčio ir Pagrindinių teisių chartijos laikymasis;

| d) | tinkamumo kriterijų laikymasis; |
| --- | --- |

d)

tinkamumo kriterijų laikymasis;

| e) | investavimo operacijos kokybė ir jos indėlis į tvarų augimą ir užimtumą; |
| --- | --- |

e)

investavimo operacijos kokybė ir jos indėlis į tvarų augimą ir užimtumą;

| f) | investavimo operacijos indėlis siekiant programos „InvestEU“ tikslų; |
| --- | --- |

f)

investavimo operacijos indėlis siekiant programos „InvestEU“ tikslų;

| g) | techninis ir finansinis įnašas į projektą; |
| --- | --- |

g)

techninis ir finansinis įnašas į projektą;

| h) | tai, ar pasiūlyta operacija reaguojama į nustatytą rinkos nepakankamumą ar nepakankamo investavimo situacijas. |
| --- | --- |

h)

tai, ar pasiūlyta operacija reaguojama į nustatytą rinkos nepakankamumą ar nepakankamo investavimo situacijas.

4.
     
  Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nustatant išsamias rezultatų suvestinės, kurią turi naudoti įgyvendinantieji partneriai, taisykles.

5.
     
  Komisija, jei reikia, gali teikti pagalbą įgyvendinantiesiems partneriams taikant rizikos vertinimo metodiką ir pildant rezultatų suvestinę. Ji užtikrina, kad vertinimo metodika būtų tinkamai taikoma ir kad Investicijų komitetui pateiktos rezultatų suvestinės būtų aukštos kokybės.

18 straipsnis

▌

19 straipsnis

Investicijų komitetas

1.   Įsteigiamas
  visiškai nepriklausomas
  Investicijų komitetas. Jis:

| a) | nagrinėja įgyvendinančiųjų partnerių pateiktus pasiūlymus suteikti ES garantiją finansavimo ir investavimo operacijoms
  , kurios, Komisijai atlikus patikrinimą, buvo patvirtintos kaip atitinkančios Sąjungos teisę ir politiką
  ; |
| --- | --- |

a)

nagrinėja įgyvendinančiųjų partnerių pateiktus pasiūlymus suteikti ES garantiją finansavimo ir investavimo operacijoms
  , kurios, Komisijai atlikus patikrinimą, buvo patvirtintos kaip atitinkančios Sąjungos teisę ir politiką
  ;

| b) | patikrina, ar jie atitinka šį reglamentą ir atitinkamas investavimo gaires, ypač daug dėmesio skirdamas
  šio
  reglamento
  7a
  straipsnyje nurodytam papildomumo reikalavimui ir [Finansinio reglamento] [209 straipsnio 2 dalies d punkte] nustatytam reikalavimui dėl privačiojo sektoriaus investicijų didinimo
  atitinkamais atvejais
  , ir |
| --- | --- |

b)

patikrina, ar jie atitinka šį reglamentą ir atitinkamas investavimo gaires, ypač daug dėmesio skirdamas
  šio
  reglamento
  7a
  straipsnyje nurodytam papildomumo reikalavimui ir [Finansinio reglamento] [209 straipsnio 2 dalies d punkte] nustatytam reikalavimui dėl privačiojo sektoriaus investicijų didinimo
  atitinkamais atvejais
  , ir

| c) | tikrina, ar finansavimo ir investavimo operacijos, kurioms būtų skiriama parama suteikiant ES garantiją, atitinka visus atitinkamus reikalavimus. |
| --- | --- |

c)

tikrina, ar finansavimo ir investavimo operacijos, kurioms būtų skiriama parama suteikiant ES garantiją, atitinka visus atitinkamus reikalavimus.

2.   Investicijų komitetas į posėdžius renkasi keturių skirtingų sudėčių, atitinkančių 7 straipsnio 1 dalyje nurodytas politikos linijas.

Kiekvienos sudėties Investicijų komitetą sudaro šeši apmokami išorės ekspertai. Ekspertai atrenkami pagal [Finansinio reglamento] [237 straipsnį] ir Komisija juos skiria ne ilgesnei kaip ketverių metų kadencijai. Jų kadencija gali būti pratęsta, tačiau negali būti ilgesnė nei septyneri metai iš viso.
  Valdančioji taryba
  gali nuspręsti pratęsti einančio pareigas Investicijų komiteto nario kadenciją, nesilaikydama šioje dalyje nustatytos tvarkos.

Ekspertai turi turėti aukšto lygio atitinkamos rinkos patirties, susijusios su projektų struktūros formavimu ir finansavimu arba MVĮ ar didesnių įmonių finansavimu.

Investicijų komitetas yra tokios sudėties, kad būtų užtikrinta, kad jis turėtų plačių žinių apie sektorius, kurioms taikomos politikos linijos, nurodytos 7 straipsnio 1 dalyje, ir geografines rinkas Sąjungoje ir kad jame būtų užtikrinta lyčių pusiausvyra.

Keturi nariai turi būti visų keturių sudėčių Investicijų komiteto nuolatiniais nariais. Be to, kiekvienoje iš keturių sudėčių turi būti po du ekspertus, turinčius investavimo į sektorius, kuriems taikoma ta politikos linija, patirties. Bent vienas iš nuolatinių narių turi turėti praktinės patirties tvarių investicijų srityje.
  Valdančioji taryba
  paskiria atitinkamos sudėties Investicijų komiteto narius. Iš savo nuolatinių narių Investicijų komitetas išsirenka pirmininką.

Komisija priima darbo tvarkos taisykles ir
  joje veikia
  Investicijų komiteto
  sekretoriatas. Sekretoriatas taip pat padeda valdančiajai tarybai.

3.   Investicijų komiteto nariai, dalyvaudami šio komiteto veikloje, vykdo savo pareigas nešališkai ir vadovaudamiesi vien tik „InvestEU“ fondo interesais. Jie nesiekia gauti nurodymų iš įgyvendinančiųjų partnerių, Sąjungos institucijų, valstybių narių arba kitų viešųjų ar privačiųjų įstaigų ir jų nurodymais nesivadovauja.

Kiekvieno Investicijų komiteto nario gyvenimo aprašymas ir interesų deklaracija skelbiami viešai ir nuolat atnaujinami. Kiekvienas Investicijų komiteto narys nedelsdamas perduoda Komisijai ir
  valdančiajai tarybai
  visą informaciją, kurios reikia nuolat tikrinant, ar nėra interesų konfliktų.

Valdančioji taryba
  gali pašalinti narį iš pareigų, jeigu jis nesilaiko šioje dalyje nustatytų reikalavimų arba dėl kitų tinkamai pagrįstų priežasčių.

4.   Veikdamas pagal šį straipsnį, Investicijų komitetas
  naudojasi Komisijoje įsikūrusio ir Investicijų komiteto pirmininkui atskaitingo sekretoriato pagalba
  .
  Sekretoriatas tikrina
  įgyvendinančiųjų partnerių
  pateiktų dokumentų, įskaitant standartinę prašymo formą, rezultatų suvestinę
  ir bet
  kokius kitus dokumentus
  , kurie, jo manymu, yra svarbūs,
  išsamumą
  .
  Investicijų komitetas gali prašyti įgyvendinančiojo partnerio pateikti paaiškinimus posėdžių metu arba gali paprašyti pateikti papildomą informaciją per kitą posėdį.
  Bet koks įgyvendinančiojo partnerio atliktas projekto vertinimas, susijęs su finansavimo ar investavimo operacija, kuriai taikoma ES garantija, Investicijų komitetui nėra privalomas.

Atlikdamas pasiūlymų vertinimą ir patikrinimą, Investicijų komitetas naudoja
  17b straipsnyje
  nurodytą rezultatų suvestinę.

5.   Investicijų komiteto išvados priimamos visų narių paprasta balsų dauguma,
  jei į tą paprastą daugumą įeina bent vienas ekspertas.
  Balsams pasiskirsčius po lygiai, Investicijų komiteto pirmininko balsas yra lemiamas.

Investicijų komiteto išvados pritarti paramai finansavimo ir investavimo operacijoms suteikiant ES garantiją yra viešai prieinamos ir jose, be kita ko, pateikiamas pritarimo pagrindimas.
  Jose taip pat nurodomas visuotinis įvertinimas, atliktas remiantis rezultatų suvestine. Kai taikytina, Investicijų komitetas į išvadų, kuriomis pritariama paramai suteikiant ES garantiją, sąrašą įtraukia informaciją apie operacijas, visų pirma operacijos aprašymą ir vykdytojo arba finansų tarpininko tapatybę ir projekto tikslus. Paskelbtose išvadose neturi būti neskelbtinos komercinės informacijos. Su neskelbtina komercine informacija susijusių sprendimų atveju Investicijų komitetas pateikia viešai tokius sprendimus ir informaciją apie projekto vykdytojus arba finansinius tarpininkus atitinkamo finansavimo užbaigimo dieną arbą komercinės paslapties galiojimo pabaigos dieną (pasirenkama ankstesnė iš datų).

Rezultatų suvestinė viešai skelbiama
  prieš tai
  , kai pasirašoma finansavimo arba investavimo operacija arba paprojektis ▌. Paskelbtoje suvestinėje neturi būti neskelbtinos komercinės informacijos ar asmens duomenų, kurie pagal Sąjungos duomenų apsaugos taisykles neturi būti atskleisti.

Investicijų
  komitetas
  du kartus per metus
  perduoda
  Europos Parlamentui ir Tarybai
  išvadų sąrašą ir su visais tais sprendimais susijusias rezultatų suvestines
  .
  Šis perdavimas vykdomas
  laikantis griežtų konfidencialumo reikalavimų.

Investicijų komiteto išvados, kuriomis atmetamas ES garantijos naudojimas, laiku pateikiamos susijusiam įgyvendinančiajam partneriui.

6.   Kai Investicijų komiteto prašoma patvirtinti ES garantijos naudojimą finansavimo arba investavimo operacijai, kuri yra priemonė, programa arba struktūra, kurią sudaro pagrindiniai paprojekčiai, tas patvirtinimas apima pagrindinius paprojekčius, išskyrus atvejus, kai, esant tinkamam pagrindimui, Investicijų komitetas nusprendžia pasilikti teisę juos patvirtinti atskirai.

6a.
     
  Investicijų komitetas, jei mano, kad tai būtina, gali pateikti Komisijai pasiūlymus dėl investavimo gairių pakeitimų.

V SKYRIUS

V SKYRIUS

„InvestEU“ konsultacijų centras

„InvestEU“ konsultacijų centras

20 straipsnis

„InvestEU“ konsultacijų centras

1.   „InvestEU“ konsultacijų centras teikia konsultacinę paramą, susijusią su investicinių projektų nustatymu, rengimu, plėtojimu, struktūros formavimu, viešaisiais pirkimais ir įgyvendinimu, arba stiprina projektų vykdytojų ir finansų tarpininkų gebėjimus įgyvendinti finansavimo ir investavimo operacijas. Parama prireikus gali būti teikiama bet kuriuo projekto gyvavimo ciklo arba remiamo subjekto finansavimo etapu.

Komisija pasirašo susitarimus su EIB grupe ir kitais įgyvendinančiaisiais partneriais, siekdama juos paskirti konsultacijų centro partneriais ir pavesti jiems teikti konsultacinę paramą, nurodytą ankstesnėje pastraipoje, ir 2 dalyje nurodytas paslaugas. Komisija įsteigia vieną bendrą prieigos prie „InvestEU“ konsultacijų centro tašką ir atitinkamam konsultacijų centro parneriui paveda tvarkyti konsultacinės paramos prašymus. Komisija, EIB grupė ir kiti įgyvendinantieji partneriai glaudžiai bendradarbiauja, kad būtų užtikrintas veiksmingumas, sinergija ir veiksminga geografinė paramos aprėptis visoje Sąjungoje, tinkamai atsižvelgiant į esamas struktūras ir veiklą.

„InvestEU“ konsultacijų centras yra kiekvienos politikos linijos, nurodytos 7 straipsnio 1 dalyje, komponentas, apimantis visus tą liniją sudarančius sektorius. Be to, teikiamos ir įvairius sektorius apimančios
  ir gebėjimus stiprinančios
  konsultavimo paslaugos.

2.   „InvestEU“ konsultacijų centras visų pirma teikia šias paslaugas:

| a) | vieno langelio principu veikiančio projekto plėtojimo pagalbos centro paslaugas valdžios institucijoms ir projektų vykdytojams vykdant centralizuotai valdomas Sąjungos programas; |
| --- | --- |

a)

vieno langelio principu veikiančio projekto plėtojimo pagalbos centro paslaugas valdžios institucijoms ir projektų vykdytojams vykdant centralizuotai valdomas Sąjungos programas;

| aa) | skleidžia visą galimą papildomą informaciją apie investavimo gaires ir šių gairių aiškinimą valdžios institucijoms ir projektų vykdytojams; |
| --- | --- |

aa)

skleidžia visą galimą papildomą informaciją apie investavimo gaires ir šių gairių aiškinimą valdžios institucijoms ir projektų vykdytojams;

| b) | prireikus – padeda projektų vykdytojams plėtoti projektus, kad jie atitiktų 3, 7 ir 11 straipsniuose nustatytus tikslus ir tinkamumo kriterijus, taip pat sudaro palankesnes sąlygas nedidelio masto projektams sujungti; tačiau tokia pagalba nedaro įtakos Investicijų komiteto išvadoms dėl ES garantija tokiems projektams teikiamos paramos aprėpties; |
| --- | --- |

b)

prireikus – padeda projektų vykdytojams plėtoti projektus, kad jie atitiktų 3, 7 ir 11 straipsniuose nustatytus tikslus ir tinkamumo kriterijus, taip pat sudaro palankesnes sąlygas nedidelio masto projektams sujungti; tačiau tokia pagalba nedaro įtakos Investicijų komiteto išvadoms dėl ES garantija tokiems projektams teikiamos paramos aprėpties;

| ba) | išnaudoja galimybes pritraukti smulkius projektus ir juos finansuoti, be kita ko, per investavimo platformas; |
| --- | --- |

ba)

išnaudoja galimybes pritraukti smulkius projektus ir juos finansuoti, be kita ko, per investavimo platformas;

| c) | remia veiksmus ir vietos žinių panaudojimą siekiant sudaryti palankesnes sąlygas visoje Sąjungoje naudotis „InvestEU“ fondo parama ir, kai įmanoma, aktyviai prisidėti prie „InvestEU“ fondo sektorių ir geografinės diversifikacijos tikslo remiant įgyvendinančiuosius partnerius jiems inicijuojant ir plėtojant potencialias finansavimo ir investavimo operacijas; |
| --- | --- |

c)

remia veiksmus ir vietos žinių panaudojimą siekiant sudaryti palankesnes sąlygas visoje Sąjungoje naudotis „InvestEU“ fondo parama ir, kai įmanoma, aktyviai prisidėti prie „InvestEU“ fondo sektorių ir geografinės diversifikacijos tikslo remiant įgyvendinančiuosius partnerius jiems inicijuojant ir plėtojant potencialias finansavimo ir investavimo operacijas;

| d) | sudaro palankesnes sąlygas kurti bendradarbiavimo platformas, skirtas keistis ir dalytis tarpusavyje duomenimis, praktine patirtimi ir geriausios patirties pavyzdžiais, siekiant remti projektų bazę ir sektorių plėtrą,
  ir, be kita ko, padeda skatinti filantropinių organizacijų ir kitų potencialių investuotojų bei projektų vykdytojų bendradarbiavimą, visų pirma, susijusį su socialinių investicijų ir įgūdžių politikos linija; |
| --- | --- |

d)

sudaro palankesnes sąlygas kurti bendradarbiavimo platformas, skirtas keistis ir dalytis tarpusavyje duomenimis, praktine patirtimi ir geriausios patirties pavyzdžiais, siekiant remti projektų bazę ir sektorių plėtrą,
  ir, be kita ko, padeda skatinti filantropinių organizacijų ir kitų potencialių investuotojų bei projektų vykdytojų bendradarbiavimą, visų pirma, susijusį su socialinių investicijų ir įgūdžių politikos linija;

| e) | aktyvią konsultacinę paramą
  investavimo platformų steigimo klausimais, prireikus, vykdant veiklą vietos lygmeniu
  , visų pirma,
  kai steigiamos tarpvalstybinės ir makroregioninės investavimo platformos, sujungiančios mažus ir vidutinio dydžio projektus vienoje ar daugiau valstybių narių pagal temą arba regioną
  ; |
| --- | --- |

e)

aktyvią konsultacinę paramą
  investavimo platformų steigimo klausimais, prireikus, vykdant veiklą vietos lygmeniu
  , visų pirma,
  kai steigiamos tarpvalstybinės ir makroregioninės investavimo platformos, sujungiančios mažus ir vidutinio dydžio projektus vienoje ar daugiau valstybių narių pagal temą arba regioną
  ;

| ea) | sudaro palankesnes sąlygas derinimo su dotacijomis ar finansinėmis priemonėmis, kurios finansuojamos iš Sąjungos biudžeto ar iš kitų šaltinių, naudojimui ir jį remia, siekiant sustiprinti sąveiką ir papildomumą tarp ES priemonių ir kuo labiau padidinti programos „InvestEU“ poveikį ir įtaką; |
| --- | --- |

ea)

sudaro palankesnes sąlygas derinimo su dotacijomis ar finansinėmis priemonėmis, kurios finansuojamos iš Sąjungos biudžeto ar iš kitų šaltinių, naudojimui ir jį remia, siekiant sustiprinti sąveiką ir papildomumą tarp ES priemonių ir kuo labiau padidinti programos „InvestEU“ poveikį ir įtaką;

| f) | remia gebėjimų stiprinimo veiksmus, kad būtų plėtojami organizaciniai gebėjimai, įgūdžiai ir procesai ir paspartintas organizacijų pasirengimas investicijoms, kad projektų vykdytojai ir valdžios institucijos galėtų kurti investicinių projektų bazes,
  plėtoti finansines priemones ir investavimo platformas
  ir valdyti projektus, o finansų tarpininkai – įgyvendinti finansavimo ir investavimo operacijas, padėdami subjektams, patiriantiems sunkumų gauti finansavimą, be kita ko, padedant ugdyti rizikos vertinimo gebėjimus ar įgyti su konkrečiu sektoriumi
  (didelį dėmesį skiriant kultūros ir kūrybos sektoriams)
  susijusių žinių; |
| --- | --- |

f)

remia gebėjimų stiprinimo veiksmus, kad būtų plėtojami organizaciniai gebėjimai, įgūdžiai ir procesai ir paspartintas organizacijų pasirengimas investicijoms, kad projektų vykdytojai ir valdžios institucijos galėtų kurti investicinių projektų bazes,
  plėtoti finansines priemones ir investavimo platformas
  ir valdyti projektus, o finansų tarpininkai – įgyvendinti finansavimo ir investavimo operacijas, padėdami subjektams, patiriantiems sunkumų gauti finansavimą, be kita ko, padedant ugdyti rizikos vertinimo gebėjimus ar įgyti su konkrečiu sektoriumi
  (didelį dėmesį skiriant kultūros ir kūrybos sektoriams)
  susijusių žinių;

| fa) | aktyviai teikia konsultacinę paramą pradedančiųjų įmonių projektams, ypač tais atvejais, kai jos siekia apsaugoti savo investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, įsigydamos intelektinės nuosavybės teises, pavyzdžiui, patentus. |
| --- | --- |

fa)

aktyviai teikia konsultacinę paramą pradedančiųjų įmonių projektams, ypač tais atvejais, kai jos siekia apsaugoti savo investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, įsigydamos intelektinės nuosavybės teises, pavyzdžiui, patentus.

3.   „InvestEU“ konsultacijų centro paslaugomis gali naudotis viešųjų ir privačių projektų vykdytojai,
  įskaitant nacionalinius skatinamojo finansavimo bankus, investicines platformas, MVĮ ir pradedančiąsias įmones, taip pat valdžios institucijos,
  finansų bei kitų sričių tarpininkai.

4.   2 dalyje nurodytoms paslaugoms gali būti taikomi mokesčiai daliai išlaidų, susijusių su tų paslaugų teikimu, padengti
  , išskyrus viešiesiems projektų vykdytojams ir ne pelno organizacijoms teikiamas paslaugas, kurios yra nemokamos
  .
  MVĮ už 2 dalyje nurodytas paslaugas mokami mokesčiai neviršija trečdalio tų paslaugų teikimo išlaidų.

5.   Siekiant šio straipsnio 1 dalyje nurodyto tikslo ir sudaryti palankesnes sąlygas teikti konsultacinę paramą, „InvestEU“ konsultacijų centras remiasi Komisijos,
  EIB grupės
  ir
  kitų
  įgyvendinančiųjų partnerių praktine patirtimi.

6.   Prireikus „InvestEU“ konsultacijų centras veikia vietos lygmeniu. Jo padaliniai steigiami pirmiausia tose valstybėse narėse ar regionuose, kurie patiria sunkumų plėtodami „InvestEU“ fondo finansuojamus projektus. „InvestEU“ konsultacijų centras padeda perduoti žinias regiono ir vietos lygmenimis siekiant stiprinti regioninius ir vietos gebėjimus ir kaupti praktinę patirtį, susijusius su 1 dalyje nurodyta pagalba
  , taip pat įgyvendinti ir įtraukti mažus projektus
  .

6a.
     
  Siekiant teikti 1 dalyje nurodytą konsultacinę paramą ir sudaryti palankesnes sąlygas ją teikti vietos lygmeniu, „InvestEU“ konsultacijų centras bendradarbiauja su nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais arba įstaigomis ir naudojasi jų ekspertinėmis žiniomis. Viena vertus, „InvestEU“ konsultacijų centro ir, kita vertus, nacionalinio skatinamojo finansavimo banko arba įstaigos bendradarbiavimas gali būti vykdomas kaip sutartinė partnerystė. „InvestEU“ konsultacijų centras stengiasi sudaryti bent vieną bendradarbiavimo susitarimą su kiekvienos valstybės narės nacionaliniu skatinamojo finansavimo banku arba įstaiga. Valstybėse narėse, kuriose nėra nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų arba įstaigų, „InvestEU“ konsultacijų centras turėtų, kai tikslinga, atitinkamai valstybei narei paprašius, aktyviai teikti konsultacinę paramą steigiant tokį banką arba įstaigą.

7.   Finansavimo prašantiems projektų, visų pirma smulkesnių projektų, vykdytojams įgyvendinantieji partneriai siūlo projektus pateikti „InvestEU“ konsultacijų centrui, kad, prireikus, būtų galima patobulinti jų projektų rengimą ir įvertinti galimybę sujungti projektus.

Įgyvendinantieji partneriai taip pat informuoja projektų vykdytojus apie galimybę įtraukti jų projektus į sąrašą 21 straipsnyje nurodytame „InvestEU“ portale.

VI SKYRIUS

VI SKYRIUS

21 straipsnis

„InvestEU“ portalas

1.   Komisija sukuria „InvestEU“ portalą. Jis yra lengvai prieinama ir patogi naudotis projektų duomenų bazė, kurioje teikiama aktuali informacija apie kiekvieną projektą.

2.   „InvestEU“ portalas – vieta, kurioje projektų vykdytojai gali pristatyti savo projektus, kuriems siekia gauti finansavimą, ir taip investuotojams suteikti informacijos apie juos. Projektų įtraukimas į „InvestEU“ portalą nedaro poveikio sprendimams dėl galutinių projektų, atrenkamų paramai pagal šį reglamentą ar bet kokią kitą Sąjungos priemonę arba viešajam finansavimui teikti.

3.   Portale pateikiami tik Sąjungos teisę ir politiką atitinkantys projektai.

4.   3 dalyje nustatytas sąlygas atitinkančius projektus Komisija perduoda atitinkamiems įgyvendinantiesiems partneriams
  ir „InvestEU“ konsultacijų centrui, jei reikia
  .

5.   Įgyvendinantieji partneriai nagrinėja projektus, patenkančius į jų geografinę ir veiklos sritį.

VII SKYRIUS

VII SKYRIUS

ATSKAITOMYBĖ, STEBĖSENA IR ATASKAITŲ TEIKIMAS, VERTINIMAS IR KONTROLĖ

ATSKAITOMYBĖ, STEBĖSENA IR ATASKAITŲ TEIKIMAS, VERTINIMAS IR KONTROLĖ

21a straipsnis

Atskaitomybė

1.
     
  Europos Parlamentui ar Tarybai paprašius, valdančiosios tarybos pirmininkas prašančiajai institucijai pateikia „InvestEU“ fondo veiklos rezultatų ataskaitą ir, be kita ko, dalyvauja klausyme Europos Parlamente.

2.
     
  Valdančiosios tarybos pirmininkas žodžiu arba raštu atsako į Europos Parlamento arba Tarybos „InvestEU“ fondui pateiktus klausimus ne vėliau kaip per penkias savaites nuo jų gavimo dienos.

3.
     
  Europos Parlamentui arba Tarybai paprašius, Komisija pateikia šio reglamento taikymo ataskaitą.

22 straipsnis

Stebėsena ir ataskaitų teikimas

1.   Rodikliai, kuriais grindžiama programos „InvestEU“ įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų bendrųjų ir konkrečių tikslų, ataskaita, pateikti šio reglamento III priede.

2.   Siekiant veiksmingai įvertinti „InvestEU“ programos įgyvendinimo pažangą, padarytą siekiant jos tikslų, Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas šio reglamento III priedas, kad prireikus rodikliai būtų peržiūrėti arba papildyti, ir kuriais reglamentas papildomas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo.

3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl įgyvendinantiesiems partneriams ir, kai tinkama, kitiems Sąjungos lėšų gavėjams nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.

4.   Komisija pagal [Finansinio reglamento] [241 ir 250 straipsnius] parengia programos „InvestEU“ įgyvendinimo ataskaitą. Tuo tikslu
  EIB grupė ir
  įgyvendinantieji partneriai kasmet teikia informaciją, kuri yra būtina,
  įskaitant informaciją apie garantijos veikimą,
  kad Komisija galėtų vykdyti savo ataskaitų teikimo pareigas.

5.   Be to, kiekvienas įgyvendinantysis partneris kas šešis mėnesius
  Europos Parlamentui ir
  Komisijai pateikia ataskaitą dėl finansavimo ir investavimo operacijų, kurioms taikomas šis reglamentas, suskirstytą atitinkamai pagal ES skyrių ir valstybės narės skyrių pagal valstybes nares. Ataskaitoje įvertinama atitiktis ES garantijos naudojimo reikalavimams ir pagrindiniams veiklos rezultatų rodikliams, nustatytiems šio reglamento III priede. Ataskaitoje,
  išsaugant privačios ir neskelbtinos komercinės informacijos konfidencialumą,
  taip pat pateikiami
  kuo išsamesni
  veiklos, statistiniai, finansiniai ir apskaitos duomenys apie kiekvieną finansavimo ir investavimo operaciją skyriaus, politikos linijos ir „InvestEU“ fondo lygmeniu. Vienoje iš tų ataskaitų pateikiama informacija, kurią įgyvendinantieji partneriai pateikia pagal [Finansinio reglamento] [155 straipsnio 1 dalies a punktą].
  Komisija surenka ir įvertina įgyvendinančiųjų partnerių ataskaitas ir viešai skelbiamų metinių ataskaitų forma pateikia jų santrauką pateikdama informaciją apie programos įgyvendinimo lygį atsižvelgiant į jos tikslus ir veiklos rodiklius ir nurodydama pagal „InvestEU“ programą remiamo finansavimo ir investavimo operacijų riziką ir galimybes.

23 straipsnis

Vertinimas

1.   Vertinimai atliekami laiku, kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus.

2.   Iki
  2024 m
  . gruodžio 31 d. Komisija atlieka tarpinį programos „InvestEU“ vertinimą, visų pirma įvertindama, kaip buvo panaudota ES garantija.

3.   Baigiant įgyvendinti programą „InvestEU“, bet praėjus ne daugiau kaip
  dvejiems
  metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį programos „InvestEU“ vertinimą, visų pirma įvertindama, kaip buvo panaudota ES garantija.

4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

5.   Įgyvendinantieji partneriai prisideda prie 1 ir 2 dalyse nurodytų vertinimų ir teikia Komisijai informaciją, kurios reikia tiems vertinimams atlikti.

6.   Pagal [Finansinio reglamento] [211 straipsnio 1 dalį] Komisija kas trejus metus į [Finansinio reglamento] [250 straipsnyje] nurodytą metinę ataskaitą įtraukia šio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje nustatytos atidėjinių normos tinkamumo peržiūrą, kurioje įvertina faktinį finansavimo ir investavimo operacijų, kurioms taikoma ES garantija, rizikos pobūdį. Komisijai pagal 26 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kad remdamasi ta peržiūra ji galėtų pakoreguoti šio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje nurodytą atidėjinių normą ne daugiau kaip 15 proc.

24 straipsnis

Auditai

Europos Audito Rūmų ir
  asmenų ar subjektų, įskaitant Sąjungos institucijų ar įstaigų neįgaliotus asmenis ar subjektus, atliktais Sąjungos finansavimo naudojimo auditais grindžiamas bendras užtikrinimas pagal [Finansinio reglamento] [127 straipsnį].

25 straipsnis

Sąjungos finansinių interesų apsauga

Kai trečioji valstybė dalyvauja programoje „InvestEU“, kaip nustatyta sprendime, priimtame pagal tarptautinį susitarimą, arba kitoje teisinėje priemonėje, trečioji valstybė suteikia reikiamas teises ir prieigą atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus. OLAF atveju tokios teisės apima teisę atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, nurodytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų.

26 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
  Deleguotieji aktai dėl įgyvendinančiųjų partnerių atliekamos ar su jais susijusios veiklos rengiami glaudžiai bendradarbiaujant su tais įgyvendinančiaisiais partneriais.

2.   
  4 straipsnio 2 dalyje,
  7 straipsnio
  3 ir
  6
  dalyse
  ,
  17a straipsnyje, 17b straipsnyje,
  22 straipsnio 2 dalyje ir 23 straipsnio 6 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo [šio reglamento įsigaliojimo dienos]. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti
  4 straipsnio 2 dalyje,
  7 straipsnio
  3 ir
  6
  dalyse
  ,
  17a straipsnyje, 17b straipsnyje,
  22 straipsnio 2 dalyje ir 23 straipsnio 6 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   
  Pagal 4 straipsnio 2 dalį,
  7 straipsnio
  3 ir
  6
  dalis, 17a straipsnį, 17b straipsnį,
  22 straipsnio 2 dalį ir 23 straipsnio 6 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

VIII SKYRIUS

VIII SKYRIUS

SKAIDRUMAS IR MATOMUMAS

SKAIDRUMAS IR MATOMUMAS

27 straipsnis

Informavimas, komunikacija ir viešinimas

1.   Įgyvendinantieji partneriai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę
  , taip pat pabrėždami socialinį poveikį ir poveikį aplinkai
  .

2.   Komisija vykdo su programa „InvestEU“ ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Programai „InvestEU“ skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 3 straipsnyje nurodytais tikslais.

IX SKYRIUS

IX SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

28 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Iš šio reglamento IV priede nurodytose programose nustatytų finansinių priemonių gautos pajamos, grąžinimai ir išieškotos sumos gali būti naudojamos ES garantijos atidėjiniams suformuoti pagal šį reglamentą.

2.   Iš Reglamente (ES) 2015/1017 nustatytos ES garantijos gautos pajamos, grąžinimai ir išieškotos sumos gali būti naudojamos ES garantijos atidėjiniams suformuoti pagal šį reglamentą, išskyrus atvejus, kai jos naudojamos Reglamento (ES) 2015/1017 4, 9 ir 12 straipsniuose nustatytais tikslais.

29 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

I PRIEDAS

Sumos

  kiekvienam konkrečiam tikslui

4 straipsnio 2 dalyje nurodytas ▌ paskirstymas finansinėms ir investicinėms operacijoms yra toks:

| a) | ▌11 000 000 000 EUR 3 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytiems tikslams; |
| --- | --- |

a)

▌11 000 000 000 EUR 3 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytiems tikslams;

| b) | ▌11 250 000 000 EUR 3 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytiems tikslams; |
| --- | --- |

b)

▌11 250 000 000 EUR 3 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytiems tikslams;

| c) | ▌
  12 500 000 000
   EUR 3 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytiems tikslams; |
| --- | --- |

c)

▌
  12 500 000 000
   EUR 3 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytiems tikslams;

| d) | ▌
  5 567 000 000
   EUR 3 straipsnio 2 dalies d punkte nurodytiems tikslams; |
| --- | --- |

d)

▌
  5 567 000 000
   EUR 3 straipsnio 2 dalies d punkte nurodytiems tikslams;

II PRIEDAS

Sritys, kuriose gali būti vykdomos finansavimo ir investavimo operacijos

Finansavimo ir investavimo operacijos gali būti vykdomos vienoje ar keliose iš šių sričių:

| 1. | energetikos sektoriaus vystymas pagal energetikos sąjungos prioritetus, įskaitant energijos tiekimo saugumą, ir pagal darbotvarkės iki 2030 m. bei Paryžiaus susitarimo įsipareigojimus, įskaitant visų pirma:






  a) | švarios ir tvarios atsinaujinančiosios energijos gamybos plėtotę,
  tokios energijos sprendimų diegimo spartinimą, tiekimą
  ar
  įgyvendinimą
  ; |
| --- | --- | --- |

1.

energetikos sektoriaus vystymas pagal energetikos sąjungos prioritetus, įskaitant energijos tiekimo saugumą, ir pagal darbotvarkės iki 2030 m. bei Paryžiaus susitarimo įsipareigojimus, įskaitant visų pirma:

a)

švarios ir tvarios atsinaujinančiosios energijos gamybos plėtotę,
  tokios energijos sprendimų diegimo spartinimą, tiekimą
  ar
  įgyvendinimą
  ;

| b) | energijos vartojimo efektyvumą
  , energetikos pertvarką
  ir energijos taupymą (daug dėmesio skiriant paklausos mažinimui, pasiekiamam vykdant paklausos valdymą ir pastatų renovaciją); |
| --- | --- |

b)

energijos vartojimo efektyvumą
  , energetikos pertvarką
  ir energijos taupymą (daug dėmesio skiriant paklausos mažinimui, pasiekiamam vykdant paklausos valdymą ir pastatų renovaciją);

| c) | tvarios energetikos infrastruktūros (perdavimo ir paskirstymo lygmens, kaupimo technologijų,
  pažangiųjų tinklų
  ) vystymą, tobulinimą ir modernizavimą
  ir valstybių narių elektros tinklų sujungimo lygio didinimą; |
| --- | --- |

c)

tvarios energetikos infrastruktūros (perdavimo ir paskirstymo lygmens, kaupimo technologijų,
  pažangiųjų tinklų
  ) vystymą, tobulinimą ir modernizavimą
  ir valstybių narių elektros tinklų sujungimo lygio didinimą;

| d) | sintetinių degalų,
  tvariai
  gautų iš atsinaujinančiųjų šaltinių / anglies junginių aspektu neutralių šaltinių, ir alternatyviųjų degalų
  , be kita ko, skirtų visoms transporto rūšims,
  gamybą ir tiekimą,
  laikantis [Atsinaujinančiųjų išteklių direktyvos 2009/28/EB] nuostatų
  ; |
| --- | --- |

d)

sintetinių degalų,
  tvariai
  gautų iš atsinaujinančiųjų šaltinių / anglies junginių aspektu neutralių šaltinių, ir alternatyviųjų degalų
  , be kita ko, skirtų visoms transporto rūšims,
  gamybą ir tiekimą,
  laikantis [Atsinaujinančiųjų išteklių direktyvos 2009/28/EB] nuostatų
  ;

| e) | infrastruktūrą, skirtą
  anglies dioksido
  surinkimui
  ir
  saugojimui pramoniniuose procesuose, bioenergijos gamyklose ir gamybos objektuose, siekiant energetikos pertvarkos
  . |
| --- | --- |

e)

infrastruktūrą, skirtą
  anglies dioksido
  surinkimui
  ir
  saugojimui pramoniniuose procesuose, bioenergijos gamyklose ir gamybos objektuose, siekiant energetikos pertvarkos
  .

| 2. | Tvarios
  ir saugios
  transporto infrastruktūros
  ir judumo sprendimų
  , taip pat įrangos ir naujoviškų technologijų vystymas atsižvelgiant į Sąjungos transporto prioritetus ir įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą, įskaitant visų pirma:






  a) | projektus, kuriais prisidedama prie TEN-T infrastruktūros, įskaitant miestų transporto mazgus, jūrų ir vidaus vandenų uostus,
  oro uostus,
  daugiarūšio transporto terminalus ir jų prijungimą prie pagrindinių tinklų,
  taip pat Reglamente (ES) Nr. 1315/2013 nustatytų telematikos priemonių
  vystymo; |
| --- | --- | --- |

2.

Tvarios
  ir saugios
  transporto infrastruktūros
  ir judumo sprendimų
  , taip pat įrangos ir naujoviškų technologijų vystymas atsižvelgiant į Sąjungos transporto prioritetus ir įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą, įskaitant visų pirma:

a)

projektus, kuriais prisidedama prie TEN-T infrastruktūros, įskaitant miestų transporto mazgus, jūrų ir vidaus vandenų uostus,
  oro uostus,
  daugiarūšio transporto terminalus ir jų prijungimą prie pagrindinių tinklų,
  taip pat Reglamente (ES) Nr. 1315/2013 nustatytų telematikos priemonių
  vystymo;

| aa) | TEN-T infrastruktūros projektus, kuriais atsižvelgiama į bent dviejų skirtingų transporto priemonių naudojimą, ypač daugiarūšio krovinių transporto terminalus ir keleivinio susisiekimo mazgus; |
| --- | --- |

aa)

TEN-T infrastruktūros projektus, kuriais atsižvelgiama į bent dviejų skirtingų transporto priemonių naudojimą, ypač daugiarūšio krovinių transporto terminalus ir keleivinio susisiekimo mazgus;

| b) | pažangaus ir tvaraus judumo mieste projektus,
  įskaitant vidaus vandenų kelius ir oro transportą
  (orientuotus į mažataršio transporto mazgus,
  nediskriminacinį prieinamumą
  , oro taršą ir triukšmą, energijos vartojimą
  ir pagerintą, be kita ko, dviratininkų ir pėsčiųjų saugumą
  ); |
| --- | --- |

b)

pažangaus ir tvaraus judumo mieste projektus,
  įskaitant vidaus vandenų kelius ir oro transportą
  (orientuotus į mažataršio transporto mazgus,
  nediskriminacinį prieinamumą
  , oro taršą ir triukšmą, energijos vartojimą
  ir pagerintą, be kita ko, dviratininkų ir pėsčiųjų saugumą
  );

| c) | transporto sektoriaus kilnojamojo turto atnaujinimo ir modernizavimo rėmimą, siekiant įdiegti mažataršio judumo sprendimus,
  įskaitant alternatyviųjų ir sintetinių degalų, gautų iš atsinaujinančiųjų ir (arba) anglies junginių aspektu neutralių šaltinių, naudojimą visų rūšių transporto priemonėse
  ; |
| --- | --- |

c)

transporto sektoriaus kilnojamojo turto atnaujinimo ir modernizavimo rėmimą, siekiant įdiegti mažataršio judumo sprendimus,
  įskaitant alternatyviųjų ir sintetinių degalų, gautų iš atsinaujinančiųjų ir (arba) anglies junginių aspektu neutralių šaltinių, naudojimą visų rūšių transporto priemonėse
  ;

| d) | geležinkelių infrastruktūros projektus, kitus geležinkelių projektus,
  vidaus vandenų infrastruktūros,
  taip pat jūrų uostų
  ir jūrų greitkelių
  projektus; |
| --- | --- |

d)

geležinkelių infrastruktūros projektus, kitus geležinkelių projektus,
  vidaus vandenų infrastruktūros,
  taip pat jūrų uostų
  ir jūrų greitkelių
  projektus;

| e) | visų rūšių transporto
  alternatyviųjų degalų infrastruktūrą, įskaitant elektromobilių įkrovimo infrastruktūrą; |
| --- | --- |

e)

visų rūšių transporto
  alternatyviųjų degalų infrastruktūrą, įskaitant elektromobilių įkrovimo infrastruktūrą;

| ea) | pažangaus ir tvaraus judumo mieste projektus, orientuotus į:










  i) | kelių eismo saugumą (įskaitant didesnį vairuotojų ir keleivių saugumo lygį ir mažesnį žuvusiųjų ir sunkiai sužalotų asmenų skaičių), |
| --- | --- | --- |

ea)

pažangaus ir tvaraus judumo mieste projektus, orientuotus į:

i)

kelių eismo saugumą (įskaitant didesnį vairuotojų ir keleivių saugumo lygį ir mažesnį žuvusiųjų ir sunkiai sužalotų asmenų skaičių),

| ii) | prieinamumą (taip pat ir kaimo vietovėse), |
| --- | --- |

ii)

prieinamumą (taip pat ir kaimo vietovėse),

| iii) | išmetamų teršalų kiekio mažinimą, |
| --- | --- |

iii)

išmetamų teršalų kiekio mažinimą,

| iv) | naujų transporto technologijų bei paslaugų, visų pirma MVĮ, susijusių ir autonominių transporto rūšių, taip pat integruotųjų bilietų pardavimo sprendimų kūrimą ir diegimą; |
| --- | --- |

iv)

naujų transporto technologijų bei paslaugų, visų pirma MVĮ, susijusių ir autonominių transporto rūšių, taip pat integruotųjų bilietų pardavimo sprendimų kūrimą ir diegimą;

| eb) | projektus, kuriais siekiama išlaikyti arba atnaujinti esamą transporto infrastruktūrą, įskaitant greitkelius TEN-T tinkle, kai būtina padidinti, išlaikyti arba pagerinti kelių eismo saugumą, plėtoti IT paslaugas arba užtikrinti infrastruktūros vientisumą ir standartus, visų pirma saugias stovėjimo vietas ir įrenginius, alternatyvias degalines ir elektros įkrovos sistemas; |
| --- | --- |

eb)

projektus, kuriais siekiama išlaikyti arba atnaujinti esamą transporto infrastruktūrą, įskaitant greitkelius TEN-T tinkle, kai būtina padidinti, išlaikyti arba pagerinti kelių eismo saugumą, plėtoti IT paslaugas arba užtikrinti infrastruktūros vientisumą ir standartus, visų pirma saugias stovėjimo vietas ir įrenginius, alternatyvias degalines ir elektros įkrovos sistemas;

| ec) | kelių infrastruktūrą transportui sanglaudos šalyse, mažiau išsivysčiusiuose regionuose arba pasienio transporto projektus. |
| --- | --- |

ec)

kelių infrastruktūrą transportui sanglaudos šalyse, mažiau išsivysčiusiuose regionuose arba pasienio transporto projektus.

| 3. | Aplinka ir ištekliai, įskaitant visų pirma:






  a) | vandens infrastruktūrą, įskaitant tiekimą ir sanitariją, ir pakrančių infrastruktūrą, taip pat kitą su vandeniu susijusią žaliąją infrastruktūrą; |
| --- | --- | --- |

3.

Aplinka ir ištekliai, įskaitant visų pirma:

a)

vandens infrastruktūrą, įskaitant tiekimą ir sanitariją, ir pakrančių infrastruktūrą, taip pat kitą su vandeniu susijusią žaliąją infrastruktūrą;

| b) | atliekų tvarkymo infrastruktūrą; |
| --- | --- |

b)

atliekų tvarkymo infrastruktūrą;

| c) | projektus ir iniciatyvas aplinkos išteklių valdymo ir
  tvarių
  technologijų srityse; |
| --- | --- |

c)

projektus ir iniciatyvas aplinkos išteklių valdymo ir
  tvarių
  technologijų srityse;

| d) | ekosistemų ir jų paslaugų stiprinimą ir atkūrimą; |
| --- | --- |

d)

ekosistemų ir jų paslaugų stiprinimą ir atkūrimą;

| e) | tvarią miestų, kaimo vietovių ir pakrančių plėtrą
  ir atnaujinimą
  ; |
| --- | --- |

e)

tvarią miestų, kaimo vietovių ir pakrančių plėtrą
  ir atnaujinimą
  ;

| f) | klimato srities veiksmus, įskaitant gamtinių pavojų ir nelaimių rizikos mažinimą
  , prisitaikymą prie klimato kaitos ir klimato kaitos švelninimą
  ; |
| --- | --- |

f)

klimato srities veiksmus, įskaitant gamtinių pavojų ir nelaimių rizikos mažinimą
  , prisitaikymą prie klimato kaitos ir klimato kaitos švelninimą
  ;

| g) | projektus ir iniciatyvas, kuriais įgyvendinama žiedinė ekonomika, išteklių naudojimo efektyvumo aspektus integruojant į produkcijos ir produktų gyvavimo ciklą, įskaitant tvarų pirminių ir antrinių žaliavų tiekimą; |
| --- | --- |

g)

projektus ir iniciatyvas, kuriais įgyvendinama žiedinė ekonomika, išteklių naudojimo efektyvumo aspektus integruojant į produkcijos ir produktų gyvavimo ciklą, įskaitant tvarų pirminių ir antrinių žaliavų tiekimą;

| h) | energijai imlios pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą ir reikšmingą jos išmetamų teršalų kiekio mažinimą, įskaitant didelio masto naujoviškų mažataršių technologijų pritaikymą ir diegimą; |
| --- | --- |

h)

energijai imlios pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą ir reikšmingą jos išmetamų teršalų kiekio mažinimą, įskaitant didelio masto naujoviškų mažataršių technologijų pritaikymą ir diegimą;

| ha) | projektus, kuriais skatinamas tvarus kultūros paveldas, visų pirma materialiojo ir nematerialiojo Europos kultūros paveldo apsaugos strategijas ir priemones. |
| --- | --- |

ha)

projektus, kuriais skatinamas tvarus kultūros paveldas, visų pirma materialiojo ir nematerialiojo Europos kultūros paveldo apsaugos strategijas ir priemones.

| 4. | Skaitmeninio ryšio infrastruktūros vystymas, be kita ko, įgyvendinant projektus, kuriais prisidedama prie itin didelio pajėgumo skaitmeninių tinklų diegimo
  , 5G junglumo ir skaitmeninių jungčių ir prieinamumo gerinimo, visų pirma kaimo vietovėse ir atokiuose regionuose
  . |
| --- | --- |

4.

Skaitmeninio ryšio infrastruktūros vystymas, be kita ko, įgyvendinant projektus, kuriais prisidedama prie itin didelio pajėgumo skaitmeninių tinklų diegimo
  , 5G junglumo ir skaitmeninių jungčių ir prieinamumo gerinimo, visų pirma kaimo vietovėse ir atokiuose regionuose
  .

| 5. | Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos, įskaitant visų pirma:






  a) | paramą
  mokslinių tyrimų
  infrastruktūrai ir mokslinių tyrimų bei
  inovacijų projektus
  visose programoje „Europos horizontas“ apibrėžtose teminėse srityse
  , kurie padeda siekti „Europos horizonto“ tikslų; |
| --- | --- | --- |

5.

Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos, įskaitant visų pirma:

a)

paramą
  mokslinių tyrimų
  infrastruktūrai ir mokslinių tyrimų bei
  inovacijų projektus
  visose programoje „Europos horizontas“ apibrėžtose teminėse srityse
  , kurie padeda siekti „Europos horizonto“ tikslų;

| b) | verslo projektus
  , įskaitant profesinį mokymą ir verslo branduolių ir verslo tinklų kūrimo skatinimą
  ; |
| --- | --- |

b)

verslo projektus
  , įskaitant profesinį mokymą ir verslo branduolių ir verslo tinklų kūrimo skatinimą
  ;

| c) | parodomuosius projektus ir programas, taip pat susijusios infrastruktūros, technologijų ir procesų diegimą; |
| --- | --- |

c)

parodomuosius projektus ir programas, taip pat susijusios infrastruktūros, technologijų ir procesų diegimą;

| d) | akademinių įstaigų
  , mokslinių tyrimų ir inovacijų organizacijų
  ir pramonės
  mokslinių tyrimų ir inovacijų
  bendradarbiavimo projektus;
  viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir pilietinės visuomenės organizacijas; |
| --- | --- |

d)

akademinių įstaigų
  , mokslinių tyrimų ir inovacijų organizacijų
  ir pramonės
  mokslinių tyrimų ir inovacijų
  bendradarbiavimo projektus;
  viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir pilietinės visuomenės organizacijas;

| e) | žinių ir technologijų perdavimą; |
| --- | --- |

e)

žinių ir technologijų perdavimą;

| f) | naujus veiksmingus
  ir prieinamus
  sveikatos priežiūros produktus, įskaitant vaistus, medicinos prietaisus, diagnostikos ir pažangiosios terapijos medicininius preparatus,
  naujas antimikrobines medžiagas ir novatoriškus kūrimo procesus, kuriuose nenaudojami bandymai su gyvūnais
  . |
| --- | --- |

f)

naujus veiksmingus
  ir prieinamus
  sveikatos priežiūros produktus, įskaitant vaistus, medicinos prietaisus, diagnostikos ir pažangiosios terapijos medicininius preparatus,
  naujas antimikrobines medžiagas ir novatoriškus kūrimo procesus, kuriuose nenaudojami bandymai su gyvūnais
  .

| 6. | Skaitmeninių technologijų ir paslaugų kūrimas, ▌diegimas
  ir plėtimas
  , įskaitant visų pirma:






  a) | dirbtinį intelektą
  , laikantis Skaitmeninės Europos programos, ypač etikos klausimais
  ; |
| --- | --- | --- |

6.

Skaitmeninių technologijų ir paslaugų kūrimas, ▌diegimas
  ir plėtimas
  , įskaitant visų pirma:

a)

dirbtinį intelektą
  , laikantis Skaitmeninės Europos programos, ypač etikos klausimais
  ;

| aa) | kvantinę technologiją
  ; |
| --- | --- |

aa)

kvantinę technologiją
  ;

| b) | kibernetinio saugumo ir tinklų apsaugos infrastruktūras; |
| --- | --- |

b)

kibernetinio saugumo ir tinklų apsaugos infrastruktūras;

| c) | daiktų internetą; |
| --- | --- |

c)

daiktų internetą;

| d) | blokų grandinės ir kitas paskirstytojo registro technologijas; |
| --- | --- |

d)

blokų grandinės ir kitas paskirstytojo registro technologijas;

| e) | aukšto lygio skaitmeninius įgūdžius; |
| --- | --- |

e)

aukšto lygio skaitmeninius įgūdžius;

| f) | kitas aukšto lygio skaitmenines technologijas ir paslaugas, kuriomis prisidedama prie Sąjungos pramonės skaitmeninimo
  ir skaitmeninių technologijų, paslaugų ir įgūdžių integravimo į Sąjungos transporto sektorių
  ; |
| --- | --- |

f)

kitas aukšto lygio skaitmenines technologijas ir paslaugas, kuriomis prisidedama prie Sąjungos pramonės skaitmeninimo
  ir skaitmeninių technologijų, paslaugų ir įgūdžių integravimo į Sąjungos transporto sektorių
  ;

| fa) | robotiką ir automatizavimą. |
| --- | --- |

fa)

robotiką ir automatizavimą.

| 7. | Finansinė parama subjektams, kuriuose dirba iki 3 000 darbuotojų.
  MVĮ linija skiriama tik
  MVĮ ir mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms
  , taip pat socialinės įmonėms, kurios yra MVĮ
  , visų pirma:






  a) | suteikiant apyvartinio kapitalo ir investicijų
  , visų pirma susijusių su veiksmais, puoselėjančiais verslumo kultūrą ir aplinką ir skatinančiais labai mažų įmonių ir MVĮ kūrimą ir augimą
  ; |
| --- | --- | --- |

7.

Finansinė parama subjektams, kuriuose dirba iki 3 000 darbuotojų.
  MVĮ linija skiriama tik
  MVĮ ir mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms
  , taip pat socialinės įmonėms, kurios yra MVĮ
  , visų pirma:

a)

suteikiant apyvartinio kapitalo ir investicijų
  , visų pirma susijusių su veiksmais, puoselėjančiais verslumo kultūrą ir aplinką ir skatinančiais labai mažų įmonių ir MVĮ kūrimą ir augimą
  ;

| b) | nuo parengiamojo iki plėtros etapo teikiant rizikos finansavimą, siekiant užtikrinti technologinį pirmavimą novatoriškuose ir tvariuose sektoriuose
  , įskaitant jų skaitmeninimo ir inovacijų pajėgumo didinimą, ir siekiant užtikrinti jų konkurencingumą pasaulyje
  . |
| --- | --- |

b)

nuo parengiamojo iki plėtros etapo teikiant rizikos finansavimą, siekiant užtikrinti technologinį pirmavimą novatoriškuose ir tvariuose sektoriuose
  , įskaitant jų skaitmeninimo ir inovacijų pajėgumo didinimą, ir siekiant užtikrinti jų konkurencingumą pasaulyje
  .

| 8. | Kultūros ir kūrybos sektoriai; žiniasklaida, audiovizualinis sektorius ir žurnalistika
  , visų pirma pasitelkiant (bet ne tik)
  :








  a) | naujas technologijas, tokias kaip prie kultūros ir kūrybos prekių ir paslaugų pritaikomos pagalbinės technologijos; |
| --- | --- | --- |

8.

Kultūros ir kūrybos sektoriai; žiniasklaida, audiovizualinis sektorius ir žurnalistika
  , visų pirma pasitelkiant (bet ne tik)
  :

a)

naujas technologijas, tokias kaip prie kultūros ir kūrybos prekių ir paslaugų pritaikomos pagalbinės technologijos;

| b) | skaitmeninių technologijų naudojimą materialiojo ir nematerialiojo Europos kultūros paveldo išsaugojimui ir atkūrimui; |
| --- | --- |

b)

skaitmeninių technologijų naudojimą materialiojo ir nematerialiojo Europos kultūros paveldo išsaugojimui ir atkūrimui;

| c) | kultūros ir kūrybos pramonę ir sektorius, pvz., papildytą ir (arba) virtualią realybę, įtraukiąją aplinką, žmogaus ir kompiuterio sąsajas, interneto protokolą ir debesijos infrastruktūras, 5G tinklus, naująją žiniasklaidą; |
| --- | --- |

c)

kultūros ir kūrybos pramonę ir sektorius, pvz., papildytą ir (arba) virtualią realybę, įtraukiąją aplinką, žmogaus ir kompiuterio sąsajas, interneto protokolą ir debesijos infrastruktūras, 5G tinklus, naująją žiniasklaidą;

| d) | technologinį intelektinės nuosavybės teisių valdymą. |
| --- | --- |

d)

technologinį intelektinės nuosavybės teisių valdymą.

| 9. | Turizmo sektorius
  . |
| --- | --- |

9.

Turizmo sektorius
  .

| 10. | Tvarus žemės ūkis, miškininkystė, žvejyba, akvakultūra ir kiti platesnės tvarios bioekonomikos srities elementai. |
| --- | --- |

10.

Tvarus žemės ūkis, miškininkystė, žvejyba, akvakultūra ir kiti platesnės tvarios bioekonomikos srities elementai.

| 11. | Socialinės investicijos, įskaitant tas, kuriomis prisidedama prie Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo, visų pirma per:






  a) | etišką ir tvarų finansavimą,
  mikrofinansus, socialinių įstaigų finansus ir socialinę ekonomiką; |
| --- | --- | --- |

11.

Socialinės investicijos, įskaitant tas, kuriomis prisidedama prie Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo, visų pirma per:

a)

etišką ir tvarų finansavimą,
  mikrofinansus, socialinių įstaigų finansus ir socialinę ekonomiką;

| b) | įgūdžių paklausą ir pasiūlą; |
| --- | --- |

b)

įgūdžių paklausą ir pasiūlą;

| c) | švietimą,
  profesinį
  mokymą ir susijusias paslaugas; |
| --- | --- |

c)

švietimą,
  profesinį
  mokymą ir susijusias paslaugas;

| d) | socialinę infrastruktūrą, visų pirma:






  i) | švietimą ir mokymą, įskaitant ankstyvąjį ugdymą ir priežiūrą, švietimui skirtas patalpas ir (arba) priemones, besimokančiųjų apgyvendinimą ir skaitmeninę įrangą; |
| --- | --- | --- |

d)

socialinę infrastruktūrą, visų pirma:

i)

švietimą ir mokymą, įskaitant ankstyvąjį ugdymą ir priežiūrą, švietimui skirtas patalpas ir (arba) priemones, besimokančiųjų apgyvendinimą ir skaitmeninę įrangą;

| ii) | socialinį būstą; |
| --- | --- |

ii)

socialinį būstą;

| iii) | sveikatos ir ilgalaikę priežiūrą, įskaitant klinikas, ligonines, pirminę sveikatos priežiūrą, priežiūrą namuose ir bendruomenėse teikiamą priežiūrą; |
| --- | --- |

iii)

sveikatos ir ilgalaikę priežiūrą, įskaitant klinikas, ligonines, pirminę sveikatos priežiūrą, priežiūrą namuose ir bendruomenėse teikiamą priežiūrą;

| e) | socialines inovacijas, įskaitant inovatyvius socialinius sprendimus ir schemas, kuriomis siekiama didinti socialinį poveikį ir rezultatus šiame punkte nurodytose srityse; |
| --- | --- |

e)

socialines inovacijas, įskaitant inovatyvius socialinius sprendimus ir schemas, kuriomis siekiama didinti socialinį poveikį ir rezultatus šiame punkte nurodytose srityse;

| f) | socialiai orientuotą kultūrinę veiklą; |
| --- | --- |

f)

socialiai orientuotą kultūrinę veiklą;

| fa) | priemones, skirtas lyčių lygybei ir aktyviam moterų dalyvavimui skatinti; |
| --- | --- |

fa)

priemones, skirtas lyčių lygybei ir aktyviam moterų dalyvavimui skatinti;

| g) | pažeidžiamų žmonių, įskaitant trečiųjų šalių piliečius, integravimą; |
| --- | --- |

g)

pažeidžiamų žmonių, įskaitant trečiųjų šalių piliečius, integravimą;

| h) | inovatyvius sveikatos priežiūros sprendimus, įskaitant
  e. sveikatą,
  sveikatos paslaugas ir naujus priežiūros modelius; |
| --- | --- |

h)

inovatyvius sveikatos priežiūros sprendimus, įskaitant
  e. sveikatą,
  sveikatos paslaugas ir naujus priežiūros modelius;

| i) | neįgaliųjų įtrauktį ir jiems sudaromas galimybes. |
| --- | --- |

i)

neįgaliųjų įtrauktį ir jiems sudaromas galimybes.

| 12. | Gynybos pramonės plėtra, stiprinant Sąjungos strateginį savarankiškumą, visų pirma teikiant paramą:






  a) | Sąjungos gynybos pramonės tiekimo grandinei, įskaitant finansinę paramą MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms; |
| --- | --- | --- |

12.

Gynybos pramonės plėtra, stiprinant Sąjungos strateginį savarankiškumą, visų pirma teikiant paramą:

a)

Sąjungos gynybos pramonės tiekimo grandinei, įskaitant finansinę paramą MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms;

| b) | bendrovėms, dalyvaujančioms gynybos sektoriaus radikalių inovacijų projektuose, ir su tuo glaudžiai susijusioms dvejopos paskirties technologijoms; |
| --- | --- |

b)

bendrovėms, dalyvaujančioms gynybos sektoriaus radikalių inovacijų projektuose, ir su tuo glaudžiai susijusioms dvejopos paskirties technologijoms;

| c) | gynybos sektoriaus tiekimo grandinei, dalyvaujant bendradarbiaujamojo pobūdžio gynybos srities mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektuose, įskaitant tuos, kuriems teikiama Europos gynybos fondo parama; |
| --- | --- |

c)

gynybos sektoriaus tiekimo grandinei, dalyvaujant bendradarbiaujamojo pobūdžio gynybos srities mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektuose, įskaitant tuos, kuriems teikiama Europos gynybos fondo parama;

| d) | gynybos srities mokslinių tyrimų ir mokymo infrastruktūrai. |
| --- | --- |

d)

gynybos srities mokslinių tyrimų ir mokymo infrastruktūrai.

| 13. | Kosmosas, visų pirma vystant kosmoso sektorių pagal Kosmoso strategijos tikslus, siekiant:






  a) | maksimaliai padidinti Sąjungos visuomenės ir ekonomikos gaunamą naudą; |
| --- | --- | --- |

13.

Kosmosas, visų pirma vystant kosmoso sektorių pagal Kosmoso strategijos tikslus, siekiant:

a)

maksimaliai padidinti Sąjungos visuomenės ir ekonomikos gaunamą naudą;

| b) | padidinti kosmoso sistemų ir technologijų konkurencingumą, ypatingą dėmesį skiriant tiekimo grandinių
  nepriklausomybei
  ; |
| --- | --- |

b)

padidinti kosmoso sistemų ir technologijų konkurencingumą, ypatingą dėmesį skiriant tiekimo grandinių
  nepriklausomybei
  ;

| c) | remti su kosmoso technologijomis susijusį verslumą
  , be kita ko, tolesnės grandies sektoriaus plėtrą
  ; |
| --- | --- |

c)

remti su kosmoso technologijomis susijusį verslumą
  , be kita ko, tolesnės grandies sektoriaus plėtrą
  ;

| d) | sustiprinti Sąjungos savarankiškumą kuriant saugią ir patikimą prieigą prie kosmoso, įskaitant dvejopos paskirties aspektus. |
| --- | --- |

d)

sustiprinti Sąjungos savarankiškumą kuriant saugią ir patikimą prieigą prie kosmoso, įskaitant dvejopos paskirties aspektus.

| 13a. | Jūros ir vandenynai, plėtojant tvarią mėlynąją ekonomiką ir laikantis integruotos jūrų politikos tikslų, visų pirma pasitelkiant:










  a) | jūrų verslininkystę; |
| --- | --- | --- |

13a.

Jūros ir vandenynai, plėtojant tvarią mėlynąją ekonomiką ir laikantis integruotos jūrų politikos tikslų, visų pirma pasitelkiant:

a)

jūrų verslininkystę;

| b) | novatorišką ir konkurencingą jūrų pramonę; |
| --- | --- |

b)

novatorišką ir konkurencingą jūrų pramonę;

| c) | žinias apie vandenynus ir karjeros galimybes mėlynosios ekonomikos sektoriuje; |
| --- | --- |

c)

žinias apie vandenynus ir karjeros galimybes mėlynosios ekonomikos sektoriuje;

| d) | darnaus vystymosi tikslų, visų pirma 14-ojo DVT (Gyvybė vandenyse), įgyvendinimą; |
| --- | --- |

d)

darnaus vystymosi tikslų, visų pirma 14-ojo DVT (Gyvybė vandenyse), įgyvendinimą;

| e) | atsinaujinančiąją jūrų energiją ir žiedinę ekonomiką. [2 ir 16/rev pakeit.] |
| --- | --- |

e)

atsinaujinančiąją jūrų energiją ir žiedinę ekonomiką. [2 ir 16/rev pakeit.]

III PRIEDAS

Pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai

1.   „InvestEU“ finansavimo apimtis (suskirstyta
  pagal
  finansavimo ir investavimo operacijoms tinkamų sričių punktus ir papunkčius, kaip nurodyta II priede
  )

| 1.1 | Pasirašytų operacijų apimtis |
| --- | --- |

1.1

Pasirašytų operacijų apimtis

| 1.2 | Sutelktos investicijos |
| --- | --- |

1.2

Sutelktos investicijos

| 1.3 | Sutelkto privačiojo finansavimo suma |
| --- | --- |

1.3

Sutelkto privačiojo finansavimo suma

| 1.4 | Pasiektas sverto ir didinamasis poveikis |
| --- | --- |

1.4

Pasiektas sverto ir didinamasis poveikis

| 1.4a | Sąveika su kitomis Sąjungos programomis |
| --- | --- |

1.4a

Sąveika su kitomis Sąjungos programomis

2.   „InvestEU“ finansavimo geografinė aprėptis (suskirstyta pagal finansavimo ir investavimo operacijoms tinkamų sričių punktus ir papunkčius, kaip nurodyta II priede)

| 2.1 | Šalių, kurias apima projektai, skaičius |
| --- | --- |

2.1

Šalių, kurias apima projektai, skaičius

| 2.1a | Regionų, kuriuose vykdomi projektai, skaičius |
| --- | --- |

2.1a

Regionų, kuriuose vykdomi projektai, skaičius

| 2.1b | Operacijų skaičius ir apimtis kiekvienoje valstybėje narėje ir regione |
| --- | --- |

2.1b

Operacijų skaičius ir apimtis kiekvienoje valstybėje narėje ir regione

3.   „InvestEU“ finansavimo poveikis

| 3.1 | Sukurtų arba paremtų darbo vietų skaičius |
| --- | --- |

3.1

Sukurtų arba paremtų darbo vietų skaičius

| 3.2 | Energetikos ir
  klimato tikslus remiančios investicijos
  , kai tinka, detalizuojant pagal politikos linijas ir kategorijas, taip pat nurodant, kokia jų dalis susijusi su klimatu. |
| --- | --- |

3.2

Energetikos ir
  klimato tikslus remiančios investicijos
  , kai tinka, detalizuojant pagal politikos linijas ir kategorijas, taip pat nurodant, kokia jų dalis susijusi su klimatu.

| 3.3 | Skaitmeninimą remiančios investicijos |
| --- | --- |

3.3

Skaitmeninimą remiančios investicijos

| 3.3a | Socialinius tikslus remiančios investicijos |
| --- | --- |

3.3a

Socialinius tikslus remiančios investicijos

4.   Tvari infrastruktūra

| 4.1 | Energetika: įrengti papildomi atsinaujinančiosios energijos gamybos pajėgumai (MW)
  pagal šaltinį |
| --- | --- |

4.1

Energetika: įrengti papildomi atsinaujinančiosios energijos gamybos pajėgumai (MW)
  pagal šaltinį

| 4.2 | Energetika: geresnio energijos vartojimo klasei priskiriamų namų ūkių
  ir viešosios ir komercinės paskirties patalpų
  skaičius
  , įskaitant klasės pagerėjimo laipsnį arba lygiavertį skaičių, arba skaičius būstų, kurie po renovacijos pasiekė beveik nulinės energijos pastato ar pasyvaus namo standartą |
| --- | --- |

4.2

Energetika: geresnio energijos vartojimo klasei priskiriamų namų ūkių
  ir viešosios ir komercinės paskirties patalpų
  skaičius
  , įskaitant klasės pagerėjimo laipsnį arba lygiavertį skaičių, arba skaičius būstų, kurie po renovacijos pasiekė beveik nulinės energijos pastato ar pasyvaus namo standartą

| 4.3 | Skaitmeninimas: papildomi namų ūkiai,
  komercinės paskirties ir (arba) viešieji pastatai,
  turintys prieigą prie plačiajuosčio, bent 100 Mbps spartos ryšio su gigabaitinės spartos galimybe
  , arba įrengtų belaidžio ryšio zonų skaičius |
| --- | --- |

4.3

Skaitmeninimas: papildomi namų ūkiai,
  komercinės paskirties ir (arba) viešieji pastatai,
  turintys prieigą prie plačiajuosčio, bent 100 Mbps spartos ryšio su gigabaitinės spartos galimybe
  , arba įrengtų belaidžio ryšio zonų skaičius

| 4.4 | Transportas: sutelktos investicijos į TEN-T, iš jų: ▌






  — | į pagrindinį tinklą ir visuotinį tinklą jo dalyse, nurodytose [Reglamento Nr. XXX, įrašyti nuorodą į naująją EITP], priede; |
| --- | --- | --- |

4.4

Transportas: sutelktos investicijos į TEN-T, iš jų: ▌

—

į pagrindinį tinklą ir visuotinį tinklą jo dalyse, nurodytose [Reglamento Nr. XXX, įrašyti nuorodą į naująją EITP], priede;

| — | į daugiarūšio transporto infrastruktūrą; |
| --- | --- |

—

į daugiarūšio transporto infrastruktūrą;

| — | į inovatyvius sprendimus, kuriais prisidedama prie subalansuoto transporto rūšių derinio, įskaitant vidaus vandenų kelių ir oro transportą; |
| --- | --- |

—

į inovatyvius sprendimus, kuriais prisidedama prie subalansuoto transporto rūšių derinio, įskaitant vidaus vandenų kelių ir oro transportą;

| — | įrengtų alternatyviųjų degalų infrastruktūros punktų skaičius |
| --- | --- |

—

įrengtų alternatyviųjų degalų infrastruktūros punktų skaičius

| 4.5 | Aplinka: investicijos, kuriomis padedama įgyvendinti planus ir programas, kurių reikalaujama pagal Sąjungos aplinkos teisės aktus, susijusius su oro kokybe, vandeniu, atliekomis ir gamta |
| --- | --- |

4.5

Aplinka: investicijos, kuriomis padedama įgyvendinti planus ir programas, kurių reikalaujama pagal Sąjungos aplinkos teisės aktus, susijusius su oro kokybe, vandeniu, atliekomis ir gamta

| 4.5a | Įrengtų alternatyviųjų degalų infrastruktūros punktų skaičius |
| --- | --- |

4.5a

Įrengtų alternatyviųjų degalų infrastruktūros punktų skaičius

| 4.6 | Išmetamų teršalų kieko mažinimas: sumažintas išmetamas CO2 kiekis |
| --- | --- |

4.6

Išmetamų teršalų kieko mažinimas: sumažintas išmetamas CO2 kiekis

5.   Moksliniai tyrimai, inovacijos ir skaitmeninimas

| 5.1 | Įnašas siekiant tikslo 3 proc. Sąjungos BVP
  programos vykdymo laikotarpiu
  investuoti į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas |
| --- | --- |

5.1

Įnašas siekiant tikslo 3 proc. Sąjungos BVP
  programos vykdymo laikotarpiu
  investuoti į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas

| 5.2 | Įmonių, kurioms
  programos vykdymo laikotarpiu
  suteikta parama įgyvendinti mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, skaičius |
| --- | --- |

5.2

Įmonių, kurioms
  programos vykdymo laikotarpiu
  suteikta parama įgyvendinti mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, skaičius

| 5.2a | Projektų, kurie anksčiau gavo paramą pagal „Europos horizontą“ ir (arba) Skaitmeninės Europos programą, skaičius |
| --- | --- |

5.2a

Projektų, kurie anksčiau gavo paramą pagal „Europos horizontą“ ir (arba) Skaitmeninės Europos programą, skaičius

6.   Mažosios ir vidutinės įmonės

| 6.1 | Įmonių, kurioms suteikta parama, skaičius pagal dydį (labai mažos, mažosios, vidutinės ir mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės) |
| --- | --- |

6.1

Įmonių, kurioms suteikta parama, skaičius pagal dydį (labai mažos, mažosios, vidutinės ir mažos vidutinės kapitalizacijos įmonės)

| 6.2 | Įmonių
  (ypač novatoriškų MVĮ)
  , kurioms suteikta parama, pagal etapą (ankstyvasis, augimo / plėtros) skaičius |
| --- | --- |

6.2

Įmonių
  (ypač novatoriškų MVĮ)
  , kurioms suteikta parama, pagal etapą (ankstyvasis, augimo / plėtros) skaičius

| 6.3 | Įmonių, kurioms suteikta parama, pagal sektorius skaičius |
| --- | --- |

6.3

Įmonių, kurioms suteikta parama, pagal sektorius skaičius

7.   Socialinės investicijos ir įgūdžiai

| 7.1 | Socialinė infrastruktūra: socialinės infrastruktūros, kuriai suteikta parama, apimtis pagal sektorių
  ir aprėptis
  : būstas, švietimas, sveikata, kt. |
| --- | --- |

7.1

Socialinė infrastruktūra: socialinės infrastruktūros, kuriai suteikta parama, apimtis pagal sektorių
  ir aprėptis
  : būstas, švietimas, sveikata, kt.

| 7.2 | Mikrofinansai ir socialinių įmonių finansai: socialinės ekonomikos įmonių, kurioms suteikta parama, skaičius |
| --- | --- |

7.2

Mikrofinansai ir socialinių įmonių finansai: socialinės ekonomikos įmonių, kurioms suteikta parama, skaičius

| 7.2a | Mikrofinansai ir socialinių įmonių finansai: sukurtų socialinės ekonomikos įmonių skaičius |
| --- | --- |

7.2a

Mikrofinansai ir socialinių įmonių finansai: sukurtų socialinės ekonomikos įmonių skaičius

| 7.2b | Mikrofinansai ir socialinių įmonių finansai: socialinių įmonių, kurioms suteikta parama, skaičius pagal etapą (ankstyvasis, augimo / plėtros) |
| --- | --- |

7.2b

Mikrofinansai ir socialinių įmonių finansai: socialinių įmonių, kurioms suteikta parama, skaičius pagal etapą (ankstyvasis, augimo / plėtros)

| 7.5 | Įgūdžiai: asmenų,
  kurie įgyja
  naujų įgūdžių
  arba kurių įgūdžiai pripažįstami
  , skaičius: formaliojo
  , savaiminio ir neformaliojo
  švietimo ir mokymo kvalifikacija |
| --- | --- |

7.5

Įgūdžiai: asmenų,
  kurie įgyja
  naujų įgūdžių
  arba kurių įgūdžiai pripažįstami
  , skaičius: formaliojo
  , savaiminio ir neformaliojo
  švietimo ir mokymo kvalifikacija

IV PRIEDAS

Programa „InvestEU“. Ankstesnės priemonės

A.   Nuosavo kapitalo priemonės:

| — | Europos technologijų priemonė (ETF98): 1998 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimas 98/347/EB dėl finansinės paramos novatoriškoms ir darbo vietas sukuriančioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) priemonių – augimo ir užimtumo iniciatyva (OL L 155, 1998 5 29, p. 43). |
| --- | --- |

—

Europos technologijų priemonė (ETF98): 1998 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimas 98/347/EB dėl finansinės paramos novatoriškoms ir darbo vietas sukuriančioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) priemonių – augimo ir užimtumo iniciatyva (OL L 155, 1998 5 29, p. 43).

| — | TTP: Komisijos sprendimas, kuriuo patvirtinamas Įmonių ir pramonės generalinio direktorato papildomo finansavimo sprendimas dėl veikos krypties „Prekių vidaus rinka ir politikos kryptys pagal sektorius“ veiksmų finansavimo 2007 m. ir Įmonių ir pramonės generalinio direktorato pamatinis sprendimas dėl parengiamųjų veiksmų „ES vaidmuo globalėjančiame pasaulyje“ ir keturių bandomųjų projektų „„Erasmus“ jauniems verslininkams“, „Priemonės mikroįmonių, mažųjų ir vidutinių įmonių bendradarbiavimui ir partnerystei skatinti“, „Technologijų perdavimas“ ir „Patraukliausios Europos turizmo vietovės“ finansavimo 2007 m. (C(2007) 531). |
| --- | --- |

—

TTP: Komisijos sprendimas, kuriuo patvirtinamas Įmonių ir pramonės generalinio direktorato papildomo finansavimo sprendimas dėl veikos krypties „Prekių vidaus rinka ir politikos kryptys pagal sektorius“ veiksmų finansavimo 2007 m. ir Įmonių ir pramonės generalinio direktorato pamatinis sprendimas dėl parengiamųjų veiksmų „ES vaidmuo globalėjančiame pasaulyje“ ir keturių bandomųjų projektų „„Erasmus“ jauniems verslininkams“, „Priemonės mikroįmonių, mažųjų ir vidutinių įmonių bendradarbiavimui ir partnerystei skatinti“, „Technologijų perdavimas“ ir „Patraukliausios Europos turizmo vietovės“ finansavimo 2007 m. (C(2007) 531).

| — | Europos technologijų priemonė (ETF01): 2000 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimas 2000/819/EB dėl daugiametės įmonių ir verslininkystės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), programos (2001–2005 m.) (OL L 333, 2000 12 29, p. 84). |
| --- | --- |

—

Europos technologijų priemonė (ETF01): 2000 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimas 2000/819/EB dėl daugiametės įmonių ir verslininkystės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), programos (2001–2005 m.) (OL L 333, 2000 12 29, p. 84).

| — | GIF: 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) (OL L 310, 2006 11 9, p. 15). |
| --- | --- |

—

GIF: 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) (OL L 310, 2006 11 9, p. 15).

| — | Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP): 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (OL L 348, 2013 12 20, p. 129), su pakeitimais, padarytais 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (OL L 169, 2015 7 1, p. 1). |
| --- | --- |

—

Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP): 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (OL L 348, 2013 12 20, p. 129), su pakeitimais, padarytais 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (OL L 169, 2015 7 1, p. 1).

| — | COSME EFG: 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1287/2013, kuriuo sukuriama 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 33). |
| --- | --- |

—

COSME EFG: 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1287/2013, kuriuo sukuriama 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 33).

| — | „InnovFin“ nuosavo kapitalo priemonė:







  — | 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 104). |
| --- | --- | --- |

—

„InnovFin“ nuosavo kapitalo priemonė:

—

2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 104).

| — | 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1290/2013, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 81); |
| --- | --- |

—

2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1290/2013, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 81);

| — | 2013 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimas 2013/743/ES dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.), sukūrimo ir kuriuo panaikinami sprendimai 2006/971/EB, 2006/972/EB, 2006/973/EB, 2006/974/EB ir 2006/975/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 965). |
| --- | --- |

—

2013 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimas 2013/743/ES dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.), sukūrimo ir kuriuo panaikinami sprendimai 2006/971/EB, 2006/972/EB, 2006/973/EB, 2006/974/EB ir 2006/975/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 965).

| — | EaSI gebėjimų stiprinimo investicijų linija:2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1296/2013 dėl Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos (EaSI) ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 283/2010/ES, nustatantis Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę (OL L 347, 2013 12 20, p. 238). |
| --- | --- |

—

EaSI gebėjimų stiprinimo investicijų linija:2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1296/2013 dėl Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos (EaSI) ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 283/2010/ES, nustatantis Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę (OL L 347, 2013 12 20, p. 238).

B.   Garantijų priemonės

| — | MVĮ garantijų priemonė 98 (MVĮG98): 1998 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimas 98/347/EB dėl finansinės paramos novatoriškoms ir darbo vietas sukuriančioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) priemonių – augimo ir užimtumo iniciatyva (OL L 155, 1998 5 29, p. 43). |
| --- | --- |

—

MVĮ garantijų priemonė 98 (MVĮG98): 1998 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimas 98/347/EB dėl finansinės paramos novatoriškoms ir darbo vietas sukuriančioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) priemonių – augimo ir užimtumo iniciatyva (OL L 155, 1998 5 29, p. 43).

| — | MVĮ garantijų priemonė 01 (MVĮG01): 2000 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimas 2000/819/EB dėl daugiametės įmonių ir verslininkystės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), programos (2001–2005 m.) (OL L 333, 2000 12 29, p. 84). |
| --- | --- |

—

MVĮ garantijų priemonė 01 (MVĮG01): 2000 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimas 2000/819/EB dėl daugiametės įmonių ir verslininkystės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), programos (2001–2005 m.) (OL L 333, 2000 12 29, p. 84).

| — | MVĮ garantijų priemonė 07 (MVĮG07): 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) (OL L 310, 2006 11 9, p. 15). |
| --- | --- |

—

MVĮ garantijų priemonė 07 (MVĮG07): 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) (OL L 310, 2006 11 9, p. 15).

| — | Europos mikrofinansų priemonė „Progress“ (garantijos) (EPMF-G): 2010 m. kovo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 283/2010/ES, nustatantis Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę (OL L 87, 2010 4 7, p. 1). |
| --- | --- |

—

Europos mikrofinansų priemonė „Progress“ (garantijos) (EPMF-G): 2010 m. kovo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 283/2010/ES, nustatantis Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę (OL L 87, 2010 4 7, p. 1).

| — | RSI:







  — | 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos Septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.), Komisijos pareiškimai (OL L 412, 2006 12 30, p. 1); |
| --- | --- | --- |

—

RSI:

—

2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos Septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.), Komisijos pareiškimai (OL L 412, 2006 12 30, p. 1);

| — | 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/971/EB dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 86); |
| --- | --- |

—

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/971/EB dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 86);

| — | 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/974/EB dėl specialiosios programos „Pajėgumai“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 299). |
| --- | --- |

—

2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/974/EB dėl specialiosios programos „Pajėgumai“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (OL L 400, 2006 12 30, p. 299).

| — | EaSI garantijos:2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1296/2013 dėl Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos (EaSI) ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 283/2010/ES, nustatantis Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę (OL L 347, 2013 12 20, p. 238). |
| --- | --- |

—

EaSI garantijos:2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1296/2013 dėl Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos (EaSI) ir kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 283/2010/ES, nustatantis Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę (OL L 347, 2013 12 20, p. 238).

| — | COSME paskolų garantijų priemonė (COSME LGF):2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1287/2013, kuriuo sukuriama 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 33). |
| --- | --- |

—

COSME paskolų garantijų priemonė (COSME LGF):2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1287/2013, kuriuo sukuriama 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 33).

| — | „InnovFin“ skolos priemonė:






  — | 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1290/2013, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 81); |
| --- | --- | --- |

—

„InnovFin“ skolos priemonė:

—

2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1290/2013, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 81);

| — | 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 104). |
| --- | --- |

—

2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 104).

| — | 2013 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimas 2013/743/ES dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.), sukūrimo ir kuriuo panaikinami sprendimai 2006/971/EB, 2006/972/EB, 2006/973/EB, 2006/974/EB ir 2006/975/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 965). |
| --- | --- |

—

2013 m. gruodžio 3 d. Tarybos sprendimas 2013/743/ES dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.), sukūrimo ir kuriuo panaikinami sprendimai 2006/971/EB, 2006/972/EB, 2006/973/EB, 2006/974/EB ir 2006/975/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 965).

| — | Kultūros ir kūrybos sektorių garantijų priemonė (CCS GF):2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1295/2013, kuriuo sukuriama programa „Kūrybiška Europa“ (2014–2020 m.) ir panaikinami sprendimai Nr. 1718/2006/EB, Nr. 1855/2006/EB ir Nr. 1041/2009/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 221). |
| --- | --- |

—

Kultūros ir kūrybos sektorių garantijų priemonė (CCS GF):2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1295/2013, kuriuo sukuriama programa „Kūrybiška Europa“ (2014–2020 m.) ir panaikinami sprendimai Nr. 1718/2006/EB, Nr. 1855/2006/EB ir Nr. 1041/2009/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 221).

| — | Studentų paskolų garantijų sistema (SLGF): 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus +“ ir panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 50). |
| --- | --- |

—

Studentų paskolų garantijų sistema (SLGF): 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus +“ ir panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 50).

| — | Energijos vartojimo efektyvumo privataus finansavimo priemonė (PF4EE):2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) įsteigimo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 614/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 185). |
| --- | --- |

—

Energijos vartojimo efektyvumo privataus finansavimo priemonė (PF4EE):2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) įsteigimo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 614/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 185).

C.   Rizikos pasidalijimo priemonės

| — | Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP):2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos Septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.), Komisijos pareiškimai (OL L 412, 2006 12 30, p. 1). |
| --- | --- |

—

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP):2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos Septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.), Komisijos pareiškimai (OL L 412, 2006 12 30, p. 1).

| — | „InnovFin“:






  — | 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1290/2013, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 81); |
| --- | --- | --- |

—

„InnovFin“:

—

2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1290/2013, kuriuo nustatomos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) dalyvavimo ir sklaidos taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1906/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 81);

| — | 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 104); |
| --- | --- |

—

2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1291/2013, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 104);

| — | Europos infrastruktūros tinklų priemonės skolos priemonė (EITP DI):2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (OL L 348, 2013 12 20, p. 129). |
| --- | --- |

—

Europos infrastruktūros tinklų priemonės skolos priemonė (EITP DI):2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (OL L 348, 2013 12 20, p. 129).

| — | Gamtos turtų finansavimo priemonė (GTFP):2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) įsteigimo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 614/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 185). |
| --- | --- |

—

Gamtos turtų finansavimo priemonė (GTFP):2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1293/2013 dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) įsteigimo ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 614/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 185).

D.   Specialios paskirties investavimo subjektai

| — | Europos mikrofinansų priemonė „Progress“ – savitarpio fondai – specialūs investicijų fondai (EPMF FCP-FIS):2010 m. kovo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 283/2010/ES, nustatantis Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę (OL L 87, 2010 4 7, p. 1). |
| --- | --- |

—

Europos mikrofinansų priemonė „Progress“ – savitarpio fondai – specialūs investicijų fondai (EPMF FCP-FIS):2010 m. kovo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 283/2010/ES, nustatantis Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę (OL L 87, 2010 4 7, p. 1).

| — | „Marguerite“:







  — | 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 680/2007, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse (OL L 162, 2007 6 22, p. 1); |
| --- | --- | --- |

—

„Marguerite“:

—

2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 680/2007, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos teikimo transeuropinių transporto ir energetikos tinklų srityse (OL L 162, 2007 6 22, p. 1);

| — | 2010 m. vasario 25 d. Komisijos sprendimas C(2010)0941 dėl Europos Sąjungos dalyvavimo 2020 m. Europos energetikos, kovos su klimato kaita ir infrastruktūros fonde (fonde „Marguerite“). |
| --- | --- |

—

2010 m. vasario 25 d. Komisijos sprendimas C(2010)0941 dėl Europos Sąjungos dalyvavimo 2020 m. Europos energetikos, kovos su klimato kaita ir infrastruktūros fonde (fonde „Marguerite“).

| — | Europos efektyvaus energijos vartojimo fondas (EEVEF): 2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1233/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 663/2009 dėl ekonomikos gaivinimo, teikiant Bendrijos finansinę paramą energetikos srities projektams, programos sukūrimo (OL L 346, 2010 12 30, p. 5). |
| --- | --- |

—

Europos efektyvaus energijos vartojimo fondas (EEVEF): 2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1233/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 663/2009 dėl ekonomikos gaivinimo, teikiant Bendrijos finansinę paramą energetikos srities projektams, programos sukūrimo (OL L 346, 2010 12 30, p. 5).

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingiems komitetams, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0482/2018).

1

(*1)  Pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas
  pusjuodžiu kursyvu
  , o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▌.

*1

pusjuodžiu kursyvu

(2)  OL C [...], [...], p. [...].

2

(3)  OL C [...], [...], p. [...].

3

(4)  COM(2018)0097.

4

(1a)  
  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1).

1a

2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1).

(5)  COM(2018)0353.

5

(6)  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB (OL L 344, 2016 12 17, p. 1)

6

(7)  COM(2017)0206.

7

(8)  COM(2017)0250.

8

(9)  European Economy Discussion Paper No 074, paskelbta 2018 m. sausio mėn.

9

No 074

(10)  Nuorodą reikia atnaujinti: OL C 373, 2013 12 20, p. 1. Susitarimą rasite https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2013.373.01.0001.01.ENG&toc=OJ:C:2013:373:TOC

10

(1a)  
  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 1).

1a

1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 1).

(1b)  
  1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

1b

1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2, p. 6).

(11)  2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros (OL L 123, 2016 5 12, p. 1).

11

(12)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

12

(13)  1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).

13

(14)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

14

(15)  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

15

(16)  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 198, 2017 7 28, p. 29).

16

(17)  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžčių (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

17

(1a)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

1a

2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/548 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/548

---

P8_TA(2019)0027

ES laikinasis kelionės dokumentas *

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatomas ES laikinasis kelionės dokumentas ir panaikinamas Sprendimas 96/409/BUSP (COM(2018)0358 – C8-0386/2018 – 2018/0186(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2020/C 411/46)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2018)0358), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2018)0358),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 23 straipsnio 2 dalį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0386/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 23 straipsnio 2 dalį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0386/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0433/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0433/2018),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | vadovaudamasi Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (24) 22 ir 23 punktais, Komisija turėtų įvertinti šią direktyvą, ypač remdamasi informacija, surinkta taikant konkrečią stebėsenos tvarką, kad būtų įvertintas šios direktyvos poveikis ir tolesnių veiksmų poreikis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

vadovaudamasi Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (24) 22 ir 23 punktais, Komisija turėtų įvertinti šią direktyvą, ypač remdamasi informacija, surinkta taikant konkrečią stebėsenos tvarką, kad būtų įvertintas šios direktyvos poveikis ir tolesnių veiksmų poreikis;

| (19) | vadovaudamasi Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (24) 22 ir 23 punktais, Komisija turėtų įvertinti šią direktyvą, ypač remdamasi informacija, surinkta taikant konkrečią stebėsenos tvarką, kad būtų įvertintas šios direktyvos poveikis
  , įskaitant jos poveikį pagrindinėms teisėms,
  ir tolesnių veiksmų poreikis
  . Vertinimas turėtų būti pateiktas Europos Parlamentui, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir Pagrindinių teisių agentūrai; |
| --- | --- |

(19)

vadovaudamasi Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (24) 22 ir 23 punktais, Komisija turėtų įvertinti šią direktyvą, ypač remdamasi informacija, surinkta taikant konkrečią stebėsenos tvarką, kad būtų įvertintas šios direktyvos poveikis
  , įskaitant jos poveikį pagrindinėms teisėms,
  ir tolesnių veiksmų poreikis
  . Vertinimas turėtų būti pateiktas Europos Parlamentui, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir Pagrindinių teisių agentūrai;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | įgyvendinant šią direktyvą valstybių narių vykdomam asmens duomenų tvarkymui taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 (25). Tam, kad ES LKD sistema veiktų, būtina tvarkyti asmens duomenis, siekiant patikrinti pareiškimo teikėjo tapatybę, atspausdinti ES LKD įkliją ir supaprastinti atitinkamo duomenų subjekto kelionę. Būtina nurodyti papildomas tvarkomų asmens duomenų apsaugos priemones, pvz., didžiausią surinktų asmens duomenų saugojimo laikotarpį. Didžiausias
  trejų metų trukmės
  duomenų saugojimo laikotarpis reikalingas siekiant išvengti galimų piktnaudžiavimo atvejų. Pareiškimo teikėjų asmens duomenų ištrynimas neturėtų daryti poveikio valstybių narių gebėjimui vykdyti šios direktyvos taikymo stebėsenos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

įgyvendinant šią direktyvą valstybių narių vykdomam asmens duomenų tvarkymui taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 (25). Tam, kad ES LKD sistema veiktų, būtina tvarkyti asmens duomenis, siekiant patikrinti pareiškimo teikėjo tapatybę, atspausdinti ES LKD įkliją ir supaprastinti atitinkamo duomenų subjekto kelionę. Būtina nurodyti papildomas tvarkomų asmens duomenų apsaugos priemones, pvz., didžiausią surinktų asmens duomenų saugojimo laikotarpį. Didžiausias
  trejų metų trukmės
  duomenų saugojimo laikotarpis reikalingas siekiant išvengti galimų piktnaudžiavimo atvejų. Pareiškimo teikėjų asmens duomenų ištrynimas neturėtų daryti poveikio valstybių narių gebėjimui vykdyti šios direktyvos taikymo stebėsenos;

| (20) | įgyvendinant šią direktyvą valstybių narių vykdomam asmens duomenų tvarkymui taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 (25). Tam, kad ES LKD sistema veiktų, būtina tvarkyti asmens duomenis, siekiant patikrinti pareiškimo teikėjo tapatybę, atspausdinti ES LKD įkliją ir supaprastinti atitinkamo duomenų subjekto kelionę. Būtina nurodyti papildomas tvarkomų asmens duomenų apsaugos priemones, pvz., didžiausią surinktų asmens duomenų saugojimo laikotarpį. Didžiausias duomenų saugojimo laikotarpis reikalingas siekiant išvengti galimų piktnaudžiavimo atvejų.
  Tas laikotarpis turėtų būti proporcingas ir neviršyti 90 dienų nuo išduoto ES LKD galiojimo pabaigos.
  Pareiškimo teikėjų
  anonimizavimas arba
  asmens duomenų ištrynimas neturėtų daryti poveikio valstybių narių gebėjimui vykdyti šios direktyvos taikymo stebėsenos; |
| --- | --- |

(20)

įgyvendinant šią direktyvą valstybių narių vykdomam asmens duomenų tvarkymui taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 (25). Tam, kad ES LKD sistema veiktų, būtina tvarkyti asmens duomenis, siekiant patikrinti pareiškimo teikėjo tapatybę, atspausdinti ES LKD įkliją ir supaprastinti atitinkamo duomenų subjekto kelionę. Būtina nurodyti papildomas tvarkomų asmens duomenų apsaugos priemones, pvz., didžiausią surinktų asmens duomenų saugojimo laikotarpį. Didžiausias duomenų saugojimo laikotarpis reikalingas siekiant išvengti galimų piktnaudžiavimo atvejų.
  Tas laikotarpis turėtų būti proporcingas ir neviršyti 90 dienų nuo išduoto ES LKD galiojimo pabaigos.
  Pareiškimo teikėjų
  anonimizavimas arba
  asmens duomenų ištrynimas neturėtų daryti poveikio valstybių narių gebėjimui vykdyti šios direktyvos taikymo stebėsenos;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Per
  36
  valandas po 2 dalyje nurodytos informacijos gavimo, pilietybės valstybė narė į prašymą dėl konsultacijų atsako, kaip numatyta pagal Direktyvos (ES) 2015/637 10 straipsnio 3 dalį, ir patvirtina, ar prašymo teikėjas yra jos pilietis. Patvirtinus prašymo teikėjo pilietybę, padedančioji valstybė narė ne vėliau kaip kitą darbo dieną po pilietybės valstybės narės atsakymo, jam išduoda ES LKD. | 3.   Per
  24
  valandas po 2 dalyje nurodytos informacijos gavimo, pilietybės valstybė narė į prašymą dėl konsultacijų atsako, kaip numatyta pagal Direktyvos (ES) 2015/637 10 straipsnio 3 dalį, ir patvirtina, ar prašymo teikėjas yra jos pilietis. Patvirtinus prašymo teikėjo pilietybę, padedančioji valstybė narė ne vėliau kaip kitą darbo dieną po pilietybės valstybės narės atsakymo, jam išduoda ES LKD. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

3.   Per
  36
  valandas po 2 dalyje nurodytos informacijos gavimo, pilietybės valstybė narė į prašymą dėl konsultacijų atsako, kaip numatyta pagal Direktyvos (ES) 2015/637 10 straipsnio 3 dalį, ir patvirtina, ar prašymo teikėjas yra jos pilietis. Patvirtinus prašymo teikėjo pilietybę, padedančioji valstybė narė ne vėliau kaip kitą darbo dieną po pilietybės valstybės narės atsakymo, jam išduoda ES LKD.

3.   Per
  24
  valandas po 2 dalyje nurodytos informacijos gavimo, pilietybės valstybė narė į prašymą dėl konsultacijų atsako, kaip numatyta pagal Direktyvos (ES) 2015/637 10 straipsnio 3 dalį, ir patvirtina, ar prašymo teikėjas yra jos pilietis. Patvirtinus prašymo teikėjo pilietybę, padedančioji valstybė narė ne vėliau kaip kitą darbo dieną po pilietybės valstybės narės atsakymo, jam išduoda ES LKD.

Pakeitimas 3

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 straipsnio 4 dalis

4 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Tinkamai pagrįstais išimtiniais atvejais valstybės narės gali užtrukti ilgiau nei 1 ir 3 dalyje nurodyti terminai. | 4.   Tinkamai pagrįstais išimtiniais atvejais valstybės narės gali užtrukti
  trumpiau ar
  ilgiau nei 1 ir 3 dalyje nurodyti terminai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Tinkamai pagrįstais išimtiniais atvejais valstybės narės gali užtrukti ilgiau nei 1 ir 3 dalyje nurodyti terminai.

4.   Tinkamai pagrįstais išimtiniais atvejais valstybės narės gali užtrukti
  trumpiau ar
  ilgiau nei 1 ir 3 dalyje nurodyti terminai.

Pakeitimas 6

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 straipsnio 1 dalies b punktas

9 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | papildomomis apsauginėmis savybėmis ir reikalavimai, įskaitant griežtesnius apgaulę, padirbinėjimą ir klastojimą užkardančius standartus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

papildomomis apsauginėmis savybėmis ir reikalavimai, įskaitant griežtesnius apgaulę, padirbinėjimą ir klastojimą užkardančius standartus;

| b) | papildomomis
  nebiometrinėmis
  apsauginėmis savybėmis ir reikalavimai, įskaitant griežtesnius apgaulę, padirbinėjimą ir klastojimą užkardančius standartus; |
| --- | --- |

b)

papildomomis
  nebiometrinėmis
  apsauginėmis savybėmis ir reikalavimai, įskaitant griežtesnius apgaulę, padirbinėjimą ir klastojimą užkardančius standartus;

nebiometrinėmis

Pakeitimas 7

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 straipsnio 4 dalis

13 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Padedančioji valstybė narė ir pilietybės valstybė narė prašymo teikėjo asmens duomenis saugo ne ilgiau kaip
  trejus metus
  . Pasibaigus saugojimo laikotarpiui prašymo teikėjo asmens duomenys ištrinami. | 4.   Padedančioji valstybė narė ir pilietybės valstybė narė prašymo teikėjo asmens duomenis saugo ne ilgiau kaip
  90 dienų nuo išduoto ES LKD galiojimo pabaigos
  . Pasibaigus saugojimo laikotarpiui prašymo teikėjo asmens duomenys ištrinami.
  Anoniminiai duomenys gali būti saugomi, jei to reikia šio reglamento stebėsenai ir vertinimui atlikti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Padedančioji valstybė narė ir pilietybės valstybė narė prašymo teikėjo asmens duomenis saugo ne ilgiau kaip
  trejus metus
  . Pasibaigus saugojimo laikotarpiui prašymo teikėjo asmens duomenys ištrinami.

4.   Padedančioji valstybė narė ir pilietybės valstybė narė prašymo teikėjo asmens duomenis saugo ne ilgiau kaip
  90 dienų nuo išduoto ES LKD galiojimo pabaigos
  . Pasibaigus saugojimo laikotarpiui prašymo teikėjo asmens duomenys ištrinami.
  Anoniminiai duomenys gali būti saugomi, jei to reikia šio reglamento stebėsenai ir vertinimui atlikti.

Pakeitimas 4

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

15 straipsnio 1 dalis

15 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Ne anksčiau kaip praėjus
  penkeriems
  metams nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę dienos, Komisija atlieka direktyvos vertinimą ir pagrindinius vertinimo rezultatus, įskaitant informaciją apie asmens duomenų apsaugos lygio tinkamumą, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai. | 1.   Ne anksčiau kaip praėjus
  trejiems
  metams nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę dienos, Komisija atlieka direktyvos vertinimą ir pagrindinius vertinimo rezultatus, įskaitant informaciją apie asmens duomenų apsaugos lygio tinkamumą
  ir galimą poveikį pagrindinėms teisėms
  , pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Ne anksčiau kaip praėjus
  penkeriems
  metams nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę dienos, Komisija atlieka direktyvos vertinimą ir pagrindinius vertinimo rezultatus, įskaitant informaciją apie asmens duomenų apsaugos lygio tinkamumą, pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.

1.   Ne anksčiau kaip praėjus
  trejiems
  metams nuo šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę dienos, Komisija atlieka direktyvos vertinimą ir pagrindinius vertinimo rezultatus, įskaitant informaciją apie asmens duomenų apsaugos lygio tinkamumą
  ir galimą poveikį pagrindinėms teisėms
  , pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.

---

(24)  2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros (OL L 123, 2016 5 12, p. 1).

24

(24)  2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros (OL L 123, 2016 5 12, p. 1).

24

(25)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

25

(25)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

25

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/552 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/552

---

P8_TA(2019)0028

2021–2025 m. laikotarpio Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programa *

2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl 2021–2025 m. laikotarpio Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos, kuria papildoma bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Europos horizontas“ (COM(2018)0437 – C8-0380/2018 – 2018/0226(NLE))

(Konsultavimasis)

(2020/C 411/47)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2018)0437), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2018)0437),

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 7 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0380/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 7 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0380/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A8-0406/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A8-0406/2018),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | su Europos Parlamentu turėtų būti konsultuojamasi visais svarbiais Programos įgyvendinimo ir vertinimo etapais. Taryba paprašė Europos Parlamento pateikti nuomonę dėl 2021–2025 m. laikotarpio Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos. Vis dėlto nemanoma, kad Europos Parlamentas yra lygiateisis su Taryba, kai priimami su branduoline energija susiję teisės aktai, nes pagal Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį įprasta teisėkūros procedūra netaikoma. Atsižvelgiant į Europos Parlamento, kaip vieno iš teisės aktų leidėjų, vaidmenį biudžeto klausimais ir siekiant užtikrinti nuoseklų Sąjungos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos kūrimą ir įgyvendinimą, Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa ateityje taip pat turėtų būti priimama taikant įprastą teisėkūros procedūrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

su Europos Parlamentu turėtų būti konsultuojamasi visais svarbiais Programos įgyvendinimo ir vertinimo etapais. Taryba paprašė Europos Parlamento pateikti nuomonę dėl 2021–2025 m. laikotarpio Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos. Vis dėlto nemanoma, kad Europos Parlamentas yra lygiateisis su Taryba, kai priimami su branduoline energija susiję teisės aktai, nes pagal Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį įprasta teisėkūros procedūra netaikoma. Atsižvelgiant į Europos Parlamento, kaip vieno iš teisės aktų leidėjų, vaidmenį biudžeto klausimais ir siekiant užtikrinti nuoseklų Sąjungos bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos kūrimą ir įgyvendinimą, Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa ateityje taip pat turėtų būti priimama taikant įprastą teisėkūros procedūrą;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | branduoliniai moksliniai tyrimai gali padėti didinti branduolinę saugą, saugumą bei radiacinę saugą ir taip prisidėti prie socialinės gerovės, ekonominio klestėjimo
  ir
  aplinkos tvarumo. Radiacinės saugos moksliniai tyrimai padėjo patobulinti medicinos technologijas, kurios naudingos daugeliui piliečių, ir šie moksliniai tyrimai gali prisidėti prie kitų sektorių tobulinimo, pavyzdžiui, pramonės, žemės ūkio, aplinkos ir saugumo. Ne mažiau svarbus yra galimas branduolinių mokslinių tyrimų indėlis į saugos, efektyvumo ir saugumo principus atitinkantį ilgalaikį energetikos sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

branduoliniai moksliniai tyrimai gali padėti didinti branduolinę saugą, saugumą bei radiacinę saugą ir taip prisidėti prie socialinės gerovės, ekonominio klestėjimo
  ir
  aplinkos tvarumo. Radiacinės saugos moksliniai tyrimai padėjo patobulinti medicinos technologijas, kurios naudingos daugeliui piliečių, ir šie moksliniai tyrimai gali prisidėti prie kitų sektorių tobulinimo, pavyzdžiui, pramonės, žemės ūkio, aplinkos ir saugumo. Ne mažiau svarbus yra galimas branduolinių mokslinių tyrimų indėlis į saugos, efektyvumo ir saugumo principus atitinkantį ilgalaikį energetikos sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą;

| (2) | branduoliniai moksliniai tyrimai gali padėti didinti branduolinę saugą, saugumą bei radiacinę saugą ir taip prisidėti prie socialinės gerovės
  ir
  ekonominio klestėjimo
  . Branduoliniai moksliniai tyrimai labai prisideda prie
  aplinkos tvarumo
  ir kovos su klimato kaita, mažindami Europos priklausomybę nuo importuojamos energijos, o
  radiacinės saugos moksliniai tyrimai padėjo patobulinti medicinos technologijas, kurios naudingos daugeliui piliečių, ir šie moksliniai tyrimai gali prisidėti prie kitų sektorių tobulinimo, pavyzdžiui, pramonės, žemės ūkio, aplinkos ir saugumo. Ne mažiau svarbus yra galimas branduolinių mokslinių tyrimų indėlis į saugos, efektyvumo ir saugumo principus atitinkantį ilgalaikį energetikos sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą; |
| --- | --- |

(2)

branduoliniai moksliniai tyrimai gali padėti didinti branduolinę saugą, saugumą bei radiacinę saugą ir taip prisidėti prie socialinės gerovės
  ir
  ekonominio klestėjimo
  . Branduoliniai moksliniai tyrimai labai prisideda prie
  aplinkos tvarumo
  ir kovos su klimato kaita, mažindami Europos priklausomybę nuo importuojamos energijos, o
  radiacinės saugos moksliniai tyrimai padėjo patobulinti medicinos technologijas, kurios naudingos daugeliui piliečių, ir šie moksliniai tyrimai gali prisidėti prie kitų sektorių tobulinimo, pavyzdžiui, pramonės, žemės ūkio, aplinkos ir saugumo. Ne mažiau svarbus yra galimas branduolinių mokslinių tyrimų indėlis į saugos, efektyvumo ir saugumo principus atitinkantį ilgalaikį energetikos sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | Komisijos ataskaitoje dėl tarpinio Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014–2018 m.) vertinimo (COM(2017)0697) pateiktas programos gairių rinkinys. Jame, be kita ko, rekomenduojama: toliau remti branduolinei saugai, branduolinės saugos garantijoms, saugumui, atliekų tvarkymui, radiacinei saugai ir branduolių sintezės vystymui naudingus branduolinius mokslinius tyrimus; kartu su gavėjais toliau tobulinti Europos branduolinės srities bendrųjų programų organizavimą ir valdymą; tęsti ir stiprinti Euratomo švietimo ir mokymo veiklą siekiant ugdyti svarbius gebėjimus, kurie naudingi visais branduolinės saugos ir saugumo ir radiacinės saugos aspektais; labiau naudotis Euratomo programos ir Sąjungos bendrosios programos kitų teminių sričių sinergija ir labiau naudotis Euratomo programos tiesioginių ir netiesioginių veiksmų sinergija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

Komisijos ataskaitoje dėl tarpinio Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014–2018 m.) vertinimo (COM(2017)0697) pateiktas programos gairių rinkinys. Jame, be kita ko, rekomenduojama: toliau remti branduolinei saugai, branduolinės saugos garantijoms, saugumui, atliekų tvarkymui, radiacinei saugai ir branduolių sintezės vystymui naudingus branduolinius mokslinius tyrimus; kartu su gavėjais toliau tobulinti Europos branduolinės srities bendrųjų programų organizavimą ir valdymą; tęsti ir stiprinti Euratomo švietimo ir mokymo veiklą siekiant ugdyti svarbius gebėjimus, kurie naudingi visais branduolinės saugos ir saugumo ir radiacinės saugos aspektais; labiau naudotis Euratomo programos ir Sąjungos bendrosios programos kitų teminių sričių sinergija ir labiau naudotis Euratomo programos tiesioginių ir netiesioginių veiksmų sinergija;

| (4) | Komisijos ataskaitoje dėl tarpinio Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014–2018 m.) vertinimo (COM(2017)0697) pateiktas programos gairių rinkinys. Jame, be kita ko, rekomenduojama: toliau remti branduolinei saugai, branduolinės saugos garantijoms,
  veiksmingumui,
  saugumui,
  radioaktyviųjų
  atliekų tvarkymui, radiacinei saugai ir branduolių sintezės vystymui naudingus branduolinius mokslinius tyrimus; kartu su gavėjais toliau tobulinti Europos branduolinės srities bendrųjų programų organizavimą ir valdymą; tęsti ir stiprinti Euratomo švietimo ir mokymo veiklą siekiant ugdyti svarbius gebėjimus, kurie naudingi visais branduolinės saugos ir saugumo ir radiacinės saugos aspektais,
  siekiant užtikrinti aukštą įgūžių, ypač naujos inžinierių kartos, lygį
  ; labiau naudotis Euratomo programos ir Sąjungos bendrosios programos kitų teminių sričių sinergija ir labiau naudotis Euratomo programos tiesioginių ir netiesioginių veiksmų sinergija
  , padedant užtikrinti visos Euratomo programos nuoseklumą ir veiksmingumą
  ; |
| --- | --- |

(4)

Komisijos ataskaitoje dėl tarpinio Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014–2018 m.) vertinimo (COM(2017)0697) pateiktas programos gairių rinkinys. Jame, be kita ko, rekomenduojama: toliau remti branduolinei saugai, branduolinės saugos garantijoms,
  veiksmingumui,
  saugumui,
  radioaktyviųjų
  atliekų tvarkymui, radiacinei saugai ir branduolių sintezės vystymui naudingus branduolinius mokslinius tyrimus; kartu su gavėjais toliau tobulinti Europos branduolinės srities bendrųjų programų organizavimą ir valdymą; tęsti ir stiprinti Euratomo švietimo ir mokymo veiklą siekiant ugdyti svarbius gebėjimus, kurie naudingi visais branduolinės saugos ir saugumo ir radiacinės saugos aspektais,
  siekiant užtikrinti aukštą įgūžių, ypač naujos inžinierių kartos, lygį
  ; labiau naudotis Euratomo programos ir Sąjungos bendrosios programos kitų teminių sričių sinergija ir labiau naudotis Euratomo programos tiesioginių ir netiesioginių veiksmų sinergija
  , padedant užtikrinti visos Euratomo programos nuoseklumą ir veiksmingumą
  ;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | Euratomo atliekų tvarkymo projektai padeda geriau suprasti ES kylančias radioaktyviųjų atliekų tvarkymo problemas, pvz., būsimų geologinių atliekų šalinimo saugos, radioaktyviųjų atliekų apdorojimo ir panaudoto branduolinio kuro sąvartynuose ilgalaikio elgesio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

Euratomo atliekų tvarkymo projektai padeda geriau suprasti ES kylančias radioaktyviųjų atliekų tvarkymo problemas, pvz., būsimų geologinių atliekų šalinimo saugos, radioaktyviųjų atliekų apdorojimo ir panaudoto branduolinio kuro sąvartynuose ilgalaikio elgesio;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | Programa sumanyta ir suprojektuota pagal poreikį sukurti kritinę remiamų veiksmų masę. Tai pasiekta nustačius ribotą skaičių konkrečių tikslų, susijusių su saugiu branduolių dalijimosi panaudojimu elektros gamybos ir kitoms reikmėms, būtinų žinių išsaugojimu ir plėtimu, branduolių sintezės energetikos skatinimu ir Sąjungos politikos rėmimu branduolinės saugos, branduolinės saugos garantijų ir saugumo srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

Programa sumanyta ir suprojektuota pagal poreikį sukurti kritinę remiamų veiksmų masę. Tai pasiekta nustačius ribotą skaičių konkrečių tikslų, susijusių su saugiu branduolių dalijimosi panaudojimu elektros gamybos ir kitoms reikmėms, būtinų žinių išsaugojimu ir plėtimu, branduolių sintezės energetikos skatinimu ir Sąjungos politikos rėmimu branduolinės saugos, branduolinės saugos garantijų ir saugumo srityje;

| (5) | Programa sumanyta ir suprojektuota pagal poreikį sukurti kritinę remiamų veiksmų masę. Tai pasiekta nustačius ribotą skaičių konkrečių tikslų, susijusių su saugiu branduolių dalijimosi panaudojimu elektros gamybos ir kitoms reikmėms, būtinų žinių išsaugojimu ir plėtimu, branduolių sintezės energetikos skatinimu ir Sąjungos politikos rėmimu branduolinės saugos, branduolinės saugos garantijų ir saugumo srityje
  , įskaitant žinių apie saugų, veiksmingą ir ekonomiškai efektyvų įrenginių eksploatavimo nutraukimą pasibaigus jų gyvavimo laikotarpiui plėtojimą, nes šioje srityje reglamentavimo nuostatos ir investicijos atsilieka
  ; |
| --- | --- |

(5)

Programa sumanyta ir suprojektuota pagal poreikį sukurti kritinę remiamų veiksmų masę. Tai pasiekta nustačius ribotą skaičių konkrečių tikslų, susijusių su saugiu branduolių dalijimosi panaudojimu elektros gamybos ir kitoms reikmėms, būtinų žinių išsaugojimu ir plėtimu, branduolių sintezės energetikos skatinimu ir Sąjungos politikos rėmimu branduolinės saugos, branduolinės saugos garantijų ir saugumo srityje
  , įskaitant žinių apie saugų, veiksmingą ir ekonomiškai efektyvų įrenginių eksploatavimo nutraukimą pasibaigus jų gyvavimo laikotarpiui plėtojimą, nes šioje srityje reglamentavimo nuostatos ir investicijos atsilieka
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | Programa yra esminė Sąjungos pastangų išlaikyti ir stiprinti mokslo ir pramonės pirmavimą energijos technologijų srityje dalis. Siekiant remti saugų branduolių dalijimosi energijos panaudojimą ir greičiau sumažinti energetikos sistemos priklausomybę nuo iškastinio kuro, branduolių dalijimosi moksliniai tyrimai ir toliau turėtų sudaryti neatskiriamą Euratomo programos dalį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

Programa yra esminė Sąjungos pastangų išlaikyti ir stiprinti mokslo ir pramonės pirmavimą energijos technologijų srityje dalis. Siekiant remti saugų branduolių dalijimosi energijos panaudojimą ir greičiau sumažinti energetikos sistemos priklausomybę nuo iškastinio kuro, branduolių dalijimosi moksliniai tyrimai ir toliau turėtų sudaryti neatskiriamą Euratomo programos dalį;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

5 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5b) | branduolinės energijos ir su elektros energijos gamyba nesusijusioms reikmėms naudojamos jonizuojančiosios spinduliuotės sauga ir saugumas, įskaitant branduolinę saugą ir branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimą, turėtų būti remiami atliekant struktūrinius tarpvalstybinius patikrinimus ir dalijantis žiniomis bei geriausia praktika, susijusia su šiuo metu naudojamų reaktorių sistemų ir kuro ciklų sauga, visų pirma tuomet, kai branduoliniai įrenginiai yra šalia vienos ar daugiau sienų su kitomis valstybėmis narėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5b)

branduolinės energijos ir su elektros energijos gamyba nesusijusioms reikmėms naudojamos jonizuojančiosios spinduliuotės sauga ir saugumas, įskaitant branduolinę saugą ir branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimą, turėtų būti remiami atliekant struktūrinius tarpvalstybinius patikrinimus ir dalijantis žiniomis bei geriausia praktika, susijusia su šiuo metu naudojamų reaktorių sistemų ir kuro ciklų sauga, visų pirma tuomet, kai branduoliniai įrenginiai yra šalia vienos ar daugiau sienų su kitomis valstybėmis narėmis;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

5 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5c) | didelės branduolinės avarijos gali sukelti pavojų žmonių sveikatai. Todėl šioje Programoje ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama branduolinės saugos ir, atitinkamais atvejais, saugumo aspektams, už kuriuos atsakingas Jungtinis tyrimų centras (JTC); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5c)

didelės branduolinės avarijos gali sukelti pavojų žmonių sveikatai. Todėl šioje Programoje ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama branduolinės saugos ir, atitinkamais atvejais, saugumo aspektams, už kuriuos atsakingas Jungtinis tyrimų centras (JTC);

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | pagal Programą remiant branduolinius mokslinius tyrimus, ji turėtų padėti siekti bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“ (toliau – „Europos horizontas“), sukurtos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. [...] (20), tikslų ir sudaryti palankesnes sąlygas įgyvendinti 2030 m. Europos strategiją ir stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

pagal Programą remiant branduolinius mokslinius tyrimus, ji turėtų padėti siekti bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“ (toliau – „Europos horizontas“), sukurtos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. [...] (20), tikslų ir sudaryti palankesnes sąlygas įgyvendinti 2030 m. Europos strategiją ir stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę;

| (7) | pagal Programą remiant branduolinius mokslinius tyrimus, ji turėtų padėti siekti bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“ (toliau – „Europos horizontas“), sukurtos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. [...] (20), tikslų
  , visų pirma skatindama kompetenciją ir atvirąjį mokslą,
  ir sudaryti palankesnes sąlygas įgyvendinti 2030 m. Europos strategiją ir stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę; |
| --- | --- |

(7)

pagal Programą remiant branduolinius mokslinius tyrimus, ji turėtų padėti siekti bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Europos horizontas“ (toliau – „Europos horizontas“), sukurtos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. [...] (20), tikslų
  , visų pirma skatindama kompetenciją ir atvirąjį mokslą,
  ir sudaryti palankesnes sąlygas įgyvendinti 2030 m. Europos strategiją ir stiprinti Europos mokslinių tyrimų erdvę;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | Programa turėtų būti siekiama sinergijos su programa „Europos horizontas“ ir kitomis Sąjungos programomis nuo jų rengimo ir strateginio planavimo iki projektų atrankos, administravimo, komunikacijos, rezultatų sklaidos ir naudojimosi, stebėsenos, audito ir valdymo etapų. Kad būtų išvengta dalinio sutapimo ir dubliavimo ir padidėtų ES finansavimo poveikis, į programos „Europos horizontas“ veiksmus galima perkelti lėšas iš kitų Sąjungos programų. Tokiais atvejais joms bus taikomos programos „Europos horizontas“ taisyklės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

Programa turėtų būti siekiama sinergijos su programa „Europos horizontas“ ir kitomis Sąjungos programomis nuo jų rengimo ir strateginio planavimo iki projektų atrankos, administravimo, komunikacijos, rezultatų sklaidos ir naudojimosi, stebėsenos, audito ir valdymo etapų. Kad būtų išvengta dalinio sutapimo ir dubliavimo ir padidėtų ES finansavimo poveikis, į programos „Europos horizontas“ veiksmus galima perkelti lėšas iš kitų Sąjungos programų. Tokiais atvejais joms bus taikomos programos „Europos horizontas“ taisyklės;

| (8) | Programa turėtų būti siekiama sinergijos
  ir didesnio suderinimo
  su programa „Europos horizontas“ ir kitomis Sąjungos programomis nuo jų rengimo ir strateginio planavimo iki projektų atrankos, administravimo, komunikacijos, rezultatų sklaidos ir naudojimosi, stebėsenos, audito ir valdymo etapų
  . Labai svarbu užtikrinti, kad programose būtų laikomasi pagrindinių kompetencijos ir atvirojo mokslo principų
  . Kad būtų išvengta dalinio sutapimo ir dubliavimo ir padidėtų ES finansavimo poveikis, į programos „Europos horizontas“ veiksmus galima perkelti lėšas iš kitų Sąjungos programų. Tokiais atvejais joms bus taikomos programos „Europos horizontas“ taisyklės; |
| --- | --- |

(8)

Programa turėtų būti siekiama sinergijos
  ir didesnio suderinimo
  su programa „Europos horizontas“ ir kitomis Sąjungos programomis nuo jų rengimo ir strateginio planavimo iki projektų atrankos, administravimo, komunikacijos, rezultatų sklaidos ir naudojimosi, stebėsenos, audito ir valdymo etapų
  . Labai svarbu užtikrinti, kad programose būtų laikomasi pagrindinių kompetencijos ir atvirojo mokslo principų
  . Kad būtų išvengta dalinio sutapimo ir dubliavimo ir padidėtų ES finansavimo poveikis, į programos „Europos horizontas“ veiksmus galima perkelti lėšas iš kitų Sąjungos programų. Tokiais atvejais joms bus taikomos programos „Europos horizontas“ taisyklės;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | plėtojant veiklą pagal Programą turėtų būti siekiama skatinti laikytis moterų ir vyrų lygybės principo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, visų pirma šalinant pagrindines lyčių nelygybės priežastis, išnaudojant visą abiejų lyčių mokslininkų tyrėjų potencialą ir įtraukiant lyčių aspektą į projektų turinį, kad būtų pagerinta mokslinių tyrimų kokybė ir skatinamos inovacijos. Vykdant veiklą taip pat turėtų būti siekiama įgyvendinti su vyrų ir moterų lygybe susijusius principus, įtvirtintus Europos Sąjungos sutarties 2 ir 3 straipsniuose ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 straipsnyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

plėtojant veiklą pagal Programą turėtų būti siekiama skatinti laikytis moterų ir vyrų lygybės principo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, visų pirma šalinant pagrindines lyčių nelygybės priežastis, išnaudojant visą abiejų lyčių mokslininkų tyrėjų potencialą ir įtraukiant lyčių aspektą į projektų turinį, kad būtų pagerinta mokslinių tyrimų kokybė ir skatinamos inovacijos. Vykdant veiklą taip pat turėtų būti siekiama įgyvendinti su vyrų ir moterų lygybe susijusius principus, įtvirtintus Europos Sąjungos sutarties 2 ir 3 straipsniuose ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8 straipsnyje;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | JRC teikia paramą standartizavimui, Sąjungos mokslininkų atvirai prieigai prie atskirų branduolinių įrenginių ir mokymo veiklos tokiose srityse kaip branduolinės garantijos, ekspertizė ar eksploatavimo nutraukimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

JRC teikia paramą standartizavimui, Sąjungos mokslininkų atvirai prieigai prie atskirų branduolinių įrenginių ir mokymo veiklos tokiose srityse kaip branduolinės garantijos, ekspertizė ar eksploatavimo nutraukimas;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | galimai
  prisidėti prie ilgalaikio energetikos sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo laikantis saugos, efektyvumo ir saugumo principų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

galimai
  prisidėti prie ilgalaikio energetikos sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo laikantis saugos, efektyvumo ir saugumo principų.

| b) | prisidėti prie ilgalaikio energetikos sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo laikantis saugos, efektyvumo ir saugumo principų. |
| --- | --- |

b)

prisidėti prie ilgalaikio energetikos sistemos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo laikantis saugos, efektyvumo ir saugumo principų.

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | gerinti branduolinės energijos ir su elektros energijos gamyba nesusijusioms reikmėms naudojamos jonizuojančiosios spinduliuotės saugą
  ir
  saugumą, be kita ko, branduolinę saugą, saugumą, saugos garantijas, radiacinę saugą, saugų panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvių atliekų tvarkymą ir eksploatacijos nutraukimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

gerinti branduolinės energijos ir su elektros energijos gamyba nesusijusioms reikmėms naudojamos jonizuojančiosios spinduliuotės saugą
  ir
  saugumą, be kita ko, branduolinę saugą, saugumą, saugos garantijas, radiacinę saugą, saugų panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvių atliekų tvarkymą ir eksploatacijos nutraukimą;

| a) | gerinti branduolinės energijos ir su elektros energijos gamyba nesusijusioms reikmėms naudojamos jonizuojančiosios spinduliuotės saugą, saugumą
  ir veiksmingą naudojimą
  , be kita ko, branduolinę saugą, saugumą, saugos garantijas, radiacinę saugą, saugų panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvių atliekų tvarkymą ir eksploatacijos nutraukimą; |
| --- | --- |

a)

gerinti branduolinės energijos ir su elektros energijos gamyba nesusijusioms reikmėms naudojamos jonizuojančiosios spinduliuotės saugą, saugumą
  ir veiksmingą naudojimą
  , be kita ko, branduolinę saugą, saugumą, saugos garantijas, radiacinę saugą, saugų panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvių atliekų tvarkymą ir eksploatacijos nutraukimą;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | remti Bendrijos branduolinės saugos, branduolinės saugos garantijų ir saugumo politiką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

d)

remti Bendrijos branduolinės saugos, branduolinės saugos garantijų ir saugumo politiką.

| d) | remti Bendrijos branduolinės saugos, branduolinės saugos garantijų ir saugumo politiką
  , įskaitant žinių apie saugų, veiksmingą ir ekonomiškai efektyvų įrenginių eksploatavimo nutraukimą pasibaigus jų eksploatavimo laikotarpiui plėtojimą
  . |
| --- | --- |

d)

remti Bendrijos branduolinės saugos, branduolinės saugos garantijų ir saugumo politiką
  , įskaitant žinių apie saugų, veiksmingą ir ekonomiškai efektyvų įrenginių eksploatavimo nutraukimą pasibaigus jų eksploatavimo laikotarpiui plėtojimą
  .

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Programos įgyvendinimo finansinis paketas yra 1 675 000 000  EUR dabartinėmis kainomis. | 1.   Programos įgyvendinimo finansinis paketas yra
  1 516 000 000  EUR 2018 m. kainomis (
  1 675 000 000  EUR dabartinėmis kainomis). |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Programos įgyvendinimo finansinis paketas yra 1 675 000 000  EUR dabartinėmis kainomis.

1.   Programos įgyvendinimo finansinis paketas yra
  1 516 000 000  EUR 2018 m. kainomis (
  1 675 000 000  EUR dabartinėmis kainomis).

Pakeitimas 15

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

4 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1 dalyje nurodyta suma
  preliminariai
  paskirstoma taip: | 1 dalyje nurodyta suma paskirstoma taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1 dalyje nurodyta suma
  preliminariai
  paskirstoma taip:

preliminariai

1 dalyje nurodyta suma paskirstoma taip:

Pakeitimas 16

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a punktas

4 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | 724 563 000 EUR
  branduolių sintezės moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

724 563 000 EUR
  branduolių sintezės moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai;

724 563 000 EUR

| a) | 43 proc.
  branduolių sintezės moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai; |
| --- | --- |

a)

43 proc.
  branduolių sintezės moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai;

43 proc.

Pakeitimas 17

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos b punktas

4 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | 330 930 000  EUR
  branduolių dalijimosi, saugos ir radiacinės saugos reikmėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

330 930 000  EUR
  branduolių dalijimosi, saugos ir radiacinės saugos reikmėms;

330 930 000  EUR

| b) | 25 proc.
  branduolių dalijimosi, saugos ir radiacinės saugos reikmėms; |
| --- | --- |

b)

25 proc.
  branduolių dalijimosi, saugos ir radiacinės saugos reikmėms;

25 proc.

Pakeitimas 18

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos c punktas

4 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | 619 507 000  EUR
  Jungtinio tyrimų centro vykdomiems tiesioginiams veiksmams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

619 507 000  EUR
  Jungtinio tyrimų centro vykdomiems tiesioginiams veiksmams.

619 507 000  EUR

| c) | 32 proc.
  Jungtinio tyrimų centro vykdomiems tiesioginiams veiksmams. |
| --- | --- |

c)

32 proc.
  Jungtinio tyrimų centro vykdomiems tiesioginiams veiksmams.

32 proc.

Pakeitimas 19

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

4 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Metinėje biudžeto procedūroje Komisija
  negali
  nukrypti nuo
  šios
  straipsnio 2 dalies
  c punkte nurodytos sumos
  . | Metinėje biudžeto procedūroje Komisija
  gali
  nukrypti nuo
  šių
  straipsnio 2 dalies
  pirmoje pastraipoje nurodytų sumų ne daugiau kaip 10 proc
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Metinėje biudžeto procedūroje Komisija
  negali
  nukrypti nuo
  šios
  straipsnio 2 dalies
  c punkte nurodytos sumos
  .

negali

šios

c punkte nurodytos sumos

Metinėje biudžeto procedūroje Komisija
  gali
  nukrypti nuo
  šių
  straipsnio 2 dalies
  pirmoje pastraipoje nurodytų sumų ne daugiau kaip 10 proc
  .

gali

šių

pirmoje pastraipoje nurodytų sumų ne daugiau kaip 10 proc

Pakeitimas 20

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos c punkto 3 a įtrauka (nauja)

5 straipsnio 1 dalies 1 pastraipos c punkto 3 a įtrauka (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | — | teisinės valstybės principų laikymasis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

teisinės valstybės principų laikymasis;

teisinės valstybės principų laikymasis;

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a straipsnis (naujas)

8 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 8a straipsnis




  Lyčių lygybė




  Įgyvendinant Programą veiksmingai skatinama laikytis lyčių lygybės principo ir užtikrinamas lyčių aspekto įtraukimas į mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8a straipsnis

Lyčių lygybė

Įgyvendinant Programą veiksmingai skatinama laikytis lyčių lygybės principo ir užtikrinamas lyčių aspekto įtraukimas į mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį.

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 b straipsnis (naujas)

8 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 8b straipsnis




  Etikos principai





  1.
     
  Visa pagal Programą vykdoma mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla atitinka etikos principus ir susijusius nacionalinės, Sąjungos ir tarptautinės teisės aktus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją bei jos papildomus protokolus.




  Ypač daug dėmesio turi būti skiriama proporcingumo principui, teisei į privatumą, teisei į asmens duomenų apsaugą, teisei į asmens fizinę ir psichinę neliečiamybę, teisei į nediskriminavimą ir būtinybei užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą.






  2.
     
  Pagal Programą vykdoma mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla yra skirta išimtinai civilinėms reikmėms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8b straipsnis

Etikos principai

1.
     
  Visa pagal Programą vykdoma mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla atitinka etikos principus ir susijusius nacionalinės, Sąjungos ir tarptautinės teisės aktus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją bei jos papildomus protokolus.

Ypač daug dėmesio turi būti skiriama proporcingumo principui, teisei į privatumą, teisei į asmens duomenų apsaugą, teisei į asmens fizinę ir psichinę neliečiamybę, teisei į nediskriminavimą ir būtinybei užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą.

2.
     
  Pagal Programą vykdoma mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla yra skirta išimtinai civilinėms reikmėms.

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Programos lėšų gavėjai nurodo
  jų
  kilmę
  ir užtikrina Bendrijos finansavimo
  matomumą (visų pirma, kai viešina veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairioms auditorijoms, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. | 1.   Programos lėšų gavėjai
  patvirtina ir
  nurodo
  Sąjungos finansavimo
  kilmę
  , kad užtikrintų jo
  matomumą (visų pirma, kai viešina veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairioms auditorijoms, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Programos lėšų gavėjai nurodo
  jų
  kilmę
  ir užtikrina Bendrijos finansavimo
  matomumą (visų pirma, kai viešina veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairioms auditorijoms, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

1.   Programos lėšų gavėjai
  patvirtina ir
  nurodo
  Sąjungos finansavimo
  kilmę
  , kad užtikrintų jo
  matomumą (visų pirma, kai viešina veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairioms auditorijoms, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

Pakeitimas 22

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 dalis

13 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija vykdo su Programa, jos veiksmais ir rezultatais susijusią informavimo ir komunikacijos veiklą. Programai skirti finansiniai ištekliai taip pat padeda vykdyti institucinę komunikaciją apie Bendrijos politikos prioritetus, susijusius su 3 straipsnyje nurodytais tikslais. | 2.   Komisija vykdo su Programa, jos veiksmais ir rezultatais susijusią informavimo ir komunikacijos veiklą
  , skirtą tiek paramos gavėjams specialistams, tiek visuomenei
  . Programai skirti finansiniai ištekliai taip pat padeda vykdyti institucinę komunikaciją apie Bendrijos politikos prioritetus, susijusius su 3 straipsnyje nurodytais tikslais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisija vykdo su Programa, jos veiksmais ir rezultatais susijusią informavimo ir komunikacijos veiklą. Programai skirti finansiniai ištekliai taip pat padeda vykdyti institucinę komunikaciją apie Bendrijos politikos prioritetus, susijusius su 3 straipsnyje nurodytais tikslais.

2.   Komisija vykdo su Programa, jos veiksmais ir rezultatais susijusią informavimo ir komunikacijos veiklą
  , skirtą tiek paramos gavėjams specialistams, tiek visuomenei
  . Programai skirti finansiniai ištekliai taip pat padeda vykdyti institucinę komunikaciją apie Bendrijos politikos prioritetus, susijusius su 3 straipsnyje nurodytais tikslais.

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalis

14 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Vertinimai atliekami
  laiku
  , kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus dėl Programos, ją pakeisiančios programos ir kitų moksliniams tyrimams ir inovacijoms svarbių iniciatyvų. | 1.   Vertinimai atliekami
  kas dvejus metus
  , kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus dėl Programos, ją pakeisiančios programos ir kitų moksliniams tyrimams ir inovacijoms svarbių iniciatyvų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Vertinimai atliekami
  laiku
  , kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus dėl Programos, ją pakeisiančios programos ir kitų moksliniams tyrimams ir inovacijoms svarbių iniciatyvų.

1.   Vertinimai atliekami
  kas dvejus metus
  , kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus dėl Programos, ją pakeisiančios programos ir kitų moksliniams tyrimams ir inovacijoms svarbių iniciatyvų.

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 2 dalis

14 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Tarpinis
  Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams nuo jos įgyvendinimo pradžios. Jis apima ankstesnės Euratomo programos ilgalaikio poveikio vertinimą ir laikomas pagrindu koreguoti programos įgyvendinimą, jei tai tikslinga. | 2.   
  Pirmas
  Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  dvejiems
  metams nuo jos įgyvendinimo pradžios. Jis apima ankstesnės Euratomo programos ilgalaikio poveikio vertinimą ir laikomas pagrindu koreguoti programos
  pratęsimus ir
  įgyvendinimą, jei tai tikslinga. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Tarpinis
  Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams nuo jos įgyvendinimo pradžios. Jis apima ankstesnės Euratomo programos ilgalaikio poveikio vertinimą ir laikomas pagrindu koreguoti programos įgyvendinimą, jei tai tikslinga.

2.   
  Pirmas
  Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  dvejiems
  metams nuo jos įgyvendinimo pradžios. Jis apima ankstesnės Euratomo programos ilgalaikio poveikio vertinimą ir laikomas pagrindu koreguoti programos
  pratęsimus ir
  įgyvendinimą, jei tai tikslinga.

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 3 dalis

14 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Programos vertinimą. Jis apima ankstesnių programų ilgalaikio poveikio vertinimą. | 3.   Baigiant įgyvendinti programą, bet praėjus ne daugiau kaip
  dvejiems
  metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį programos vertinimą. Jis apima ankstesnių programų ilgalaikio poveikio vertinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip
  ketveriems
  metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį Programos vertinimą. Jis apima ankstesnių programų ilgalaikio poveikio vertinimą.

3.   Baigiant įgyvendinti programą, bet praėjus ne daugiau kaip
  dvejiems
  metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos, Komisija atlieka galutinį programos vertinimą. Jis apima ankstesnių programų ilgalaikio poveikio vertinimą.

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 2 pastraipa

I priedo 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kad būtų pasiekti konkretūs tikslai, pagal Euratomo programą bus remiama kompleksinė veikla, kurią vykdant užtikrinama mokslinių tyrimų sinergija sprendžiant bendrus uždavinius. Bus užtikrinami tinkami ryšiai ir sąveika su programa „Europos horizontas“, pavyzdžiui, skelbiami bendri kvietimai. Be to, susijusią mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą galima finansuoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis pagal Reglamentą [Bendrųjų nuostatų reglamentas],
  kai tai
  atitinka
  jų
  tikslus ir nuostatas. | Kad būtų pasiekti konkretūs tikslai, pagal Euratomo programą bus remiama kompleksinė veikla, kurią vykdant užtikrinama mokslinių tyrimų sinergija sprendžiant bendrus uždavinius. Bus užtikrinami tinkami ryšiai ir sąveika su programa „Europos horizontas“, pavyzdžiui, skelbiami bendri kvietimai. Be to, susijusią mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą galima finansuoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis pagal Reglamentą [Bendrųjų nuostatų reglamentas]
  ar kitas Sąjungos programas ir finansines priemones tiek
  ,
  kiek ji
  atitinka
  šių fondų, programų ir priemonių
  tikslus ir nuostatas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kad būtų pasiekti konkretūs tikslai, pagal Euratomo programą bus remiama kompleksinė veikla, kurią vykdant užtikrinama mokslinių tyrimų sinergija sprendžiant bendrus uždavinius. Bus užtikrinami tinkami ryšiai ir sąveika su programa „Europos horizontas“, pavyzdžiui, skelbiami bendri kvietimai. Be to, susijusią mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą galima finansuoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis pagal Reglamentą [Bendrųjų nuostatų reglamentas],
  kai tai
  atitinka
  jų
  tikslus ir nuostatas.

kai tai

jų

Kad būtų pasiekti konkretūs tikslai, pagal Euratomo programą bus remiama kompleksinė veikla, kurią vykdant užtikrinama mokslinių tyrimų sinergija sprendžiant bendrus uždavinius. Bus užtikrinami tinkami ryšiai ir sąveika su programa „Europos horizontas“, pavyzdžiui, skelbiami bendri kvietimai. Be to, susijusią mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą galima finansuoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis pagal Reglamentą [Bendrųjų nuostatų reglamentas]
  ar kitas Sąjungos programas ir finansines priemones tiek
  ,
  kiek ji
  atitinka
  šių fondų, programų ir priemonių
  tikslus ir nuostatas.

ar kitas Sąjungos programas ir finansines priemones tiek

kiek ji

šių fondų, programų ir priemonių

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 4 pastraipa

I priedo 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija turi nustatyti darbo programų prioritetus, remdamasi savo politikos prioritetais, atsižvelgdama į atsiliepimus, gautus iš nacionalinių valstybinių institucijų ir branduolinių mokslinių tyrimų srities suinteresuotųjų subjektų, susibūrusių į įstaigas ar struktūras (pavyzdžiui į Europos technologijų platformas, asociacijas, iniciatyvas ir techninius forumus: branduolinių sistemų ir saugos, radioaktyviųjų atliekų tvarkymo, panaudoto branduolinio kuro ir radiacinės saugos ir (arba) mažos dozės rizikos, branduolinės saugos garantijos ir saugumo, branduolių sintezės) arba bet kurios kitos
  branduolinės
  srities suinteresuotųjų subjektų organizacijos ar forumo. | Komisija turi nustatyti darbo programų prioritetus, remdamasi savo politikos prioritetais, atsižvelgdama į atsiliepimus, gautus iš nacionalinių valstybinių institucijų ir branduolinių mokslinių tyrimų srities suinteresuotųjų subjektų, susibūrusių į įstaigas ar struktūras (pavyzdžiui, į Europos technologijų platformas, asociacijas, iniciatyvas ir techninius forumus:
  dabartinių ir būsimų
  branduolinių sistemų ir saugos, radioaktyviųjų atliekų tvarkymo, panaudoto branduolinio kuro ir radiacinės saugos ir (arba) mažos dozės rizikos, branduolinės saugos garantijos ir saugumo, branduolių sintezės) arba bet kurios kitos
  susijusios
  srities suinteresuotųjų subjektų organizacijos ar forumo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija turi nustatyti darbo programų prioritetus, remdamasi savo politikos prioritetais, atsižvelgdama į atsiliepimus, gautus iš nacionalinių valstybinių institucijų ir branduolinių mokslinių tyrimų srities suinteresuotųjų subjektų, susibūrusių į įstaigas ar struktūras (pavyzdžiui į Europos technologijų platformas, asociacijas, iniciatyvas ir techninius forumus: branduolinių sistemų ir saugos, radioaktyviųjų atliekų tvarkymo, panaudoto branduolinio kuro ir radiacinės saugos ir (arba) mažos dozės rizikos, branduolinės saugos garantijos ir saugumo, branduolių sintezės) arba bet kurios kitos
  branduolinės
  srities suinteresuotųjų subjektų organizacijos ar forumo.

branduolinės

Komisija turi nustatyti darbo programų prioritetus, remdamasi savo politikos prioritetais, atsižvelgdama į atsiliepimus, gautus iš nacionalinių valstybinių institucijų ir branduolinių mokslinių tyrimų srities suinteresuotųjų subjektų, susibūrusių į įstaigas ar struktūras (pavyzdžiui, į Europos technologijų platformas, asociacijas, iniciatyvas ir techninius forumus:
  dabartinių ir būsimų
  branduolinių sistemų ir saugos, radioaktyviųjų atliekų tvarkymo, panaudoto branduolinio kuro ir radiacinės saugos ir (arba) mažos dozės rizikos, branduolinės saugos garantijos ir saugumo, branduolių sintezės) arba bet kurios kitos
  susijusios
  srities suinteresuotųjų subjektų organizacijos ar forumo.

dabartinių ir būsimų

susijusios

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 5 punkto a papunkčio 1 punktas

I priedo 5 punkto a papunkčio 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1) | Branduolinė sauga: reaktorių sistemos ir kuro ciklai, naudojami Bendrijoje, arba naudojami tiek, kiek būtina, siekiant išsaugoti bendrąsias branduolinės saugos žinias Bendrijoje, atitinkamų tipų reaktoriai ir kuro ciklai, kurie galėtų būti naudojami ateityje, dėmesį skiriant tik saugos aspektams, įskaitant visus kuro ciklo aspektus, tokius kaip skaidymas ir virsmas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)

Branduolinė sauga: reaktorių sistemos ir kuro ciklai, naudojami Bendrijoje, arba naudojami tiek, kiek būtina, siekiant išsaugoti bendrąsias branduolinės saugos žinias Bendrijoje, atitinkamų tipų reaktoriai ir kuro ciklai, kurie galėtų būti naudojami ateityje, dėmesį skiriant tik saugos aspektams, įskaitant visus kuro ciklo aspektus, tokius kaip skaidymas ir virsmas.

| 1) | Branduolinė sauga: reaktorių sistemos ir kuro ciklai, naudojami Bendrijoje, arba naudojami tiek, kiek būtina, siekiant išsaugoti ir plėtoti bendrąsias branduolinės saugos žinias Bendrijoje, atitinkamų tipų reaktoriai ir kuro ciklai, kurie galėtų būti naudojami ateityje, dėmesį skiriant tik saugos aspektams, įskaitant visus kuro ciklo aspektus, tokius kaip skaidymas ir virsmas.
  Dalijimosi informacija bei geriausia praktika, susijusia su šiuo metu naudojamų reaktorių sistemų ir kuro ciklų sauga, visų pirma tuomet, kai branduoliniai įrenginiai yra šalia vienos ar daugiau sienų su kitomis valstybėmis narėmis, skatinimas. |
| --- | --- |

1)

Branduolinė sauga: reaktorių sistemos ir kuro ciklai, naudojami Bendrijoje, arba naudojami tiek, kiek būtina, siekiant išsaugoti ir plėtoti bendrąsias branduolinės saugos žinias Bendrijoje, atitinkamų tipų reaktoriai ir kuro ciklai, kurie galėtų būti naudojami ateityje, dėmesį skiriant tik saugos aspektams, įskaitant visus kuro ciklo aspektus, tokius kaip skaidymas ir virsmas.
  Dalijimosi informacija bei geriausia praktika, susijusia su šiuo metu naudojamų reaktorių sistemų ir kuro ciklų sauga, visų pirma tuomet, kai branduoliniai įrenginiai yra šalia vienos ar daugiau sienų su kitomis valstybėmis narėmis, skatinimas.

Dalijimosi informacija bei geriausia praktika, susijusia su šiuo metu naudojamų reaktorių sistemų ir kuro ciklų sauga, visų pirma tuomet, kai branduoliniai įrenginiai yra šalia vienos ar daugiau sienų su kitomis valstybėmis narėmis, skatinimas.

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 5 punkto a papunkčio 3 punktas

I priedo 5 punkto a papunkčio 3 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3) | Eksploatacijos nutraukimas: eksploatacijos nutraukimo ir branduolinių įrenginių eksploatavimo vietų aplinkos valymo technologijų plėtros ir vertinimo moksliniai tyrimai; dalijimosi eksploatacijos nutraukimo geriausios praktikos pavyzdžiais skatinimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)

Eksploatacijos nutraukimas: eksploatacijos nutraukimo ir branduolinių įrenginių eksploatavimo vietų aplinkos valymo technologijų plėtros ir vertinimo moksliniai tyrimai; dalijimosi eksploatacijos nutraukimo geriausios praktikos pavyzdžiais skatinimas.

| 3) | Eksploatacijos nutraukimas: eksploatacijos nutraukimo ir branduolinių įrenginių eksploatavimo vietų aplinkos valymo technologijų plėtros ir vertinimo moksliniai tyrimai; dalijimosi eksploatacijos nutraukimo geriausios praktikos pavyzdžiais
  ir žiniomis, įskaitant dalijimąsi žiniomis tuo atveju, kai branduoliniai įrenginiai yra šalia vienos ar daugiau sienų su kitomis valstybėmis narėmis, ir telkiant išteklius ir darbuotojus kompetencijos centruose,
  skatinimas. |
| --- | --- |

3)

Eksploatacijos nutraukimas: eksploatacijos nutraukimo ir branduolinių įrenginių eksploatavimo vietų aplinkos valymo technologijų plėtros ir vertinimo moksliniai tyrimai; dalijimosi eksploatacijos nutraukimo geriausios praktikos pavyzdžiais
  ir žiniomis, įskaitant dalijimąsi žiniomis tuo atveju, kai branduoliniai įrenginiai yra šalia vienos ar daugiau sienų su kitomis valstybėmis narėmis, ir telkiant išteklius ir darbuotojus kompetencijos centruose,
  skatinimas.

ir žiniomis, įskaitant dalijimąsi žiniomis tuo atveju, kai branduoliniai įrenginiai yra šalia vienos ar daugiau sienų su kitomis valstybėmis narėmis, ir telkiant išteklius ir darbuotojus kompetencijos centruose,

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 4 paantraštės lentelė

II priedo 4 paantraštės lentelė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Su inovacijomis susijusio poveikio trajektorijų rodikliai | Su inovacijomis susijusio poveikio trajektorijų rodikliai |
| Su Euratomo programa susijusi ES pažanga siekiant 3 proc. 
  BVP tikslo | Su Euratomo programa susijusi ES pažanga siekiant
  , kad moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai (MTTP) būtų skiriama
  3 proc. BVP. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Su inovacijomis susijusio poveikio trajektorijų rodikliai

Su inovacijomis susijusio poveikio trajektorijų rodikliai

Su Euratomo programa susijusi ES pažanga siekiant 3 proc. 
  BVP tikslo

BVP tikslo

Su Euratomo programa susijusi ES pažanga siekiant
  , kad moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai (MTTP) būtų skiriama
  3 proc. BVP.

, kad moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai (MTTP) būtų skiriama

---

(20)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) [...], kuriuo sukuriama ES devintoji bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa (2021–2027 m.) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1291/2013 (OL [...]).

20

(20)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) [...], kuriuo sukuriama ES devintoji bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa (2021–2027 m.) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1291/2013 (OL [...]).

20

---

2019 m. sausio 17 d., ketvirtadienis

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/565 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/565

---

P8_TA(2019)0035

Lietuvos Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo paramos programa *

2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl Lietuvos Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo paramos programos (Ignalinos programos), kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1369/2013 (COM(2018)0466 – C8-0394/2018 – 2018/0251(NLE))

(Konsultavimasis)

(2020/C 411/48)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2018)0466), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2018)0466),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. Stojimo aktą, ypač į jo Protokolo Nr. 4 3 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. Stojimo aktą, ypač į jo Protokolo Nr. 4 3 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą pateikti nuomonę (C8-0394/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą pateikti nuomonę (C8-0394/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A8-0413/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A8-0413/2018),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | pagal 2003 m. Stojimo akto protokolą Nr. 4 dėl Ignalinos atominės elektrinės (1) Lietuva įsipareigojo iki 2004 m. gruodžio 31 d. galutinai sustabdyti Ignalinos atominės elektrinės 1 bloką, o iki 2009 m. gruodžio 31 d. – 2 bloką ir vėliau nutraukti tų blokų eksploatavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

pagal 2003 m. Stojimo akto protokolą Nr. 4 dėl Ignalinos atominės elektrinės (1) Lietuva įsipareigojo iki 2004 m. gruodžio 31 d. galutinai sustabdyti Ignalinos atominės elektrinės 1 bloką, o iki 2009 m. gruodžio 31 d. – 2 bloką ir vėliau nutraukti tų blokų eksploatavimą;

| (1) | pagal 2003 m. Stojimo akto protokolą Nr. 4 dėl Ignalinos atominės elektrinės (1) Lietuva įsipareigojo iki 2004 m. gruodžio 31 d. galutinai sustabdyti Ignalinos atominės elektrinės 1 bloką, o iki 2009 m. gruodžio 31 d. – 2 bloką ir vėliau nutraukti tų blokų eksploatavimą
  . Protokolas Nr. 4 ir toliau yra Ignalinos programos teisinis pagrindas; |
| --- | --- |

(1)

pagal 2003 m. Stojimo akto protokolą Nr. 4 dėl Ignalinos atominės elektrinės (1) Lietuva įsipareigojo iki 2004 m. gruodžio 31 d. galutinai sustabdyti Ignalinos atominės elektrinės 1 bloką, o iki 2009 m. gruodžio 31 d. – 2 bloką ir vėliau nutraukti tų blokų eksploatavimą
  . Protokolas Nr. 4 ir toliau yra Ignalinos programos teisinis pagrindas;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | laikydamasi savo įsipareigojimų pagal Stojimo aktą, Lietuva su Sąjungos parama uždarė abu blokus iki nustatytų datų ir padarė didelę jų eksploatavimo nutraukimo pažangą. Siekiant toliau mažinti radiacinio pavojaus lygį reikalingi tolesni darbai. Remiantis parengtomis sąmatomis šiam tikslui po 2020 m. reikės papildomų finansinių išteklių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

laikydamasi savo įsipareigojimų pagal Stojimo aktą, Lietuva su Sąjungos parama uždarė abu blokus iki nustatytų datų ir padarė didelę jų eksploatavimo nutraukimo pažangą. Siekiant toliau mažinti radiacinio pavojaus lygį reikalingi tolesni darbai. Remiantis parengtomis sąmatomis šiam tikslui po 2020 m. reikės papildomų finansinių išteklių;

| (2) | laikydamasi savo įsipareigojimų pagal Stojimo aktą, Lietuva su Sąjungos parama uždarė abu blokus iki nustatytų datų ir padarė didelę jų eksploatavimo nutraukimo pažangą. Siekiant toliau mažinti radiacinio pavojaus lygį reikalingi tolesni darbai. Remiantis parengtomis sąmatomis
  ir atsižvelgiant į tai, kad galutinai uždaryti elektrinę numatyta 2038 m.,
  šiam tikslui
  laikotarpiu
  po 2020 m. reikės
  didelių
  papildomų finansinių išteklių
  . Kad eksploatavimo nutraukimo planą būtų galima įgyvendinti ne vėliau kaip 2038 m., reikės pašalinti 1 548  mln. EUR finansavimo trūkumą
  ; |
| --- | --- |

(2)

laikydamasi savo įsipareigojimų pagal Stojimo aktą, Lietuva su Sąjungos parama uždarė abu blokus iki nustatytų datų ir padarė didelę jų eksploatavimo nutraukimo pažangą. Siekiant toliau mažinti radiacinio pavojaus lygį reikalingi tolesni darbai. Remiantis parengtomis sąmatomis
  ir atsižvelgiant į tai, kad galutinai uždaryti elektrinę numatyta 2038 m.,
  šiam tikslui
  laikotarpiu
  po 2020 m. reikės
  didelių
  papildomų finansinių išteklių
  . Kad eksploatavimo nutraukimo planą būtų galima įgyvendinti ne vėliau kaip 2038 m., reikės pašalinti 1 548  mln. EUR finansavimo trūkumą
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | šiame reglamente numatyta veikla turėtų atitikti taikytiną Sąjungos ir nacionalinę teisę. Atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimas pagal šį reglamentą turėtų vykti remiantis branduolinės saugos teisės aktais, t. y. Tarybos direktyva 2009/71/Euratomas (1), ir atliekų tvarkymo teisės aktais, t. y. Tarybos direktyva 2011/70/Euratomas (2). Galutinė atsakomybė už branduolinę saugą, panaudoto branduolinio kuro saugą ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą tenka Lietuvai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

šiame reglamente numatyta veikla turėtų atitikti taikytiną Sąjungos ir nacionalinę teisę. Atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimas pagal šį reglamentą turėtų vykti remiantis branduolinės saugos teisės aktais, t. y. Tarybos direktyva 2009/71/Euratomas (1), ir atliekų tvarkymo teisės aktais, t. y. Tarybos direktyva 2011/70/Euratomas (2). Galutinė atsakomybė už branduolinę saugą, panaudoto branduolinio kuro saugą ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą tenka Lietuvai;

| (3) | šiame reglamente numatyta veikla turėtų atitikti taikytiną Sąjungos ir nacionalinę teisę. Atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimas pagal šį reglamentą turėtų vykti remiantis branduolinės saugos teisės aktais, t. y. Tarybos direktyva 2009/71/Euratomas (1), ir atliekų tvarkymo teisės aktais, t. y. Tarybos direktyva 2011/70/Euratomas (2). Galutinė atsakomybė už branduolinę saugą, panaudoto branduolinio kuro saugą ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą tenka Lietuvai
  . Tačiau pagal Direktyvą 2011/70/Euratomas Sąjunga gali prisidėti prie įvairių eksploatavimo nutraukimo projektų, įskaitant panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų saugojimą ir šalinimą. Nors Direktyvoje 2011/70/Euratomas teigiama, kad panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo išlaidas turi prisiimti tie subjektai, dėl kurių veiklos tos medžiagos susidarė, ta nuostata negali būti taikoma Lietuvai atgaline data, nes ji uždarė Ignalinos atominę elektrinę prieš priimant tą direktyvą ir todėl negalėjo sukaupti pakankamai lėšų panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų saugojimui ir šalinimui; |
| --- | --- |

(3)

šiame reglamente numatyta veikla turėtų atitikti taikytiną Sąjungos ir nacionalinę teisę. Atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimas pagal šį reglamentą turėtų vykti remiantis branduolinės saugos teisės aktais, t. y. Tarybos direktyva 2009/71/Euratomas (1), ir atliekų tvarkymo teisės aktais, t. y. Tarybos direktyva 2011/70/Euratomas (2). Galutinė atsakomybė už branduolinę saugą, panaudoto branduolinio kuro saugą ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą tenka Lietuvai
  . Tačiau pagal Direktyvą 2011/70/Euratomas Sąjunga gali prisidėti prie įvairių eksploatavimo nutraukimo projektų, įskaitant panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų saugojimą ir šalinimą. Nors Direktyvoje 2011/70/Euratomas teigiama, kad panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo išlaidas turi prisiimti tie subjektai, dėl kurių veiklos tos medžiagos susidarė, ta nuostata negali būti taikoma Lietuvai atgaline data, nes ji uždarė Ignalinos atominę elektrinę prieš priimant tą direktyvą ir todėl negalėjo sukaupti pakankamai lėšų panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų saugojimui ir šalinimui;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | Protokole Nr. 4, pripažinus, kad dviejų Ignalinos atominės elektrinės 1 500 MW galios RBMK tipo reaktorių, paveldėtų iš Sovietų Sąjungos, pirmalaikis sustabdymas ir galiausiai jų eksploatavimo nutraukimas neturi precedento ir yra išskirtinė, šalies dydžio ir ekonominio pajėgumo neatitinkanti finansinė našta Lietuvai, teigiama, kad Sąjungos parama pagal Ignalinos programą bus nenutrūkstamai tęsiama ir po 2006 m., kitų finansinių programų laikotarpiais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

Protokole Nr. 4, pripažinus, kad dviejų Ignalinos atominės elektrinės 1 500 MW galios RBMK tipo reaktorių, paveldėtų iš Sovietų Sąjungos, pirmalaikis sustabdymas ir galiausiai jų eksploatavimo nutraukimas neturi precedento ir yra išskirtinė, šalies dydžio ir ekonominio pajėgumo neatitinkanti finansinė našta Lietuvai, teigiama, kad Sąjungos parama pagal Ignalinos programą bus nenutrūkstamai tęsiama ir po 2006 m., kitų finansinių programų laikotarpiais;

| (4) | Protokole Nr. 4, pripažinus, kad dviejų Ignalinos atominės elektrinės 1 500 MW galios RBMK tipo
  (kanalinio tipo su grafitiniu lėtintoju)
  reaktorių,
  panašių į naudotus Černobylyje ir
  paveldėtų iš Sovietų Sąjungos, pirmalaikis sustabdymas ir galiausiai jų eksploatavimo nutraukimas neturi precedento
  , nes pasaulyje iki šiol nebuvo nė vieno panašios konstrukcijos reaktoriaus išmontavimo atvejo,
  ir yra išskirtinė, šalies dydžio ir ekonominio pajėgumo neatitinkanti finansinė našta Lietuvai, teigiama, kad Sąjungos parama pagal Ignalinos programą bus nenutrūkstamai tęsiama ir po 2006 m., kitų finansinių programų laikotarpiais
  , iki galutinio uždarymo datos (šiuo metu numatyta galutinio uždarymo data yra 2038 m.)
  ; |
| --- | --- |

(4)

Protokole Nr. 4, pripažinus, kad dviejų Ignalinos atominės elektrinės 1 500 MW galios RBMK tipo
  (kanalinio tipo su grafitiniu lėtintoju)
  reaktorių,
  panašių į naudotus Černobylyje ir
  paveldėtų iš Sovietų Sąjungos, pirmalaikis sustabdymas ir galiausiai jų eksploatavimo nutraukimas neturi precedento
  , nes pasaulyje iki šiol nebuvo nė vieno panašios konstrukcijos reaktoriaus išmontavimo atvejo,
  ir yra išskirtinė, šalies dydžio ir ekonominio pajėgumo neatitinkanti finansinė našta Lietuvai, teigiama, kad Sąjungos parama pagal Ignalinos programą bus nenutrūkstamai tęsiama ir po 2006 m., kitų finansinių programų laikotarpiais
  , iki galutinio uždarymo datos (šiuo metu numatyta galutinio uždarymo data yra 2038 m.)
  ;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | Programa taip pat turėtų būti užtikrinama ją vykdant sukauptų žinių sklaida visose valstybėse narėse užtikrinant suderinimą ir sinergiją su kitomis svarbiomis Sąjungos programomis vykdant eksploatavimo nutraukimo veiklą Bulgarijoje, Slovakijoje ir Komisijos Jungtinių tyrimų centre,
  nes tokiomis priemonėmis Sąjungoje sukuriama didžiausia pridėtinė vertė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

Programa taip pat turėtų būti užtikrinama ją vykdant sukauptų žinių sklaida visose valstybėse narėse užtikrinant suderinimą ir sinergiją su kitomis svarbiomis Sąjungos programomis vykdant eksploatavimo nutraukimo veiklą Bulgarijoje, Slovakijoje ir Komisijos Jungtinių tyrimų centre,
  nes tokiomis priemonėmis Sąjungoje sukuriama didžiausia pridėtinė vertė.

| (10) | Programa taip pat turėtų būti užtikrinama ją vykdant sukauptų žinių sklaida visose valstybėse narėse užtikrinant suderinimą ir sinergiją su kitomis svarbiomis Sąjungos programomis vykdant eksploatavimo nutraukimo veiklą Bulgarijoje, Slovakijoje ir Komisijos Jungtinių tyrimų centre
  . Siekiant
  ,
  kad tų priemonių pridėtinė vertė Sąjungai būtų kuo didesnė, įgytų žinių sklaidos finansavimas turėtų būti skiriamas ne iš eksploatacijos nutraukimo darbų lėšų, bet iš kitų Sąjungos finansinių šaltinių; |
| --- | --- |

(10)

Programa taip pat turėtų būti užtikrinama ją vykdant sukauptų žinių sklaida visose valstybėse narėse užtikrinant suderinimą ir sinergiją su kitomis svarbiomis Sąjungos programomis vykdant eksploatavimo nutraukimo veiklą Bulgarijoje, Slovakijoje ir Komisijos Jungtinių tyrimų centre
  . Siekiant
  ,
  kad tų priemonių pridėtinė vertė Sąjungai būtų kuo didesnė, įgytų žinių sklaidos finansavimas turėtų būti skiriamas ne iš eksploatacijos nutraukimo darbų lėšų, bet iš kitų Sąjungos finansinių šaltinių;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimas turėtų būti vykdomas remiantis geriausiomis turimomis techninėmis žiniomis ir tinkamai atsižvelgiant į įrenginių, kurių eksploatavimas nutraukiamas, pobūdį ir technologines specifikacijas, kad būtų užtikrinta sauga ir didžiausias įmanomas efektyvumas, taip atsižvelgiant į geriausią tarptautinę praktiką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimas turėtų būti vykdomas remiantis geriausiomis turimomis techninėmis žiniomis ir tinkamai atsižvelgiant į įrenginių, kurių eksploatavimas nutraukiamas, pobūdį ir technologines specifikacijas, kad būtų užtikrinta sauga ir didžiausias įmanomas efektyvumas, taip atsižvelgiant į geriausią tarptautinę praktiką;

| (11) | Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimas turėtų būti vykdomas remiantis geriausiomis turimomis techninėmis žiniomis ir tinkamai atsižvelgiant į įrenginių, kurių eksploatavimas nutraukiamas, pobūdį ir technologines specifikacijas, kad būtų užtikrinta sauga ir didžiausias įmanomas efektyvumas, taip atsižvelgiant į geriausią tarptautinę praktiką
  ir užtikrinant konkurencingus atlyginimus kvalifikuotiems darbuotojams
  ; |
| --- | --- |

(11)

Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimas turėtų būti vykdomas remiantis geriausiomis turimomis techninėmis žiniomis ir tinkamai atsižvelgiant į įrenginių, kurių eksploatavimas nutraukiamas, pobūdį ir technologines specifikacijas, kad būtų užtikrinta sauga ir didžiausias įmanomas efektyvumas, taip atsižvelgiant į geriausią tarptautinę praktiką
  ir užtikrinant konkurencingus atlyginimus kvalifikuotiems darbuotojams
  ;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | veiksmingą eksploatavimo nutraukimo proceso raidos stebėseną ir kontrolę turėtų užtikrinti Komisija ir Lietuva, kad būtų garantuota didžiausia pagal šį reglamentą skiriamo finansavimo pridėtinė vertė Sąjungai
  , nors galutinė atsakomybė už eksploatavimo nutraukimą tenka Lietuvai
  . Tai apima veiksmingą pažangos ir veiklos rezultatų
  vertinimą
  ir prireikus taisomųjų priemonių taikymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

veiksmingą eksploatavimo nutraukimo proceso raidos stebėseną ir kontrolę turėtų užtikrinti Komisija ir Lietuva, kad būtų garantuota didžiausia pagal šį reglamentą skiriamo finansavimo pridėtinė vertė Sąjungai
  , nors galutinė atsakomybė už eksploatavimo nutraukimą tenka Lietuvai
  . Tai apima veiksmingą pažangos ir veiklos rezultatų
  vertinimą
  ir prireikus taisomųjų priemonių taikymą;

| (12) | veiksmingą eksploatavimo nutraukimo proceso raidos stebėseną ir kontrolę turėtų užtikrinti Komisija ir Lietuva, kad būtų garantuota didžiausia pagal šį reglamentą skiriamo finansavimo pridėtinė vertė Sąjungai. Tai apima veiksmingą pažangos ir veiklos rezultatų
  priežiūrą
  ir prireikus taisomųjų priemonių taikymą
  kartu su Lietuva ir Sąjunga
  ; |
| --- | --- |

(12)

veiksmingą eksploatavimo nutraukimo proceso raidos stebėseną ir kontrolę turėtų užtikrinti Komisija ir Lietuva, kad būtų garantuota didžiausia pagal šį reglamentą skiriamo finansavimo pridėtinė vertė Sąjungai. Tai apima veiksmingą pažangos ir veiklos rezultatų
  priežiūrą
  ir prireikus taisomųjų priemonių taikymą
  kartu su Lietuva ir Sąjunga
  ;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | Programa turėtų būti vykdoma Sąjungai ir Lietuvai kartu dedant finansavimo pastangas. Didžiausią Sąjungos bendro finansavimo ribą reikėtų nustatyti laikantis bendro finansavimo tvarkos, galiojusios pagal ankstesnes programas. Atsižvelgiant į 
  panašių Sąjungos programų praktiką ir sustiprėjusią Lietuvos ekonomiką,
  nuo Ignalinos AE eksploatavimo nutraukimo programos pradžios iki pagal šį reglamentą finansuojamų veiksmų įgyvendinimo pabaigos Sąjungos bendro finansavimo norma neturėtų viršyti
  80
   proc. tinkamų finansuoti išlaidų
  . Likusią bendro finansavimo sumą
  turėtų skirti
  Lietuva ir kiti nei
  Sąjungos biudžetas
  šaltiniai, kaip antai tarptautinės finansų įstaigos ir kiti paramos teikėjai
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

Programa turėtų būti vykdoma Sąjungai ir Lietuvai kartu dedant finansavimo pastangas. Didžiausią Sąjungos bendro finansavimo ribą reikėtų nustatyti laikantis bendro finansavimo tvarkos, galiojusios pagal ankstesnes programas. Atsižvelgiant į 
  panašių Sąjungos programų praktiką ir sustiprėjusią Lietuvos ekonomiką,
  nuo Ignalinos AE eksploatavimo nutraukimo programos pradžios iki pagal šį reglamentą finansuojamų veiksmų įgyvendinimo pabaigos Sąjungos bendro finansavimo norma neturėtų viršyti
  80
   proc. tinkamų finansuoti išlaidų
  . Likusią bendro finansavimo sumą
  turėtų skirti
  Lietuva ir kiti nei
  Sąjungos biudžetas
  šaltiniai, kaip antai tarptautinės finansų įstaigos ir kiti paramos teikėjai
  ;

| (16) | Programa turėtų būti vykdoma Sąjungai ir Lietuvai kartu dedant finansavimo pastangas.
  2003 m. Stojimo akto protokole Nr. 4 nurodyta, kad Sąjungos įnašas įgyvendinant tam tikras priemones pagal Ignalinos programą gali siekti 100 proc. visų išlaidų.
  Sąjungos bendro finansavimo ribą reikėtų nustatyti laikantis bendro finansavimo tvarkos, galiojusios pagal ankstesnes programas. Atsižvelgiant į 
  2018 m. Komisijos ataskaitą dėl ES branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programų Bulgarijoje, Slovakijoje ir Lietuvoje vertinimo ir įgyvendinimo ir į politinį Lietuvos įsipareigojimą padengti 14 proc. visų eksploatavimo nutraukimo išlaidų, Sąjungos bendro finansavimo norma
  nuo Ignalinos AE eksploatavimo nutraukimo programos pradžios iki pagal šį reglamentą finansuojamų veiksmų įgyvendinimo pabaigos turėtų sudaryti
  86
  proc. tinkamų finansuoti išlaidų.
  Lietuva
  turėtų skirti
  likusį finansavimą iš kitų nei
  Sąjungos biudžetas
  , šaltinių. Derėtų dėti pastangas pritraukti finansavimą iš kitų šaltinių, visų pirma iš tarptautinių finansų įstaigų ir kitų paramos teikėjų
  ; |
| --- | --- |

(16)

Programa turėtų būti vykdoma Sąjungai ir Lietuvai kartu dedant finansavimo pastangas.
  2003 m. Stojimo akto protokole Nr. 4 nurodyta, kad Sąjungos įnašas įgyvendinant tam tikras priemones pagal Ignalinos programą gali siekti 100 proc. visų išlaidų.
  Sąjungos bendro finansavimo ribą reikėtų nustatyti laikantis bendro finansavimo tvarkos, galiojusios pagal ankstesnes programas. Atsižvelgiant į 
  2018 m. Komisijos ataskaitą dėl ES branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programų Bulgarijoje, Slovakijoje ir Lietuvoje vertinimo ir įgyvendinimo ir į politinį Lietuvos įsipareigojimą padengti 14 proc. visų eksploatavimo nutraukimo išlaidų, Sąjungos bendro finansavimo norma
  nuo Ignalinos AE eksploatavimo nutraukimo programos pradžios iki pagal šį reglamentą finansuojamų veiksmų įgyvendinimo pabaigos turėtų sudaryti
  86
  proc. tinkamų finansuoti išlaidų.
  Lietuva
  turėtų skirti
  likusį finansavimą iš kitų nei
  Sąjungos biudžetas
  , šaltinių. Derėtų dėti pastangas pritraukti finansavimą iš kitų šaltinių, visų pirma iš tarptautinių finansų įstaigų ir kitų paramos teikėjų
  ;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | ne Ignalinos programos taikymo srityje Lietuvai ir toliau tenka galutinė atsakomybė už Ignalinos regiono, kuriam būdingos mažos pajamos ir didžiausias šalyje nedarbo lygis, kuriuos daugiausia nulėmė Ignalinos atominės elektrinės, kaip didžiausios regiono darbdavės, uždarymas, plėtrą ir investicijas į jį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

ne Ignalinos programos taikymo srityje Lietuvai ir toliau tenka galutinė atsakomybė už Ignalinos regiono, kuriam būdingos mažos pajamos ir didžiausias šalyje nedarbo lygis, kuriuos daugiausia nulėmė Ignalinos atominės elektrinės, kaip didžiausios regiono darbdavės, uždarymas, plėtrą ir investicijas į jį;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | Programa patenka į Lietuvos nacionalinės programos
  taikymo sritį
  pagal Tarybos direktyvą 2011/70/Euratomas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

Programa patenka į Lietuvos nacionalinės programos
  taikymo sritį
  pagal Tarybos direktyvą 2011/70/Euratomas;

| (19) | Programa patenka į Lietuvos nacionalinės programos pagal Tarybos direktyvą 2011/70/Euratomas
  taikymo sritį ir gali prisidėti prie jos įgyvendinimo, nedarant poveikio šiai direktyvai
  ; |
| --- | --- |

(19)

Programa patenka į Lietuvos nacionalinės programos pagal Tarybos direktyvą 2011/70/Euratomas
  taikymo sritį ir gali prisidėti prie jos įgyvendinimo, nedarant poveikio šiai direktyvai
  ;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

23 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (23a) | dėl istorinių priežasčių Sąjungos finansinė parama Ignalinos branduolinio reaktoriaus eksploatavimui nutraukti yra visiškai pateisinama, tačiau ši programa neturėtų būti precedentas, kuriuo remiantis Sąjungos lėšos būtų naudojamos kitų branduolinių reaktorių eksploatavimui nutraukti. Kiekviena valstybė narė turėtų vykdyti moralinę pareigą vengti nepagrįstai užkrauti ateities kartoms naštą, susijusią su panaudotu branduoliniu kuru ir radioaktyviosiomis atliekomis, įskaitant visas radioaktyviąsias atliekas, kurios turėtų susidaryti nutraukiant esamų branduolinių įrenginių eksploatavimą. Nacionalinės politikos priemonės turi būti pagrįstos principu „teršėjas moka“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23a)

dėl istorinių priežasčių Sąjungos finansinė parama Ignalinos branduolinio reaktoriaus eksploatavimui nutraukti yra visiškai pateisinama, tačiau ši programa neturėtų būti precedentas, kuriuo remiantis Sąjungos lėšos būtų naudojamos kitų branduolinių reaktorių eksploatavimui nutraukti. Kiekviena valstybė narė turėtų vykdyti moralinę pareigą vengti nepagrįstai užkrauti ateities kartoms naštą, susijusią su panaudotu branduoliniu kuru ir radioaktyviosiomis atliekomis, įskaitant visas radioaktyviąsias atliekas, kurios turėtų susidaryti nutraukiant esamų branduolinių įrenginių eksploatavimą. Nacionalinės politikos priemonės turi būti pagrįstos principu „teršėjas moka“;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

23 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (23b) | Komisijos rekomendacijoje 2006/851/Euratomas nurodyta, kad pagal principą „teršėjas moka“ branduolinės veiklos vykdytojai įrenginių eksploatavimo laikotarpiu turėtų atidėti į rezervą pakankamai finansinių išteklių tam, kad ateityje būtų galima padengti eksploatavimo nutraukimo išlaidas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23b)

Komisijos rekomendacijoje 2006/851/Euratomas nurodyta, kad pagal principą „teršėjas moka“ branduolinės veiklos vykdytojai įrenginių eksploatavimo laikotarpiu turėtų atidėti į rezervą pakankamai finansinių išteklių tam, kad ateityje būtų galima padengti eksploatavimo nutraukimo išlaidas;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bendrasis Programos tikslas – padėti Lietuvai nutraukti Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimą, ypatingą dėmesį skiriant su Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimu susijusių radiacinės saugos uždavinių sprendimui ir kartu užtikrinant
  plačią sukauptų žinių apie eksploatavimo nutraukimą sklaidą visose ES valstybėse narėse
  . | 1.   Bendrasis Programos tikslas –
  tinkamai
  padėti Lietuvai
  saugiai
  nutraukti Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimą, ypatingą dėmesį skiriant su Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimu susijusių radiacinės saugos uždavinių sprendimui ir kartu užtikrinant
  panaudoto kuro laikymo laikinosiose saugyklose saugumą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Bendrasis Programos tikslas – padėti Lietuvai nutraukti Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimą, ypatingą dėmesį skiriant su Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimu susijusių radiacinės saugos uždavinių sprendimui ir kartu užtikrinant
  plačią sukauptų žinių apie eksploatavimo nutraukimą sklaidą visose ES valstybėse narėse
  .

1.   Bendrasis Programos tikslas –
  tinkamai
  padėti Lietuvai
  saugiai
  nutraukti Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimą, ypatingą dėmesį skiriant su Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimu susijusių radiacinės saugos uždavinių sprendimui ir kartu užtikrinant
  panaudoto kuro laikymo laikinosiose saugyklose saugumą
  .

Pakeitimas 14

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalis

3 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Konkretus
  Programos tikslas – pagal eksploatavimo nutraukimo planą išmontuoti ir deaktyvuoti Ignalinos įrenginius ir reaktorių šachtas, tęsti eksploatavimo nutraukimo saugaus valdymo ir likusių atliekų saugaus tvarkymo darbus
  ir skleisti sukauptas žinias ES suinteresuotosioms šalims. Išsamus konkretaus tikslo aprašas pateikiamas I priede
  . | 2.   
  Pagrindinis
  Programos tikslas – pagal eksploatavimo nutraukimo planą išmontuoti ir deaktyvuoti Ignalinos įrenginius ir reaktorių šachtas
  ir
  tęsti eksploatavimo nutraukimo saugaus valdymo ir likusių atliekų saugaus tvarkymo darbus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Konkretus
  Programos tikslas – pagal eksploatavimo nutraukimo planą išmontuoti ir deaktyvuoti Ignalinos įrenginius ir reaktorių šachtas, tęsti eksploatavimo nutraukimo saugaus valdymo ir likusių atliekų saugaus tvarkymo darbus
  ir skleisti sukauptas žinias ES suinteresuotosioms šalims. Išsamus konkretaus tikslo aprašas pateikiamas I priede
  .

2.   
  Pagrindinis
  Programos tikslas – pagal eksploatavimo nutraukimo planą išmontuoti ir deaktyvuoti Ignalinos įrenginius ir reaktorių šachtas
  ir
  tęsti eksploatavimo nutraukimo saugaus valdymo ir likusių atliekų saugaus tvarkymo darbus.

Pakeitimas 15

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 a dalis (nauja)

3 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Programa taip pat siekiama papildomo tikslo – užtikrinti plačią sukauptų žinių apie eksploatavimo nutraukimą sklaidą visose valstybėse narėse. Papildomas tikslas bus finansuojamas pagal branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimo ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo finansavimo programą (COM(2018)0467). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Programa taip pat siekiama papildomo tikslo – užtikrinti plačią sukauptų žinių apie eksploatavimo nutraukimą sklaidą visose valstybėse narėse. Papildomas tikslas bus finansuojamas pagal branduolinės energetikos objektų eksploatavimo nutraukimo ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo finansavimo programą (COM(2018)0467).

Pakeitimas 16

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 3 dalis

3 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Išsamus
  konkretaus
  tikslo aprašas pateikiamas I priede.
  Komisija, laikydamasi 12 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais keičiamas I priedas. | 3.   Išsamus
  pagrindinio
  tikslo aprašas pateikiamas I priede. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Išsamus
  konkretaus
  tikslo aprašas pateikiamas I priede.
  Komisija, laikydamasi 12 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais keičiamas I priedas.

3.   Išsamus
  pagrindinio
  tikslo aprašas pateikiamas I priede.

Pakeitimas 17

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Programos įgyvendinimo
  2021–2027 m. finansinis paketas yra
  552 000 000
   EUR dabartinėmis kainomis. | 1.   
  Programai įgyvendinti laikotarpiui nuo
  2021
  iki
  2027 m. 
  skiriamas
  finansinis paketas yra
  780 000 000
  EUR dabartinėmis kainomis
  , siekiant įgyvendinti pagrindinį Programos tikslą (eksploatavimo nutraukimo veikla)
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Programos įgyvendinimo
  2021–2027 m. finansinis paketas yra
  552 000 000
   EUR dabartinėmis kainomis.

1.   
  Programai įgyvendinti laikotarpiui nuo
  2021
  iki
  2027 m. 
  skiriamas
  finansinis paketas yra
  780 000 000
  EUR dabartinėmis kainomis
  , siekiant įgyvendinti pagrindinį Programos tikslą (eksploatavimo nutraukimo veikla)
  .

Pakeitimas 18

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal Programą taikoma bendra
  didžiausia
  Sąjungos bendro finansavimo norma
  negali viršyti 80
   proc. Likusį finansavimą skiria Lietuva ir jis teikiamas iš papildomų, kitų nei Sąjungos biudžetas, šaltinių. | Pagal Programą taikoma bendra Sąjungos bendro finansavimo norma
  sudaro 86
  proc. Likusį finansavimą skiria Lietuva ir jis teikiamas iš papildomų, kitų nei Sąjungos biudžetas, šaltinių. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pagal Programą taikoma bendra
  didžiausia
  Sąjungos bendro finansavimo norma
  negali viršyti 80
   proc. Likusį finansavimą skiria Lietuva ir jis teikiamas iš papildomų, kitų nei Sąjungos biudžetas, šaltinių.

didžiausia

negali viršyti 80

Pagal Programą taikoma bendra Sąjungos bendro finansavimo norma
  sudaro 86
  proc. Likusį finansavimą skiria Lietuva ir jis teikiamas iš papildomų, kitų nei Sąjungos biudžetas, šaltinių.

sudaro 86

Pakeitimas 19

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 4 dalis

I priedo 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | 2021–2027 m. finansiniu laikotarpiu pagrindiniai radiacinės saugos uždaviniai sprendžiami atliekant darbus pagal P.1, P.2 ir P.4 veiksmus. Konkrečiai – P.2 veiksmas apima reaktorių aktyviųjų zonų išmontavimo darbus.
  Pagal P.3 veiksmą sprendžiami lengvesni uždaviniai, o
  P.0 ir P.5 veiksmai apima pagalbinius eksploatavimo nutraukimo darbus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.

2021–2027 m. finansiniu laikotarpiu pagrindiniai radiacinės saugos uždaviniai sprendžiami atliekant darbus pagal P.1, P.2 ir P.4 veiksmus. Konkrečiai – P.2 veiksmas apima reaktorių aktyviųjų zonų išmontavimo darbus.
  Pagal P.3 veiksmą sprendžiami lengvesni uždaviniai, o
  P.0 ir P.5 veiksmai apima pagalbinius eksploatavimo nutraukimo darbus.

Pagal P.3 veiksmą sprendžiami lengvesni uždaviniai, o

| 4. | 2021–2027 m. finansiniu laikotarpiu pagrindiniai radiacinės saugos uždaviniai sprendžiami atliekant darbus pagal P.1, P.2
  , P.3
  ir P.4 veiksmus. Konkrečiai – P.2 veiksmas apima reaktorių aktyviųjų zonų išmontavimo darbus. P.0 ir P.5 veiksmai apima pagalbinius eksploatavimo nutraukimo darbus. |
| --- | --- |

4.

2021–2027 m. finansiniu laikotarpiu pagrindiniai radiacinės saugos uždaviniai sprendžiami atliekant darbus pagal P.1, P.2
  , P.3
  ir P.4 veiksmus. Konkrečiai – P.2 veiksmas apima reaktorių aktyviųjų zonų išmontavimo darbus. P.0 ir P.5 veiksmai apima pagalbinius eksploatavimo nutraukimo darbus.

, P.3

Pakeitimas 20

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 5 dalies 1 lentelės P.3 veiksmas

I priedo 5 dalies 1 lentelės P.3 veiksmas

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

1 LENTELĖ

| # | Veiksmas | Prioritetas |
| --- | --- | --- |
| P.3. | Panaudoto branduolinio kuro tvarkymas | II |

#

Veiksmas

Prioritetas

P.3.

Panaudoto branduolinio kuro tvarkymas

II

II

Pakeitimas

Pakeitimas

1 LENTELĖ

| # | Veiksmas | Prioritetas |
| --- | --- | --- |
| P.3. | Panaudoto branduolinio kuro tvarkymas | I |

#

Veiksmas

Prioritetas

P.3.

Panaudoto branduolinio kuro tvarkymas

I

I

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo 7 dalis

I priedo 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7. | Programa neapima
  panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų
  šalinimo
  į giluminį kapinyną
  ; jis turi būti numatytas Lietuvos panaudoto branduolinio kuro
  ir
  radioaktyviųjų atliekų tvarkymo programoje, kaip reikalaujama Tarybos direktyvoje 2011/70/Euratomas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.

Programa neapima
  panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų
  šalinimo
  į giluminį kapinyną
  ; jis turi būti numatytas Lietuvos panaudoto branduolinio kuro
  ir
  radioaktyviųjų atliekų tvarkymo programoje, kaip reikalaujama Tarybos direktyvoje 2011/70/Euratomas
  .

Programa neapima

šalinimo

; jis turi būti numatytas Lietuvos panaudoto branduolinio kuro

radioaktyviųjų atliekų tvarkymo programoje, kaip reikalaujama Tarybos direktyvoje 2011/70/Euratomas

| 7. | Nors
  panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų
  šalinimas
  į giluminį kapinyną
  neįeina į programos taikymo sritį 2021–2027 m. laikotarpiu, tačiau Lietuva
  ir
  Sąjunga turi laiku pradėti konsultacijas dėl galimo tų veiksmų įtraukimo į programos taikymo sritį pagal kitą daugiametę finansinę programą
  . |
| --- | --- |

7.

Nors
  panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų
  šalinimas
  į giluminį kapinyną
  neįeina į programos taikymo sritį 2021–2027 m. laikotarpiu, tačiau Lietuva
  ir
  Sąjunga turi laiku pradėti konsultacijas dėl galimo tų veiksmų įtraukimo į programos taikymo sritį pagal kitą daugiametę finansinę programą
  .

Nors

šalinimas

neįeina į programos taikymo sritį 2021–2027 m. laikotarpiu, tačiau Lietuva

Sąjunga turi laiku pradėti konsultacijas dėl galimo tų veiksmų įtraukimo į programos taikymo sritį pagal kitą daugiametę finansinę programą

---

(1)  OL L 236, 2003 9 23, p. 944.

1

(1)  OL L 236, 2003 9 23, p. 944.

1

(1)  2009 m. birželio 25 d. Tarybos direktyva 2009/71/Euratomas, kuria nustatoma Bendrijos branduolinių įrenginių branduolinės saugos sistema (OL L 172, 2009 7 2, p. 18).

1

(2)  2011 m. liepos 19 d. Tarybos direktyva 2011/70/Euratomas, kuria nustatoma panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo Bendrijos sistema (OL L 199, 2011 8 2, p. 48).

2

(1)  2009 m. birželio 25 d. Tarybos direktyva 2009/71/Euratomas, kuria nustatoma Bendrijos branduolinių įrenginių branduolinės saugos sistema (OL L 172, 2009 7 2, p. 18).

1

(2)  2011 m. liepos 19 d. Tarybos direktyva 2011/70/Euratomas, kuria nustatoma panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų atsakingo ir saugaus tvarkymo Bendrijos sistema (OL L 199, 2011 8 2, p. 48).

2

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/574 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/574

---

P8_TA(2019)0038

Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų ***I

2019 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų (COM(2018)0324 – C8-0178/2018 – 2018/0136(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 411/49)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | teisinė valstybė yra viena iš pagrindinių vertybių, kuriomis grindžiama
  Sąjunga. Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje nurodyta, kad šios vertybės yra bendros
  visoms
  valstybėms narėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

teisinė valstybė yra viena iš pagrindinių vertybių, kuriomis grindžiama
  Sąjunga. Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje nurodyta, kad šios vertybės yra bendros
  visoms
  valstybėms narėms;

| (1) | Sąjunga
  yra grindžiama šiomis Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnyje įtvirtintomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises
  .
  ES
  sutarties 2 straipsnyje nurodyta, kad šios vertybės yra bendros valstybėms narėms
  , gyvuojančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė
  ; |
| --- | --- |

(1)

Sąjunga
  yra grindžiama šiomis Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnyje įtvirtintomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises
  .
  ES
  sutarties 2 straipsnyje nurodyta, kad šios vertybės yra bendros valstybėms narėms
  , gyvuojančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | valstybės narės turėtų laikytis savo įsipareigojimų ir rodyti pavyzdį juos iš tikrųjų vykdydamos, taip pat siekti, kad būtų sukurta bendra teisinės valstybės principo – visuotinės vertybės, kuria nešališkai vadovautųsi visos susijusios šalys – kultūra. Šių principų visapusiškas paisymas ir propagavimas yra esminė viso Europos projekto teisėtumo sąlyga ir pagrindinė sąlyga stiprinant piliečių pasitikėjimą Sąjunga ir užtikrinant veiksmingą jos politikos įgyvendinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

valstybės narės turėtų laikytis savo įsipareigojimų ir rodyti pavyzdį juos iš tikrųjų vykdydamos, taip pat siekti, kad būtų sukurta bendra teisinės valstybės principo – visuotinės vertybės, kuria nešališkai vadovautųsi visos susijusios šalys – kultūra. Šių principų visapusiškas paisymas ir propagavimas yra esminė viso Europos projekto teisėtumo sąlyga ir pagrindinė sąlyga stiprinant piliečių pasitikėjimą Sąjunga ir užtikrinant veiksmingą jos politikos įgyvendinimą;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1b) | remiantis ES sutarties 2 straipsniu, 3 straipsnio 1 dalimi ir 7 straipsniu, Sąjungai suteikiama galimybė veikti, kad apsaugotų savo konstitucinį pagrindą ir bendras vertybes, kuriomis ji grindžiama, įskaitant biudžeto principus. Valstybės narės, Sąjungos institucijos, įstaigos, organai, agentūros ir šalys kandidatės privalo laikytis šių principų ir vertybių, juos saugoti ir propaguoti, taip pat jos turi lojalaus bendradarbiavimo pareigą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1b)

remiantis ES sutarties 2 straipsniu, 3 straipsnio 1 dalimi ir 7 straipsniu, Sąjungai suteikiama galimybė veikti, kad apsaugotų savo konstitucinį pagrindą ir bendras vertybes, kuriomis ji grindžiama, įskaitant biudžeto principus. Valstybės narės, Sąjungos institucijos, įstaigos, organai, agentūros ir šalys kandidatės privalo laikytis šių principų ir vertybių, juos saugoti ir propaguoti, taip pat jos turi lojalaus bendradarbiavimo pareigą;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | vadovaujantis teisinės valstybės principu visos valdžios institucijos veiktų neviršydamos įstatymu nustatytų ribų, paisydamos demokratijos ir
  pagrindinių teisių
  vertybių ir kontroliuojamos nepriklausomų ir nešališkų teismų. Pagal jį visų pirma reikalaujama, kad būtų laikomasi teisėtumo (7), teisinio tikrumo (8), vykdomosios valdžios savavališkumo draudimo (9), valdžių atskyrimo (10) ir veiksmingos nepriklausomų teismų užtikrinamos teisminės apsaugos (11) principų (12); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

vadovaujantis teisinės valstybės principu visos valdžios institucijos veiktų neviršydamos įstatymu nustatytų ribų, paisydamos demokratijos ir
  pagrindinių teisių
  vertybių ir kontroliuojamos nepriklausomų ir nešališkų teismų. Pagal jį visų pirma reikalaujama, kad būtų laikomasi teisėtumo (7), teisinio tikrumo (8), vykdomosios valdžios savavališkumo draudimo (9), valdžių atskyrimo (10) ir veiksmingos nepriklausomų teismų užtikrinamos teisminės apsaugos (11) principų (12);

| (2) | vadovaujantis teisinės valstybės principu visos valdžios institucijos veiktų neviršydamos įstatymu nustatytų ribų, paisydamos demokratijos ir
  pagarbos pagrindinėms teisėms
  vertybių ir kontroliuojamos nepriklausomų ir nešališkų teismų. Pagal jį visų pirma reikalaujama, kad būtų laikomasi teisėtumo (7),
  įskaitant skaidrų, atskaitingą, demokratinį ir pliuralistinį teisės aktų priėmimo procesą,
  teisinio tikrumo (8), vykdomosios valdžios savavališkumo draudimo (9), valdžių atskyrimo (10)

  , teisės kreiptis į teismą
  ir veiksmingos nepriklausomų
  ir nešališkų
  teismų užtikrinamos teisminės apsaugos (11) principų (12)

  . Šie principai atspindėti, be kita ko, Europos Tarybos Venecijos komisijos lygmeniu ir taip pat remiantis atitinkama Europos Žmogaus Teisių Teismo praktika

   (12a)

  ; |
| --- | --- |

(2)

vadovaujantis teisinės valstybės principu visos valdžios institucijos veiktų neviršydamos įstatymu nustatytų ribų, paisydamos demokratijos ir
  pagarbos pagrindinėms teisėms
  vertybių ir kontroliuojamos nepriklausomų ir nešališkų teismų. Pagal jį visų pirma reikalaujama, kad būtų laikomasi teisėtumo (7),
  įskaitant skaidrų, atskaitingą, demokratinį ir pliuralistinį teisės aktų priėmimo procesą,
  teisinio tikrumo (8), vykdomosios valdžios savavališkumo draudimo (9), valdžių atskyrimo (10)

  , teisės kreiptis į teismą
  ir veiksmingos nepriklausomų
  ir nešališkų
  teismų užtikrinamos teisminės apsaugos (11) principų (12)

  . Šie principai atspindėti, be kita ko, Europos Tarybos Venecijos komisijos lygmeniu ir taip pat remiantis atitinkama Europos Žmogaus Teisių Teismo praktika

   (12a)

  ;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | stojimo kriterijai, arba Kopenhagos kriterijai, kuriuos 1993 m. Kopenhagos susitikime nustatė ir 1995 m. Madrido susitikime sustiprino Europos Vadovų Taryba, yra esminės sąlygos, kurias turi atitikti visos šalys kandidatės tam, kad taptų valstybe nare. Šie kriterijai apima: stabilias institucijas, kuriomis užtikrinama demokratija, teisinė valstybė, žmogaus teisės ir pagarba mažumų apsaugai; veikiančią rinkos ekonomiką ir gebėjimą atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgų veikimą; taip pat gebėjimą laikytis Sąjungos narystės įsipareigojimų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

stojimo kriterijai, arba Kopenhagos kriterijai, kuriuos 1993 m. Kopenhagos susitikime nustatė ir 1995 m. Madrido susitikime sustiprino Europos Vadovų Taryba, yra esminės sąlygos, kurias turi atitikti visos šalys kandidatės tam, kad taptų valstybe nare. Šie kriterijai apima: stabilias institucijas, kuriomis užtikrinama demokratija, teisinė valstybė, žmogaus teisės ir pagarba mažumų apsaugai; veikiančią rinkos ekonomiką ir gebėjimą atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgų veikimą; taip pat gebėjimą laikytis Sąjungos narystės įsipareigojimų;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

2 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2b) | jei šalis kandidatė nesilaiko reikalaujamų standartų, vertybių ir demokratinių principų, jos priėmimas į Sąjungą atidedamas iki to laiko, kol ji minėtų standartų visapusiškai laikysis. Šalių kandidačių įsipareigojimai pagal Kopenhagos kriterijus valstybėms narėms prisijungus prie Sąjungos taikomi ir toliau, remiantis ES sutarties 2 straipsniu ir ES sutarties 4 straipsnyje įtvirtintu lojalaus bendradarbiavimo principu. Todėl valstybės narės turėtų būti reguliariai vertinamos, kad būtų galima patikrinti, ar jų teisės aktai ir praktika ir toliau atitinka tuos kriterijus ir bendras vertybes, kuriais grindžiama Sąjunga, taip sukuriant tvirtą teisinę ir administracinę Sąjungos politikos įgyvendinimo sistemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2b)

jei šalis kandidatė nesilaiko reikalaujamų standartų, vertybių ir demokratinių principų, jos priėmimas į Sąjungą atidedamas iki to laiko, kol ji minėtų standartų visapusiškai laikysis. Šalių kandidačių įsipareigojimai pagal Kopenhagos kriterijus valstybėms narėms prisijungus prie Sąjungos taikomi ir toliau, remiantis ES sutarties 2 straipsniu ir ES sutarties 4 straipsnyje įtvirtintu lojalaus bendradarbiavimo principu. Todėl valstybės narės turėtų būti reguliariai vertinamos, kad būtų galima patikrinti, ar jų teisės aktai ir praktika ir toliau atitinka tuos kriterijus ir bendras vertybes, kuriais grindžiama Sąjunga, taip sukuriant tvirtą teisinę ir administracinę Sąjungos politikos įgyvendinimo sistemą;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | teisinė valstybė yra kitų pagrindinių teisių
  , kuriomis grindžiama Sąjunga, kaip antai
  laisvės
  ,
  demokratijos
  ,
  lygybės
  ir
  pagarbos
  žmogaus teisėms
  , apsaugos prielaida
  . Teisinės valstybės principo laikymasis yra neatsiejamai susijęs su pagarba demokratijai ir pagrindinėms teisėms: demokratija ir pagrindinių teisių paisymas neįmanomi nesilaikant teisinės valstybės principo, ir atvirkščiai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

teisinė valstybė yra kitų pagrindinių teisių
  , kuriomis grindžiama Sąjunga, kaip antai
  laisvės
  ,
  demokratijos
  ,
  lygybės
  ir
  pagarbos
  žmogaus teisėms
  , apsaugos prielaida
  . Teisinės valstybės principo laikymasis yra neatsiejamai susijęs su pagarba demokratijai ir pagrindinėms teisėms: demokratija ir pagrindinių teisių paisymas neįmanomi nesilaikant teisinės valstybės principo, ir atvirkščiai;

| (3) | nors nesama Sąjungos vertybių hierarchijos, teisinės valstybės principo paisymas yra itin svarbus, kad būtų apsaugotos kitos pagrindinės teisės
  , kuriomis grindžiama Sąjunga, kaip antai
  laisvė
  ,
  demokratija
  ,
  lygybė
  ir
  pagarba
  žmogaus teisėms. Teisinės valstybės principo laikymasis yra neatsiejamai susijęs su pagarba demokratijai ir pagrindinėms teisėms: demokratija ir pagrindinių teisių paisymas neįmanomi nesilaikant teisinės valstybės principo, ir atvirkščiai;
  Vidinės ir išorinės demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių politikos suderinamumas ir nuoseklumas yra labai svarbūs Sąjungos patikimumui; |
| --- | --- |

(3)

nors nesama Sąjungos vertybių hierarchijos, teisinės valstybės principo paisymas yra itin svarbus, kad būtų apsaugotos kitos pagrindinės teisės
  , kuriomis grindžiama Sąjunga, kaip antai
  laisvė
  ,
  demokratija
  ,
  lygybė
  ir
  pagarba
  žmogaus teisėms. Teisinės valstybės principo laikymasis yra neatsiejamai susijęs su pagarba demokratijai ir pagrindinėms teisėms: demokratija ir pagrindinių teisių paisymas neįmanomi nesilaikant teisinės valstybės principo, ir atvirkščiai;
  Vidinės ir išorinės demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių politikos suderinamumas ir nuoseklumas yra labai svarbūs Sąjungos patikimumui;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | teisminės institucijos
  turėtų
  veikti nepriklausomai ir nešališka
  i, o tyrimą atliekančioms institucijoms ir prokuratūrai turėtų būti sudarytos sąlygos tinkamai atlikti savo funkcijas. Joms turėtų būti skirta pakankamai išteklių ir nustatytos procedūros, kad jos galėtų veikti tinkamai ir visapusiškai paisydamos teisės į teisingą bylos nagrinėjimą. Šios būtinos sąlygos yra minimali garantija, kad valdžios institucijos nepriimtų neteisėtų ir savavališkų sprendimų, kurie galėtų pakenkti Sąjungos finansiniams interesams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

teisminės institucijos
  turėtų
  veikti nepriklausomai ir nešališka
  i, o tyrimą atliekančioms institucijoms ir prokuratūrai turėtų būti sudarytos sąlygos tinkamai atlikti savo funkcijas. Joms turėtų būti skirta pakankamai išteklių ir nustatytos procedūros, kad jos galėtų veikti tinkamai ir visapusiškai paisydamos teisės į teisingą bylos nagrinėjimą. Šios būtinos sąlygos yra minimali garantija, kad valdžios institucijos nepriimtų neteisėtų ir savavališkų sprendimų, kurie galėtų pakenkti Sąjungos finansiniams interesams;

| (6) | teisminių institucijų nepriklausomumas ir nešališkumas
  turėtų
  būti užtikrinamas visada
  , o tyrimą atliekančioms institucijoms ir prokuratūrai turėtų būti sudarytos sąlygos tinkamai atlikti savo funkcijas. Joms turėtų būti skirta pakankamai išteklių ir nustatytos procedūros, kad jos galėtų veikti tinkamai ir visapusiškai paisydamos teisės į teisingą bylos nagrinėjimą. Šios būtinos sąlygos yra minimali garantija, kad valdžios institucijos nepriimtų neteisėtų ir savavališkų sprendimų, kurie galėtų
  pažeisti šiuos pagrindinius principus ir
  pakenkti Sąjungos finansiniams interesams; |
| --- | --- |

(6)

teisminių institucijų nepriklausomumas ir nešališkumas
  turėtų
  būti užtikrinamas visada
  , o tyrimą atliekančioms institucijoms ir prokuratūrai turėtų būti sudarytos sąlygos tinkamai atlikti savo funkcijas. Joms turėtų būti skirta pakankamai išteklių ir nustatytos procedūros, kad jos galėtų veikti tinkamai ir visapusiškai paisydamos teisės į teisingą bylos nagrinėjimą. Šios būtinos sąlygos yra minimali garantija, kad valdžios institucijos nepriimtų neteisėtų ir savavališkų sprendimų, kurie galėtų
  pažeisti šiuos pagrindinius principus ir
  pakenkti Sąjungos finansiniams interesams;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | prokuratūros ir teisminių institucijų nepriklausomumas reiškia tiek formalų (de jure), tiek faktinį (de facto) prokuratūros ir teisminių institucijų bei pavienių prokurorų ir teisėjų nepriklausomumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

prokuratūros ir teisminių institucijų nepriklausomumas reiškia tiek formalų (de jure), tiek faktinį (de facto) prokuratūros ir teisminių institucijų bei pavienių prokurorų ir teisėjų nepriklausomumą;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | teisinės valstybės principo laikymasis yra svarbus ne tik Sąjungos piliečiams, bet ir verslo iniciatyvoms, inovacijoms, investicijoms ir tinkamam vidaus rinkos veikimui, nes šių padėtis bus
  geriausia
  tada, kai bus įdiegta tvirta teisinė ir institucinė sistema; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

teisinės valstybės principo laikymasis yra svarbus ne tik Sąjungos piliečiams, bet ir verslo iniciatyvoms, inovacijoms, investicijoms ir tinkamam vidaus rinkos veikimui, nes šių padėtis bus
  geriausia
  tada, kai bus įdiegta tvirta teisinė ir institucinė sistema;

| (8) | teisinės valstybės principo laikymasis yra
  itin
  svarbus ne tik Sąjungos piliečiams, bet ir verslo iniciatyvoms, inovacijoms, investicijoms
  , ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai
  ir tinkamam vidaus rinkos veikimui, nes šių padėtis bus
  tvariai gera tik
  tada, kai bus įdiegta tvirta teisinė ir institucinė sistema; |
| --- | --- |

(8)

teisinės valstybės principo laikymasis yra
  itin
  svarbus ne tik Sąjungos piliečiams, bet ir verslo iniciatyvoms, inovacijoms, investicijoms
  , ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai
  ir tinkamam vidaus rinkos veikimui, nes šių padėtis bus
  tvariai gera tik
  tada, kai bus įdiegta tvirta teisinė ir institucinė sistema;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | integruojant taikomus Sąjungos stebėsenos mechanizmus, pvz., bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą, teisingumo rezultatų suvestinę ir kovos su korupcija ataskaitas, į platesnę teisinės valstybės stebėsenos sistemą galėtų būti suteikti efektyvesni ir veiksmingesni kontrolės mechanizmai siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

integruojant taikomus Sąjungos stebėsenos mechanizmus, pvz., bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą, teisingumo rezultatų suvestinę ir kovos su korupcija ataskaitas, į platesnę teisinės valstybės stebėsenos sistemą galėtų būti suteikti efektyvesni ir veiksmingesni kontrolės mechanizmai siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

8 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8b) | nepakankamas skaidrumas, savavališka diskriminacija, konkurencijos iškraipymas ir nevienodos veiklos sąlygos ES vidaus rinkoje bei už jos ribų, poveikis bendrosios rinkos vientisumui ir mokesčių sistemos teisingumui, stabilumui bei teisėtumui, didesnė ekonominė nelygybė, nesąžininga valstybių konkurencija, socialinis nepasitenkinimas, nepasitikėjimas bei demokratijos stoka – tai tik keletas mokesčių srityje taikomos žalingos praktikos neigiamų padarinių pavyzdžių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8b)

nepakankamas skaidrumas, savavališka diskriminacija, konkurencijos iškraipymas ir nevienodos veiklos sąlygos ES vidaus rinkoje bei už jos ribų, poveikis bendrosios rinkos vientisumui ir mokesčių sistemos teisingumui, stabilumui bei teisėtumui, didesnė ekonominė nelygybė, nesąžininga valstybių konkurencija, socialinis nepasitenkinimas, nepasitikėjimas bei demokratijos stoka – tai tik keletas mokesčių srityje taikomos žalingos praktikos neigiamų padarinių pavyzdžių;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

10 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10a) | Sąjunga gali naudotis daugybe priemonių ir procesų, siekdama užtikrinti visapusišką ir tinkamą ES sutartyje nustatytų principų ir vertybių laikymąsi, tačiau šiuo metu Sąjungos institucijos nereaguoja greitai ir veiksmingai, ypač siekiant užtikrinti patikimą finansų valdymą. Turėtų būti užtikrintas turimų priemonių įgyvendinimas, jos turėtų būti įvertintos ir papildytos siekiant, kad teisinės valstybės mechanizmas būtų tinkamas ir veiksmingas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10a)

Sąjunga gali naudotis daugybe priemonių ir procesų, siekdama užtikrinti visapusišką ir tinkamą ES sutartyje nustatytų principų ir vertybių laikymąsi, tačiau šiuo metu Sąjungos institucijos nereaguoja greitai ir veiksmingai, ypač siekiant užtikrinti patikimą finansų valdymą. Turėtų būti užtikrintas turimų priemonių įgyvendinimas, jos turėtų būti įvertintos ir papildytos siekiant, kad teisinės valstybės mechanizmas būtų tinkamas ir veiksmingas;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | visuotiniai teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumai, kurie daro neigiamą poveikį visų pirma tinkamam valdžios institucijų veikimui ir veiksmingai teisminei peržiūrai, gali daryti didelę žalą Sąjungos finansiniams interesams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

visuotiniai teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumai, kurie daro neigiamą poveikį visų pirma tinkamam valdžios institucijų veikimui ir veiksmingai teisminei peržiūrai, gali daryti didelę žalą Sąjungos finansiniams interesams;

| (11) | visuotiniai teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumai, kurie daro neigiamą poveikį visų pirma tinkamam valdžios institucijų veikimui ir veiksmingai teisminei peržiūrai, gali daryti didelę žalą Sąjungos finansiniams interesams
  . Siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, įskaitant veiksmingą pajamų surinkimą, taip pat siekiant užtikrinti visuomenės pasitikėjimą Sąjunga ir jos institucijomis, reikia atlikti efektyvius tokių trūkumų tyrimus ir taikyti veiksmingas ir proporcingas priemones, kai nustatomas visuotinis trūkumas. Galiausiai tik nepriklausoma teismų sistema, kuri rūpinasi, kad visose valstybėse narėse būtų laikomasi teisinės valstybės principo ir laiduojamas teisinis tikrumas, gali užtikrinti pakankamą Sąjungos biudžeto lėšų apsaugą; |
| --- | --- |

(11)

visuotiniai teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumai, kurie daro neigiamą poveikį visų pirma tinkamam valdžios institucijų veikimui ir veiksmingai teisminei peržiūrai, gali daryti didelę žalą Sąjungos finansiniams interesams
  . Siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, įskaitant veiksmingą pajamų surinkimą, taip pat siekiant užtikrinti visuomenės pasitikėjimą Sąjunga ir jos institucijomis, reikia atlikti efektyvius tokių trūkumų tyrimus ir taikyti veiksmingas ir proporcingas priemones, kai nustatomas visuotinis trūkumas. Galiausiai tik nepriklausoma teismų sistema, kuri rūpinasi, kad visose valstybėse narėse būtų laikomasi teisinės valstybės principo ir laiduojamas teisinis tikrumas, gali užtikrinti pakankamą Sąjungos biudžeto lėšų apsaugą;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11a) | Komisijos apskaičiavimais, mokesčių vengimo ir slėpimo mastas siekia 1 trln. EUR per metus lygį. Neigiamas tokios praktikos poveikis valstybių narių biudžetui ir piliečiams yra akivaizdus ir tai galėtų žlugdyti pasitikėjimą demokratija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11a)

Komisijos apskaičiavimais, mokesčių vengimo ir slėpimo mastas siekia 1 trln. EUR per metus lygį. Neigiamas tokios praktikos poveikis valstybių narių biudžetui ir piliečiams yra akivaizdus ir tai galėtų žlugdyti pasitikėjimą demokratija;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

11 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11b) | pelno mokesčių vengimas turi tiesioginį poveikį valstybių narių ir Sąjungos biudžetams bei faktinių ir potencialių mokestinių pajamų santykio rodikliui pagal mokesčių mokėtojų kategorijas ir ekonominius veiksnius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11b)

pelno mokesčių vengimas turi tiesioginį poveikį valstybių narių ir Sąjungos biudžetams bei faktinių ir potencialių mokestinių pajamų santykio rodikliui pagal mokesčių mokėtojų kategorijas ir ekonominius veiksnius;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

11 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11c) | valstybės narės turėtų visapusiškai taikyti lojalaus bendradarbiavimo principą mokesčių konkurencijos srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11c)

valstybės narės turėtų visapusiškai taikyti lojalaus bendradarbiavimo principą mokesčių konkurencijos srityje;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

11 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11d) | kaip Sutarčių sergėtoja Komisija turėtų užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi Sąjungos teisės ir valstybių narių lojalaus bendradarbiavimo principo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11d)

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

11 e konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (11e) | Sąjungos lygmeniu atliekamu valstybių narių mokesčių politikos vertinimu ir vykdoma stebėsena būtų užtikrinta, kad valstybėse narėse nebūtų įgyvendinamos jokios naujos žalingos mokesčių priemonės. Vykdant stebėseną, kaip valstybės narės, jų jurisdikcijos, regionai ir kiti administracinės struktūros subjektai laikosi nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų ES sąrašo, būtų apsaugota bendroji rinka ir užtikrintas tinkamas bei nuoseklus jos veikimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11e)

Sąjungos lygmeniu atliekamu valstybių narių mokesčių politikos vertinimu ir vykdoma stebėsena būtų užtikrinta, kad valstybėse narėse nebūtų įgyvendinamos jokios naujos žalingos mokesčių priemonės. Vykdant stebėseną, kaip valstybės narės, jų jurisdikcijos, regionai ir kiti administracinės struktūros subjektai laikosi nebendradarbiaujančių jurisdikciją turinčių subjektų ES sąrašo, būtų apsaugota bendroji rinka ir užtikrintas tinkamas bei nuoseklus jos veikimas;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | tam, kad būtų nustatyta visuotinių trūkumų, Komisija turi atlikti kokybinį vertinimą. Tas vertinimas
  gali
  būti grindžiamas visų
  prieinamų
  šaltinių ir pripažintų institucijų pateikta informacija, įskaitant Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus, Audito Rūmų
  išvadas
  , taip pat
  tokių svarbių tarptautinių organizacijų ir tinklų, kaip Europos Tarybos organai, Europos aukščiausiųjų teismų tinklai ir teismų tarybos,
  išvadas ir rekomendacijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

tam, kad būtų nustatyta visuotinių trūkumų, Komisija turi atlikti kokybinį vertinimą. Tas vertinimas
  gali
  būti grindžiamas visų
  prieinamų
  šaltinių ir pripažintų institucijų pateikta informacija, įskaitant Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus, Audito Rūmų
  išvadas
  , taip pat
  tokių svarbių tarptautinių organizacijų ir tinklų, kaip Europos Tarybos organai, Europos aukščiausiųjų teismų tinklai ir teismų tarybos,
  išvadas ir rekomendacijas;

| (12) | tam, kad būtų nustatyta visuotinių trūkumų, Komisija turi atlikti išsamų kokybinį vertinimą. Tas vertinimas
  turėtų
  būti
  objektyvus, nešališkas bei skaidrus ir
  grindžiamas visų
  atitinkamų
  šaltinių
  informacija, atsižvelgiant į Sąjungos stojimo derybose taikomus kriterijus, ypač į acquis skyrius dėl teisminių institucijų ir pagrindinių teisių, teisingumo, laisvės ir saugumo, finansų kontrolės ir mokesčių, taip pat į gaires, naudojamas pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą siekiant stebėti valstybės narės pažangą,
  ir pripažintų institucijų pateikta informacija, įskaitant Europos Sąjungos Teisingumo Teismo
  ir Europos Žmogaus Teisių Teismo
  sprendimus,
  Europos Parlamento rezoliucijas,
  Audito Rūmų
  ataskaitas
  , taip pat išvadas ir rekomendacijas
  , kurias parengė tokios svarbios tarptautinės organizacijos, kaip Europos Tarybos organai, visų pirma įskaitant Venecijos komisijos parengtą teisinės valstybės kriterijų sąrašą, ir atitinkami tarptautiniai tinklai, pvz., Europos aukščiausiųjų teismų tinklai ir teismų tarybos
  ; |
| --- | --- |

(12)

tam, kad būtų nustatyta visuotinių trūkumų, Komisija turi atlikti išsamų kokybinį vertinimą. Tas vertinimas
  turėtų
  būti
  objektyvus, nešališkas bei skaidrus ir
  grindžiamas visų
  atitinkamų
  šaltinių
  informacija, atsižvelgiant į Sąjungos stojimo derybose taikomus kriterijus, ypač į acquis skyrius dėl teisminių institucijų ir pagrindinių teisių, teisingumo, laisvės ir saugumo, finansų kontrolės ir mokesčių, taip pat į gaires, naudojamas pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą siekiant stebėti valstybės narės pažangą,
  ir pripažintų institucijų pateikta informacija, įskaitant Europos Sąjungos Teisingumo Teismo
  ir Europos Žmogaus Teisių Teismo
  sprendimus,
  Europos Parlamento rezoliucijas,
  Audito Rūmų
  ataskaitas
  , taip pat išvadas ir rekomendacijas
  , kurias parengė tokios svarbios tarptautinės organizacijos, kaip Europos Tarybos organai, visų pirma įskaitant Venecijos komisijos parengtą teisinės valstybės kriterijų sąrašą, ir atitinkami tarptautiniai tinklai, pvz., Europos aukščiausiųjų teismų tinklai ir teismų tarybos
  ;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (12a) | siekiant padėti Komisijai atlikti visuotinio trūkumo vertinimą, reikėtų sukurti nepriklausomų konstitucinės teisės ir finansų bei biudžeto klausimų ekspertų patariamąją grupę. Ta patariamoji grupė turėtų atlikti klausimų, susijusių su valstybių narių teisės viršenybės principo aspektais, kurie daro poveikį arba dėl kurių esama rizikos, kad darys poveikį patikimam finansų valdymui arba Sąjungos finansinių interesų apsaugai, nepriklausomą metinį vertinimą, atsižvelgdama į informaciją, gautą iš visų svarbių šaltinių ir pripažintų institucijų. Komisija, priimdama sprendimą dėl galimų priemonių patvirtinimo arba jų panaikinimo, turėtų atsižvelgti į atitinkamas nuomones, kurias pateikė minėta patariamoji grupė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12a)

siekiant padėti Komisijai atlikti visuotinio trūkumo vertinimą, reikėtų sukurti nepriklausomų konstitucinės teisės ir finansų bei biudžeto klausimų ekspertų patariamąją grupę. Ta patariamoji grupė turėtų atlikti klausimų, susijusių su valstybių narių teisės viršenybės principo aspektais, kurie daro poveikį arba dėl kurių esama rizikos, kad darys poveikį patikimam finansų valdymui arba Sąjungos finansinių interesų apsaugai, nepriklausomą metinį vertinimą, atsižvelgdama į informaciją, gautą iš visų svarbių šaltinių ir pripažintų institucijų. Komisija, priimdama sprendimą dėl galimų priemonių patvirtinimo arba jų panaikinimo, turėtų atsižvelgti į atitinkamas nuomones, kurias pateikė minėta patariamoji grupė;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | turėtų būti nustatyta, kokios priemonės
  gali
  būti taikomos nustačius visuotinių trūkumų, ir tvarka, kurios laikantis jos turi būti taikomos. Tos priemonės turėtų apimti mokėjimų ir įsipareigojimų sustabdymą, finansavimo pagal esamus įsipareigojimus sumažinimą ir draudimą prisiimti naujų įsipareigojimų gavėjų atžvilgiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

turėtų būti nustatyta, kokios priemonės
  gali
  būti taikomos nustačius visuotinių trūkumų, ir tvarka, kurios laikantis jos turi būti taikomos. Tos priemonės turėtų apimti mokėjimų ir įsipareigojimų sustabdymą, finansavimo pagal esamus įsipareigojimus sumažinimą ir draudimą prisiimti naujų įsipareigojimų gavėjų atžvilgiu;

| (13) | turėtų būti nustatyta, kokios priemonės
  turi
  būti taikomos nustačius visuotinių trūkumų, ir tvarka, kurios laikantis jos turi būti taikomos. Tos priemonės turėtų apimti mokėjimų ir įsipareigojimų sustabdymą, finansavimo pagal esamus įsipareigojimus sumažinimą ir draudimą prisiimti naujų įsipareigojimų gavėjų atžvilgiu; |
| --- | --- |

(13)

turėtų būti nustatyta, kokios priemonės
  turi
  būti taikomos nustačius visuotinių trūkumų, ir tvarka, kurios laikantis jos turi būti taikomos. Tos priemonės turėtų apimti mokėjimų ir įsipareigojimų sustabdymą, finansavimo pagal esamus įsipareigojimus sumažinimą ir draudimą prisiimti naujų įsipareigojimų gavėjų atžvilgiu;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14a) | nepaprastai svarbu, kad taikant priemones visuotinių trūkumų atveju būtų tinkamai apsaugoti teisėti galutinių gavėjų ir naudos gavėjų interesai. Komisija, svarstydama, kokias priemones patvirtinti, turėtų atsižvelgti į jų galimą poveikį galutiniams gavėjams ir naudos gavėjams. Komisija, siekdama sustiprinti galutinių gavėjų arba naudos gavėjų apsaugą, turėtų pateikti informaciją ir gaires interneto svetainėje arba interneto portale, kartu su tinkamomis priemonėmis, kad būtų galima informuoti Komisiją apie visus valdžios institucijų ir valstybių narių teisinės prievolės toliau atlikti mokėjimus po priemonių pritaikymo pagal šį reglamentą pažeidimus. Prireikus, siekiant užtikrinti, kad galutiniams gavėjams arba naudos gavėjams valdžios institucijos ar valstybės narės veiksmingai sumokėtų visas mokėtinas sumas, Komisija turėtų galėti atgauti šiems subjektams išmokėtas lėšas arba, jei tinkama, atlikti finansines pataisas sumažindama paramą programai, taip pat perkelti lygiavertę sumą į Sąjungos rezervą, kuris būtų panaudojamas galutinių gavėjų arba naudos gavėjų naudai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14a)

nepaprastai svarbu, kad taikant priemones visuotinių trūkumų atveju būtų tinkamai apsaugoti teisėti galutinių gavėjų ir naudos gavėjų interesai. Komisija, svarstydama, kokias priemones patvirtinti, turėtų atsižvelgti į jų galimą poveikį galutiniams gavėjams ir naudos gavėjams. Komisija, siekdama sustiprinti galutinių gavėjų arba naudos gavėjų apsaugą, turėtų pateikti informaciją ir gaires interneto svetainėje arba interneto portale, kartu su tinkamomis priemonėmis, kad būtų galima informuoti Komisiją apie visus valdžios institucijų ir valstybių narių teisinės prievolės toliau atlikti mokėjimus po priemonių pritaikymo pagal šį reglamentą pažeidimus. Prireikus, siekiant užtikrinti, kad galutiniams gavėjams arba naudos gavėjams valdžios institucijos ar valstybės narės veiksmingai sumokėtų visas mokėtinas sumas, Komisija turėtų galėti atgauti šiems subjektams išmokėtas lėšas arba, jei tinkama, atlikti finansines pataisas sumažindama paramą programai, taip pat perkelti lygiavertę sumą į Sąjungos rezervą, kuris būtų panaudojamas galutinių gavėjų arba naudos gavėjų naudai.

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | siekiant užtikrinti, kad šis reglamentas būtų įgyvendinamas vienodai, ir atsižvelgiant į priemonių, kurios taikyti privaloma pagal šį reglamentą, finansinio poveikio mastą,
  Tarybai
  turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai
  ir ji turėtų imtis veiksmų remdamasi Komisijos pasiūlymu. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas priimti sprendimus, reikalingus Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti, turėtų būti taikoma atvirkštinės kvalifikuotos balsų daugumos taisyklė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

siekiant užtikrinti, kad šis reglamentas būtų įgyvendinamas vienodai, ir atsižvelgiant į priemonių, kurios taikyti privaloma pagal šį reglamentą, finansinio poveikio mastą,
  Tarybai
  turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai
  ir ji turėtų imtis veiksmų remdamasi Komisijos pasiūlymu. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas priimti sprendimus, reikalingus Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti, turėtų būti taikoma atvirkštinės kvalifikuotos balsų daugumos taisyklė;

| (15) | siekiant užtikrinti, kad šis reglamentas būtų įgyvendinamas vienodai, ir atsižvelgiant į priemonių, kurias taikyti privaloma pagal šį reglamentą, finansinio poveikio mastą,
  Komisijai
  turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai; |
| --- | --- |

(15)

siekiant užtikrinti, kad šis reglamentas būtų įgyvendinamas vienodai, ir atsižvelgiant į priemonių, kurias taikyti privaloma pagal šį reglamentą, finansinio poveikio mastą,
  Komisijai
  turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15a) | priemonės, kurias taikyti privaloma pagal šį reglamentą, atsižvelgiant į jų poveikį Sąjungos biudžetui, turėtų įsigalioti tik po to, kai Europos Parlamentas ir Taryba patvirtino sumos, atitinkančios taikomų priemonių vertę, perkėlimą į biudžeto rezervą. Siekiant palengvinti sprendimų, kurių reikia, kad būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai, priėmimą, tokie perkėlimai turi būti laikomi patvirtintais, išskyrus atvejus, kai per nustatytą laikotarpį Europos Parlamentas arba Taryba, spręsdama kvalifikuota balsų dauguma, juos iš dalies pakeičia arba atmeta; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15a)

priemonės, kurias taikyti privaloma pagal šį reglamentą, atsižvelgiant į jų poveikį Sąjungos biudžetui, turėtų įsigalioti tik po to, kai Europos Parlamentas ir Taryba patvirtino sumos, atitinkančios taikomų priemonių vertę, perkėlimą į biudžeto rezervą. Siekiant palengvinti sprendimų, kurių reikia, kad būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai, priėmimą, tokie perkėlimai turi būti laikomi patvirtintais, išskyrus atvejus, kai per nustatytą laikotarpį Europos Parlamentas arba Taryba, spręsdama kvalifikuota balsų dauguma, juos iš dalies pakeičia arba atmeta;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | prieš siūlydama pagal šį reglamentą taikyti kokią nors priemonę, Komisija turėtų informuoti atitinkamą valstybę narę, kodėl, jos manymu, toje valstybėje narėje galėtų būti visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų.
  Valstybei
  narei turėtų būti leista pateikti pastabų. Komisija ir Taryba turėtų atsižvelgti į tas pastabas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

prieš siūlydama pagal šį reglamentą taikyti kokią nors priemonę, Komisija turėtų informuoti atitinkamą valstybę narę, kodėl, jos manymu, toje valstybėje narėje galėtų būti visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų.
  Valstybei
  narei turėtų būti leista pateikti pastabų. Komisija ir Taryba turėtų atsižvelgti į tas pastabas;

| (16) | prieš siūlydama pagal šį reglamentą taikyti kokią nors priemonę, Komisija turėtų informuoti atitinkamą valstybę narę, kodėl, jos manymu, toje valstybėje narėje galėtų būti visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų.
  Komisija turėtų nedelsdama informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie bet kokį tokį pranešimą ir jo turinį. Atitinkamai valstybei
  narei turėtų būti leista pateikti pastabų. Komisija turėtų atsižvelgti į tas pastabas; |
| --- | --- |

(16)

prieš siūlydama pagal šį reglamentą taikyti kokią nors priemonę, Komisija turėtų informuoti atitinkamą valstybę narę, kodėl, jos manymu, toje valstybėje narėje galėtų būti visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų.
  Komisija turėtų nedelsdama informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie bet kokį tokį pranešimą ir jo turinį. Atitinkamai valstybei
  narei turėtų būti leista pateikti pastabų. Komisija turėtų atsižvelgti į tas pastabas;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | jei padėtis, dėl kurios buvo taikomos stabdomąjį poveikį turinčios priemonės, pakankamai ištaisyta,
  Taryba
  turėtų
  Komisijos pasiūlymu
  tas priemones atšaukti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

jei padėtis, dėl kurios buvo taikomos stabdomąjį poveikį turinčios priemonės, pakankamai ištaisyta,
  Taryba
  turėtų
  Komisijos pasiūlymu
  tas priemones atšaukti;

| (17) | jei padėtis, dėl kurios buvo taikomos stabdomąjį poveikį turinčios priemonės, pakankamai ištaisyta,
  Komisija
  turėtų tas priemones atšaukti
  ir pasiūlyti Europos Parlamentui ir Tarybai leisti panaudoti visą arba dalinę biudžeto rezervo sumą, susijusią su minėtomis priemonėmis
  ; |
| --- | --- |

(17)

jei padėtis, dėl kurios buvo taikomos stabdomąjį poveikį turinčios priemonės, pakankamai ištaisyta,
  Komisija
  turėtų tas priemones atšaukti
  ir pasiūlyti Europos Parlamentui ir Tarybai leisti panaudoti visą arba dalinę biudžeto rezervo sumą, susijusią su minėtomis priemonėmis
  ;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | Komisija turėtų nuolat informuoti Europos Parlamentą apie bet kokias pagal šį reglamentą pasiūlytas ir priimtas priemones, |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

Komisija turėtų nuolat informuoti Europos Parlamentą apie bet kokias pagal šį reglamentą pasiūlytas ir priimtas priemones,

Išbraukta.

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | teisinė valstybė
  – Europos Sąjungos
  sutarties 2 straipsnyje
  įtvirtinta
  Sąjungos
  vertybė, apimanti
  šiuos principus: teisėtumo, kuris reiškia skaidrų, atskaitingą, demokratinį ir pliuralistinį teisės aktų priėmimo procesą; teisinio tikrumo; vykdomosios valdžios savavališkumo draudimo; veiksmingos nepriklausomų teismų užtikrinamos teisminės apsaugos, įskaitant pagrindinių teisių apsaugą; valdžių atskyrimo ir lygybės prieš
  įstatymą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

a)

teisinė valstybė
  – Europos Sąjungos
  sutarties 2 straipsnyje
  įtvirtinta
  Sąjungos
  vertybė, apimanti
  šiuos principus: teisėtumo, kuris reiškia skaidrų, atskaitingą, demokratinį ir pliuralistinį teisės aktų priėmimo procesą; teisinio tikrumo; vykdomosios valdžios savavališkumo draudimo; veiksmingos nepriklausomų teismų užtikrinamos teisminės apsaugos, įskaitant pagrindinių teisių apsaugą; valdžių atskyrimo ir lygybės prieš
  įstatymą
  ;

| a) | teisinė valstybė
  suprantama atsižvelgiant į ES
  sutarties 2 straipsnyje
  įtvirtintas
  Sąjungos
  vertybes ir narystės Sąjungoje kriterijus, nurodytus ES sutarties 49 straipsnyje; ji apima
  šiuos principus: teisėtumo, kuris reiškia skaidrų, atskaitingą, demokratinį ir pliuralistinį teisės aktų priėmimo procesą; teisinio tikrumo; vykdomosios valdžios savavališkumo draudimo;
  teisės kreiptis į teismą ir
  veiksmingos nepriklausomų
  ir nešališkų
  teismų užtikrinamos teisminės apsaugos, įskaitant pagrindinių teisių apsaugą
  , kaip įtvirtinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir tarptautinėse sutartyse dėl žmogaus teisių
  ; valdžių atskyrimo
  ; nediskriminavimo ir
  lygybės prieš
  įstatymus
  ; |
| --- | --- |

a)

teisinė valstybė
  suprantama atsižvelgiant į ES
  sutarties 2 straipsnyje
  įtvirtintas
  Sąjungos
  vertybes ir narystės Sąjungoje kriterijus, nurodytus ES sutarties 49 straipsnyje; ji apima
  šiuos principus: teisėtumo, kuris reiškia skaidrų, atskaitingą, demokratinį ir pliuralistinį teisės aktų priėmimo procesą; teisinio tikrumo; vykdomosios valdžios savavališkumo draudimo;
  teisės kreiptis į teismą ir
  veiksmingos nepriklausomų
  ir nešališkų
  teismų užtikrinamos teisminės apsaugos, įskaitant pagrindinių teisių apsaugą
  , kaip įtvirtinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir tarptautinėse sutartyse dėl žmogaus teisių
  ; valdžių atskyrimo
  ; nediskriminavimo ir
  lygybės prieš
  įstatymus
  ;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | visuotinis teisinės valstybės principo taikymo trūkumas – paplitę ar pasikartojantys valdžios institucijų veiksmai ar neveikimas arba priemonė, kuriais daromas neigiamas poveikis teisinės valstybės principui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

b)

visuotinis teisinės valstybės principo taikymo trūkumas – paplitę ar pasikartojantys valdžios institucijų veiksmai ar neveikimas arba priemonė, kuriais daromas neigiamas poveikis teisinės valstybės principui;

| b) | visuotinis teisinės valstybės principo taikymo trūkumas – paplitę ar pasikartojantys valdžios institucijų veiksmai ar neveikimas arba priemonė, kuriais daromas neigiamas poveikis teisinės valstybės principui
  , kai tai daro neigiamą poveikį patikimo finansų valdymo principams ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba kelia pavojų, kad toks poveikis bus
  ;
  visuotiniai teisinės valstybės principo taikymo trūkumai taip pat gali būti atsiradę dėl sisteminės grėsmės Sąjungos vertybėms, įtvirtintoms ES sutarties 2 straipsnyje, kai ta grėsmė daro poveikį patikimo finansų valdymo principams ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba kelia pavojų, kad toks poveikis bus; |
| --- | --- |

b)

visuotinis teisinės valstybės principo taikymo trūkumas – paplitę ar pasikartojantys valdžios institucijų veiksmai ar neveikimas arba priemonė, kuriais daromas neigiamas poveikis teisinės valstybės principui
  , kai tai daro neigiamą poveikį patikimo finansų valdymo principams ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba kelia pavojų, kad toks poveikis bus
  ;
  visuotiniai teisinės valstybės principo taikymo trūkumai taip pat gali būti atsiradę dėl sisteminės grėsmės Sąjungos vertybėms, įtvirtintoms ES sutarties 2 straipsnyje, kai ta grėsmė daro poveikį patikimo finansų valdymo principams ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba kelia pavojų, kad toks poveikis bus;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | valdžios subjektas – bet kurio valdymo lygmens valdžios institucija, įskaitant nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas, taip pat valstybės narės organizacija, apibrėžta
  Reglamento
  (ES, Euratomas)
  Nr. [...]
  (toliau – Finansinis reglamentas) [2 straipsnio 42 punkte]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)

valdžios subjektas – bet kurio valdymo lygmens valdžios institucija, įskaitant nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas, taip pat valstybės narės organizacija, apibrėžta
  Reglamento
  (ES, Euratomas)
  Nr. [...]
  (toliau – Finansinis reglamentas) [2 straipsnio 42 punkte].

| c) | valdžios subjektas – bet kurio valdymo lygmens valdžios institucija, įskaitant nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas, taip pat valstybės narės organizacija, apibrėžta
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamento
  (ES, Euratomas)
  2018/1046

   (1a) (toliau – Finansinis reglamentas) [2 straipsnio 42 punkte]. |
| --- | --- |

c)

valdžios subjektas – bet kurio valdymo lygmens valdžios institucija, įskaitant nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas, taip pat valstybės narės organizacija, apibrėžta
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamento
  (ES, Euratomas)
  2018/1046

   (1a) (toliau – Finansinis reglamentas) [2 straipsnio 42 punkte].

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a straipsnis |
| | Visuotiniai trūkumai |
| | Visuotiniai teisinės valstybės principo taikymo valstybėje narėje trūkumai, kurie daro neigiamą poveikį patikimo finansų valdymo principams ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba kelia pavojų, kad toks poveikis bus, tai visų pirma: |
| | a) | pavojaus teismų nepriklausomumui kėlimas, įskaitant bet kokį gebėjimo savarankiškai vykdyti teismines funkcijas apribojimą darant išorės poveikį nepriklausomumo garantijoms, išorės nurodymu suvaržant teismo sprendimą, savavališkai persvarstant taisykles dėl teisminių institucijų personalo paskyrimo arba tarnybos sąlygų arba darant bet kokį poveikį teisminių institucijų darbuotojams, kuriuo būtų pakenkta jų nešališkumui, arba pažeidžiant advokato profesijos nepriklausomumą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2a straipsnis

Visuotiniai trūkumai

Visuotiniai teisinės valstybės principo taikymo valstybėje narėje trūkumai, kurie daro neigiamą poveikį patikimo finansų valdymo principams ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba kelia pavojų, kad toks poveikis bus, tai visų pirma:

a)

pavojaus teismų nepriklausomumui kėlimas, įskaitant bet kokį gebėjimo savarankiškai vykdyti teismines funkcijas apribojimą darant išorės poveikį nepriklausomumo garantijoms, išorės nurodymu suvaržant teismo sprendimą, savavališkai persvarstant taisykles dėl teisminių institucijų personalo paskyrimo arba tarnybos sąlygų arba darant bet kokį poveikį teisminių institucijų darbuotojams, kuriuo būtų pakenkta jų nešališkumui, arba pažeidžiant advokato profesijos nepriklausomumą;

| b) | valdžios institucijų, įskaitant teisėsaugos institucijas, savavališkų ar neteisėtų sprendimų, kuriais atsisakoma skirti finansinių ir žmogiškųjų išteklių ir taip daromas neigiamas poveikis tinkamam jų veikimui, neužkardymas, neištaisymas ar sankcijų už juos netaikymas arba neužtikrinimas, kad nebūtų interesų konflikto atvejų; |
| --- | --- |

b)

valdžios institucijų, įskaitant teisėsaugos institucijas, savavališkų ar neteisėtų sprendimų, kuriais atsisakoma skirti finansinių ir žmogiškųjų išteklių ir taip daromas neigiamas poveikis tinkamam jų veikimui, neužkardymas, neištaisymas ar sankcijų už juos netaikymas arba neužtikrinimas, kad nebūtų interesų konflikto atvejų;

| c) | galimybės pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis ir tų priemonių veiksmingumo ribojimas, be kita ko, nustatant varžančias procesines taisykles, neužtikrinant teismo sprendimų vykdymo arba ribojant veiksmingą teisės pažeidimų tyrimą, patraukimą atsakomybėn arba sankcijų taikymą už juos; |
| --- | --- |

c)

galimybės pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis ir tų priemonių veiksmingumo ribojimas, be kita ko, nustatant varžančias procesines taisykles, neužtikrinant teismo sprendimų vykdymo arba ribojant veiksmingą teisės pažeidimų tyrimą, patraukimą atsakomybėn arba sankcijų taikymą už juos;

| d) | pavojaus valstybės narės administraciniams pajėgumams paisyti Sąjungos narystės įsipareigojimų, įskaitant gebėjimą veiksmingai įgyvendinti Sąjungos teisės aktus sudarančias taisykles, standartus ir politiką, kėlimas; |
| --- | --- |

d)

pavojaus valstybės narės administraciniams pajėgumams paisyti Sąjungos narystės įsipareigojimų, įskaitant gebėjimą veiksmingai įgyvendinti Sąjungos teisės aktus sudarančias taisykles, standartus ir politiką, kėlimas;

| e) | priemonės, kuriomis silpninama konfidencialaus advokato ir jo kliento bendravimo apsauga. |
| --- | --- |

e)

priemonės, kuriomis silpninama konfidencialaus advokato ir jo kliento bendravimo apsauga.

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Priemonės | Pavojai Sąjungos finansiniams interesams |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Priemonės

Pavojai Sąjungos finansiniams interesams

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Atitinkamų priemonių imamasi tais atvejais, kai visuotiniai
  teisinės valstybės principo taikymo valstybėje narėje trūkumai
  daro neigiamą poveikį patikimo finansų valdymo principams ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba kelia pavojų
  , kad toks poveikis bus, visų pirma: | 1.   
  Visuotiniai
  teisinės valstybės principo taikymo valstybėje narėje trūkumai
  gali būti nustatyti tais atvejais, kai daromas neigiamas poveikis arba kyla pavojus
  , kad toks poveikis bus,
  vienam arba daugiau kaip vienam iš toliau išvardytų dalykų,
  visų pirma: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   
  Atitinkamų priemonių imamasi tais atvejais, kai visuotiniai
  teisinės valstybės principo taikymo valstybėje narėje trūkumai
  daro neigiamą poveikį patikimo finansų valdymo principams ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai arba kelia pavojų
  , kad toks poveikis bus, visų pirma:

1.   
  Visuotiniai
  teisinės valstybės principo taikymo valstybėje narėje trūkumai
  gali būti nustatyti tais atvejais, kai daromas neigiamas poveikis arba kyla pavojus
  , kad toks poveikis bus,
  vienam arba daugiau kaip vienam iš toliau išvardytų dalykų,
  visų pirma:

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies a punktas

3 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | tinkamam tos valstybės narės valdžios institucijų, vykdančių Sąjungos biudžetą, veikimui, visų pirma taikant viešojo pirkimo arba dotacijų procedūras
  ir vykdant stebėseną ir kontrolę
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

tinkamam tos valstybės narės valdžios institucijų, vykdančių Sąjungos biudžetą, veikimui, visų pirma taikant viešojo pirkimo arba dotacijų procedūras
  ir vykdant stebėseną ir kontrolę
  ;

ir vykdant stebėseną ir kontrolę

| a) | tinkamam tos valstybės narės valdžios institucijų, vykdančių Sąjungos biudžetą, veikimui, visų pirma taikant viešojo pirkimo arba dotacijų procedūras; |
| --- | --- |

a)

tinkamam tos valstybės narės valdžios institucijų, vykdančių Sąjungos biudžetą, veikimui, visų pirma taikant viešojo pirkimo arba dotacijų procedūras;

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

3 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | tinkamam rinkos ekonomikos veikimui, taip paisant konkurencijos ir rinkos jėgų Sąjungoje ir veiksmingai įgyvendinant narystės įsipareigojimus, be kita ko, laikantis politinės, ekonominės ir pinigų sąjungos tikslo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

tinkamam rinkos ekonomikos veikimui, taip paisant konkurencijos ir rinkos jėgų Sąjungoje ir veiksmingai įgyvendinant narystės įsipareigojimus, be kita ko, laikantis politinės, ekonominės ir pinigų sąjungos tikslo;

tinkamam rinkos ekonomikos veikimui, taip paisant konkurencijos ir rinkos jėgų Sąjungoje ir veiksmingai įgyvendinant narystės įsipareigojimus, be kita ko, laikantis politinės, ekonominės ir pinigų sąjungos tikslo;

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies a b punktas (naujas)

3 straipsnio 1 dalies a b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ab) | tinkamam institucijų, vykdančių finansų kontrolę, stebėseną ir vidaus bei išorės auditą, veikimui ir tinkamam veiksmingo ir skaidraus finansų valdymo bei atskaitomybės sistemų veikimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ab)

ab)

tinkamam institucijų, vykdančių finansų kontrolę, stebėseną ir vidaus bei išorės auditą, veikimui ir tinkamam veiksmingo ir skaidraus finansų valdymo bei atskaitomybės sistemų veikimui;

tinkamam institucijų, vykdančių finansų kontrolę, stebėseną ir vidaus bei išorės auditą, veikimui ir tinkamam veiksmingo ir skaidraus finansų valdymo bei atskaitomybės sistemų veikimui;

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies b punktas

3 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | tinkamam tyrimą atliekančių institucijų ir prokuratūros veikimui, kiek jis susijęs su patraukimu atsakomybėn už sukčiavimą, korupciją ar kitus Sąjungos teisės pažeidimus, susijusius su Sąjungos biudžeto vykdymu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

tinkamam tyrimą atliekančių institucijų ir prokuratūros veikimui, kiek jis susijęs su patraukimu atsakomybėn už sukčiavimą, korupciją ar kitus Sąjungos teisės pažeidimus, susijusius su Sąjungos biudžeto vykdymu;

| b) | tinkamam tyrimą atliekančių institucijų ir prokuratūros veikimui, kiek jis susijęs su patraukimu atsakomybėn už sukčiavimą,
  įskaitant mokestinį sukčiavimą,
  korupciją ar kitus Sąjungos teisės pažeidimus, susijusius su Sąjungos biudžeto vykdymu; |
| --- | --- |

b)

tinkamam tyrimą atliekančių institucijų ir prokuratūros veikimui, kiek jis susijęs su patraukimu atsakomybėn už sukčiavimą,
  įskaitant mokestinį sukčiavimą,
  korupciją ar kitus Sąjungos teisės pažeidimus, susijusius su Sąjungos biudžeto vykdymu;

įskaitant mokestinį sukčiavimą,

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies c punktas

3 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | nepriklausomų teismų atliekamai veiksmingai a ir b punktuose nurodytų valdžios institucijų veiksmų ar neveikimo teisminei peržiūrai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

nepriklausomų teismų atliekamai veiksmingai a ir b punktuose nurodytų valdžios institucijų veiksmų ar neveikimo teisminei peržiūrai;

| c) | nepriklausomų teismų atliekamai veiksmingai a
  , ab
  ir b punktuose nurodytų valdžios institucijų veiksmų ar neveikimo teisminei peržiūrai vykdyti; |
| --- | --- |

c)

nepriklausomų teismų atliekamai veiksmingai a
  , ab
  ir b punktuose nurodytų valdžios institucijų veiksmų ar neveikimo teisminei peržiūrai vykdyti;

, ab

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies d punktas

3 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | sukčiavimo, korupcijos ar kitų Sąjungos teisės pažeidimų, susijusių su Sąjungos biudžeto vykdymu, prevencijai ir sankcijų už juos taikymui, taip pat nacionalinių teismų arba administravimo institucijų veiksmingų ir atgrasomų sankcijų nustatymui gavėjams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

sukčiavimo, korupcijos ar kitų Sąjungos teisės pažeidimų, susijusių su Sąjungos biudžeto vykdymu, prevencijai ir sankcijų už juos taikymui, taip pat nacionalinių teismų arba administravimo institucijų veiksmingų ir atgrasomų sankcijų nustatymui gavėjams;

| d) | sukčiavimo,
  įskaitant mokestinį sukčiavimą,
  korupcijos ar kitų Sąjungos teisės pažeidimų, susijusių su Sąjungos biudžeto vykdymu, prevencijai ir sankcijų už juos taikymui, taip pat nacionalinių teismų arba administravimo institucijų veiksmingų ir atgrasomų sankcijų nustatymui gavėjams; |
| --- | --- |

d)

sukčiavimo,
  įskaitant mokestinį sukčiavimą,
  korupcijos ar kitų Sąjungos teisės pažeidimų, susijusių su Sąjungos biudžeto vykdymu, prevencijai ir sankcijų už juos taikymui, taip pat nacionalinių teismų arba administravimo institucijų veiksmingų ir atgrasomų sankcijų nustatymui gavėjams;

įskaitant mokestinį sukčiavimą,

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies e a punktas (naujas)

3 straipsnio 1 dalies e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | mokesčių slėpimo ir mokesčių konkurencijos prevencijai ir sankcijoms už juos, taip pat tinkamam institucijų, prisidedančių prie administracinio bendradarbiavimo mokesčių klausimais, veikimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

mokesčių slėpimo ir mokesčių konkurencijos prevencijai ir sankcijoms už juos, taip pat tinkamam institucijų, prisidedančių prie administracinio bendradarbiavimo mokesčių klausimais, veikimui;

mokesčių slėpimo ir mokesčių konkurencijos prevencijai ir sankcijoms už juos, taip pat tinkamam institucijų, prisidedančių prie administracinio bendradarbiavimo mokesčių klausimais, veikimui;

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies f punktas

3 straipsnio 1 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | veiksmingam ir savalaikiam bendradarbiavimui su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba ir Europos prokuratūra pagal atitinkamus teisės aktus ir lojalaus bendradarbiavimo principą, šioms atliekant tyrimus arba traukiant subjektus atsakomybėn. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

veiksmingam ir savalaikiam bendradarbiavimui su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba ir Europos prokuratūra pagal atitinkamus teisės aktus ir lojalaus bendradarbiavimo principą, šioms atliekant tyrimus arba traukiant subjektus atsakomybėn.

| f) | veiksmingam ir savalaikiam bendradarbiavimui su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba ir Europos prokuratūra
  (jei atitinkamai valstybė narė dalyvauja su Europos prokuratūra susijusioje veikloje)
  pagal atitinkamus teisės aktus ir lojalaus bendradarbiavimo principą, šioms atliekant tyrimus arba traukiant subjektus atsakomybėn. |
| --- | --- |

f)

veiksmingam ir savalaikiam bendradarbiavimui su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba ir Europos prokuratūra
  (jei atitinkamai valstybė narė dalyvauja su Europos prokuratūra susijusioje veikloje)
  pagal atitinkamus teisės aktus ir lojalaus bendradarbiavimo principą, šioms atliekant tyrimus arba traukiant subjektus atsakomybėn.

(jei atitinkamai valstybė narė dalyvauja su Europos prokuratūra susijusioje veikloje)

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies f a punktas (naujas)

3 straipsnio 1 dalies f a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | fa) | tinkamam Sąjungos biudžeto įgyvendinimui po to, kai buvo nuolat pažeidžiamos pagrindinės teisės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

fa)

fa)

tinkamam Sąjungos biudžeto įgyvendinimui po to, kai buvo nuolat pažeidžiamos pagrindinės teisės.

tinkamam Sąjungos biudžeto įgyvendinimui po to, kai buvo nuolat pažeidžiamos pagrindinės teisės.

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalis

3 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.
     
  Visuotiniais teisinės valstybės principo taikymo trūkumais gali būti laikoma: | Išbraukta. |
| a) | pavojaus teismų nepriklausomumui kėlimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.
     
  Visuotiniais teisinės valstybės principo taikymo trūkumais gali būti laikoma:

Išbraukta.

Išbraukta.

a)

a)

pavojaus teismų nepriklausomumui kėlimas;

pavojaus teismų nepriklausomumui kėlimas;

| b) | valdžios institucijų, įskaitant teisėsaugos institucijas, savavališkų ar neteisėtų sprendimų, kuriais atsisakoma skirti finansinių ir žmogiškųjų išteklių ir taip daromas neigiamas poveikis tinkamam jų veikimui, neužkardymas, neištaisymas ar sankcijų už juos netaikymas arba neužtikrinimas, kad nebūtų interesų konflikto atvejų; |
| --- | --- |

b)

b)

valdžios institucijų, įskaitant teisėsaugos institucijas, savavališkų ar neteisėtų sprendimų, kuriais atsisakoma skirti finansinių ir žmogiškųjų išteklių ir taip daromas neigiamas poveikis tinkamam jų veikimui, neužkardymas, neištaisymas ar sankcijų už juos netaikymas arba neužtikrinimas, kad nebūtų interesų konflikto atvejų;

valdžios institucijų, įskaitant teisėsaugos institucijas, savavališkų ar neteisėtų sprendimų, kuriais atsisakoma skirti finansinių ir žmogiškųjų išteklių ir taip daromas neigiamas poveikis tinkamam jų veikimui, neužkardymas, neištaisymas ar sankcijų už juos netaikymas arba neužtikrinimas, kad nebūtų interesų konflikto atvejų;

| c) | galimybės pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis ir tų priemonių veiksmingumo ribojimas, be kita ko, nustatant varžančias procesines taisykles, neužtikrinant teismo sprendimų vykdymo arba ribojant veiksmingą teisės pažeidimų tyrimą, patraukimą atsakomybėn arba sankcijų taikymą už juos. |
| --- | --- |

c)

c)

galimybės pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis ir tų priemonių veiksmingumo ribojimas, be kita ko, nustatant varžančias procesines taisykles, neužtikrinant teismo sprendimų vykdymo arba ribojant veiksmingą teisės pažeidimų tyrimą, patraukimą atsakomybėn arba sankcijų taikymą už juos.

galimybės pasinaudoti teisių gynimo priemonėmis ir tų priemonių veiksmingumo ribojimas, be kita ko, nustatant varžančias procesines taisykles, neužtikrinant teismo sprendimų vykdymo arba ribojant veiksmingą teisės pažeidimų tyrimą, patraukimą atsakomybėn arba sankcijų taikymą už juos.

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 a straipsnis (naujas)

3 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a straipsnis |
| | Nepriklausomų ekspertų grupė |
| | 1.
     
  Komisija sukuria nepriklausomų ekspertų grupę (toliau – Grupė). |
| | Grupę sudaro nepriklausomi konstitucinės teisės ir finansų bei biudžeto klausimų ekspertai. Kiekvienos valstybės narės nacionalinis parlamentas paskiria po vieną ekspertą ir Europos Parlamentas paskiria penkis ekspertus. Sudarant Grupę užtikrinama lyčių pusiausvyra. |
| | Kai tinkama, susijusių organizacijų ir tinklų, pvz., Europos tiksliųjų ir humanitarinių mokslų akademijų federacijos, Europos nacionalinių žmogaus teisių institucijų tinklo, Europos Tarybos organų, Europos veiksmingo teisingumo komisijos, Europos advokatūrų ir teisininkų draugijų tarybos, Mokesčių teisingumo tinklo, Jungtinių Tautų, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos, atstovai gali būti pakviesti į Grupę stebėtojų teisėmis, vadovaujantis 6 dalyje nurodytomis darbo tvarkos taisyklėmis. |
| | 2.
     
  Grupės patariamųjų užduočių tikslas – padėti Komisijai nustatyti visuotinius teisinės valstybės principo taikymo valstybėje narėje trūkumus, kurie daro neigiamą poveikį patikimo finansų valdymo principams ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai. |
| | Grupė, remdamasi kiekybiniais ir kokybiniais kriterijais ir informacija, taip pat tinkamai atsižvelgdama į 5 straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją ir gaires, kasmet įvertina padėtį visose valstybėse narėse. |
| | 3.
     
  Grupė kasmet viešai paskelbia savo išvadų santrauką. |
| | 4.
     
  Vykdydama patariamąją funkciją ir atsižvelgdama į svarstymų pagal 2 dalį rezultatus, Grupė gali pareikšti savo nuomonę apie visuotinius teisinės valstybės principo taikymo valstybėje narėje trūkumus. |
| | Pareikšdama nuomonę, Grupė stengiasi, kad būtų pasiektas bendras sutarimas. Jeigu tokio bendro sutarimo pasiekti neįmanoma, Grupė pareiškia savo nuomonę paprasta savo narių balsų dauguma. |
| | 5.
     
  Komisija, priimdama įgyvendinimo aktus pagal 6 straipsnio 6 dalį ir 6 straipsnio 2 dalį, atsižvelgia į visas susijusias nuomones, kurias išreiškė grupė pagal šio straipsnio 4 dalį. |
| | 6.
     
  Grupė iš savo narių išsirenka pirmininką. Grupė nustato savo darbo tvarkos taisykles. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a straipsnis

3a straipsnis

Nepriklausomų ekspertų grupė

Nepriklausomų ekspertų grupė

1.
     
  Komisija sukuria nepriklausomų ekspertų grupę (toliau – Grupė).

Grupę sudaro nepriklausomi konstitucinės teisės ir finansų bei biudžeto klausimų ekspertai. Kiekvienos valstybės narės nacionalinis parlamentas paskiria po vieną ekspertą ir Europos Parlamentas paskiria penkis ekspertus. Sudarant Grupę užtikrinama lyčių pusiausvyra.

Grupę sudaro nepriklausomi konstitucinės teisės ir finansų bei biudžeto klausimų ekspertai. Kiekvienos valstybės narės nacionalinis parlamentas paskiria po vieną ekspertą ir Europos Parlamentas paskiria penkis ekspertus. Sudarant Grupę užtikrinama lyčių pusiausvyra.

Kai tinkama, susijusių organizacijų ir tinklų, pvz., Europos tiksliųjų ir humanitarinių mokslų akademijų federacijos, Europos nacionalinių žmogaus teisių institucijų tinklo, Europos Tarybos organų, Europos veiksmingo teisingumo komisijos, Europos advokatūrų ir teisininkų draugijų tarybos, Mokesčių teisingumo tinklo, Jungtinių Tautų, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos, atstovai gali būti pakviesti į Grupę stebėtojų teisėmis, vadovaujantis 6 dalyje nurodytomis darbo tvarkos taisyklėmis.

Kai tinkama, susijusių organizacijų ir tinklų, pvz., Europos tiksliųjų ir humanitarinių mokslų akademijų federacijos, Europos nacionalinių žmogaus teisių institucijų tinklo, Europos Tarybos organų, Europos veiksmingo teisingumo komisijos, Europos advokatūrų ir teisininkų draugijų tarybos, Mokesčių teisingumo tinklo, Jungtinių Tautų, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos, atstovai gali būti pakviesti į Grupę stebėtojų teisėmis, vadovaujantis 6 dalyje nurodytomis darbo tvarkos taisyklėmis.

2.
     
  Grupės patariamųjų užduočių tikslas – padėti Komisijai nustatyti visuotinius teisinės valstybės principo taikymo valstybėje narėje trūkumus, kurie daro neigiamą poveikį patikimo finansų valdymo principams ar Sąjungos finansinių interesų apsaugai.

Grupė, remdamasi kiekybiniais ir kokybiniais kriterijais ir informacija, taip pat tinkamai atsižvelgdama į 5 straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją ir gaires, kasmet įvertina padėtį visose valstybėse narėse.

Grupė, remdamasi kiekybiniais ir kokybiniais kriterijais ir informacija, taip pat tinkamai atsižvelgdama į 5 straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją ir gaires, kasmet įvertina padėtį visose valstybėse narėse.

3.
     
  Grupė kasmet viešai paskelbia savo išvadų santrauką.

4.
     
  Vykdydama patariamąją funkciją ir atsižvelgdama į svarstymų pagal 2 dalį rezultatus, Grupė gali pareikšti savo nuomonę apie visuotinius teisinės valstybės principo taikymo valstybėje narėje trūkumus.

Pareikšdama nuomonę, Grupė stengiasi, kad būtų pasiektas bendras sutarimas. Jeigu tokio bendro sutarimo pasiekti neįmanoma, Grupė pareiškia savo nuomonę paprasta savo narių balsų dauguma.

Pareikšdama nuomonę, Grupė stengiasi, kad būtų pasiektas bendras sutarimas. Jeigu tokio bendro sutarimo pasiekti neįmanoma, Grupė pareiškia savo nuomonę paprasta savo narių balsų dauguma.

5.
     
  Komisija, priimdama įgyvendinimo aktus pagal 6 straipsnio 6 dalį ir 6 straipsnio 2 dalį, atsižvelgia į visas susijusias nuomones, kurias išreiškė grupė pagal šio straipsnio 4 dalį.

6.
     
  Grupė iš savo narių išsirenka pirmininką. Grupė nustato savo darbo tvarkos taisykles.

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio pavadinimas

4 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Priemonių turinys | Sąjungos biudžeto apsaugos priemonės |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Priemonių turinys

Priemonių turinys

Sąjungos biudžeto apsaugos priemonės

Sąjungos biudžeto apsaugos priemonės

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

4 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Gali
  būti taikoma viena ar kelios toliau nurodytos
  atitinkamos
  priemonės: | 1.   
  Jei tenkinamos 3 straipsnio sąlygos, gali
  būti taikoma viena ar kelios toliau nurodytos priemonės: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Gali
  būti taikoma viena ar kelios toliau nurodytos
  atitinkamos
  priemonės:

1.   
  Jei tenkinamos 3 straipsnio sąlygos, gali
  būti taikoma viena ar kelios toliau nurodytos priemonės:

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 dalis

4 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Taikomos priemonės turi būti proporcingos visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų pobūdžiui, sunkumui ir mastui. Jos turi būti kuo labiau nukreiptos į Sąjungos veiksmus, kuriems tie trūkumai daro arba gali daryti neigiamą poveikį. | 3.   Taikomos priemonės turi būti proporcingos visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų pobūdžiui, sunkumui
  , trukmei
  ir mastui. Jos turi būti kuo labiau nukreiptos į Sąjungos veiksmus, kuriems tie trūkumai daro arba gali daryti neigiamą poveikį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Taikomos priemonės turi būti proporcingos visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų pobūdžiui, sunkumui ir mastui. Jos turi būti kuo labiau nukreiptos į Sąjungos veiksmus, kuriems tie trūkumai daro arba gali daryti neigiamą poveikį.

3.   Taikomos priemonės turi būti proporcingos visuotinių teisinės valstybės principo taikymo trūkumų pobūdžiui, sunkumui
  , trukmei
  ir mastui. Jos turi būti kuo labiau nukreiptos į Sąjungos veiksmus, kuriems tie trūkumai daro arba gali daryti neigiamą poveikį.

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 a dalis (nauja)

4 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija, galutinių gavėjų arba naudos gavėjų labui, interneto svetainėje arba interneto portale pateikia informaciją ir gaires, susijusias su valstybių narių pareigomis, nurodytomis 2 dalyje. |
| | Toje pačioje svetainėje arba tame pačiame portale Komisija taip pat pateikia priemones galutiniams gavėjams arba naudos gavėjams, kad jie galėtų informuoti Komisiją apie šių pareigų vykdymo pažeidimus, kurie, minėtų galutinių gavėjų arba naudos gavėjų nuomone, daro jiems tiesioginį poveikį. Ši dalis taikoma taip, kad būtų užtikrinta asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsauga, vadovaujantis principais, išdėstytais Direktyvoje XXX (Direktyva dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos). Į informaciją, kurią pateikė galutiniai gavėjai arba naudos gavėjai pagal šią dalį, Komisija gali atsižvelgti tik jeigu kartu pateikiami įrodymai, jog atitinkamas galutinis gavėjęs arba naudos gavėjas yra pateikęs oficialų skundą kompetentingai institucijai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Komisija, galutinių gavėjų arba naudos gavėjų labui, interneto svetainėje arba interneto portale pateikia informaciją ir gaires, susijusias su valstybių narių pareigomis, nurodytomis 2 dalyje.

Toje pačioje svetainėje arba tame pačiame portale Komisija taip pat pateikia priemones galutiniams gavėjams arba naudos gavėjams, kad jie galėtų informuoti Komisiją apie šių pareigų vykdymo pažeidimus, kurie, minėtų galutinių gavėjų arba naudos gavėjų nuomone, daro jiems tiesioginį poveikį. Ši dalis taikoma taip, kad būtų užtikrinta asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsauga, vadovaujantis principais, išdėstytais Direktyvoje XXX (Direktyva dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos). Į informaciją, kurią pateikė galutiniai gavėjai arba naudos gavėjai pagal šią dalį, Komisija gali atsižvelgti tik jeigu kartu pateikiami įrodymai, jog atitinkamas galutinis gavėjęs arba naudos gavėjas yra pateikęs oficialų skundą kompetentingai institucijai.

Toje pačioje svetainėje arba tame pačiame portale Komisija taip pat pateikia priemones galutiniams gavėjams arba naudos gavėjams, kad jie galėtų informuoti Komisiją apie šių pareigų vykdymo pažeidimus, kurie, minėtų galutinių gavėjų arba naudos gavėjų nuomone, daro jiems tiesioginį poveikį. Ši dalis taikoma taip, kad būtų užtikrinta asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsauga, vadovaujantis principais, išdėstytais Direktyvoje XXX (Direktyva dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos). Į informaciją, kurią pateikė galutiniai gavėjai arba naudos gavėjai pagal šią dalį, Komisija gali atsižvelgti tik jeigu kartu pateikiami įrodymai, jog atitinkamas galutinis gavėjęs arba naudos gavėjas yra pateikęs oficialų skundą kompetentingai institucijai.

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 3 b dalis (nauja)

4 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Remdamasi pagal 3a dalį galutinių gavėjų arba naudos gavėjų pateikta informacija, Komisija užtikrina, kad galutiniams gavėjams arba naudos gavėjams valdžios institucijos arba valstybės narės, laikydamosi 2 straipsnio nuostatų, veiksmingai sumokėtų visas mokėtinas sumas.




  Jei būtina: |
| | a) | dėl Sąjungos biudžeto lėšų, valdomų pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punktą, Komisija: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b.
     
  Remdamasi pagal 3a dalį galutinių gavėjų arba naudos gavėjų pateikta informacija, Komisija užtikrina, kad galutiniams gavėjams arba naudos gavėjams valdžios institucijos arba valstybės narės, laikydamosi 2 straipsnio nuostatų, veiksmingai sumokėtų visas mokėtinas sumas.

Jei būtina:

a)

a)

dėl Sąjungos biudžeto lėšų, valdomų pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punktą, Komisija:

dėl Sąjungos biudžeto lėšų, valdomų pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punktą, Komisija:

| | i) | susigrąžina tokią atliktų išmokų bet kuriai iš įstaigų, nurodytų Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkto v–vii papunkčiuose, sumą, kuri yra lygi sumai, neišmokėtai galutiniams gavėjams arba naudos gavėjams, pažeidžiant šio straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

susigrąžina tokią atliktų išmokų bet kuriai iš įstaigų, nurodytų Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkto v–vii papunkčiuose, sumą, kuri yra lygi sumai, neišmokėtai galutiniams gavėjams arba naudos gavėjams, pažeidžiant šio straipsnio 2 dalį;

susigrąžina tokią atliktų išmokų bet kuriai iš įstaigų, nurodytų Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkto v–vii papunkčiuose, sumą, kuri yra lygi sumai, neišmokėtai galutiniams gavėjams arba naudos gavėjams, pažeidžiant šio straipsnio 2 dalį;

| | ii) | perkelia sumą, lygią sumai, nurodytai pirmesniame punkte, į Sąjungos rezervą, nurodytą Tarybos reglamento XXX (DFP reglamentas) 12 straipsnyje. Ši suma laikoma marža, palikta pagal Tarybos reglamento XXX (DFP reglamentas) 12 straipsnio 1 dalies a punktą, ir ji panaudojama vadovaujantis Tarybos reglamento XXX (DFP reglamento) 12 straipsnio 2 dalimi, galimu mastu, galutinių gavėjų arba naudos gavėjų, nurodytų šio straipsnio 2 dalyje, labui; |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

perkelia sumą, lygią sumai, nurodytai pirmesniame punkte, į Sąjungos rezervą, nurodytą Tarybos reglamento XXX (DFP reglamentas) 12 straipsnyje. Ši suma laikoma marža, palikta pagal Tarybos reglamento XXX (DFP reglamentas) 12 straipsnio 1 dalies a punktą, ir ji panaudojama vadovaujantis Tarybos reglamento XXX (DFP reglamento) 12 straipsnio 2 dalimi, galimu mastu, galutinių gavėjų arba naudos gavėjų, nurodytų šio straipsnio 2 dalyje, labui;

perkelia sumą, lygią sumai, nurodytai pirmesniame punkte, į Sąjungos rezervą, nurodytą Tarybos reglamento XXX (DFP reglamentas) 12 straipsnyje. Ši suma laikoma marža, palikta pagal Tarybos reglamento XXX (DFP reglamentas) 12 straipsnio 1 dalies a punktą, ir ji panaudojama vadovaujantis Tarybos reglamento XXX (DFP reglamento) 12 straipsnio 2 dalimi, galimu mastu, galutinių gavėjų arba naudos gavėjų, nurodytų šio straipsnio 2 dalyje, labui;

| b) | dėl Sąjungos biudžeto lėšų, valdomų pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies b punktą: |
| --- | --- |

b)

b)

dėl Sąjungos biudžeto lėšų, valdomų pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies b punktą:

dėl Sąjungos biudžeto lėšų, valdomų pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies b punktą:

| | i) | valdžios institucijų arba valstybių narių pareiga, nurodyta šio straipsnio 2 dalyje, laikoma valstybių narių pareiga, apibrėžta Reglamento XXX (BNR reglamentas) [63 straipsnyje]. Bet kurio šios pareigos pažeidimo atveju imamasi veiksmų pagal Reglamento XXX (BNR reglamento) [98 straipsnį]; |
| --- | --- | --- |

i)

i)

valdžios institucijų arba valstybių narių pareiga, nurodyta šio straipsnio 2 dalyje, laikoma valstybių narių pareiga, apibrėžta Reglamento XXX (BNR reglamentas) [63 straipsnyje]. Bet kurio šios pareigos pažeidimo atveju imamasi veiksmų pagal Reglamento XXX (BNR reglamento) [98 straipsnį];

valdžios institucijų arba valstybių narių pareiga, nurodyta šio straipsnio 2 dalyje, laikoma valstybių narių pareiga, apibrėžta Reglamento XXX (BNR reglamentas) [63 straipsnyje]. Bet kurio šios pareigos pažeidimo atveju imamasi veiksmų pagal Reglamento XXX (BNR reglamento) [98 straipsnį];

| | ii) | sumą, likusią dėl sumažintos fondų paramos programai, taikydama Reglamento XXX (BNR reglamento) [98 straipsnį] Komisija perkelia į Sąjungos rezervą, nurodytą Tarybos reglamento XXX (DFP reglamento) 12 straipsnyje. Ši suma laikoma marža, palikta pagal Tarybos reglamento XXX (DFP reglamentas) 12 straipsnio 1 dalies a punktą, ir ji panaudojama vadovaujantis Tarybos reglamento XXX (DFP reglamento) 12 straipsnio 2 dalimi, galimu mastu, galutinių gavėjų arba naudos gavėjų, nurodytų šio straipsnio 2 dalyje, labui. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

sumą, likusią dėl sumažintos fondų paramos programai, taikydama Reglamento XXX (BNR reglamento) [98 straipsnį] Komisija perkelia į Sąjungos rezervą, nurodytą Tarybos reglamento XXX (DFP reglamento) 12 straipsnyje. Ši suma laikoma marža, palikta pagal Tarybos reglamento XXX (DFP reglamentas) 12 straipsnio 1 dalies a punktą, ir ji panaudojama vadovaujantis Tarybos reglamento XXX (DFP reglamento) 12 straipsnio 2 dalimi, galimu mastu, galutinių gavėjų arba naudos gavėjų, nurodytų šio straipsnio 2 dalyje, labui.

sumą, likusią dėl sumažintos fondų paramos programai, taikydama Reglamento XXX (BNR reglamento) [98 straipsnį] Komisija perkelia į Sąjungos rezervą, nurodytą Tarybos reglamento XXX (DFP reglamento) 12 straipsnyje. Ši suma laikoma marža, palikta pagal Tarybos reglamento XXX (DFP reglamentas) 12 straipsnio 1 dalies a punktą, ir ji panaudojama vadovaujantis Tarybos reglamento XXX (DFP reglamento) 12 straipsnio 2 dalimi, galimu mastu, galutinių gavėjų arba naudos gavėjų, nurodytų šio straipsnio 2 dalyje, labui.

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalis

5 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Nustačiusi
  , kad esama pagrįstų priežasčių manyti, jog įvykdytos 3 straipsnyje nustatytos sąlygos, Komisija nusiunčia tai valstybei narei rašytinį pranešimą, kuriame išdėsto motyvus, kuriais ji grindžia savo išvadas. | 1.   
  Atsižvelgiantį Grupės nuomones nustačiusi
  , kad esama pagrįstų priežasčių manyti, jog įvykdytos 3 straipsnyje nustatytos sąlygos, Komisija nusiunčia tai valstybei narei rašytinį pranešimą, kuriame išdėsto motyvus, kuriais ji grindžia savo išvadas.
  Komisija nedelsdama informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie tokį pranešimą ir jo turinį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Nustačiusi
  , kad esama pagrįstų priežasčių manyti, jog įvykdytos 3 straipsnyje nustatytos sąlygos, Komisija nusiunčia tai valstybei narei rašytinį pranešimą, kuriame išdėsto motyvus, kuriais ji grindžia savo išvadas.

1.   
  Atsižvelgiantį Grupės nuomones nustačiusi
  , kad esama pagrįstų priežasčių manyti, jog įvykdytos 3 straipsnyje nustatytos sąlygos, Komisija nusiunčia tai valstybei narei rašytinį pranešimą, kuriame išdėsto motyvus, kuriais ji grindžia savo išvadas.
  Komisija nedelsdama informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie tokį pranešimą ir jo turinį.

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija
  gali atsižvelgti
  į visą reikšmingą informaciją, įskaitant Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus, Audito Rūmų ataskaitas ir atitinkamų tarptautinių organizacijų išvadas ir rekomendacijas. | 2.   Komisija, vertindama, ar laikomasi 3 straipsnio sąlygų, atsižvelgia į visą reikšmingą informaciją, įskaitant
  Grupės nuomones,
  Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus,
  Europos Parlamento rezoliucijas,
  Audito Rūmų ataskaitas ir atitinkamų tarptautinių organizacijų
  bei tinklų
  išvadas ir rekomendacijas;
  Komisija taip pat atsižvelgia į Sąjungos stojimo derybose taikomus kriterijus, visų pirma į acquis skyrius dėl teisminių institucijų ir pagrindinių teisių, teisingumo, laisvės ir saugumo, finansų kontrolės ir mokesčių, taip pat į gaires, naudojamas pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą siekiant stebėti valstybės narės pažangą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisija
  gali atsižvelgti
  į visą reikšmingą informaciją, įskaitant Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus, Audito Rūmų ataskaitas ir atitinkamų tarptautinių organizacijų išvadas ir rekomendacijas.

2.   Komisija, vertindama, ar laikomasi 3 straipsnio sąlygų, atsižvelgia į visą reikšmingą informaciją, įskaitant
  Grupės nuomones,
  Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus,
  Europos Parlamento rezoliucijas,
  Audito Rūmų ataskaitas ir atitinkamų tarptautinių organizacijų
  bei tinklų
  išvadas ir rekomendacijas;
  Komisija taip pat atsižvelgia į Sąjungos stojimo derybose taikomus kriterijus, visų pirma į acquis skyrius dėl teisminių institucijų ir pagrindinių teisių, teisingumo, laisvės ir saugumo, finansų kontrolės ir mokesčių, taip pat į gaires, naudojamas pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą siekiant stebėti valstybės narės pažangą.

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 4 dalis

5 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Atitinkama valstybė narė pateikia
  visą
  prašomą informaciją ir gali pateikti pastabų per Komisijos nustatytą terminą, kuris negali būti trumpesnis nei
  1
  mėnuo nuo pranešimo apie išvadas dienos. Savo pastabose valstybė narė gali pasiūlyti taikyti taisomąsias priemones. | 4.   Atitinkama valstybė narė pateikia prašomą informaciją ir gali pateikti pastabų per Komisijos nustatytą terminą, kuris negali būti trumpesnis nei
  vienas
  mėnuo
  ir ilgesnis nei trys mėnesiai
  nuo pranešimo apie išvadas dienos. Savo pastabose valstybė narė gali pasiūlyti taikyti taisomąsias priemones. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Atitinkama valstybė narė pateikia
  visą
  prašomą informaciją ir gali pateikti pastabų per Komisijos nustatytą terminą, kuris negali būti trumpesnis nei
  1
  mėnuo nuo pranešimo apie išvadas dienos. Savo pastabose valstybė narė gali pasiūlyti taikyti taisomąsias priemones.

4.   Atitinkama valstybė narė pateikia prašomą informaciją ir gali pateikti pastabų per Komisijos nustatytą terminą, kuris negali būti trumpesnis nei
  vienas
  mėnuo
  ir ilgesnis nei trys mėnesiai
  nuo pranešimo apie išvadas dienos. Savo pastabose valstybė narė gali pasiūlyti taikyti taisomąsias priemones.

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 5 dalis

5 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Vertindama, ar
  pateikti sprendimo
  dėl
  atitinkamų priemonių pasiūlymą
  , Komisija atsižvelgia į gautą informaciją ir atitinkamos valstybės narės pateiktas pastabas ir įvertina siūlomų taisomųjų priemonių tinkamumą. | 5.   Vertindama, ar
  priimti sprendimą
  dėl
  bet kurios 4 straipsnyje nurodytos priemonės
  , Komisija atsižvelgia į gautą informaciją ir atitinkamos valstybės narės pateiktas pastabas ir įvertina siūlomų taisomųjų priemonių tinkamumą.
  Komisija priima sprendimą dėl tolesnių veiksmų, susijusių su gauta informacija, per orientacinį vieno mėnesio laikotarpį ir bet kuriuo atveju per pagrįstą laikotarpį nuo tos informacijos gavimo dienos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Vertindama, ar
  pateikti sprendimo
  dėl
  atitinkamų priemonių pasiūlymą
  , Komisija atsižvelgia į gautą informaciją ir atitinkamos valstybės narės pateiktas pastabas ir įvertina siūlomų taisomųjų priemonių tinkamumą.

5.   Vertindama, ar
  priimti sprendimą
  dėl
  bet kurios 4 straipsnyje nurodytos priemonės
  , Komisija atsižvelgia į gautą informaciją ir atitinkamos valstybės narės pateiktas pastabas ir įvertina siūlomų taisomųjų priemonių tinkamumą.
  Komisija priima sprendimą dėl tolesnių veiksmų, susijusių su gauta informacija, per orientacinį vieno mėnesio laikotarpį ir bet kuriuo atveju per pagrįstą laikotarpį nuo tos informacijos gavimo dienos.

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 5 a dalis (nauja)

5 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Vertindama taikytinų priemonių proporcingumą Komisija deramai atsižvelgia į 2 dalyje nurodytą informaciją ir rekomendacijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Vertindama taikytinų priemonių proporcingumą Komisija deramai atsižvelgia į 2 dalyje nurodytą informaciją ir rekomendacijas.

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 6 dalis

5 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Tais atvejais, kai Komisija mano, kad visuotiniai teisinės valstybės principo taikymo trūkumai nustatyti neginčijamai, ji
  pateikia Tarybai įgyvendinimo akto dėl atitinkamų
  priemonių
  pasiūlymą
  . | 6.   Tais atvejais, kai Komisija mano, kad visuotiniai teisinės valstybės principo taikymo trūkumai nustatyti neginčijamai, ji
  priima sprendimą dėl 4 straipsnyje nurodytų
  priemonių
  įgyvendinimo akto forma
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Tais atvejais, kai Komisija mano, kad visuotiniai teisinės valstybės principo taikymo trūkumai nustatyti neginčijamai, ji
  pateikia Tarybai įgyvendinimo akto dėl atitinkamų
  priemonių
  pasiūlymą
  .

6.   Tais atvejais, kai Komisija mano, kad visuotiniai teisinės valstybės principo taikymo trūkumai nustatyti neginčijamai, ji
  priima sprendimą dėl 4 straipsnyje nurodytų
  priemonių
  įgyvendinimo akto forma
  .

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 6 a dalis (nauja)

5 straipsnio 6 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Tuo pačiu metu, kai ji priima sprendimą, Komisija vienu metu pateikia pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai perkelti į biudžeto rezervą sumą, atitinkančią taikomų priemonių vertę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a.
     
  Tuo pačiu metu, kai ji priima sprendimą, Komisija vienu metu pateikia pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai perkelti į biudžeto rezervą sumą, atitinkančią taikomų priemonių vertę.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 6 b dalis (nauja)

5 straipsnio 6 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 31 straipsnio 4 ir 6 dalių, Europos Parlamentas ir Taryba apsvarsto pasiūlymą dėl perkėlimo per keturias savaites nuo tada, kai abi institucijos jį gavo. Pasiūlymas dėl perkėlimo laikomas patvirtintu, išskyrus atvejus, kai per keturias savaites Europos Parlamentas, spręsdamas balsavusiųjų dauguma, arba Taryba, spręsdama kvalifikuota balsų dauguma, iš dalies keičia arba atmeta pasiūlymą. Jei Europos Parlamentas arba Taryba iš dalies keičia pasiūlymą dėl perkėlimo, taikoma Finansinio reglamento 31 straipsnio 8 dalis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6b.
     
  Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 31 straipsnio 4 ir 6 dalių, Europos Parlamentas ir Taryba apsvarsto pasiūlymą dėl perkėlimo per keturias savaites nuo tada, kai abi institucijos jį gavo. Pasiūlymas dėl perkėlimo laikomas patvirtintu, išskyrus atvejus, kai per keturias savaites Europos Parlamentas, spręsdamas balsavusiųjų dauguma, arba Taryba, spręsdama kvalifikuota balsų dauguma, iš dalies keičia arba atmeta pasiūlymą. Jei Europos Parlamentas arba Taryba iš dalies keičia pasiūlymą dėl perkėlimo, taikoma Finansinio reglamento 31 straipsnio 8 dalis.

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 6 c dalis (nauja)

5 straipsnio 6 c dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6c.
     
  6 dalyje nurodytas sprendimas įsigalioja, jei per 6b dalyje nurodytą laikotarpį nei Europos Parlamentas, nei Taryba neatmeta pasiūlymo dėl perkėlimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6c.
     
  6 dalyje nurodytas sprendimas įsigalioja, jei per 6b dalyje nurodytą laikotarpį nei Europos Parlamentas, nei Taryba neatmeta pasiūlymo dėl perkėlimo.

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 7 dalis

5 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.
     
  Laikoma, kad Taryba priėmė sprendimą, išskyrus atvejus, kai kvalifikuota balsų dauguma ji nusprendė atmesti Komisijos pasiūlymą per vieną mėnesį nuo jo priėmimo Komisijoje dienos. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.
     
  Laikoma, kad Taryba priėmė sprendimą, išskyrus atvejus, kai kvalifikuota balsų dauguma ji nusprendė atmesti Komisijos pasiūlymą per vieną mėnesį nuo jo priėmimo Komisijoje dienos.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 8 dalis

5 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.
     
  Taryba kvalifikuota balsų dauguma gali iš dalies pakeisti Komisijos pasiūlymą ir iš dalies pakeistą tekstą priimti Tarybos sprendimo forma. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8.
     
  Taryba kvalifikuota balsų dauguma gali iš dalies pakeisti Komisijos pasiūlymą ir iš dalies pakeistą tekstą priimti Tarybos sprendimo forma.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalis

6 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Atitinkamos valstybės narės gali bet kuriuo metu pateikti Komisijai
  įrodymų
  ,
  patvirtinančių
  , kad visuotiniai teisinės valstybės principo taikymo trūkumai buvo pašalinti arba išnyko. | 1.   Atitinkamos valstybės narės gali bet kuriuo metu pateikti Komisijai
  oficialų pranešimą kartu su įrodymais
  ,
  patvirtinančiais
  , kad visuotiniai teisinės valstybės principo taikymo trūkumai buvo pašalinti arba išnyko. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Atitinkamos valstybės narės gali bet kuriuo metu pateikti Komisijai
  įrodymų
  ,
  patvirtinančių
  , kad visuotiniai teisinės valstybės principo taikymo trūkumai buvo pašalinti arba išnyko.

1.   Atitinkamos valstybės narės gali bet kuriuo metu pateikti Komisijai
  oficialų pranešimą kartu su įrodymais
  ,
  patvirtinančiais
  , kad visuotiniai teisinės valstybės principo taikymo trūkumai buvo pašalinti arba išnyko.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija įvertina padėtį atitinkamoje valstybėje narėje. Visiškai ar iš dalies išnykus visuotiniams teisinės valstybės principo taikymo trūkumams, dėl kurių buvo taikomos
  atitinkamos
  priemonės, Komisija
  pateikia Tarybai pasiūlymą
  visiškai ar iš dalies atšaukti tas priemones. Taikoma 5 straipsnio 2, 4, 5, 6
  ir 7
  dalyse nustatyta procedūra. | 2.   
  Susijusios valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva
  Komisija
  , atsižvelgdama į visas Grupės nuomones,
  įvertina padėtį atitinkamoje valstybėje narėje
  per orientacinį vieno mėnesio laikotarpį ir bet kuriuo atveju per pagrįstą laikotarpį nuo oficialaus pranešimo gavimo dienos
  . Visiškai ar iš dalies išnykus visuotiniams teisinės valstybės principo taikymo trūkumams, dėl kurių buvo taikomos
  4 straipsnyje nurodytos
  priemonės, Komisija
  nedelsdama priima sprendimą
  visiškai ar iš dalies atšaukti tas priemones.
  Tuo pačiu metu, kai ji priima sprendimą, Komisija vienu metu pateikia pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai panaudoti visą arba dalinę biudžeto rezervo, nurodyto 5 straipsnio 6a dalyje, sumą.
  Taikoma 5 straipsnio 2, 4, 5, 6
  , 6b ir 6c
  dalyse nustatyta procedūra. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisija įvertina padėtį atitinkamoje valstybėje narėje. Visiškai ar iš dalies išnykus visuotiniams teisinės valstybės principo taikymo trūkumams, dėl kurių buvo taikomos
  atitinkamos
  priemonės, Komisija
  pateikia Tarybai pasiūlymą
  visiškai ar iš dalies atšaukti tas priemones. Taikoma 5 straipsnio 2, 4, 5, 6
  ir 7
  dalyse nustatyta procedūra.

2.   
  Susijusios valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva
  Komisija
  , atsižvelgdama į visas Grupės nuomones,
  įvertina padėtį atitinkamoje valstybėje narėje
  per orientacinį vieno mėnesio laikotarpį ir bet kuriuo atveju per pagrįstą laikotarpį nuo oficialaus pranešimo gavimo dienos
  . Visiškai ar iš dalies išnykus visuotiniams teisinės valstybės principo taikymo trūkumams, dėl kurių buvo taikomos
  4 straipsnyje nurodytos
  priemonės, Komisija
  nedelsdama priima sprendimą
  visiškai ar iš dalies atšaukti tas priemones.
  Tuo pačiu metu, kai ji priima sprendimą, Komisija vienu metu pateikia pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai panaudoti visą arba dalinę biudžeto rezervo, nurodyto 5 straipsnio 6a dalyje, sumą.
  Taikoma 5 straipsnio 2, 4, 5, 6
  , 6b ir 6c
  dalyse nustatyta procedūra.

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 dalis

6 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Tais atvejais, kai atšaukiamos priemonės, susijusios su 4 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje nurodytu vienos ar kelių programų arba jų pakeitimų patvirtinimo sustabdymu arba 4 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunktyje nurodytu įsipareigojimų sustabdymu, sumos, atitinkančios sustabdytų įsipareigojimų sumą, įtraukiamos į biudžetą pagal Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. XXXX (DFP reglamentas) 7 straipsnį. Sustabdyti n-ųjų metų įsipareigojimai gali būti įtraukti į biudžetą ne vėliau kaip n+2 metais. | 3.   Tais atvejais, kai atšaukiamos priemonės, susijusios su 4 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje nurodytu vienos ar kelių programų arba jų pakeitimų patvirtinimo sustabdymu arba 4 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunktyje nurodytu įsipareigojimų sustabdymu, sumos, atitinkančios sustabdytų įsipareigojimų sumą, įtraukiamos į biudžetą pagal Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. XXXX (DFP reglamentas) 7 straipsnį. Sustabdyti n-ųjų metų įsipareigojimai gali būti įtraukti į biudžetą ne vėliau kaip n+2 metais.
  Nuo n + 3 metų į Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. XXXX (DFP reglamentas) 12 straipsnyje numatytą Sąjungos įsipareigojimų rezervą įrašoma suma, atitinkanti sustabdytus įsipareigojimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Tais atvejais, kai atšaukiamos priemonės, susijusios su 4 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje nurodytu vienos ar kelių programų arba jų pakeitimų patvirtinimo sustabdymu arba 4 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunktyje nurodytu įsipareigojimų sustabdymu, sumos, atitinkančios sustabdytų įsipareigojimų sumą, įtraukiamos į biudžetą pagal Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. XXXX (DFP reglamentas) 7 straipsnį. Sustabdyti n-ųjų metų įsipareigojimai gali būti įtraukti į biudžetą ne vėliau kaip n+2 metais.

3.   Tais atvejais, kai atšaukiamos priemonės, susijusios su 4 straipsnio 2 dalies b punkto i papunktyje nurodytu vienos ar kelių programų arba jų pakeitimų patvirtinimo sustabdymu arba 4 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunktyje nurodytu įsipareigojimų sustabdymu, sumos, atitinkančios sustabdytų įsipareigojimų sumą, įtraukiamos į biudžetą pagal Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. XXXX (DFP reglamentas) 7 straipsnį. Sustabdyti n-ųjų metų įsipareigojimai gali būti įtraukti į biudžetą ne vėliau kaip n+2 metais.
  Nuo n + 3 metų į Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. XXXX (DFP reglamentas) 12 straipsnyje numatytą Sąjungos įsipareigojimų rezervą įrašoma suma, atitinkanti sustabdytus įsipareigojimus.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnis

7 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7 straipsnis | Išbraukta. |
| Europos Parlamento informavimas | |
| Komisija nedelsdama informuoja Europos Parlamentą apie bet kokias pagal 4 ir 5 straipsnius pasiūlytas arba priimtas priemones. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7 straipsnis

7 straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Europos Parlamento informavimas

Europos Parlamento informavimas

Komisija nedelsdama informuoja Europos Parlamentą apie bet kokias pagal 4 ir 5 straipsnius pasiūlytas arba priimtas priemones.

Komisija nedelsdama informuoja Europos Parlamentą apie bet kokias pagal 4 ir 5 straipsnius pasiūlytas arba priimtas priemones.

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a straipsnis (naujas)

7 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a straipsnis




  Ataskaitų teikimas




  Ne vėliau kaip per penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo ataskaitą, visų pirma pranešdama apie patvirtintų priemonių, jei tokių yra, veiksmingumą.




  Prireikus prie ataskaitos pridedami atitinkami pasiūlymai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7a straipsnis

Ataskaitų teikimas

Ne vėliau kaip per penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio reglamento taikymo ataskaitą, visų pirma pranešdama apie patvirtintų priemonių, jei tokių yra, veiksmingumą.

Prireikus prie ataskaitos pridedami atitinkami pasiūlymai.

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
  Jis taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d. | Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
  Jis taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.

Jis taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a straipsnis (naujas)

8 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 8a straipsnis




  Įtraukimas į Finansinį reglamentą




  Šio reglamento turinys įtraukiamas į Finansinį reglamentą per jo kitą tikslinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8a straipsnis

Įtraukimas į Finansinį reglamentą

Šio reglamento turinys įtraukiamas į Finansinį reglamentą per jo kitą tikslinimą.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingiems komitetams, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0469/2018).

1

(7)  2004 m. balandžio 29 d. Teisingumo Teismo sprendimo CAS Succhi di Frutta, C-496/99 P, ECLI:EU:C:2004:236, 63 punktas.

7

CAS Succhi di Frutta

(8)  1981 m. lapkričio 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Amministrazione delle finanze dello Stato prieš Srl Meridionale Industria Salumi ir kt.; Ditta Italo Orlandi & Figlio ir Ditta Vincenzo Divella prieš Amministrazione delle finanze dello Stato, sujungtos bylos 212 iki 217/80, ECLI:EU:C:1981:270, 10 punktas.

8

Amministrazione delle finanze dello Stato prieš Srl Meridionale Industria Salumi ir kt.; Ditta Italo Orlandi & Figlio ir Ditta Vincenzo Divella prieš Amministrazione delle finanze dello Stato

(9)  1989 m. rugsėjo 21 d. Teisingumo Teismo sprendimo Hoechst, sujungtos bylos 46/87 ir 227/88, ECLI:EU:C:1989:337, 19 punktas.

9

Hoechst

(10)  2016 m. lapkričio 10 d. Teisingumo Teismo sprendimo Kovalkovas, C-477/16, ECLI:EU:C:2016:861, 36 punktas; 2016 m. lapkričio 10 d. Teisingumo Teismo sprendimo PPU Poltorak, C-452/16, ECLI:EU:C:2016:858, 35 punktas; 2010 m. gruodžio 22 d. Teisingumo Teismo sprendimo DEB, C-279/09, ECLI:EU:C:2010:811, 58 punktas.

10

Kovalkovas

PPU Poltorak

DEB

(11)  2018 m. vasario 27 d. Teisingumo Teismo sprendimo Associação Sindical dos Juízes Portugueses prieš Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, 31, 40 ir 41 punktai.

11

Associação Sindical dos Juízes Portugueses

Tribunal de Contas

(12)  Komisijos komunikato „Naujos ES priemonės teisinei valstybei stiprinti“ (COM(2014)0158) I priedas.

12

(7)  2004 m. balandžio 29 d. Teisingumo Teismo sprendimo CAS Succhi di Frutta, C-496/99 P, ECLI:EU:C:2004:236, 63 punktas.

7

CAS Succhi di Frutta

(8)  1981 m. lapkričio 12 d. Teisingumo Teismo sprendimo Amministrazione delle finanze dello Stato prieš Srl Meridionale Industria Salumi ir kt.; Ditta Italo Orlandi & Figlio ir Ditta Vincenzo Divella prieš Amministrazione delle finanze dello Stato, sujungtos bylos 212 iki 217/80, ECLI:EU:C:1981:270, 10 punktas.

8

Amministrazione delle finanze dello Stato prieš Srl Meridionale Industria Salumi ir kt.; Ditta Italo Orlandi & Figlio ir Ditta Vincenzo Divella prieš Amministrazione delle finanze dello Stato

(9)  1989 m. rugsėjo 21 d. Teisingumo Teismo sprendimo Hoechst, sujungtos bylos 46/87 ir 227/88, ECLI:EU:C:1989:337, 19 punktas.

9

Hoechst

(10)  2016 m. lapkričio 10 d. Teisingumo Teismo sprendimo Kovalkovas, C-477/16, ECLI:EU:C:2016:861, 36 punktas; 2016 m. lapkričio 10 d. Teisingumo Teismo sprendimo PPU Poltorak, C-452/16, ECLI:EU:C:2016:858, 35 punktas; 2010 m. gruodžio 22 d. Teisingumo Teismo sprendimo DEB, C-279/09, ECLI:EU:C:2010:811, 58 punktas.

10

Kovalkovas

PPU Poltorak

DEB

(11)  2018 m. vasario 27 d. Teisingumo Teismo sprendimo Associação Sindical dos Juízes Portugueses prieš Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, 31, 40–41 punktai.
  2018 m. liepos 25 d. Teisingumo Teismo sprendimo LM, C-216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586, 63–67 punktai.

11

Associação Sindical dos Juízes Portugueses

Tribunal de Contas

2018 m. liepos 25 d. Teisingumo Teismo sprendimo LM, C-216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586, 63–67 punktai.

(12)  Komisijos komunikato „Naujos ES priemonės teisinei valstybei stiprinti“ (COM(2014)0158) I priedas.

12

(12a)  
  2011 m. balandžio 4 d. Venecijos komisijos ataskaita, tyrimas Nr. 512/2009 (CDL-AD(2011)003rev).

12a

2011 m. balandžio 4 d. Venecijos komisijos ataskaita, tyrimas Nr. 512/2009 (CDL-AD(2011)003rev).

(1a)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

1a

2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/603 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/603

---

P8_TA(2019)0039

Bendradarbiavimo mokesčių klausimais programos „Fiscalis“ nustatymas ***I

2019 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendradarbiavimo mokesčių klausimais programos „Fiscalis“ (COM(2018)0443 – C8-0260/2018 – 2018/0233(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 411/50)

[Pakeitimas 1, nebent būtų nurodyta kitaip]

EUROPOS PARLAMENTO PAKEITIMAI (*1)

Komisijos pasiūlymas

2018/0233(COD)

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

dėl bendradarbiavimo mokesčių klausimais programos „Fiscalis“

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 ir 197 straipsnius,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | programa „Fiscalis 2020“, įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (ES) Nr. 1286/2013 (3) ir Komisijos įgyvendinama bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir asocijuotosiomis šalimis, ir ankstesnės programos labai prisidėjo prie Sąjungos mokesčių administratorių bendradarbiavimo palengvinimo ir sustiprinimo. Dalyvaujančių šalių mokesčių administratoriai pripažino, kad šios programos suteikė pridėtinės vertės, be kita ko, saugojo Sąjungos valstybių narių ir mokesčių mokėtojų finansinius ir ekonominius interesus. Jei valstybės narės apsiribos tik savo administracinėmis teritorijomis
  ir
  aktyviai nebendradarbiaus su kitomis valstybėmis narėmis,
  dažniausiai
  nustatytų ateinančio dešimtmečio uždavinių nepavyks
  veiksmingai
  išspręsti; |
| --- | --- |

(1)

programa „Fiscalis 2020“, įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (ES) Nr. 1286/2013 (3) ir Komisijos įgyvendinama bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir asocijuotosiomis šalimis, ir ankstesnės programos labai prisidėjo prie Sąjungos mokesčių administratorių bendradarbiavimo palengvinimo ir sustiprinimo. Dalyvaujančių šalių mokesčių administratoriai pripažino, kad šios programos suteikė pridėtinės vertės, be kita ko, saugojo Sąjungos valstybių narių ir mokesčių mokėtojų finansinius ir ekonominius interesus. Jei valstybės narės apsiribos tik savo administracinėmis teritorijomis
  ir
  aktyviai nebendradarbiaus su kitomis valstybėmis narėmis,
  dažniausiai
  nustatytų ateinančio dešimtmečio uždavinių nepavyks
  veiksmingai
  išspręsti;

| (2) | programoje „Fiscalis 2020“ valstybėms narėms siūloma Sąjungos sistema, pagal kurią plėtojama tų sričių bendradarbiavimo veikla, o tai yra ekonomiškai naudingiau nei kiekvienai valstybei narei kurti atskiras bendradarbiavimo sistemas dvišaliu arba daugiašaliu pagrindu,
  ar tai būtų tarpusavio bendradarbiavimas, ar bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis, su kuriomis Sąjunga glaudžiai bendradarbiauja mokesčių srityje
  . Todėl reikėtų užtikrinti tos programos tęstinumą sukuriant naują tos pačios srities programą, t. y. programą „Fiscalis“ (toliau – Programa); |
| --- | --- |

(2)

programoje „Fiscalis 2020“ valstybėms narėms siūloma Sąjungos sistema, pagal kurią plėtojama tų sričių bendradarbiavimo veikla, o tai yra ekonomiškai naudingiau nei kiekvienai valstybei narei kurti atskiras bendradarbiavimo sistemas dvišaliu arba daugiašaliu pagrindu,
  ar tai būtų tarpusavio bendradarbiavimas, ar bendradarbiavimas su trečiosiomis valstybėmis, su kuriomis Sąjunga glaudžiai bendradarbiauja mokesčių srityje
  . Todėl reikėtų užtikrinti tos programos tęstinumą sukuriant naują tos pačios srities programą, t. y. programą „Fiscalis“ (toliau – Programa);

| (2a) | Programa turėtų suteikti valstybėms narėms sustiprintų pajėgumų kovojant su mokestiniu sukčiavimu, korupcija, mokesčių vengimu ir agresyviu mokesčių planavimu, įskaitant techninę pagalbą personalo mokymo srityje ir administracinių struktūrų plėtrą. Tokia pagalba turėtų būti teikiama skaidriai; |
| --- | --- |

(2a)

Programa turėtų suteikti valstybėms narėms sustiprintų pajėgumų kovojant su mokestiniu sukčiavimu, korupcija, mokesčių vengimu ir agresyviu mokesčių planavimu, įskaitant techninę pagalbą personalo mokymo srityje ir administracinių struktūrų plėtrą. Tokia pagalba turėtų būti teikiama skaidriai;

| (3) | nustatant veiksmų, kuriais Sąjungoje remiama bendroji rinka,
  skatinama sąžininga konkurencija
  ir saugomi Sąjungos bei jos valstybių narių finansiniai ir ekonominiai interesai, sistemą, Programa turėtų padėti mokestinio sukčiavimo, mokesčių vengimo,
  agresyvaus mokesčių planavimo bei dvigubo neapmokestinimo
  prevencijos ir kovos su šiais reiškiniais srityse; vengti nereikalingos administracinės naštos piliečiams ir įmonėms vykdant tarpvalstybines operacijas;
  remti teisingesnes ir veiksmingesnes mokesčių sistemas;
  sudaryti sąlygas visapusiškai naudotis bendrosios rinkos potencialu ir skatinti
  sąžiningą konkurenciją Sąjungoje, taip pat
  laikytis bendro Sąjungos požiūrio tarptautiniuose forumuose; |
| --- | --- |

(3)

nustatant veiksmų, kuriais Sąjungoje remiama bendroji rinka,
  skatinama sąžininga konkurencija
  ir saugomi Sąjungos bei jos valstybių narių finansiniai ir ekonominiai interesai, sistemą, Programa turėtų padėti mokestinio sukčiavimo, mokesčių vengimo,
  agresyvaus mokesčių planavimo bei dvigubo neapmokestinimo
  prevencijos ir kovos su šiais reiškiniais srityse; vengti nereikalingos administracinės naštos piliečiams ir įmonėms vykdant tarpvalstybines operacijas;
  remti teisingesnes ir veiksmingesnes mokesčių sistemas;
  sudaryti sąlygas visapusiškai naudotis bendrosios rinkos potencialu ir skatinti
  sąžiningą konkurenciją Sąjungoje, taip pat
  laikytis bendro Sąjungos požiūrio tarptautiniuose forumuose;

| (4) | šiame reglamente nustatomas Programos finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai yra svarbiausias orientacinis dydis metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip nurodyta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4) 17 punkte; |
| --- | --- |

(4)

šiame reglamente nustatomas Programos finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai yra svarbiausias orientacinis dydis metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip nurodyta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (4) 17 punkte;

| (5) | siekiant remti trečiųjų valstybių stojimo ir asociacijos procesą, Programoje, įvykdžius tam tikras sąlygas, turėtų būti leidžiama dalyvauti stojančiosioms šalims ir šalims kandidatėms, taip pat potencialioms kandidatėms ir Europos kaimynystės politikos šalims partnerėms. Programoje gali dalyvauti ir kitos trečiosios valstybės,
  visų pirma mažiausiai išsivysčiusios valstybės,
  kaip numatyta konkrečiuose Sąjungos ir tų trečiųjų valstybių susitarimuose, kurie apima jų dalyvavimą bet kurioje Sąjungos programoje, nustatytomis sąlygomis; |
| --- | --- |

(5)

siekiant remti trečiųjų valstybių stojimo ir asociacijos procesą, Programoje, įvykdžius tam tikras sąlygas, turėtų būti leidžiama dalyvauti stojančiosioms šalims ir šalims kandidatėms, taip pat potencialioms kandidatėms ir Europos kaimynystės politikos šalims partnerėms. Programoje gali dalyvauti ir kitos trečiosios valstybės,
  visų pirma mažiausiai išsivysčiusios valstybės,
  kaip numatyta konkrečiuose Sąjungos ir tų trečiųjų valstybių susitarimuose, kurie apima jų dalyvavimą bet kurioje Sąjungos programoje, nustatytomis sąlygomis;

| (5a) | Europos Parlamentas apibrėžė savo prioritetus. Dabartinis finansinių išteklių trūkumas trukdo siekti Europos Parlamento nustatytų tikslų, susijusių su daugiamete finansine programa po 2020 m. [2017/2052(INI)]. Veiksmingesnis bendradarbiavimas mokesčių klausimais galėtų padėti veiksmingiau surinkti išteklius, būtinus būsimai daugiametei finansinei programai įgyvendinti; |
| --- | --- |

(5a)

Europos Parlamentas apibrėžė savo prioritetus. Dabartinis finansinių išteklių trūkumas trukdo siekti Europos Parlamento nustatytų tikslų, susijusių su daugiamete finansine programa po 2020 m. [2017/2052(INI)]. Veiksmingesnis bendradarbiavimas mokesčių klausimais galėtų padėti veiksmingiau surinkti išteklius, būtinus būsimai daugiametei finansinei programai įgyvendinti;

| (6) | šiai Programai taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas)
  2018/1046
   (5) (toliau – Finansinis reglamentas). Jame nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais ir kompensacijomis išorės ekspertams; |
| --- | --- |

(6)

šiai Programai taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas)
  2018/1046
   (5) (toliau – Finansinis reglamentas). Jame nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais ir kompensacijomis išorės ekspertams;

| (7) | vykdyti programos „Fiscalis 2020“ veiksmai buvo tinkami, todėl jie turėtų būti išlaikyti. Kad Programa būtų vykdoma paprasčiau ir lanksčiau, o jos tikslai įgyvendinti geriau, veiksmai turėtų būti apibūdinti tik pagal bendras kategorijas pateikiant konkrečią veiklą iliustruojančių pavyzdžių sąrašą.
  Vis dėlto veiksmais reikėtų siekti įgyvendinti prioritetinius uždavinius siekiant apsaugoti Sąjungos ir jos valstybių narių finansinius ir ekonominius interesus.
  Be to, bendradarbiaujant ir stiprinant gebėjimus pagal programą „Fiscalis“ turėtų būti skatinamas ir remiamas inovacijų diegimas ir didinamas jų poveikis siekiant pagerinti galimybes įgyvendinti pagrindinius mokesčių srities prioritetus; |
| --- | --- |

(7)

vykdyti programos „Fiscalis 2020“ veiksmai buvo tinkami, todėl jie turėtų būti išlaikyti. Kad Programa būtų vykdoma paprasčiau ir lanksčiau, o jos tikslai įgyvendinti geriau, veiksmai turėtų būti apibūdinti tik pagal bendras kategorijas pateikiant konkrečią veiklą iliustruojančių pavyzdžių sąrašą.
  Vis dėlto veiksmais reikėtų siekti įgyvendinti prioritetinius uždavinius siekiant apsaugoti Sąjungos ir jos valstybių narių finansinius ir ekonominius interesus.
  Be to, bendradarbiaujant ir stiprinant gebėjimus pagal programą „Fiscalis“ turėtų būti skatinamas ir remiamas inovacijų diegimas ir didinamas jų poveikis siekiant pagerinti galimybes įgyvendinti pagrindinius mokesčių srities prioritetus;

| (8) | atsižvelgiant į didėjantį mokesčių mokėtojų judumą, tarpvalstybinių sandorių skaičių ir finansinių priemonių, kuriomis naudojamasi ne tik Sąjungos valstybėse narėse, bet kur kas plačiau, tarptautiškumą
  ir dėl to kylančią didesnę mokestinio sukčiavimo, mokesčių vengimo ir agresyvaus mokesčių planavimo riziką
  , Sąjungai ar valstybėms narėms galėtų būti naudingas Europos elektroninių sistemų pritaikymas ar išplėtimas į trečiąsias šalis, kurios nėra asocijuotosios Programos valstybės, ir tarptautines organizacijas. Visų pirma tai padėtų išvengti administracinės naštos ir išlaidų, susijusių su dviejų panašių elektroninių sistemų, skirtų atitinkamai Sąjungos ir tarptautiniams informacijos mainams, plėtojimu ir veikimu. Todėl, tinkamai pagrindus šiuo interesu, Europos elektroninių sistemų pritaikymo ir išplėtimo į su Programa nesusijusias trečiąsias valstybes ir tarptautines organizacijas išlaidos turėtų būti laikomos tinkamomis finansuoti iš Programos lėšų išlaidomis. Jei prioritetiniai uždaviniai buvo visiškai finansuoti, tinkamais atvejais pagal programą taip pat turėtų būti skatinami konkretūs veiksmai, susiję su mažiausiai išsivysčiusiomis šalimis, visų pirma automatinio keitimosi informacija srityje; |
| --- | --- |

(8)

atsižvelgiant į didėjantį mokesčių mokėtojų judumą, tarpvalstybinių sandorių skaičių ir finansinių priemonių, kuriomis naudojamasi ne tik Sąjungos valstybėse narėse, bet kur kas plačiau, tarptautiškumą
  ir dėl to kylančią didesnę mokestinio sukčiavimo, mokesčių vengimo ir agresyvaus mokesčių planavimo riziką
  , Sąjungai ar valstybėms narėms galėtų būti naudingas Europos elektroninių sistemų pritaikymas ar išplėtimas į trečiąsias šalis, kurios nėra asocijuotosios Programos valstybės, ir tarptautines organizacijas. Visų pirma tai padėtų išvengti administracinės naštos ir išlaidų, susijusių su dviejų panašių elektroninių sistemų, skirtų atitinkamai Sąjungos ir tarptautiniams informacijos mainams, plėtojimu ir veikimu. Todėl, tinkamai pagrindus šiuo interesu, Europos elektroninių sistemų pritaikymo ir išplėtimo į su Programa nesusijusias trečiąsias valstybes ir tarptautines organizacijas išlaidos turėtų būti laikomos tinkamomis finansuoti iš Programos lėšų išlaidomis. Jei prioritetiniai uždaviniai buvo visiškai finansuoti, tinkamais atvejais pagal programą taip pat turėtų būti skatinami konkretūs veiksmai, susiję su mažiausiai išsivysčiusiomis šalimis, visų pirma automatinio keitimosi informacija srityje;

| (9) | atsižvelgiant į 
  globalizavimo svarbą ir į kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir agresyviu mokesčių planavimu svarbą
  Programoje toliau turėtų būti numatyta galimybė naudotis išorės ekspertų paslaugomis pagal Finansinio reglamento 238 straipsnį.
  Išorės ekspertai turėtų būti atrenkami skaidriai, atsižvelgiant į jų kompetenciją, patirtį ir konkrečios srities žinias, taip pat į jų gebėjimą prisidėti vykdant šiuos veiksmus. Turėtų būti užtikrinama, kad šie ekspertai būtų nešališki ir kad jų profesinis vaidmuo nekeltų interesų konfliktų. Turėtų būti užtikrintas proporcingas visų susijusių suinteresuotųjų subjektų atstovavimas; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgiant į 
  globalizavimo svarbą ir į kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir agresyviu mokesčių planavimu svarbą
  Programoje toliau turėtų būti numatyta galimybė naudotis išorės ekspertų paslaugomis pagal Finansinio reglamento 238 straipsnį.
  Išorės ekspertai turėtų būti atrenkami skaidriai, atsižvelgiant į jų kompetenciją, patirtį ir konkrečios srities žinias, taip pat į jų gebėjimą prisidėti vykdant šiuos veiksmus. Turėtų būti užtikrinama, kad šie ekspertai būtų nešališki ir kad jų profesinis vaidmuo nekeltų interesų konfliktų. Turėtų būti užtikrintas proporcingas visų susijusių suinteresuotųjų subjektų atstovavimas;

| (9a) | atsižvelgiant į neseniai priimtas Tarybos direktyvas 2014/107/ES
   (6)

  , (ES) 2015/2376
   (7)

  , (ES) 2016/881
   (8)

  , (ES) 2016/2258
   (9)

  , (ES) 2018/822
   (10)

  ir vykstančias derybas dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB), pagal programą turėtų būti teikiami mokymai mokesčių administravimo institucijų darbuotojams, kad būtų užtikrintas veiksmingas šių direktyvų įgyvendinimas. |
| --- | --- |

(9a)

atsižvelgiant į neseniai priimtas Tarybos direktyvas 2014/107/ES
   (6)

  , (ES) 2015/2376
   (7)

  , (ES) 2016/881
   (8)

  , (ES) 2016/2258
   (9)

  , (ES) 2018/822
   (10)

  ir vykstančias derybas dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB), pagal programą turėtų būti teikiami mokymai mokesčių administravimo institucijų darbuotojams, kad būtų užtikrintas veiksmingas šių direktyvų įgyvendinimas.

| (10) | atsižvelgiant į 2010 m. spalio 19 d. komunikate „ES biudžeto peržiūra“ (11) Komisijos prisiimtą įsipareigojimą užtikrinti finansavimo programų suderinamumą ir supaprastinimą, reikėtų dalytis ištekliais su kitomis Sąjungos finansavimo priemonėmis, jei numatytais veiksmais pagal Programą siekiama įvairioms finansavimo priemonėms bendrų tikslų, bet atmetama dvigubo finansavimo galimybė. Siekiant remti mokesčių politiką ir mokesčių administratorius, veiksmais pagal Programą reikėtų užtikrinti darnų Sąjungos išteklių naudojimą; |
| --- | --- |

(10)

atsižvelgiant į 2010 m. spalio 19 d. komunikate „ES biudžeto peržiūra“ (11) Komisijos prisiimtą įsipareigojimą užtikrinti finansavimo programų suderinamumą ir supaprastinimą, reikėtų dalytis ištekliais su kitomis Sąjungos finansavimo priemonėmis, jei numatytais veiksmais pagal Programą siekiama įvairioms finansavimo priemonėms bendrų tikslų, bet atmetama dvigubo finansavimo galimybė. Siekiant remti mokesčių politiką ir mokesčių administratorius, veiksmais pagal Programą reikėtų užtikrinti darnų Sąjungos išteklių naudojimą;

| (10a) | siekiant ekonominio efektyvumo, įgyvendinant programą „Fiscalis“ visų pirma turėtų būti siekiama išnaudoti galimą sinergiją su kitomis susijusių sričių Sąjungos priemonėmis, pavyzdžiui, su programa „Muitinė“, ES kovos su sukčiavimu programa, bendrosios rinkos programa ir reformų rėmimo programa; |
| --- | --- |

(10a)

siekiant ekonominio efektyvumo, įgyvendinant programą „Fiscalis“ visų pirma turėtų būti siekiama išnaudoti galimą sinergiją su kitomis susijusių sričių Sąjungos priemonėmis, pavyzdžiui, su programa „Muitinė“, ES kovos su sukčiavimu programa, bendrosios rinkos programa ir reformų rėmimo programa;

| (10b) | individualios nacionalinės kovos su sukčiavimu iniciatyvos gali paskatinti perkelti sukčiavimo veiksmus į kitas valstybes nares (dažniausiai į kaimynines valstybes nares) ir užkrauti neproporcingą administracinę naštą reikalavimus atitinkančioms įmonėms, o tarptautinės prekybos atveju neužtikrinti teisinio tikrumo. Todėl itin svarbu, kad Komisija suderintų nacionalines kovos su sukčiavimu priemones, koordinuodama nacionalinę gerąją patirtį Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

(10b)

individualios nacionalinės kovos su sukčiavimu iniciatyvos gali paskatinti perkelti sukčiavimo veiksmus į kitas valstybes nares (dažniausiai į kaimynines valstybes nares) ir užkrauti neproporcingą administracinę naštą reikalavimus atitinkančioms įmonėms, o tarptautinės prekybos atveju neužtikrinti teisinio tikrumo. Todėl itin svarbu, kad Komisija suderintų nacionalines kovos su sukčiavimu priemones, koordinuodama nacionalinę gerąją patirtį Sąjungos lygmeniu;

| (11) | informacinių technologijų (IT) pajėgumų didinimo veiksmai turėtų pritraukti
  reikšmingą
  Programos biudžeto
  dalį
  . Todėl konkrečiomis nuostatomis turėtų būti apibūdinti atitinkami bendri ir nacionaliniai Europos elektroninių sistemų komponentai. Be to, turėtų būti aiškiai apibrėžta veiksmų apimtis bei Komisijos ir valstybių narių atsakomybė.
  Turėtų būti užtikrintas sklandus bendrų ir nacionalinių Europos elektroninių sistemų komponentų sąveikumas ir sąveika su kitomis atitinkamų Sąjungos programų elektroninėmis sistemomis; |
| --- | --- |

(11)

informacinių technologijų (IT) pajėgumų didinimo veiksmai turėtų pritraukti
  reikšmingą
  Programos biudžeto
  dalį
  . Todėl konkrečiomis nuostatomis turėtų būti apibūdinti atitinkami bendri ir nacionaliniai Europos elektroninių sistemų komponentai. Be to, turėtų būti aiškiai apibrėžta veiksmų apimtis bei Komisijos ir valstybių narių atsakomybė.
  Turėtų būti užtikrintas sklandus bendrų ir nacionalinių Europos elektroninių sistemų komponentų sąveikumas ir sąveika su kitomis atitinkamų Sąjungos programų elektroninėmis sistemomis;

| (12) | šiuo metu nėra reikalavimo parengti Mokesčių daugiametį strateginį planą (toliau –DSP-MO), kad Sąjungoje būtų sukurta nuosekli ir sąveiki elektroninė apmokestinimo aplinka. Siekiant užtikrinti IT pajėgumų didinimo veiksmų nuoseklumą ir koordinavimą, pagal Programą turėtų būti numatyta sukurti tokį DSP-MO; |
| --- | --- |

(12)

šiuo metu nėra reikalavimo parengti Mokesčių daugiametį strateginį planą (toliau –DSP-MO), kad Sąjungoje būtų sukurta nuosekli ir sąveiki elektroninė apmokestinimo aplinka. Siekiant užtikrinti IT pajėgumų didinimo veiksmų nuoseklumą ir koordinavimą, pagal Programą turėtų būti numatyta sukurti tokį DSP-MO;

| (13) | šis reglamentas turėtų būti įgyvendinamas vykdant darbo programas. Atsižvelgiant į tai, kad siekiami tikslai yra vidutinio arba ilgojo laikotarpio tikslai, ir remiantis ilgainiui sukaupta patirtimi, darbo programų trukmė turėtų apimti keletą metų. Metines programas pakeitus daugiametėmis programomis sumažės tiek Komisijai, tiek valstybėms narėms tenkanti administracinė našta
  , tačiau jos jokiomis aplinkybėmis neturi sumažinti mokesčių mokėtojams teikiamos informacijos skaidrumo
  .
  Daugiametėse darbo programose turėtų būti atsižvelgiama į visą susijusią informaciją, sukauptą remiantis metinėmis ataskaitomis arba padėties tyrimais, kaip nurodoma šiame reglamente. Tokias metines ataskaitas reikėtų skelbti viešai siekiant mokesčių mokėtojams teikti informaciją apie geriausią patirtį, įgytą patirtį, uždavinius ir vykdant Programą nustatytas dar nepašalintas kliūtis; |
| --- | --- |

(13)

šis reglamentas turėtų būti įgyvendinamas vykdant darbo programas. Atsižvelgiant į tai, kad siekiami tikslai yra vidutinio arba ilgojo laikotarpio tikslai, ir remiantis ilgainiui sukaupta patirtimi, darbo programų trukmė turėtų apimti keletą metų. Metines programas pakeitus daugiametėmis programomis sumažės tiek Komisijai, tiek valstybėms narėms tenkanti administracinė našta
  , tačiau jos jokiomis aplinkybėmis neturi sumažinti mokesčių mokėtojams teikiamos informacijos skaidrumo
  .
  Daugiametėse darbo programose turėtų būti atsižvelgiama į visą susijusią informaciją, sukauptą remiantis metinėmis ataskaitomis arba padėties tyrimais, kaip nurodoma šiame reglamente. Tokias metines ataskaitas reikėtų skelbti viešai siekiant mokesčių mokėtojams teikti informaciją apie geriausią patirtį, įgytą patirtį, uždavinius ir vykdant Programą nustatytas dar nepašalintas kliūtis;

| (14) | siekiant
  papildyti
  šį reglamentą, pagal
  Sutarties dėl
  Europos
  Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl darbo programų tvirtinimo
  ; |
| --- | --- |

(14)

siekiant
  papildyti
  šį reglamentą, pagal
  Sutarties dėl
  Europos
  Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl darbo programų tvirtinimo
  ;

| (15) | pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (12) 22 ir 23 dalis būtina šią
  Programą
  vertinti remiantis informacija, surinkta pagal specialius stebėsenos rezultatus, tačiau vengiant pernelyg didelio reglamentavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybių narių atžvilgiu,
  sykiu atsižvelgiant į REFIT
  . Prireikus į šiuos reikalavimus
  turėtų
  būti įtraukti išmatuojami rodikliai, kuriais remiantis vertinamas priemonės poveikis vietoje.
  Tos stebėsenos rezultatai turėtų būti įtraukti į Komisijos rengiamą metinę konsoliduotą ataskaitą, pagrįstą valstybių narių pateiktais duomenimis. Joje turėtų būti nurodytos likusios kliūtys, su kuriomis valstybės narės susiduria įgyvendindamos 3 straipsnyje nustatytus programos tikslus, ir nagrinėjami 7 straipsnio 2a dalyje nurodyti prioritetiniai klausimai, taip pat pasiūlymai dėl geriausios praktikos.


  Be to, Komisija turėtų atlikti tarpinį ir galutinį Programos vertinimą.


  Ir metinės ataskaitos, ir vertinimo ataskaitos turėtų būti viešai skelbiamos tam skirtame tinklalapyje; |
| --- | --- |

(15)

pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (12) 22 ir 23 dalis būtina šią
  Programą
  vertinti remiantis informacija, surinkta pagal specialius stebėsenos rezultatus, tačiau vengiant pernelyg didelio reglamentavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybių narių atžvilgiu,
  sykiu atsižvelgiant į REFIT
  . Prireikus į šiuos reikalavimus
  turėtų
  būti įtraukti išmatuojami rodikliai, kuriais remiantis vertinamas priemonės poveikis vietoje.
  Tos stebėsenos rezultatai turėtų būti įtraukti į Komisijos rengiamą metinę konsoliduotą ataskaitą, pagrįstą valstybių narių pateiktais duomenimis. Joje turėtų būti nurodytos likusios kliūtys, su kuriomis valstybės narės susiduria įgyvendindamos 3 straipsnyje nustatytus programos tikslus, ir nagrinėjami 7 straipsnio 2a dalyje nurodyti prioritetiniai klausimai, taip pat pasiūlymai dėl geriausios praktikos.


  Be to, Komisija turėtų atlikti tarpinį ir galutinį Programos vertinimą.


  Ir metinės ataskaitos, ir vertinimo ataskaitos turėtų būti viešai skelbiamos tam skirtame tinklalapyje;

| (15a) | Komisija du kartus per metus turėtų surengti seminarą, kuriame dalyvautų du paramą gaunančių valstybių narių atstovai, kad aptartų problemas ir pasiūlytų galimų patobulinimų, susijusių su programos klausimais, įskaitant mokesčių administracijų keitimąsi informacija. Seminaro dalyviai atitinkamai turėtų būti mokesčių administracijų sprendimų priėmimo organų atstovas, mokesčių administracijų darbuotojų profesinės sąjungos atstovas ir po vieną Europos Parlamento ir Tarybos atstovą; |
| --- | --- |

(15a)

Komisija du kartus per metus turėtų surengti seminarą, kuriame dalyvautų du paramą gaunančių valstybių narių atstovai, kad aptartų problemas ir pasiūlytų galimų patobulinimų, susijusių su programos klausimais, įskaitant mokesčių administracijų keitimąsi informacija. Seminaro dalyviai atitinkamai turėtų būti mokesčių administracijų sprendimų priėmimo organų atstovas, mokesčių administracijų darbuotojų profesinės sąjungos atstovas ir po vieną Europos Parlamento ir Tarybos atstovą;

| (16) | siekiant tinkamai reaguoti į politikos prioritetų pokyčius, pagal
  SESV
  290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas rodiklių, pagal kuriuos nustatoma, ar pasiekti konkretūs Programos tikslai, sąrašas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(16)

siekiant tinkamai reaguoti į politikos prioritetų pokyčius, pagal
  SESV
  290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais iš dalies keičiamas rodiklių, pagal kuriuos nustatoma, ar pasiekti konkretūs Programos tikslai, sąrašas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (17) | pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (13), Tarybos reglamentus (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (14), (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (15) ir (ES) 2017/1939 (16) Sąjungos finansiniai interesai turi būti saugomi proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebuvo sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos, kenkiančios Sąjungos finansiniams interesams, atvejų. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitų nusikalstamų veikų atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (17), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises; |
| --- | --- |

(17)

pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (13), Tarybos reglamentus (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (14), (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (15) ir (ES) 2017/1939 (16) Sąjungos finansiniai interesai turi būti saugomi proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebuvo sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos, kenkiančios Sąjungos finansiniams interesams, atvejų. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitų nusikalstamų veikų atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (17), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises;

| (18) | šiam reglamentui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos pagal
  SESV
  322 straipsnį priimtos horizontaliosios finansinės taisyklės. Šiomis Finansiniame reglamente nustatytomis taisyklėmis visų pirma reglamentuojama biudžeto sudarymo ir vykdymo dotacijomis, viešaisiais pirkimais, apdovanojimais ir netiesioginiu vykdymu procedūra ir numatoma finansų pareigūnų atsakomybės kontrolė. Remiantis SESV 322 straipsniu priimtos taisyklės taip pat yra susijusios su Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, nes teisinė valstybė – esminė išankstinė patikimo finansų valdymo ir efektyvaus ES finansavimo sąlyga; |
| --- | --- |

(18)

šiam reglamentui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos pagal
  SESV
  322 straipsnį priimtos horizontaliosios finansinės taisyklės. Šiomis Finansiniame reglamente nustatytomis taisyklėmis visų pirma reglamentuojama biudžeto sudarymo ir vykdymo dotacijomis, viešaisiais pirkimais, apdovanojimais ir netiesioginiu vykdymu procedūra ir numatoma finansų pareigūnų atsakomybės kontrolė. Remiantis SESV 322 straipsniu priimtos taisyklės taip pat yra susijusios su Sąjungos biudžeto apsauga esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų, nes teisinė valstybė – esminė išankstinė patikimo finansų valdymo ir efektyvaus ES finansavimo sąlyga;

| (19) | finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami remiantis gebėjimu pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir rezultatus, visų pirma atsižvelgiant į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Todėl turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius ir į su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nustatyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje. Kelionės išlaidų padengimas turėtų būti prioritetas, kad būtų užtikrintas nacionalinių ekspertų dalyvavimas bendruose veiksmuose; |
| --- | --- |

(19)

finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami remiantis gebėjimu pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir rezultatus, visų pirma atsižvelgiant į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Todėl turėtų būti apsvarstyta galimybė naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas ir vieneto įkainius ir į su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nustatyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje. Kelionės išlaidų padengimas turėtų būti prioritetas, kad būtų užtikrintas nacionalinių ekspertų dalyvavimas bendruose veiksmuose;

| (20) | kadangi šio reglamento tikslo valstybės narės atskirai negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(20)

kadangi šio reglamento tikslo valstybės narės atskirai negali deramai pasiekti, o dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (21) | šiuo reglamentu pakeičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1286/2013, todėl tas reglamentas turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(21)

šiuo reglamentu pakeičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1286/2013, todėl tas reglamentas turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

1.   Šiuo reglamentu sukuriama bendradarbiavimo mokesčių klausimais programa „Fiscalis“ (toliau – Programa).

2.   Jame nustatomi Programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | mokesčiai – su toliau nurodytais mokesčiais ir muitais susiję klausimai, įskaitant sandarą, administravimą, vykdymo užtikrinimą ir atitiktį:






  a) | Tarybos direktyvoje 2006/112/EB (18) numatytu pridėtinės vertės mokesčiu; |
| --- | --- | --- |

1)

mokesčiai – su toliau nurodytais mokesčiais ir muitais susiję klausimai, įskaitant sandarą, administravimą, vykdymo užtikrinimą ir atitiktį:

a)

Tarybos direktyvoje 2006/112/EB (18) numatytu pridėtinės vertės mokesčiu;

| b) | Tarybos direktyvoje 92/83/EEB (19) numatytu akcizu alkoholiui; |
| --- | --- |

b)

Tarybos direktyvoje 92/83/EEB (19) numatytu akcizu alkoholiui;

| c) | Tarybos direktyvoje 2011/64/ES (20) numatytu akcizu tabako produktams; |
| --- | --- |

c)

Tarybos direktyvoje 2011/64/ES (20) numatytu akcizu tabako produktams;

| d) | Tarybos direktyvoje 2003/96/EB (21) numatytais energetikos produktų ir elektros energijos mokesčiais; |
| --- | --- |

d)

Tarybos direktyvoje 2003/96/EB (21) numatytais energetikos produktų ir elektros energijos mokesčiais;

| e) | kitais tiesioginiais arba netiesioginiais mokesčiais ir muitais, nurodytais Tarybos direktyvos 2010/24/ES (22) 2 straipsnio 1 dalies a punkte,
  įskaitant įmonių pelno mokesčius
  , tiek, kiek jie svarbūs bendrajai rinkai ir valstybių narių administraciniam bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

e)

kitais tiesioginiais arba netiesioginiais mokesčiais ir muitais, nurodytais Tarybos direktyvos 2010/24/ES (22) 2 straipsnio 1 dalies a punkte,
  įskaitant įmonių pelno mokesčius
  , tiek, kiek jie svarbūs bendrajai rinkai ir valstybių narių administraciniam bendradarbiavimui;

| 2) | mokesčių administratoriai – valdžios institucijos ir kitos įstaigos, kurios atsako už mokesčių ar su mokesčiais susijusią veiklą; |
| --- | --- |

2)

mokesčių administratoriai – valdžios institucijos ir kitos įstaigos, kurios atsako už mokesčių ar su mokesčiais susijusią veiklą;

| 3) | Europos elektroninės sistemos – apmokestinimui ir mokesčių administratorių misijai vykdyti reikalingos elektroninės sistemos; |
| --- | --- |

3)

Europos elektroninės sistemos – apmokestinimui ir mokesčių administratorių misijai vykdyti reikalingos elektroninės sistemos;

| 4) | trečioji valstybė – valstybė, kuri nėra Sąjungos narė; |
| --- | --- |

4)

trečioji valstybė – valstybė, kuri nėra Sąjungos narė;

| 4a) | mažiausiai išsivysčiusi valstybė – mažas pajamas gaunanti trečioji valstybė, kuri susiduria su reikšmingomis struktūrinėmis Jungtinių Tautų apibrėžto tvaraus vystymosi kliūtimis. |
| --- | --- |

4a)

mažiausiai išsivysčiusi valstybė – mažas pajamas gaunanti trečioji valstybė, kuri susiduria su reikšmingomis struktūrinėmis Jungtinių Tautų apibrėžto tvaraus vystymosi kliūtimis.

3 straipsnis

Programos tikslai

1.   Bendri programos tikslai – remti mokesčių administratorius ir apmokestinimą siekiant stiprinti bendrosios rinkos veikimą, skatinti
  sąžiningą konkurenciją Sąjungoje
  ir apsaugoti Sąjungos bei jos valstybių narių finansinius ir ekonominius interesus,
  įskaitant apsaugą nuo mokestinio sukčiavimo, mokesčių vengimo ir agresyvaus mokesčių planavimo, taip pat pagerinti mokesčių surinkimą
  .

2.   Konkretūs Programos tikslai – remti mokesčių politiką
  ir tinkamą jos įgyvendinimą, skatinti
  bendradarbiavimą mokesčių klausimais,
  keitimąsi informacija
  ir administracinių gebėjimų, be kita ko, žmogiškųjų išteklių kompetencijos, stiprinimą ir Europos elektroninių sistemų plėtojimą ir veikimą
  , laipsnišką ataskaitų teikimo, audito ir programinės įrangos priemonių modernizavimą, kuris būtų vienodai taikomas visose valstybėse narėse
  .
  Programa taip pat padedama mokesčių administratoriams palengvinti ir pagerinti Sąjungos apmokestinimo direktyvų įgyvendinimą ir mokyti savo darbuotojus šioje srityje.

4 straipsnis

Biudžetas

1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas –
  300 000 000 EUR 2018 m. kainomis (t. y. 339 000 000 EUR
  dabartinėmis kainomis).

2.   Iš 1 dalyje nurodytos sumos
  , be kita ko,
  gali būti finansuojamos su Programos valdymu ir pasiektų Programos tikslų vertinimu susijusios pasirengimo, stebėsenos, kontrolės, audito, vertinimo ir kitos veiklos išlaidos. Be to, iš jos gali būti finansuojamos išlaidos, susijusios su tyrimais
  ir kita susijusia rašytine medžiaga
  , ekspertų posėdžiais, informavimo ir komunikacijos veiksmais, jei jos susijusios su Programos tikslais, taip pat išlaidos, susijusios su informacinių technologijų tinklais, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama informacijos tvarkymui ir mainams, įskaitant institucines informacinių technologijų priemones ir kitą techninę ir administracinę paramą, kurios reikia Programai valdyti.

5 straipsnis

Programos asocijuotosios trečiosios valstybės

Programoje gali dalyvauti šios trečiosios valstybės:

| a) | stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios kandidatės pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

a)

stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios kandidatės pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis;

| b) | šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis, jei tos šalys yra pakankamai suderinusios atitinkamus savo teisės aktus ir administracinius metodus su Sąjungos teisės aktais ir metodais; |
| --- | --- |

b)

šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, pagal tų šalių dalyvavimo Sąjungos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytus atitinkamuose bendruosiuose susitarimuose ir Asociacijos tarybos sprendimuose arba panašiuose susitarimuose, ir Sąjungos ir tų šalių susitarimuose nustatytomis konkrečiomis sąlygomis, jei tos šalys yra pakankamai suderinusios atitinkamus savo teisės aktus ir administracinius metodus su Sąjungos teisės aktais ir metodais;

| c) | kitos trečiosios valstybės konkrečiuose susitarimuose dėl tos trečiosios valstybės dalyvavimo bet kurioje Sąjungos programoje nustatytomis sąlygomis, jei susitarimu:






  — | užtikrinta teisinga Sąjungos programose dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir naudos pusiausvyra; |
| --- | --- | --- |

c)

kitos trečiosios valstybės konkrečiuose susitarimuose dėl tos trečiosios valstybės dalyvavimo bet kurioje Sąjungos programoje nustatytomis sąlygomis, jei susitarimu:

—

užtikrinta teisinga Sąjungos programose dalyvaujančios trečiosios valstybės įnašų ir naudos pusiausvyra;

| — | nustatytos dalyvavimo programose sąlygos, be kita ko, apskaičiuojami finansiniai įnašai atskiroms programoms ir jų administracinės išlaidos. Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalį šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas; |
| --- | --- |

—

nustatytos dalyvavimo programose sąlygos, be kita ko, apskaičiuojami finansiniai įnašai atskiroms programoms ir jų administracinės išlaidos. Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 5 dalį šie įnašai sudaro asignuotąsias pajamas;

| — | trečiajai valstybei nesuteikiama galių priimti sprendimus dėl programos; |
| --- | --- |

—

trečiajai valstybei nesuteikiama galių priimti sprendimus dėl programos;

| — | garantuoja Sąjungos teises užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti savo finansinius interesus. |
| --- | --- |

—

garantuoja Sąjungos teises užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti savo finansinius interesus.

Jei prioritetiniams klausimams buvo suteiktas visiškas finansavimas, mažiausiai išsivysčiusios valstybės skatinamos dalyvauti Programoje laikydamosi politikos suderinamumo vystymosi labui principų ir sąlygų, nustatytų konkrečiuose tokių valstybių ir Sąjungos susitarimuose dėl jų dalyvavimo Programoje. Nepaisant pirmos pastraipos c punkto nuostatų, mažiausiai išsivysčiusios valstybės dalyvaudamos programoje nepatiria išlaidų, o dėmesys sutelkiamas į tarptautinius mokesčių tikslus, tokius kaip automatinis keitimasis informacija apie mokesčius. Konkrečiu susitarimu garantuojamos Sąjungos teisės užtikrinti patikimą finansų valdymą ir apsaugoti savo finansinius interesus.

6 straipsnis

ES finansavimas ir jo formos

1.   Programa įgyvendinama taikant tiesioginio valdymo principą, laikantis Finansinio reglamento.

2.   Pagal Programą gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas, visų pirma dotacijos, apdovanojimai, viešieji pirkimai ir išorės ekspertų kelionės ir pragyvenimo išlaidų kompensacijos.

II SKYRIUS

II SKYRIUS

TINKAMUMAS

TINKAMUMAS

7 straipsnis

Reikalavimus atitinkantys veiksmai

1.   Tinkami finansuoti yra tik tie veiksmai, kuriais siekiama 3 straipsnyje nurodytų tikslų.

2.   1 dalyje nurodyti veiksmai apima:

| a) | posėdžius ir panašius ad hoc renginius; |
| --- | --- |

a)

posėdžius ir panašius ad hoc renginius;

| b) | projektais pagrįstą struktūrišką bendradarbiavimą
  , įskaitant patikrinimus vietoje ir bendrus auditus
  ; [2 ir 3 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

projektais pagrįstą struktūrišką bendradarbiavimą
  , įskaitant patikrinimus vietoje ir bendrus auditus
  ; [2 ir 3 pakeit.]

| c) | IT pajėgumų didinimo veiksmus, visų pirma Europos elektroninių sistemų plėtojimą ir veikimą
  arba bendrų registrų kūrimo veiksmus
  ; |
| --- | --- |

c)

IT pajėgumų didinimo veiksmus, visų pirma Europos elektroninių sistemų plėtojimą ir veikimą
  arba bendrų registrų kūrimo veiksmus
  ;

| d) | žmogiškųjų išteklių kompetencijos ir gebėjimų stiprinimo veiksmus; |
| --- | --- |

d)

žmogiškųjų išteklių kompetencijos ir gebėjimų stiprinimo veiksmus;

| e) | rėmimo ir kitus veiksmus, įskaitant:






  1) | tyrimus
  ir kitą susijusią rašytinę medžiagą
  ; |
| --- | --- | --- |

e)

rėmimo ir kitus veiksmus, įskaitant:

1)

tyrimus
  ir kitą susijusią rašytinę medžiagą
  ;

| 2) | inovacinę veiklą, visų pirma koncepcijų įrodymo, bandomųjų projektų ir prototipų kūrimo iniciatyvas; |
| --- | --- |

2)

inovacinę veiklą, visų pirma koncepcijų įrodymo, bandomųjų projektų ir prototipų kūrimo iniciatyvas;

| 3) | bendrai plėtojamus komunikacijos veiksmus; |
| --- | --- |

3)

bendrai plėtojamus komunikacijos veiksmus;

| 4) | visus kitus
  susijusius
  veiksmus, nustatytus 13 straipsnyje nurodytose darbo programose, kurių reikia siekiant 3 straipsnyje nurodytų tikslų arba juos remiant. |
| --- | --- |

4)

visus kitus
  susijusius
  veiksmus, nustatytus 13 straipsnyje nurodytose darbo programose, kurių reikia siekiant 3 straipsnyje nurodytų tikslų arba juos remiant.

Galimos a, b ir d punktuose nurodytų
  susijusių
  veiksmų formos pateikiamos 1 priedo nebaigtiniame sąraše.

2a.
     
  1 dalyje nurodyti veiksmai apima į šį sąrašą įtrauktus prioritetinius klausimus:

| a) | veiksmingo Tarybos direktyvos 2011/16/ES
   (23)

  su pakeitimais įgyvendinimo spragų šalinimą; |
| --- | --- |

a)

veiksmingo Tarybos direktyvos 2011/16/ES
   (23)

  su pakeitimais įgyvendinimo spragų šalinimą;

| b) | veiksmingą keitimąsi informacija, įskaitant grupinius prašymus, ir tinkamų naudoti formatų kūrimą, atsižvelgiant į tarptautinio lygmens iniciatyvas; |
| --- | --- |

b)

veiksmingą keitimąsi informacija, įskaitant grupinius prašymus, ir tinkamų naudoti formatų kūrimą, atsižvelgiant į tarptautinio lygmens iniciatyvas;

| c) | kliūčių tarpvalstybiniam bendradarbiavimui šalinimą; |
| --- | --- |

c)

kliūčių tarpvalstybiniam bendradarbiavimui šalinimą;

| d) | prieigos prie duomenų apie tikrąją nuosavybę pagal Tarybos direktyvą 2011/16/ES su pakeitimais kliūčių šalinimą; |
| --- | --- |

d)

prieigos prie duomenų apie tikrąją nuosavybę pagal Tarybos direktyvą 2011/16/ES su pakeitimais kliūčių šalinimą;

| e) | kovą su tarpvalstybiniu sukčiavimu PVM; |
| --- | --- |

e)

kovą su tarpvalstybiniu sukčiavimu PVM;

| f) | keitimąsi geriausia patirtimi mokesčių, įskaitant mokesčius, kurie nesumokėti pagal Europos Sąjungos taupymo pajamų apmokestinimo direktyvą, susigrąžinimo srityje; |
| --- | --- |

f)

keitimąsi geriausia patirtimi mokesčių, įskaitant mokesčius, kurie nesumokėti pagal Europos Sąjungos taupymo pajamų apmokestinimo direktyvą, susigrąžinimo srityje;

| g) | suderintų nacionalinių IT priemonių įgyvendinimą siekiant sukurti bendrąsias sąsajas, kuriomis būtų sudarytos sąlygos susieti nacionalines IT sistemas. |
| --- | --- |

g)

suderintų nacionalinių IT priemonių įgyvendinimą siekiant sukurti bendrąsias sąsajas, kuriomis būtų sudarytos sąlygos susieti nacionalines IT sistemas.

3.   Veiksmai, apimantys Europos elektroninių sistemų, skirtų bendradarbiauti su trečiosiomis valstybėmis, kurios nėra Programos asocijuotosios valstybės, arba su tarptautinėmis organizacijomis, bendrų komponentų pritaikymo arba išplėtimo plėtojimą ir veikimą, yra tinkami finansuoti, jeigu jie atitinka Sąjungos interesus. Komisija nustato būtiną administracinę tvarką, pagal kurią nustatomas atitinkamų trečiųjų šalių finansinis įnašas į tokius veiksmus.

4.   Jeigu 2 dalies c punkte nurodytas IT pajėgumų didinimo veiksmas yra susijęs su Europos elektroninės sistemos plėtojimu ir veikimu, tinkamos finansuoti pagal Programą yra tik išlaidos, susijusios su Komisijai pagal 11 straipsnio 2 dalį patikėta atsakomybe. Išlaidas, susijusias su valstybėms narėms pagal 11 straipsnio 3 dalį patikėta atsakomybe, apmoka valstybės narės.

8 straipsnis

Išorės ekspertų

  dalyvavimas

1.   Jeigu naudinga vykdant veiksmus, skirtus 3 straipsnyje nurodytiems tikslams įgyvendinti, vyriausybinių institucijų atstovai, įskaitant pagal 5 straipsnį trečiųjų valstybių, kurios nėra Programos asocijuotosios valstybės, institucijų atstovus,
  ir atitinkamais atvejais
  tarptautinių ir kitų susijusių organizacijų atstovai, ekonominės veiklos vykdytojų ir organizacijų, atstovaujančių ekonominės veiklos vykdytojams, atstovai ir pilietinės visuomenės organizacijų atstovai gali dalyvauti pagal Programą organizuojamuose veiksmuose kaip išorės ekspertai.
  Komisija, be kita ko, įvertina tų išorės ekspertų nešališkumą, užtikrina, kad jiems vykdant profesines pareigas nekiltų interesų konfliktų, ir sprendžia dėl jų dalyvavimo ad hoc pagrindu, atsižvelgdama į poreikius.

2.   1 dalyje nurodytų išorės ekspertų išlaidos gali būti kompensuojamos pagal Programą, remiantis Finansinio reglamento 238 straipsniu.

3.   Išorės ekspertus
  pagal skaidrią ir suderintą procedūrą
  atrenka Komisija, atsižvelgdama į jų gebėjimus, patirtį ir žinias, kurių reikia konkrečiam veiksmui
  , ir į jų gebėjimą prisidėti prie to veiksmo
  .
  Komisija užtikrina visų susijusių suinteresuotųjų subjektų proporcingą atstovavimą. Ji paaiškina, ar išorės ekspertai dalyvauja savo vardu, ar kitos organizacijos arba ekonominės veiklos vykdytojo vardu. Išorės ekspertų sąrašas turi būti skelbiamas viešai Komisijos svetainėje.

III SKYRIUS

III SKYRIUS

DOTACIJOS

DOTACIJOS

9 straipsnis

Dotacijų skyrimas, papildomumas ir jungtinis finansavimas

1.   Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį.

2.   Veiksmui, kuriam skirtas Programos įnašas, taip pat gali būti skirtas kitos Sąjungos programos įnašas, jei tuo įnašu nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Kiekvienos Sąjungos programos, iš kurios lėšų skiriamas įnašas, taisyklės taikomos atitinkamam jos įnašui į veiksmą. Sudėtinio finansavimo suma neviršija bendros tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų sumos, o iš skirtingų Sąjungos programų skiriamos paramos sumos gali būti apskaičiuojamos proporcingai pagal dokumentus, kuriuose nustatytos paramos sąlygos.

3.   Remiantis Finansinio reglamento 198 straipsnio f punktu, dotacijos skiriamos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, jeigu reikalavimus atitinkantys subjektai yra valstybių narių arba šio reglamento 5 straipsnyje nurodytų su programa nesusijusių trečiųjų valstybių mokesčių administratoriai ir jeigu tenkinamos tame straipsnyje nustatytos sąlygos.

10 straipsnis

Bendro finansavimo norma

1.   Nukrypstant nuo Finansinio reglamento 190 straipsnio pagal Programą gali būti finansuojama iki 100 % tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų.

2.   Taikytina bendro finansavimo norma, kai veiksmams būtina skirti dotacijas, nustatoma daugiametėse darbo programose, nurodytose 13 straipsnyje.

IV SKYRIUS

IV SKYRIUS

Konkrečios IT pajėgumų didinimo nuostatos

Konkrečios IT pajėgumų didinimo nuostatos

11 straipsnis

Atsakomybė

1.   Komisija ir valstybės narės kartu užtikrina 12 straipsnyje nurodytame Mokesčių daugiamečiame strateginiame plane išvardytų Europos elektroninių sistemų plėtojimą ir veikimą, įskaitant kūrimą, specifikavimą, atitikties testavimą, diegimą, priežiūrą, raidą, saugumą, kokybės užtikrinimą ir kokybės kontrolę.

2.   Komisija visų pirma užtikrina:

| a) | bendrų komponentų, nurodytų 12 straipsnyje nustatytame Mokesčių daugiamečiame strateginiame plane, plėtojimą ir veikimą; |
| --- | --- |

a)

bendrų komponentų, nurodytų 12 straipsnyje nustatytame Mokesčių daugiamečiame strateginiame plane, plėtojimą ir veikimą;

| b) | bendrą Europos elektroninių sistemų plėtojimo ir veikimo koordinavimą siekiant, kad jos būtų tinkamos naudoti, tarpusavyje sujungiamos, nuolat tobulinamos ir sinchroniškai diegiamos; |
| --- | --- |

b)

bendrą Europos elektroninių sistemų plėtojimo ir veikimo koordinavimą siekiant, kad jos būtų tinkamos naudoti, tarpusavyje sujungiamos, nuolat tobulinamos ir sinchroniškai diegiamos;

| c) | Europos elektroninių sistemų koordinavimą Sąjungos lygmeniu siekiant, kad nacionaliniu lygmeniu būtų skatinama jas diegti ir jos būtų įdiegtos; |
| --- | --- |

c)

Europos elektroninių sistemų koordinavimą Sąjungos lygmeniu siekiant, kad nacionaliniu lygmeniu būtų skatinama jas diegti ir jos būtų įdiegtos;

| d) | Europos elektroninių sistemų plėtojimo ir veikimo koordinavimą, susijusį su sistemų sąveika su trečiosiomis šalimis, išskyrus veiksmus, skirtus nacionaliniams reikalavimams vykdyti; |
| --- | --- |

d)

Europos elektroninių sistemų plėtojimo ir veikimo koordinavimą, susijusį su sistemų sąveika su trečiosiomis šalimis, išskyrus veiksmus, skirtus nacionaliniams reikalavimams vykdyti;

| e) | Europos elektroninių sistemų koordinavimą Sąjungos lygmeniu su kitais atitinkamais veiksmais, susijusiais su e. valdžia; |
| --- | --- |

e)

Europos elektroninių sistemų koordinavimą Sąjungos lygmeniu su kitais atitinkamais veiksmais, susijusiais su e. valdžia;

| ea) | nacionalinių kovos su sukčiavimu priemonių koordinavimą nustatant ir skleidžiant nacionalinę gerąją patirtį Sąjungos lygmeniu. |
| --- | --- |

ea)

nacionalinių kovos su sukčiavimu priemonių koordinavimą nustatant ir skleidžiant nacionalinę gerąją patirtį Sąjungos lygmeniu.

3.   Valstybės narės visų pirma užtikrina:

| a) | nacionalinių komponentų, nurodytų 12 straipsnyje nustatytame Mokesčių daugiamečiame strateginiame plane, plėtojimą ir veikimą; |
| --- | --- |

a)

nacionalinių komponentų, nurodytų 12 straipsnyje nustatytame Mokesčių daugiamečiame strateginiame plane, plėtojimą ir veikimą;

| b) | Europos elektroninių sistemų nacionalinių komponentų plėtojimo ir veikimo koordinavimą nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

b)

Europos elektroninių sistemų nacionalinių komponentų plėtojimo ir veikimo koordinavimą nacionaliniu lygmeniu;

| c) | Europos elektroninių sistemų koordinavimą nacionaliniu lygmeniu su kitais atitinkamais veiksmais, susijusiais su e. valdžia; |
| --- | --- |

c)

Europos elektroninių sistemų koordinavimą nacionaliniu lygmeniu su kitais atitinkamais veiksmais, susijusiais su e. valdžia;

| d) | reguliarų informacijos apie priemones, kurių imtasi, kad atitinkamos institucijos ar ekonominės veiklos vykdytojai visapusiškai naudotųsi Europos elektroninėmis sistemomis, teikimą Komisijai; |
| --- | --- |

d)

reguliarų informacijos apie priemones, kurių imtasi, kad atitinkamos institucijos ar ekonominės veiklos vykdytojai visapusiškai naudotųsi Europos elektroninėmis sistemomis, teikimą Komisijai;

| e) | Europos elektroninių sistemų diegimą nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

e)

Europos elektroninių sistemų diegimą nacionaliniu lygmeniu.

12 straipsnis

Mokesčių daugiametis strateginis planas (DSP–MO)

1.   Komisija parengia ir nuolat atnaujina Mokesčių daugiametį strateginį planą, kuriame išvardijamos visos užduotys, susijusios su Europos elektroninių sistemų plėtojimu ir veikimu, kiekvieną sistemą arba jos dalį priskirdama šioms kategorijoms:

| a) | bendram komponentui – Sąjungos lygmeniu plėtojamam Europos elektorinių sistemų komponentui, kuriuo naudotis gali visos valstybės narės arba kurį dėl veiksmingumo, saugumo ir racionalizavimo Komisija nustatė kaip bendrą; |
| --- | --- |

a)

bendram komponentui – Sąjungos lygmeniu plėtojamam Europos elektorinių sistemų komponentui, kuriuo naudotis gali visos valstybės narės arba kurį dėl veiksmingumo, saugumo ir racionalizavimo Komisija nustatė kaip bendrą;

| b) | nacionaliniam komponentui – nacionaliniu lygmeniu plėtojamam Europos elektorinių sistemų komponentui, kuriuo naudotis gali valstybė narė, kuri tą komponentą sukūrė arba dalyvavo tą komponentą kuriant bendrai; |
| --- | --- |

b)

nacionaliniam komponentui – nacionaliniu lygmeniu plėtojamam Europos elektorinių sistemų komponentui, kuriuo naudotis gali valstybė narė, kuri tą komponentą sukūrė arba dalyvavo tą komponentą kuriant bendrai;

| c) | abiejų komponentų deriniui. |
| --- | --- |

c)

abiejų komponentų deriniui.

2.   Į Mokesčių daugiametį strateginį planą taip pat įtraukiami inovaciniai ir bandomieji veiksmai ir pagalbinės metodikos ir priemonės, susijusios su Europos elektroninėmis sistemomis.

3.   Valstybės narės praneša Komisijai apie kiekvieną užbaigtą užduotį, joms skirtą pagal 1 dalyje nurodytą Mokesčių daugiametį strateginį planą. Be to, jos reguliariai praneša Komisijai apie
  užduočių, susijusių su visa Programa,
  vykdymo pažangą.

4.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų kovo 31 d. valstybės narės pateikia Komisijai metines 1 dalyje nurodyto Mokesčių daugiamečio strateginio plano įgyvendinimo pažangos ataskaitas, apimančias prieš tai ėjusių metų laikotarpį nuo sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. Šios metinės ataskaitos yra iš anksto nustatyto formato.
  Metinėje pažangos ataskaitoje turėtų būti nurodytos kliūtys, su kuriomis valstybės narės susiduria įgyvendindamos 3 straipsnyje nustatytus programos tikslus, nagrinėjami 7 straipsnio 2a dalyje nurodyti prioritetiniai klausimai ir pateikiama pasiūlymų dėl geriausios praktikos.

5.   Ne vėliau kaip kiekvienų metų spalio 31 d. Komisija, remdamasi 4 dalyje nurodytomis valstybių narių metinėmis ataskaitomis, parengia konsoliduotą ataskaitą, kurioje įvertinama valstybių narių ir Komisijos padaryta pažanga įgyvendinant 1 dalyje nurodytą planą
  , taip pat pažanga siekiant 3 straipsnyje nustatytų programos tikslų ir sprendžiant 7 straipsnio 2a dalyje nurodytus prioritetinius klausimus
  .
  Kad galėtų įvertinti padarytą pažangą Komisija savo konsoliduotoje metinėje pažangos ataskaitoje nurodo likusias kliūtis, su kuriomis valstybės narės susiduria įgyvendindamos 3 straipsnyje nustatytus programos tikslus, ir nagrinėja 7 straipsnio 2a dalyje nurodytus prioritetinius klausimus bei pateikia pasiūlymų dėl geriausios praktikos. Komisijos konsoliduota metinė ataskaita skelbiama
  viešai
  tam skirtoje Komisijos svetainėje ir sudaro 13 straipsnyje nurodytų būsimų daugiamečių darbo programų ir 15 straipsnyje nurodytų vertinimo ataskaitų pagrindą.

V SKYRIUS

V SKYRIUS

PROGRAMAVIMAS, STEBĖSENA, VERTINIMAS IR KONTROLĖ

PROGRAMAVIMAS, STEBĖSENA, VERTINIMAS IR KONTROLĖ

13 straipsnis

Darbo programa

1.   Programa įgyvendinama vykdant Finansinio reglamento 108 straipsnyje nurodytas daugiametes darbo programas.

2.   Komisija daugiametes darbo programas priima
  deleguotaisiais
  aktais. Tie
  deleguotieji
  aktai priimami laikantis
  17 straipsnyje
  nurodytos procedūros.

14 straipsnis

Stebėsena ir ataskaitų teikimas

1.   Rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant 3 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų, ataskaita, pateikti 2 priede.

2.   Kad būtų užtikrintas efektyvus Programos pažangos siekiant tikslų įvertinimas, Komisijai pagal 17 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas 2 priedas, kad prireikus būtų peržiūrėti arba papildyti rodikliai ir šis reglamentas papildytas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo.

3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.

15 straipsnis

Vertinimas

1.   Vertinimai atliekami laiku, kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus.
  Komisija vertinimus skelbia viešai tam skirtoje svetainėje.

2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip
  trejiems
  metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios.

3.   Galutinį Programos vertinimą Komisija atlieka baigiant įgyvendinti Programą, bet praėjus ne daugiau kaip
  vieniems
  metams po 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos.

4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

16 straipsnis

Auditas ir tyrimai

Jei trečioji valstybė dalyvauja Programoje vykdant sprendimą pagal tarptautinį susitarimą arba bet kurią kitą teisinę priemonę, trečioji valstybė suteikia būtinas teises ir prieigą, kurių reikia atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus. OLAF suteikiamos teisės apima teisę atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų.

VI SKYRIUS

VI SKYRIUS

ĮGALIOJIMŲ DELEGAVIMAS IR KOMITETO PROCEDŪRA

ĮGALIOJIMŲ DELEGAVIMAS IR KOMITETO PROCEDŪRA

17 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   
  13 straipsnio 2 dalyje ir
  14 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami iki 2028 m. gruodžio 31 d.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti
  13 straipsnio 2 dalyje ir
  14 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal
  13 straipsnio 2 dalį ir
  14 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

18 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas, vadinamas programos „Fiscalis“ komitetu. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

VII SKYRIUS

VII SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

19 straipsnis

Informavimas, komunikacija ir viešinimas

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir visuomenę.

2.   Komisija vykdo su Programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie ▌ komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 3 straipsnyje nurodytais tikslais.

20 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (ES) Nr. 1286/2013/EB panaikinamas nuo 2021 m. sausio 1 d.

21 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Šis reglamentas neturi poveikio susijusių veiksmų tęsimui ar keitimui iki jų užbaigimo pagal Reglamentą (ES) Nr. 1286/2013, kuris toliau taikomas tiems veiksmams tol, kol jie užbaigiami.

2.   Programos finansinio paketo lėšomis taip pat gali būti finansuojamos techninės ir administracinės paramos išlaidos, būtinos užtikrinti perėjimui nuo priemonių, patvirtintų pagal ankstesnę programą, nustatytą Reglamentu (ES) Nr. 1286/2013, prie šios programos.

3.   Prireikus asignavimai gali būti įtraukti į biudžetą po 2027 m. ir skirti 4 straipsnio 2 dalyje nurodytoms išlaidoms padengti, kad būtų galima valdyti iki 2027 m. gruodžio 31 d. nebaigtus vykdyti veiksmus.

22 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

1 PRIEDAS

Nebaigtinis galimų veiksmų, nurodytų 7 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a, b ir d punktuose, formų sąrašas

7 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a, b ir d punktuose nurodytų veiksmų formos, be kitų, gali būti tokios:

| a) | posėdžiai ir kiti ad hoc renginiai:






  — | seminarai ir praktiniai mokymai, kuriuose paprastai dalyvauja visos valstybės ir kuriuose vyksta pristatymai, o dalyviai aktyviai diskutuoja ir vykdo veiklą tam tikru klausimu; |
| --- | --- | --- |

a)

posėdžiai ir kiti ad hoc renginiai:

—

seminarai ir praktiniai mokymai, kuriuose paprastai dalyvauja visos valstybės ir kuriuose vyksta pristatymai, o dalyviai aktyviai diskutuoja ir vykdo veiklą tam tikru klausimu;

| — | darbo vizitai, organizuoti taip, kad pareigūnai galėtų įgyti žinių ir praktinės patirties mokesčių politikos klausimais arba šias žinias ir patirtį pagerinti; |
| --- | --- |

—

darbo vizitai, organizuoti taip, kad pareigūnai galėtų įgyti žinių ir praktinės patirties mokesčių politikos klausimais arba šias žinias ir patirtį pagerinti;

| — | lankymasis administracinėse patalpose ir dalyvavimas atliekant administracinius tyrimus; |
| --- | --- |

—

lankymasis administracinėse patalpose ir dalyvavimas atliekant administracinius tyrimus;

| b) | struktūriškas bendradarbiavimas:






  — | projektų grupės, kurias paprastai sudaro ribotas valstybių skaičius ir kurios veikia tam tikrą laikotarpį siekdamos iš anksto nustatyto tikslo ir tiksliai apibrėžto rezultato, įskaitant koordinavimą ar lyginamąją analizę; |
| --- | --- | --- |

b)

struktūriškas bendradarbiavimas:

—

projektų grupės, kurias paprastai sudaro ribotas valstybių skaičius ir kurios veikia tam tikrą laikotarpį siekdamos iš anksto nustatyto tikslo ir tiksliai apibrėžto rezultato, įskaitant koordinavimą ar lyginamąją analizę;

| — | darbo grupės (struktūriškos bendradarbiavimo formos), kurios yra nenuolatinės arba nuolatinės ir kuriose sutelkiama praktinė patirtis siekiant atlikti užduotis konkrečiose srityse arba vykdyti su veikla susijusias funkcijas, prireikus naudojantis bendradarbiavimo internetu paslaugomis, administracine pagalba ir infrastruktūra bei įranga; |
| --- | --- |

—

darbo grupės (struktūriškos bendradarbiavimo formos), kurios yra nenuolatinės arba nuolatinės ir kuriose sutelkiama praktinė patirtis siekiant atlikti užduotis konkrečiose srityse arba vykdyti su veikla susijusias funkcijas, prireikus naudojantis bendradarbiavimo internetu paslaugomis, administracine pagalba ir infrastruktūra bei įranga;

| — | daugiašalis arba vienalaikis tikrinimas, kurį sudaro koordinuotas vieno ar daugiau susijusių apmokestinamųjų asmenų mokestinės padėties tikrinimas, kurį organizuoja viena ar daugiau valstybių, įskaitant bent dvi valstybes nares, turinčių bendrų arba vienas kitą papildančių interesų; |
| --- | --- |

—

daugiašalis arba vienalaikis tikrinimas, kurį sudaro koordinuotas vieno ar daugiau susijusių apmokestinamųjų asmenų mokestinės padėties tikrinimas, kurį organizuoja viena ar daugiau valstybių, įskaitant bent dvi valstybes nares, turinčių bendrų arba vienas kitą papildančių interesų;

| — | bendras auditas, kurį sudaro bendras vieno ar daugiau susijusių apmokestinamųjų asmenų mokestinės padėties tikrinimas, kurį atlieka viena audito grupė, sudaryta iš vienos ar daugiau valstybių, įskaitant bent dvi valstybes nares, turinčių bendrų arba vienas kitą papildančių interesų; |
| --- | --- |

—

bendras auditas, kurį sudaro bendras vieno ar daugiau susijusių apmokestinamųjų asmenų mokestinės padėties tikrinimas, kurį atlieka viena audito grupė, sudaryta iš vienos ar daugiau valstybių, įskaitant bent dvi valstybes nares, turinčių bendrų arba vienas kitą papildančių interesų;

| — | bet koks kitas administracinis bendradarbiavimas, nustatytas Direktyva 2011/16/ES, Reglamentu (ES) Nr. 904/2010, Reglamentu (ES) Nr. 389/2012 ar Direktyva 2010/24/ES; |
| --- | --- |

—

bet koks kitas administracinis bendradarbiavimas, nustatytas Direktyva 2011/16/ES, Reglamentu (ES) Nr. 904/2010, Reglamentu (ES) Nr. 389/2012 ar Direktyva 2010/24/ES;

| d) | žmogiškųjų išteklių gebėjimų stiprinimo ir pajėgumų didinimo veiksmai:






  — | bendrieji mokymai arba e. mokymosi plėtojimas siekiant padėti ugdyti būtinus profesinius įgūdžius ir žinias, susijusius su mokesčiais; |
| --- | --- | --- |

d)

žmogiškųjų išteklių gebėjimų stiprinimo ir pajėgumų didinimo veiksmai:

—

bendrieji mokymai arba e. mokymosi plėtojimas siekiant padėti ugdyti būtinus profesinius įgūdžius ir žinias, susijusius su mokesčiais;

| — | techninė parama, kuria siekiama tobulinti administracines procedūras, stiprinti administracinius gebėjimus ir gerinti mokesčių administratorių veikimą bei operacijas, inicijuojant ir vykdant gerosios patirties mainus. |
| --- | --- |

—

techninė parama, kuria siekiama tobulinti administracines procedūras, stiprinti administracinius gebėjimus ir gerinti mokesčių administratorių veikimą bei operacijas, inicijuojant ir vykdant gerosios patirties mainus.

2 PRIEDAS

Rodikliai

Konkretus tikslas: remti mokesčių politiką, bendradarbiavimą mokesčių klausimais ir administracinių gebėjimų, be kita ko, žmogiškųjų išteklių kompetencijos, stiprinimą ir Europos elektroninių sistemų plėtojimą ir veikimą.

1.
     
  Administracinių ir žmogiškųjų gebėjimų stiprinimas ir IT pajėgumų didinimas

| 1. | Sąjungos teisės ir politikos taikymo bei įgyvendinimo rodiklis (šioje srityje pagal Programą vykdomų veiksmų ir po šių veiksmų pateiktų rekomendacijų skaičius); |
| --- | --- |

1.

Sąjungos teisės ir politikos taikymo bei įgyvendinimo rodiklis (šioje srityje pagal Programą vykdomų veiksmų ir po šių veiksmų pateiktų rekomendacijų skaičius);

| 2. | mokymosi rodiklis (panaudoti mokymosi moduliai; išmokytų pareigūnų skaičius; kokybinis dalyvių įvertinimas); |
| --- | --- |

2.

mokymosi rodiklis (panaudoti mokymosi moduliai; išmokytų pareigūnų skaičius; kokybinis dalyvių įvertinimas);

| 3. | Europos elektroninių sistemų prieinamumas (laiko procentais); |
| --- | --- |

3.

Europos elektroninių sistemų prieinamumas (laiko procentais);

| 4. | bendro ryšio tinklo prieinamumas (laiko procentais); |
| --- | --- |

4.

bendro ryšio tinklo prieinamumas (laiko procentais);

| 5. | supaprastintos IT procedūros, kuriomis naudojasi nacionalinės administracijos ir ekonominės veiklos vykdytojai (registruotų ekonominės veiklos vykdytojų skaičius, pateiktų prašymų skaičius ir konsultacijų skaičius pagal Programą finansuojamose skirtingose elektroninėse sistemose). |
| --- | --- |

5.

supaprastintos IT procedūros, kuriomis naudojasi nacionalinės administracijos ir ekonominės veiklos vykdytojai (registruotų ekonominės veiklos vykdytojų skaičius, pateiktų prašymų skaičius ir konsultacijų skaičius pagal Programą finansuojamose skirtingose elektroninėse sistemose).

2.
     
  Dalijimasis žiniomis ir tinklų kūrimas

| 6. | Bendradarbiavimo aktyvumo rodiklis (tinklų kūrimo mastas, tiesioginių susitikimų skaičius, internetinių bendradarbiavimo grupių skaičius); |
| --- | --- |

6.

Bendradarbiavimo aktyvumo rodiklis (tinklų kūrimo mastas, tiesioginių susitikimų skaičius, internetinių bendradarbiavimo grupių skaičius);

| 7. | geriausios patirties ir gairių rodiklis (šioje srityje pagal Programą vykdomų veiksmų skaičius; mokesčių administratorių, besilaikančių pagal Programą sukurtos darbo praktikos ir (arba) gairių, procentinė dalis). |
| --- | --- |

7.

geriausios patirties ir gairių rodiklis (šioje srityje pagal Programą vykdomų veiksmų skaičius; mokesčių administratorių, besilaikančių pagal Programą sukurtos darbo praktikos ir (arba) gairių, procentinė dalis).

2a.

     

  Papildomi rodikliai

| 1. | Pajamos, gautos kovojant su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu ir agresyviu mokesčių planavimu, atlikus bendrus auditus. |
| --- | --- |

1.

Pajamos, gautos kovojant su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu ir agresyviu mokesčių planavimu, atlikus bendrus auditus.

| 2. | Valstybių narių pateiktų, gautų ir atsakytų administracinio ir teisminio bendradarbiavimo prašymų skaičius. |
| --- | --- |

2.

Valstybių narių pateiktų, gautų ir atsakytų administracinio ir teisminio bendradarbiavimo prašymų skaičius.

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0421/2018).

1

(*1)  Pakeitimai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▌.

*1

(2)  OL C [...], [...], p. [...].

2

(3)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1286/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos mokesčių sistemų veikimo gerinimo veiksmų programa („Fiscalis 2020“) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1482/2007/EB (OL L 347, 2013 12 20, p. 25).

3

(4)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

4

(5)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

5

2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

(6)  
  2014 m. gruodžio 9 d. Tarybos direktyva 2014/107/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2011/16/ES nuostatos, susijusios su privalomais automatiniais apmokestinimo srities informacijos mainais (OL L 359, 2014 12 16, p. 1).

6

2014 m. gruodžio 9 d. Tarybos direktyva 2014/107/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2011/16/ES nuostatos, susijusios su privalomais automatiniais apmokestinimo srities informacijos mainais (OL L 359, 2014 12 16, p. 1).

(7)  
  2015 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyva (ES) 2015/2376, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2011/16/ES nuostatos, susijusios su privalomais automatiniais apmokestinimo srities informacijos mainais (OL L 332, 2015 12 18, p. 1).

7

2015 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyva (ES) 2015/2376, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2011/16/ES nuostatos, susijusios su privalomais automatiniais apmokestinimo srities informacijos mainais (OL L 332, 2015 12 18, p. 1).

(8)  
  2016 m. gegužės 25 d. Tarybos direktyva (ES) 2016/881, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2011/16/ES nuostatos dėl privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos mainų (OL L 146, 2016 6 3, p. 8).

8

2016 m. gegužės 25 d. Tarybos direktyva (ES) 2016/881, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2011/16/ES nuostatos dėl privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos mainų (OL L 146, 2016 6 3, p. 8).

(9)  
  2016 m. gruodžio 6 d. Tarybos direktyva (ES) 2016/2258, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2011/16/ES nuostatos, susijusios su mokesčių institucijų prieiga prie kovos su pinigų plovimu informacijos (OL L 342, 2016 12 16, p. 1).

9

2016 m. gruodžio 6 d. Tarybos direktyva (ES) 2016/2258, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2011/16/ES nuostatos, susijusios su mokesčių institucijų prieiga prie kovos su pinigų plovimu informacijos (OL L 342, 2016 12 16, p. 1).

(10)  
  2018 m. gegužės 25 d. Tarybos direktyva (ES) 2018/822, kuria dėl privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainų iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES (OL L 139, 2018 6 5, p. 1).

10

2018 m. gegužės 25 d. Tarybos direktyva (ES) 2018/822, kuria dėl privalomų automatinių apmokestinimo srities informacijos, susijusios su praneštinais tarpvalstybiniais susitarimais, mainų iš dalies keičiama Direktyva 2011/16/ES (OL L 139, 2018 6 5, p. 1).

(11)  COM(2010)0700.

11

(12)  2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros (OL L 123, 2016 5 12, p. 1).

12

(13)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

13

(14)  1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).

14

(15)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

15

(16)  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

16

(17)  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 198, 2017 7 28, p. 29).

17

(18)  2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (OL L 347, 2006 12 11, p. 1).

18

(19)  1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyva 92/83/EEB dėl akcizų už alkoholį ir alkoholinius gėrimus struktūrų derinimo (OL L 316, 1992 10 31, p. 21).

19

(20)  2011 m. birželio 21 d. Tarybos direktyva 2011/64/ES dėl akcizų, taikomų apdorotam tabakui, struktūros ir tarifų (OL L 176, 2011 7 5, p. 24).

20

(21)  2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyva 2003/96/EB, pakeičianti Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (OL L 283, 2003 10 31, p. 51).

21

(22)  2010 m. kovo 16 d. Tarybos direktyva 2010/24/ES dėl savitarpio pagalbos vykdant reikalavimus, susijusius su mokesčiais, muitais ir kitomis priemonėmis (OL L 84, 2010 3 31, p. 1).

22

(23)  2011 m. vasario 15 d. Tarybos direktyva 2011/16/ES dėl administracinio bendradarbiavimo apmokestinimo srityje ir panaikinanti Direktyvą 77/799/EEB (OL L 64, 2011 3 11, p. 1).

23

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/618 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/618

---

P8_TA(2019)0040

Teisių ir vertybių programos nustatymas ***I

2019 m. sausio 17 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Teisių ir vertybių programos (COM(2018)0383 – C8-0234/2018 – 2018/0207(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 411/51)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

Pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pasiūlymas | Pasiūlymas |
| EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS | EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS |
| dėl Teisių ir vertybių programos | dėl
  Piliečių, lygybės,
  teisių ir vertybių programos |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pasiūlymas

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

dėl Teisių ir vertybių programos

dėl
  Piliečių, lygybės,
  teisių ir vertybių programos

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje nustatyta, kad
  „Sąjunga
  yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Šios vertybės yra bendros valstybėms narėms, gyvenančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė. 3 straipsnyje taip pat nustatyta, kad „Sąjungos tikslas – skatinti taiką, savo vertybes ir savo tautų gerovę“ ir, be kita ko, „ji gerbia turtingą savo kultūros ir kalbų įvairovę bei užtikrina, kad Europos kultūros paveldas būtų saugomas ir turtinamas“. Šios vertybės dar kartą patvirtintos ir susietos su Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintomis teisėmis, laisvėmis ir principais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje nustatyta, kad
  „Sąjunga
  yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Šios vertybės yra bendros valstybėms narėms, gyvenančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė. 3 straipsnyje taip pat nustatyta, kad „Sąjungos tikslas – skatinti taiką, savo vertybes ir savo tautų gerovę“ ir, be kita ko, „ji gerbia turtingą savo kultūros ir kalbų įvairovę bei užtikrina, kad Europos kultūros paveldas būtų saugomas ir turtinamas“. Šios vertybės dar kartą patvirtintos ir susietos su Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintomis teisėmis, laisvėmis ir principais;

| (1) | Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje nustatyta, kad
  Sąjunga
  yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises
  . Kalbant apie šias teises ir vertybes, žmogaus orumas, kaip pripažįstama Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, yra svarbiausias visų pagrindinių žmogaus teisių pagrindas
  . Šios vertybės yra bendros valstybėms narėms, gyvenančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė. 3 straipsnyje taip pat nustatyta, kad „Sąjungos tikslas – skatinti taiką, savo vertybes ir savo tautų gerovę“ ir, be kita ko, „ji gerbia turtingą savo kultūros ir kalbų įvairovę bei užtikrina, kad Europos kultūros paveldas būtų saugomas ir turtinamas“. Šios vertybės dar kartą patvirtintos ir susietos su Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintomis teisėmis, laisvėmis ir principais; |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje nustatyta, kad
  Sąjunga
  yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises
  . Kalbant apie šias teises ir vertybes, žmogaus orumas, kaip pripažįstama Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, yra svarbiausias visų pagrindinių žmogaus teisių pagrindas
  . Šios vertybės yra bendros valstybėms narėms, gyvenančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė. 3 straipsnyje taip pat nustatyta, kad „Sąjungos tikslas – skatinti taiką, savo vertybes ir savo tautų gerovę“ ir, be kita ko, „ji gerbia turtingą savo kultūros ir kalbų įvairovę bei užtikrina, kad Europos kultūros paveldas būtų saugomas ir turtinamas“. Šios vertybės dar kartą patvirtintos ir susietos su Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintomis teisėmis, laisvėmis ir principais;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

1 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1a) | savo 2018 m. gegužės 30 d. rezoliucijoje dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos ir nuosavų išteklių Europos Parlamentas pabrėžė horizontaliųjų principų, kuriais turėtų būti grindžiama daugiametė finansinė programa (DFP) ir visa susijusi Sąjungos politika, svarbą, įskaitant JT darnaus vystymosi tikslų (DVT) integravimą į visas Sąjungos politikos kryptis ir iniciatyvas pagal kitą DFP; Parlamentas taip pat pabrėžė, kad diskriminacijos panaikinimas yra itin svarbus siekiant įvykdyti Sąjungos įsipareigojimus dėl įtraukios Europos, ir apgailestavo dėl to, kad Sąjungos politikoje trūksta lyčių aspekto integravimo ir įsipareigojimų lyčių lygybės klausimu, kaip matyti pasiūlymuose dėl DFP; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1a)

savo 2018 m. gegužės 30 d. rezoliucijoje dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos ir nuosavų išteklių Europos Parlamentas pabrėžė horizontaliųjų principų, kuriais turėtų būti grindžiama daugiametė finansinė programa (DFP) ir visa susijusi Sąjungos politika, svarbą, įskaitant JT darnaus vystymosi tikslų (DVT) integravimą į visas Sąjungos politikos kryptis ir iniciatyvas pagal kitą DFP; Parlamentas taip pat pabrėžė, kad diskriminacijos panaikinimas yra itin svarbus siekiant įvykdyti Sąjungos įsipareigojimus dėl įtraukios Europos, ir apgailestavo dėl to, kad Sąjungos politikoje trūksta lyčių aspekto integravimo ir įsipareigojimų lyčių lygybės klausimu, kaip matyti pasiūlymuose dėl DFP;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

1 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (1b) | savo 2018 m. kovo 14 d. rezoliucijoje „Būsima DFP: Parlamento pozicijos dėl DFP po 2020 m. rengimas“ Europos Parlamentas pareiškė, kad remia kultūros, švietimo, žiniasklaidos, jaunimo, sporto, demokratijos, pilietiškumo ir pilietinės visuomenės sričių programas, kurių Europos lygmens pridėtinė vertė aiškiai matoma ir kurios yra pelniusioms ilgalaikį naudos gavėjų populiarumą, ir pabrėžė, kad stipresnę ir platesnio užmojo Sąjungą galima sukurti tik tuo atveju, jei jai bus skirta daugiau finansinių išteklių; Parlamentas taip pat rekomendavo sukurti vidaus Europos demokratijos fondą, kurį valdytų Komisija, siekiant labiau remti pilietinę visuomenę ir nevyriausybines organizacijas (NVO), dirbančias demokratijos ir žmogaus teisių srityse. Nuolatinė parama turėtų būti teikiama esamoms politikos priemonėms, daugiau išteklių skiriama Sąjungos pavyzdinėms programoms, taip pat papildoma atsakomybė turėtų būti užtikrinta papildomomis finansinėmis priemonėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1b)

savo 2018 m. kovo 14 d. rezoliucijoje „Būsima DFP: Parlamento pozicijos dėl DFP po 2020 m. rengimas“ Europos Parlamentas pareiškė, kad remia kultūros, švietimo, žiniasklaidos, jaunimo, sporto, demokratijos, pilietiškumo ir pilietinės visuomenės sričių programas, kurių Europos lygmens pridėtinė vertė aiškiai matoma ir kurios yra pelniusioms ilgalaikį naudos gavėjų populiarumą, ir pabrėžė, kad stipresnę ir platesnio užmojo Sąjungą galima sukurti tik tuo atveju, jei jai bus skirta daugiau finansinių išteklių; Parlamentas taip pat rekomendavo sukurti vidaus Europos demokratijos fondą, kurį valdytų Komisija, siekiant labiau remti pilietinę visuomenę ir nevyriausybines organizacijas (NVO), dirbančias demokratijos ir žmogaus teisių srityse. Nuolatinė parama turėtų būti teikiama esamoms politikos priemonėms, daugiau išteklių skiriama Sąjungos pavyzdinėms programoms, taip pat papildoma atsakomybė turėtų būti užtikrinta papildomomis finansinėmis priemonėmis;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | šios teisės
  ir
  vertybės turi būti
  toliau
  skatinamos
  ir
  įgyvendinamos
  , jomis turi dalytis piliečiai ir tautos visoje Sąjungoje ir jos turi būti ES projekto pagrindas. Todėl Sąjungos biudžete sukuriamas naujas Teisingumo, teisių ir vertybių fondas, kurį sudaro Teisių ir vertybių ir Teisingumo programos. Dabar, kai Europos visuomenėms kyla ekstremizmo, radikalizmo ir susiskaldymo pavojai, kaip niekada svarbu skatinti, tvirtinti ir ginti teisingumą, teises ir ES vertybes: žmogaus teises, pagarbą žmogaus orumui, laisvę, demokratiją, lygybę ir teisinę valstybę. Tai turės didelį tiesioginį poveikį politiniam, socialiniam, kultūriniam ir ekonominiam ES gyvenimui. Naujojo fondo dalimi tapsiančios Teisingumo programos lėšomis bus toliau remiama Sąjungos teisingumo erdvės plėtra ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas. Teisių ir vertybių programoje bus sujungtos 2014–2020 m. Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1381/2013 (8), ir programa „Europa piliečiams“, nustatyta Tarybos reglamentu (ES) Nr. 390/2014 (9) (toliau – ankstesnės programos); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

šios teisės
  ir
  vertybės turi būti
  toliau
  skatinamos
  ir
  įgyvendinamos
  , jomis turi dalytis piliečiai ir tautos visoje Sąjungoje ir jos turi būti ES projekto pagrindas. Todėl Sąjungos biudžete sukuriamas naujas Teisingumo, teisių ir vertybių fondas, kurį sudaro Teisių ir vertybių ir Teisingumo programos. Dabar, kai Europos visuomenėms kyla ekstremizmo, radikalizmo ir susiskaldymo pavojai, kaip niekada svarbu skatinti, tvirtinti ir ginti teisingumą, teises ir ES vertybes: žmogaus teises, pagarbą žmogaus orumui, laisvę, demokratiją, lygybę ir teisinę valstybę. Tai turės didelį tiesioginį poveikį politiniam, socialiniam, kultūriniam ir ekonominiam ES gyvenimui. Naujojo fondo dalimi tapsiančios Teisingumo programos lėšomis bus toliau remiama Sąjungos teisingumo erdvės plėtra ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas. Teisių ir vertybių programoje bus sujungtos 2014–2020 m. Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1381/2013 (8), ir programa „Europa piliečiams“, nustatyta Tarybos reglamentu (ES) Nr. 390/2014 (9) (toliau – ankstesnės programos);

| (2) | šias teises
  ir
  vertybes Sąjunga ir visos valstybės narės turi
  toliau
  aktyviai
  ir
  nuosekliai puoselėti, saugoti, propaguoti ir įgyvendinti visose savo vykdomos politikos srityse
  , jomis turi dalytis piliečiai ir tautos visoje Sąjungoje ir jos turi būti ES projekto pagrindas
  , nes tų teisių ir vertybių padėties pablogėjimas kurioje nors valstybėje narėje gali turėti žalingą poveikį visai Sąjungai
  . Todėl Sąjungos biudžete sukuriamas naujas Teisingumo, teisių ir vertybių fondas, kurį sudaro Teisių ir vertybių ir Teisingumo programos. Dabar, kai Europos visuomenėms kyla ekstremizmo, radikalizmo ir susiskaldymo pavojai
  ir vis mažėja erdvės nepriklausomai pilietinei visuomenei
  , kaip niekada svarbu skatinti, tvirtinti ir ginti teisingumą, teises ir ES vertybes: žmogaus teises, pagarbą žmogaus orumui, laisvę, demokratiją, lygybę
  , nediskriminavimą
  ir teisinę valstybę. Tai turės didelį tiesioginį poveikį politiniam, socialiniam, kultūriniam ir ekonominiam ES gyvenimui. Naujojo fondo dalimi tapsiančios Teisingumo programos lėšomis bus toliau remiama Sąjungos teisingumo erdvės plėtra ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas.
  Piliečių, lygybės,
  teisių ir vertybių programoje
  (toliau – Programa)
  bus sujungtos 2014–2020 m. Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1381/2013 (8), ir programa „Europa piliečiams“, nustatyta Tarybos reglamentu (ES) Nr. 390/2014 (9) (toliau – ankstesnės programos)
  , ir ji bus pakoreguota, kad atitiktų naujus Europos vertybėms kylančius iššūkius
  ; |
| --- | --- |

(2)

šias teises
  ir
  vertybes Sąjunga ir visos valstybės narės turi
  toliau
  aktyviai
  ir
  nuosekliai puoselėti, saugoti, propaguoti ir įgyvendinti visose savo vykdomos politikos srityse
  , jomis turi dalytis piliečiai ir tautos visoje Sąjungoje ir jos turi būti ES projekto pagrindas
  , nes tų teisių ir vertybių padėties pablogėjimas kurioje nors valstybėje narėje gali turėti žalingą poveikį visai Sąjungai
  . Todėl Sąjungos biudžete sukuriamas naujas Teisingumo, teisių ir vertybių fondas, kurį sudaro Teisių ir vertybių ir Teisingumo programos. Dabar, kai Europos visuomenėms kyla ekstremizmo, radikalizmo ir susiskaldymo pavojai
  ir vis mažėja erdvės nepriklausomai pilietinei visuomenei
  , kaip niekada svarbu skatinti, tvirtinti ir ginti teisingumą, teises ir ES vertybes: žmogaus teises, pagarbą žmogaus orumui, laisvę, demokratiją, lygybę
  , nediskriminavimą
  ir teisinę valstybę. Tai turės didelį tiesioginį poveikį politiniam, socialiniam, kultūriniam ir ekonominiam ES gyvenimui. Naujojo fondo dalimi tapsiančios Teisingumo programos lėšomis bus toliau remiama Sąjungos teisingumo erdvės plėtra ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas.
  Piliečių, lygybės,
  teisių ir vertybių programoje
  (toliau – Programa)
  bus sujungtos 2014–2020 m. Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1381/2013 (8), ir programa „Europa piliečiams“, nustatyta Tarybos reglamentu (ES) Nr. 390/2014 (9) (toliau – ankstesnės programos)
  , ir ji bus pakoreguota, kad atitiktų naujus Europos vertybėms kylančius iššūkius
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | Teisingumo, teisių ir vertybių fondas ir jo dvi pagrindinės finansavimo programos
  pagrindinį
  dėmesį skirs žmonėms ir subjektams, kurie padeda užtikrinti mūsų bendrų vertybių, teisių ir turtingos įvairovės gyvybingumą. Pagrindinis tikslas – puoselėti ir palaikyti teisėmis grindžiamą, lygią, įtraukią ir demokratinę visuomenę
  . Tai
  ,
  be kita ko
  ,
  apima dinamišką pilietinę visuomenę
  ,
  skatinančią
  žmonių
  demokratinį
  ,
  pilietinį
  ir
  socialinį dalyvavimą bei puoselėjančią turtingą
  Europos visuomenės
  įvairovę
  ,
  grindžiamą
  mūsų
  bendra
  istorija ir
  atmintimi
  . Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnyje
  toliau nurodyta
  , kad institucijos atitinkamomis priemonėmis
  suteikia
  piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms galimybę skelbti nuomones apie visas Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

Teisingumo, teisių ir vertybių fondas ir jo dvi pagrindinės finansavimo programos
  pagrindinį
  dėmesį skirs žmonėms ir subjektams, kurie padeda užtikrinti mūsų bendrų vertybių, teisių ir turtingos įvairovės gyvybingumą. Pagrindinis tikslas – puoselėti ir palaikyti teisėmis grindžiamą, lygią, įtraukią ir demokratinę visuomenę
  . Tai
  ,
  be kita ko
  ,
  apima dinamišką pilietinę visuomenę
  ,
  skatinančią
  žmonių
  demokratinį
  ,
  pilietinį
  ir
  socialinį dalyvavimą bei puoselėjančią turtingą
  Europos visuomenės
  įvairovę
  ,
  grindžiamą
  mūsų
  bendra
  istorija ir
  atmintimi
  . Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnyje
  toliau nurodyta
  , kad institucijos atitinkamomis priemonėmis
  suteikia
  piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms galimybę skelbti nuomones apie visas Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis;

| (3) | Teisingumo, teisių ir vertybių fondas ir jo dvi pagrindinės finansavimo programos dėmesį skirs žmonėms ir subjektams, kurie padeda užtikrinti mūsų bendrų vertybių
  , lygybės
  , teisių ir turtingos įvairovės gyvybingumą. Pagrindinis tikslas – puoselėti ir palaikyti teisėmis grindžiamą, lygią
  , atvirą
  , įtraukią ir demokratinę visuomenę
  finansuojant veiklą
  ,
  kuria skatinama dinamiška, gerai išsivysčiusi, atspari ir turinti galių pilietinė visuomenė
  ,
  įskaitant mūsų bendrų vertybių propagavimo ir apsaugos skatinimą
  ,
  ir kuria skatinamas
  žmonių
  demokratinis
  ,
  pilietinis
  ir
  socialinis dalyvavimas ir puoselėjama taika bei turtinga
  Europos visuomenės
  įvairovė
  ,
  grindžiama
  mūsų
  bendromis vertybėmis,
  istorija
  , atmintimi
  ir
  paveldu
  . Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnyje
  reikalaujama
  , kad institucijos
  palaikytų atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su pilietine visuomene ir
  atitinkamomis priemonėmis
  suteiktų
  piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms galimybę skelbti nuomones apie visas Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis; |
| --- | --- |

(3)

Teisingumo, teisių ir vertybių fondas ir jo dvi pagrindinės finansavimo programos dėmesį skirs žmonėms ir subjektams, kurie padeda užtikrinti mūsų bendrų vertybių
  , lygybės
  , teisių ir turtingos įvairovės gyvybingumą. Pagrindinis tikslas – puoselėti ir palaikyti teisėmis grindžiamą, lygią
  , atvirą
  , įtraukią ir demokratinę visuomenę
  finansuojant veiklą
  ,
  kuria skatinama dinamiška, gerai išsivysčiusi, atspari ir turinti galių pilietinė visuomenė
  ,
  įskaitant mūsų bendrų vertybių propagavimo ir apsaugos skatinimą
  ,
  ir kuria skatinamas
  žmonių
  demokratinis
  ,
  pilietinis
  ir
  socialinis dalyvavimas ir puoselėjama taika bei turtinga
  Europos visuomenės
  įvairovė
  ,
  grindžiama
  mūsų
  bendromis vertybėmis,
  istorija
  , atmintimi
  ir
  paveldu
  . Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnyje
  reikalaujama
  , kad institucijos
  palaikytų atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su pilietine visuomene ir
  atitinkamomis priemonėmis
  suteiktų
  piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms galimybę skelbti nuomones apie visas Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | Komisija turėtų užtikrinti nuolatinį atvirą ir skaidrų dialogą su Programos paramos gavėjais ir kitomis atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis įsteigdama pilietinio dialogo grupę. Pilietinio dialogo grupė turėtų prisidėti prie keitimosi patirtimi ir gerąja praktika ir prie diskusijų apie politikos pokyčius Programos taikymo srityse ir siekiant Programos tikslų, taip pat susijusiose srityse. Pilietinio dialogo grupę turėtų sudaryti organizacijos, kurios buvo atrinktos gauti dotaciją veiklai arba veiksmams pagal Programą, ir kitos organizacijos arba suinteresuotosios šalys, pareiškusios norą dalyvauti Programoje ar dirbti šioje politikos srityje, tačiau kurios nebūtinai yra remiamos pagal Programą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

Komisija turėtų užtikrinti nuolatinį atvirą ir skaidrų dialogą su Programos paramos gavėjais ir kitomis atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis įsteigdama pilietinio dialogo grupę. Pilietinio dialogo grupė turėtų prisidėti prie keitimosi patirtimi ir gerąja praktika ir prie diskusijų apie politikos pokyčius Programos taikymo srityse ir siekiant Programos tikslų, taip pat susijusiose srityse. Pilietinio dialogo grupę turėtų sudaryti organizacijos, kurios buvo atrinktos gauti dotaciją veiklai arba veiksmams pagal Programą, ir kitos organizacijos arba suinteresuotosios šalys, pareiškusios norą dalyvauti Programoje ar dirbti šioje politikos srityje, tačiau kurios nebūtinai yra remiamos pagal Programą;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | Teisių ir vertybių programa (toliau – Programa)
  turėtų padėti plėtoti sąveiką, kad būtų sprendžiamos bendros vertybių skatinimo ir apsaugos problemos ir pasiekiama kritinių matmenų, užtikrinančių konkrečius šios srities rezultatus. To turėtų būti pasiekta remiantis teigiama ankstesnių programų patirtimi. Taip būtų sudarytos sąlygos visapusiškai išnaudoti sąveikos potencialą, veiksmingiau remti susijusias politikos sritis ir didinti jų galimybes įtraukti žmones. Kad Programa būtų veiksminga, joje turėtų būti atsižvelgiama į skirtingų politikos sričių konkretų pobūdį, jų skirtingas tikslines grupes ir konkrečius poreikius, laikantis konkrečiai pritaikyto požiūrio; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

Teisių ir vertybių programa (toliau – Programa)
  turėtų padėti plėtoti sąveiką, kad būtų sprendžiamos bendros vertybių skatinimo ir apsaugos problemos ir pasiekiama kritinių matmenų, užtikrinančių konkrečius šios srities rezultatus. To turėtų būti pasiekta remiantis teigiama ankstesnių programų patirtimi. Taip būtų sudarytos sąlygos visapusiškai išnaudoti sąveikos potencialą, veiksmingiau remti susijusias politikos sritis ir didinti jų galimybes įtraukti žmones. Kad Programa būtų veiksminga, joje turėtų būti atsižvelgiama į skirtingų politikos sričių konkretų pobūdį, jų skirtingas tikslines grupes ir konkrečius poreikius, laikantis konkrečiai pritaikyto požiūrio;

| (4) | Programa
  turėtų padėti plėtoti sąveiką, kad būtų sprendžiamos bendros
  Sutartyse įtvirtintų
  vertybių skatinimo ir apsaugos problemos ir pasiekiama kritinių matmenų, užtikrinančių konkrečius šios srities rezultatus. To turėtų būti pasiekta remiantis teigiama ankstesnių programų patirtimi
  ir toliau ją plėtojant
  . Taip būtų sudarytos sąlygos visapusiškai išnaudoti sąveikos potencialą, veiksmingiau remti susijusias politikos sritis ir didinti jų galimybes įtraukti žmones. Kad Programa būtų veiksminga, joje turėtų būti atsižvelgiama į skirtingų politikos sričių konkretų pobūdį, jų skirtingas tikslines grupes ir konkrečius poreikius
  bei dalyvavimo galimybes
  , laikantis konkrečiai pritaikyto
  ir tikslinio
  požiūrio
  , kuriuo taip pat būtų skatinama visų rūšių lygybė ir lyčių lygybė
  ; |
| --- | --- |

(4)

Programa
  turėtų padėti plėtoti sąveiką, kad būtų sprendžiamos bendros
  Sutartyse įtvirtintų
  vertybių skatinimo ir apsaugos problemos ir pasiekiama kritinių matmenų, užtikrinančių konkrečius šios srities rezultatus. To turėtų būti pasiekta remiantis teigiama ankstesnių programų patirtimi
  ir toliau ją plėtojant
  . Taip būtų sudarytos sąlygos visapusiškai išnaudoti sąveikos potencialą, veiksmingiau remti susijusias politikos sritis ir didinti jų galimybes įtraukti žmones. Kad Programa būtų veiksminga, joje turėtų būti atsižvelgiama į skirtingų politikos sričių konkretų pobūdį, jų skirtingas tikslines grupes ir konkrečius poreikius
  bei dalyvavimo galimybes
  , laikantis konkrečiai pritaikyto
  ir tikslinio
  požiūrio
  , kuriuo taip pat būtų skatinama visų rūšių lygybė ir lyčių lygybė
  ;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | visapusiškas teisinės valstybės principo ir demokratijos paisymas ir skatinimas yra labai svarbūs siekiant didinti piliečių pasitikėjimą Sąjunga. Teisinės valstybės principo paisymas yra būtina pagrindinių teisių apsaugos ir visų Sutartyse įtvirtintų teisių ir pareigų vykdymo sąlyga. Tai, kaip teisinės valstybės principas įgyvendinamas valstybėje narėje, atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą ir pasitikėjimą jų teisinėmis sistemomis. Todėl įgyvendinant Programą pagrindinės teisės, demokratija ir teisinė valstybė turėtų būti populiarinamos ir saugomos vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

visapusiškas teisinės valstybės principo ir demokratijos paisymas ir skatinimas yra labai svarbūs siekiant didinti piliečių pasitikėjimą Sąjunga. Teisinės valstybės principo paisymas yra būtina pagrindinių teisių apsaugos ir visų Sutartyse įtvirtintų teisių ir pareigų vykdymo sąlyga. Tai, kaip teisinės valstybės principas įgyvendinamas valstybėje narėje, atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą ir pasitikėjimą jų teisinėmis sistemomis. Todėl įgyvendinant Programą pagrindinės teisės, demokratija ir teisinė valstybė turėtų būti populiarinamos ir saugomos vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

4 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4b) | teisinė valstybė – ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtinta Sąjungos vertybė, apimanti šiuos principus: teisėtumo, kuris reiškia skaidrų, atskaitingą, demokratinį ir pliuralistinį teisės aktų priėmimo procesą; teisinio tikrumo; vykdomosios valdžios savavališkumo draudimo; veiksmingai nepriklausomų teismų užtikrinamos teisminės apsaugos, įskaitant pagrindinių teisių apsaugą; valdžių atskyrimo ir lygybės prieš įstatymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4b)

teisinė valstybė – ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtinta Sąjungos vertybė, apimanti šiuos principus: teisėtumo, kuris reiškia skaidrų, atskaitingą, demokratinį ir pliuralistinį teisės aktų priėmimo procesą; teisinio tikrumo; vykdomosios valdžios savavališkumo draudimo; veiksmingai nepriklausomų teismų užtikrinamos teisminės apsaugos, įskaitant pagrindinių teisių apsaugą; valdžių atskyrimo ir lygybės prieš įstatymą;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | siekiant priartinti Europos Sąjungą prie jos piliečių
  reikia
  įvairių veiksmų ir suderintų pastangų. Suburiant piliečius miestų partnerystės projektais ar miestų tinklais ir remiant pilietinės visuomenės organizacijas Programos aprėpties teritorijose lengviau skatinti piliečių aktyvų dalyvavimą visuomenėje ir pagaliau jų dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime. Tuo pačiu metu parama veiklai, kuria skatinamas tarpusavio supratimas, įvairovė,
  dialogas
  ir pagarba kitiems skatina priklausymo
  Europai
  ir Europos
  tapatybės
  jausmą, paremtą bendru Europos vertybių, kultūros, istorijos ir paveldo supratimu. Ypač svarbu skatinti stipresnį atokiausiuose ES regionuose gyvenančių piliečių priklausymo Sąjungai jausmą ir Sąjungos vertybes dėl to, kad jie gyvena nuošaliai ir toli nuo žemyninės Europos dalies; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

siekiant priartinti Europos Sąjungą prie jos piliečių
  reikia
  įvairių veiksmų ir suderintų pastangų. Suburiant piliečius miestų partnerystės projektais ar miestų tinklais ir remiant pilietinės visuomenės organizacijas Programos aprėpties teritorijose lengviau skatinti piliečių aktyvų dalyvavimą visuomenėje ir pagaliau jų dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime. Tuo pačiu metu parama veiklai, kuria skatinamas tarpusavio supratimas, įvairovė,
  dialogas
  ir pagarba kitiems skatina priklausymo
  Europai
  ir Europos
  tapatybės
  jausmą, paremtą bendru Europos vertybių, kultūros, istorijos ir paveldo supratimu. Ypač svarbu skatinti stipresnį atokiausiuose ES regionuose gyvenančių piliečių priklausymo Sąjungai jausmą ir Sąjungos vertybes dėl to, kad jie gyvena nuošaliai ir toli nuo žemyninės Europos dalies;

| (5) | siekiant priartinti Europos Sąjungą prie jos piliečių
  , skatinti demokratinį dalyvavimą ir suteikti piliečiams galių naudotis su ES pilietybe susijusiomis teisėmis, būtina imtis
  įvairių veiksmų ir suderintų pastangų
  , kuriais siekiama subalansuoto geografinio pasiskirstymo
  . Suburiant piliečius miestų partnerystės projektais ar miestų tinklais ir
  vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis
  remiant pilietinės visuomenės organizacijas Programos aprėpties teritorijose lengviau skatinti piliečių aktyvų dalyvavimą visuomenėje ir pagaliau jų dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime
  bei dalyvavimą formuojant Sąjungos politinę darbotvarkę
  . Tuo pačiu metu parama veiklai, kuria skatinamas tarpusavio supratimas,
  tarpkultūrinis dialogas, kultūros ir kalbų
  įvairovė,
  susitaikymas, socialinė įtrauktis
  ir pagarba kitiems skatina priklausymo
  Sąjungai
  ir Europos
  tapatybe grindžiamos bendros pilietybės
  jausmą, paremtą bendru Europos vertybių, kultūros, istorijos ir paveldo supratimu. Ypač svarbu skatinti stipresnį atokiausiuose ES regionuose gyvenančių piliečių priklausymo Sąjungai jausmą ir Sąjungos vertybes dėl to, kad jie gyvena nuošaliai ir toli nuo žemyninės Europos dalies; |
| --- | --- |

(5)

siekiant priartinti Europos Sąjungą prie jos piliečių
  , skatinti demokratinį dalyvavimą ir suteikti piliečiams galių naudotis su ES pilietybe susijusiomis teisėmis, būtina imtis
  įvairių veiksmų ir suderintų pastangų
  , kuriais siekiama subalansuoto geografinio pasiskirstymo
  . Suburiant piliečius miestų partnerystės projektais ar miestų tinklais ir
  vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis
  remiant pilietinės visuomenės organizacijas Programos aprėpties teritorijose lengviau skatinti piliečių aktyvų dalyvavimą visuomenėje ir pagaliau jų dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime
  bei dalyvavimą formuojant Sąjungos politinę darbotvarkę
  . Tuo pačiu metu parama veiklai, kuria skatinamas tarpusavio supratimas,
  tarpkultūrinis dialogas, kultūros ir kalbų
  įvairovė,
  susitaikymas, socialinė įtrauktis
  ir pagarba kitiems skatina priklausymo
  Sąjungai
  ir Europos
  tapatybe grindžiamos bendros pilietybės
  jausmą, paremtą bendru Europos vertybių, kultūros, istorijos ir paveldo supratimu. Ypač svarbu skatinti stipresnį atokiausiuose ES regionuose gyvenančių piliečių priklausymo Sąjungai jausmą ir Sąjungos vertybes dėl to, kad jie gyvena nuošaliai ir toli nuo žemyninės Europos dalies;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | dėl stiprėjančio pliuraliteto ir pasaulinio migrantų judėjimo didėja kultūrų ir religijų dialogo svarba mūsų visuomenėse. Įgyvendinant Programą, kultūrų ir religijų dialogas turėtų būti visapusiškai remiamas kaip socialinės darnos Europoje dalis ir vienas iš pagrindinių veiksnių, didinančių socialinę įtrauktį ir sanglaudą. Religijų dialogas galėtų padėti pabrėžti teigiamą religijos indėlį į socialinę sanglaudą, tačiau religinis neraštingumas gali paruošti dirvą manipuliavimui gyventojų religiniais jausmais. Todėl pagal Programą turėtų būti remiami projektai ir iniciatyvos, kuriais ugdomas religinis raštingumas, skatinamas religijų dialogas ir tarpusavio supratimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

dėl stiprėjančio pliuraliteto ir pasaulinio migrantų judėjimo didėja kultūrų ir religijų dialogo svarba mūsų visuomenėse. Įgyvendinant Programą, kultūrų ir religijų dialogas turėtų būti visapusiškai remiamas kaip socialinės darnos Europoje dalis ir vienas iš pagrindinių veiksnių, didinančių socialinę įtrauktį ir sanglaudą. Religijų dialogas galėtų padėti pabrėžti teigiamą religijos indėlį į socialinę sanglaudą, tačiau religinis neraštingumas gali paruošti dirvą manipuliavimui gyventojų religiniais jausmais. Todėl pagal Programą turėtų būti remiami projektai ir iniciatyvos, kuriais ugdomas religinis raštingumas, skatinamas religijų dialogas ir tarpusavio supratimas;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | atminimo veikla ir kritiškas Europos istorinės atminties apmąstymas būtini tam, kad piliečiai geriau suvoktų bendrą istoriją kaip bendros ateities
  , moralinio tikslo ir bendrų vertybių
  pagrindą. Taip pat reikėtų atsižvelgti į istorinių, kultūrinių bei tarpkultūrinių aspektų svarbą ir atminimo sąsajas su europinės tapatybės formavimu ir bendro priklausymo jausmo ugdymu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

atminimo veikla ir kritiškas Europos istorinės atminties apmąstymas būtini tam, kad piliečiai geriau suvoktų bendrą istoriją kaip bendros ateities
  , moralinio tikslo ir bendrų vertybių
  pagrindą. Taip pat reikėtų atsižvelgti į istorinių, kultūrinių bei tarpkultūrinių aspektų svarbą ir atminimo sąsajas su europinės tapatybės formavimu ir bendro priklausymo jausmo ugdymu;

| (6) | atminimo veikla ir kritiškas
  bei kūrybiškas
  Europos istorinės atminties apmąstymas būtini tam, kad piliečiai
  , ypač jaunimas,
  geriau suvoktų bendrą
  savo
  istoriją kaip bendros ateities pagrindą. Taip pat reikėtų atsižvelgti į istorinių,
  socialinių,
  kultūrinių bei tarpkultūrinių aspektų
  , tolerancijos ir dialogo
  svarbą
  , siekiant skatinti bendrą pagrindą, grindžiamą bendromis vertybėmis, solidarumu, įvairove
  ir
  taika, ir į
  atminimo sąsajas su europinės tapatybės formavimu ir bendro priklausymo jausmo ugdymu; |
| --- | --- |

(6)

atminimo veikla ir kritiškas
  bei kūrybiškas
  Europos istorinės atminties apmąstymas būtini tam, kad piliečiai
  , ypač jaunimas,
  geriau suvoktų bendrą
  savo
  istoriją kaip bendros ateities pagrindą. Taip pat reikėtų atsižvelgti į istorinių,
  socialinių,
  kultūrinių bei tarpkultūrinių aspektų
  , tolerancijos ir dialogo
  svarbą
  , siekiant skatinti bendrą pagrindą, grindžiamą bendromis vertybėmis, solidarumu, įvairove
  ir
  taika, ir į
  atminimo sąsajas su europinės tapatybės formavimu ir bendro priklausymo jausmo ugdymu;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | piliečiai taip pat turėtų geriau žinoti
  pilietybės Sąjungoje jiems užtikrinamas teises ir laisvai jaustis gyvendami, keliaudami, mokydamiesi, dirbdami ir užsiimdami savanoriška veikla kitoje valstybėje narėje, ir turėtų turėti galimybę pasitikėti, kad jie gali vienodai naudotis teisėmis ir tos teisės bus visapusiškai užtikrintos bei apsaugotos nepatiriant jokios diskriminacijos, kad ir kurioje Sąjungos vietoje jie atsidurtų. Pilietinė visuomenė turi būti
  remiama
  siekiant skatinti ir saugoti ES bendras vertybes bei didinti informuotumą apie jas pagal SESV 2 straipsnį ir prisidedant prie veiksmingo naudojimosi Sąjungos teise užtikrinamomis teisėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

piliečiai taip pat turėtų geriau žinoti
  pilietybės Sąjungoje jiems užtikrinamas teises ir laisvai jaustis gyvendami, keliaudami, mokydamiesi, dirbdami ir užsiimdami savanoriška veikla kitoje valstybėje narėje, ir turėtų turėti galimybę pasitikėti, kad jie gali vienodai naudotis teisėmis ir tos teisės bus visapusiškai užtikrintos bei apsaugotos nepatiriant jokios diskriminacijos, kad ir kurioje Sąjungos vietoje jie atsidurtų. Pilietinė visuomenė turi būti
  remiama
  siekiant skatinti ir saugoti ES bendras vertybes bei didinti informuotumą apie jas pagal SESV 2 straipsnį ir prisidedant prie veiksmingo naudojimosi Sąjungos teise užtikrinamomis teisėmis;

| (7) | Sąjungos piliečiai nepakankamai žino apie
  pilietybės Sąjungoje jiems užtikrinamas teises
  , pavyzdžiui, teisę balsuoti Europos Parlamento ir vietos rinkimuose arba teisę gauti konsulinę apsaugą kitų valstybių narių ambasadose. Piliečiai turėtų būti geriau supažindinti su šiomis teisėmis
  ir laisvai jaustis gyvendami, keliaudami, mokydamiesi, dirbdami ir užsiimdami savanoriška veikla kitoje valstybėje narėje, ir turėtų turėti galimybę pasitikėti, kad jie gali vienodai naudotis teisėmis ir tos teisės bus visapusiškai užtikrintos bei apsaugotos nepatiriant jokios diskriminacijos, kad ir kurioje Sąjungos vietoje jie atsidurtų. Pilietinė visuomenė turi būti
  stiprinama visais lygmenimis
  siekiant skatinti ir saugoti ES bendras vertybes bei didinti informuotumą apie jas pagal SESV 2 straipsnį ir prisidedant prie veiksmingo naudojimosi Sąjungos teise užtikrinamomis teisėmis; |
| --- | --- |

(7)

Sąjungos piliečiai nepakankamai žino apie
  pilietybės Sąjungoje jiems užtikrinamas teises
  , pavyzdžiui, teisę balsuoti Europos Parlamento ir vietos rinkimuose arba teisę gauti konsulinę apsaugą kitų valstybių narių ambasadose. Piliečiai turėtų būti geriau supažindinti su šiomis teisėmis
  ir laisvai jaustis gyvendami, keliaudami, mokydamiesi, dirbdami ir užsiimdami savanoriška veikla kitoje valstybėje narėje, ir turėtų turėti galimybę pasitikėti, kad jie gali vienodai naudotis teisėmis ir tos teisės bus visapusiškai užtikrintos bei apsaugotos nepatiriant jokios diskriminacijos, kad ir kurioje Sąjungos vietoje jie atsidurtų. Pilietinė visuomenė turi būti
  stiprinama visais lygmenimis
  siekiant skatinti ir saugoti ES bendras vertybes bei didinti informuotumą apie jas pagal SESV 2 straipsnį ir prisidedant prie veiksmingo naudojimosi Sąjungos teise užtikrinamomis teisėmis;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | 2009 m. balandžio 2 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl Europos sąžinės ir totalitarizmo ir 2011 m. birželio 9–10 d. Tarybos išvadose dėl totalitarinių režimų nusikaltimų Europoje atminimo akcentuojama, kad svarbu išlaikyti praeities įvykių atminimą kaip priemonę kurti bendrą ateitį, ir pabrėžiama Sąjungos vaidmens svarba sudarant palankesnes sąlygas šių nusikaltimų kolektyviniam atminimui, dalijantis juo ir puoselėjant šį atminimą, taip pat siekiant sustiprinti bendrą pliuralizmu ir demokratija pagrįstą Europos tapatybę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

2009 m. balandžio 2 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl Europos sąžinės ir totalitarizmo ir 2011 m. birželio 9–10 d. Tarybos išvadose dėl totalitarinių režimų nusikaltimų Europoje atminimo akcentuojama, kad svarbu išlaikyti praeities įvykių atminimą kaip priemonę kurti bendrą ateitį, ir pabrėžiama Sąjungos vaidmens svarba sudarant palankesnes sąlygas šių nusikaltimų kolektyviniam atminimui, dalijantis juo ir puoselėjant šį atminimą, taip pat siekiant sustiprinti bendrą pliuralizmu ir demokratija pagrįstą Europos tapatybę;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | vyrų ir moterų
  lygybė yra pagrindinė vertybė ir vienas iš Europos Sąjungos siekių. Moterų diskriminacija ir nevienodas požiūris į moteris pažeidžia pagrindines jų teises ir užkerta kelia jų visapusiškam politiniam, socialiniam ir ekonominiam dalyvavimui visuomenėje. Be to, esamos struktūrinės ir kultūrinės kliūtys trukdo pasiekti tikrą lyčių lygybę. Todėl viena iš esminių Sąjungos veiklos rūšių, kuria skatinamas ekonomikos augimas, yra lyčių lygybės skatinimas visoje Sąjungos veikloje, ir tai turi būti remiama pagal Programą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

vyrų ir moterų
  lygybė yra pagrindinė vertybė ir vienas iš Europos Sąjungos siekių. Moterų diskriminacija ir nevienodas požiūris į moteris pažeidžia pagrindines jų teises ir užkerta kelia jų visapusiškam politiniam, socialiniam ir ekonominiam dalyvavimui visuomenėje. Be to, esamos struktūrinės ir kultūrinės kliūtys trukdo pasiekti tikrą lyčių lygybę. Todėl viena iš esminių Sąjungos veiklos rūšių, kuria skatinamas ekonomikos augimas, yra lyčių lygybės skatinimas visoje Sąjungos veikloje, ir tai turi būti remiama pagal Programą;

| (8) | lyčių
  lygybė yra pagrindinė vertybė ir vienas iš Europos Sąjungos siekių.
  Šio reglamento 8 straipsnyje yra Sąjungai nustatyta užduotis visose veiklos srityse siekti pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir veiksmingai skatinti jų lygybę. Vis dėlto, kaip matyti iš Europos lyčių lygybės instituto paskelbto 2017 m. lyčių lygybės indekso, bendra pažanga lyčių lygybės srityje yra labai lėta. Dažnai nebyli ir paslėpta tarpsektorinė
  moterų diskriminacija ir nevienodas požiūris į moteris
  ir mergaites, taip pat įvairių formų smurtas prieš moteris
  pažeidžia pagrindines jų teises ir užkerta kelia jų visapusiškam politiniam, socialiniam ir ekonominiam dalyvavimui visuomenėje. Be to, esamos
  politinės,
  struktūrinės ir kultūrinės kliūtys trukdo pasiekti tikrą lyčių lygybę. Todėl viena iš esminių Sąjungos veiklos rūšių, kuria skatinamas ekonomikos augimas, yra lyčių lygybės skatinimas visoje Sąjungos veikloje
  , remiant lyčių aspekto integravimą ir nediskriminavimo tikslus ir aktyviai kovojant su stereotipais bei sprendžiant nebylios diskriminacijos klausimą
  , ir tai turi būti remiama pagal Programą; |
| --- | --- |

(8)

lyčių
  lygybė yra pagrindinė vertybė ir vienas iš Europos Sąjungos siekių.
  Šio reglamento 8 straipsnyje yra Sąjungai nustatyta užduotis visose veiklos srityse siekti pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir veiksmingai skatinti jų lygybę. Vis dėlto, kaip matyti iš Europos lyčių lygybės instituto paskelbto 2017 m. lyčių lygybės indekso, bendra pažanga lyčių lygybės srityje yra labai lėta. Dažnai nebyli ir paslėpta tarpsektorinė
  moterų diskriminacija ir nevienodas požiūris į moteris
  ir mergaites, taip pat įvairių formų smurtas prieš moteris
  pažeidžia pagrindines jų teises ir užkerta kelia jų visapusiškam politiniam, socialiniam ir ekonominiam dalyvavimui visuomenėje. Be to, esamos
  politinės,
  struktūrinės ir kultūrinės kliūtys trukdo pasiekti tikrą lyčių lygybę. Todėl viena iš esminių Sąjungos veiklos rūšių, kuria skatinamas ekonomikos augimas, yra lyčių lygybės skatinimas visoje Sąjungos veikloje
  , remiant lyčių aspekto integravimą ir nediskriminavimo tikslus ir aktyviai kovojant su stereotipais bei sprendžiant nebylios diskriminacijos klausimą
  , ir tai turi būti remiama pagal Programą;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | smurtas dėl lyties ir smurtas prieš vaikus ir
  jaunimą
  yra sunkus pagrindinių teisių pažeidimas. Su smurtu susiduriama visoje Sąjungoje, įvairiomis socialinėmis ir ekonominėmis aplinkybėmis, o jo pasekmės aukų fizinei ir psichologinei sveikatai bei visai visuomenei yra itin sunkios.
  Ypač pažeidžiami smurto yra vaikai
  ,
  jaunimas
  ir
  moterys
  ,
  ypač jei tai artimųjų smurtas
  . Turėtų būti imamasi veiksmų, siekiant skatinti vaiko teises ir prisidėti prie vaikų apsaugos nuo žalos ir smurto, keliančių pavojų jų fizinei ir psichikos sveikatai ir pažeidžiančių jų teises į vystymąsi, apsaugą ir orumą; kova su visomis smurto formomis, prevencijos, aukų
  apsaugos
  ir
  paramos
  joms
  skatinimas
  yra Sąjungos prioritetai, kurie padeda išpildyti individų pagrindines teises ir prisideda prie vyrų ir moterų lygybės. Šie prioritetai turi būti remiami pagal Programą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

smurtas dėl lyties ir smurtas prieš vaikus ir
  jaunimą
  yra sunkus pagrindinių teisių pažeidimas. Su smurtu susiduriama visoje Sąjungoje, įvairiomis socialinėmis ir ekonominėmis aplinkybėmis, o jo pasekmės aukų fizinei ir psichologinei sveikatai bei visai visuomenei yra itin sunkios.
  Ypač pažeidžiami smurto yra vaikai
  ,
  jaunimas
  ir
  moterys
  ,
  ypač jei tai artimųjų smurtas
  . Turėtų būti imamasi veiksmų, siekiant skatinti vaiko teises ir prisidėti prie vaikų apsaugos nuo žalos ir smurto, keliančių pavojų jų fizinei ir psichikos sveikatai ir pažeidžiančių jų teises į vystymąsi, apsaugą ir orumą; kova su visomis smurto formomis, prevencijos, aukų
  apsaugos
  ir
  paramos
  joms
  skatinimas
  yra Sąjungos prioritetai, kurie padeda išpildyti individų pagrindines teises ir prisideda prie vyrų ir moterų lygybės. Šie prioritetai turi būti remiami pagal Programą;

| (9) | smurtas dėl lyties ir smurtas prieš vaikus
  , jaunimą, vyresnio amžiaus žmones, neįgaliuosius, pabėgėlius
  ir
  migrantus, įvairioms mažumų grupėms priklausančius asmenis, pavyzdžiui, etninių mažumų ir LGBTQI asmenis,
  yra sunkus pagrindinių teisių pažeidimas. Su smurtu susiduriama visoje Sąjungoje, įvairiomis socialinėmis ir ekonominėmis aplinkybėmis, o jo pasekmės aukų fizinei ir psichologinei sveikatai bei visai visuomenei yra itin sunkios.
  Kovai su smurtu dėl lyties reikalingas daugialypis požiūris į teisinius, švietimo, sveikatos, įskaitant lytines ir reprodukcines teises, ekonominius ir kitus visuomeninius aspektus, pavyzdžiui, remiant moterų teisių organizacijas, teikiant konsultacijas ir pagalbą bei rengiant projektus
  ,
  kuriais siekiama lyčių lygybės visuomenėje tikslo. Reikia aktyviai kovoti su kenksmingais stereotipais
  ir
  normomis nuo ankstyvo amžiaus
  ,
  taip pat su visomis neapykantą kurstančiomis kalbomis ir smurtu internete
  . Turėtų būti imamasi veiksmų, siekiant skatinti vaiko teises ir prisidėti prie vaikų apsaugos nuo žalos ir smurto, keliančių pavojų jų fizinei ir psichikos sveikatai ir pažeidžiančių jų teises į vystymąsi, apsaugą ir orumą;
  Europos Tarybos konvencijoje dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) smurtas prieš moteris apibrėžiamas kaip „visi smurtiniai veiksmai dėl lyties, sukeliantys arba galintys sukelti moterims fizinę, seksualinę, psichologinę arba ekonominę žalą arba kentėjimą, įskaitant grasinimus atlikti tokius veiksmus, prievartą arba savavališką laisvės atėmimą, nepaisant to, ar tai įvyksta viešoje erdvėje ar asmeniniame gyvenime“.
  Kova su visomis smurto formomis, prevencijos
  skatinimas
  , aukų
  apsauga
  ir
  parama
  joms yra Sąjungos prioritetai, kurie padeda išpildyti individų pagrindines teises ir prisideda prie vyrų ir moterų lygybės. Šie prioritetai turi būti remiami pagal Programą
  . Prevencija ir parama aukų teisėms turi būti parengtos dalyvaujant tikslinei grupei užtikrinant, kad tokios priemonės atitiktų konkrečius įvairiais atžvilgiais pažeidžiamų asmenų poreikius; |
| --- | --- |

(9)

smurtas dėl lyties ir smurtas prieš vaikus
  , jaunimą, vyresnio amžiaus žmones, neįgaliuosius, pabėgėlius
  ir
  migrantus, įvairioms mažumų grupėms priklausančius asmenis, pavyzdžiui, etninių mažumų ir LGBTQI asmenis,
  yra sunkus pagrindinių teisių pažeidimas. Su smurtu susiduriama visoje Sąjungoje, įvairiomis socialinėmis ir ekonominėmis aplinkybėmis, o jo pasekmės aukų fizinei ir psichologinei sveikatai bei visai visuomenei yra itin sunkios.
  Kovai su smurtu dėl lyties reikalingas daugialypis požiūris į teisinius, švietimo, sveikatos, įskaitant lytines ir reprodukcines teises, ekonominius ir kitus visuomeninius aspektus, pavyzdžiui, remiant moterų teisių organizacijas, teikiant konsultacijas ir pagalbą bei rengiant projektus
  ,
  kuriais siekiama lyčių lygybės visuomenėje tikslo. Reikia aktyviai kovoti su kenksmingais stereotipais
  ir
  normomis nuo ankstyvo amžiaus
  ,
  taip pat su visomis neapykantą kurstančiomis kalbomis ir smurtu internete
  . Turėtų būti imamasi veiksmų, siekiant skatinti vaiko teises ir prisidėti prie vaikų apsaugos nuo žalos ir smurto, keliančių pavojų jų fizinei ir psichikos sveikatai ir pažeidžiančių jų teises į vystymąsi, apsaugą ir orumą;
  Europos Tarybos konvencijoje dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) smurtas prieš moteris apibrėžiamas kaip „visi smurtiniai veiksmai dėl lyties, sukeliantys arba galintys sukelti moterims fizinę, seksualinę, psichologinę arba ekonominę žalą arba kentėjimą, įskaitant grasinimus atlikti tokius veiksmus, prievartą arba savavališką laisvės atėmimą, nepaisant to, ar tai įvyksta viešoje erdvėje ar asmeniniame gyvenime“.
  Kova su visomis smurto formomis, prevencijos
  skatinimas
  , aukų
  apsauga
  ir
  parama
  joms yra Sąjungos prioritetai, kurie padeda išpildyti individų pagrindines teises ir prisideda prie vyrų ir moterų lygybės. Šie prioritetai turi būti remiami pagal Programą
  . Prevencija ir parama aukų teisėms turi būti parengtos dalyvaujant tikslinei grupei užtikrinant, kad tokios priemonės atitiktų konkrečius įvairiais atžvilgiais pažeidžiamų asmenų poreikius;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (9a) | ypač pažeidžiamos smurto ir seksualinio priekabiavimo yra dokumentų neturinčios moterys, kurios negali gauti pagalbos. Būtina įgyvendinti į auką sutelktą požiūrį ir teikti deramas pagalbos paslaugas visoms moterims visoje Sąjungoje, neatsižvelgiant į jų gyventojo statusą. Vykdant tarpsektorinį darbą labai svarbu per prieglobsčio procedūras taikyti lyčių aspektą, nes taip galima prisidėti prie didesnės lyčių lygybės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9a)

ypač pažeidžiamos smurto ir seksualinio priekabiavimo yra dokumentų neturinčios moterys, kurios negali gauti pagalbos. Būtina įgyvendinti į auką sutelktą požiūrį ir teikti deramas pagalbos paslaugas visoms moterims visoje Sąjungoje, neatsižvelgiant į jų gyventojo statusą. Vykdant tarpsektorinį darbą labai svarbu per prieglobsčio procedūras taikyti lyčių aspektą, nes taip galima prisidėti prie didesnės lyčių lygybės;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | siekiant užkirsti kelią visoms smurto formoms ir kovoti su juo bei apsaugoti aukas reikia tvirtos politinės valios ir suderintų veiksmų, grindžiamų ankstesnių programų – „Daphne“, Teisių, lygybės ir pilietiškumo ir Teisingumo – metodais ir rezultatais. Ypač sėkminga nuo pat pradžių pasirodė 1997 m. sukurta programa „Daphne“, kurios finansavimu remiamos smurto aukos ir kovojama su smurtu prieš moteris, vaikus ir jaunimą; ne tik pelnytu populiarumu tarp suinteresuotųjų šalių (valdžios institucijų, akademinių institucijų ir nevyriausybinių organizacijų), bet ir finansuojamų projektų veiksmingumu. Pagal ją finansuoti informuotumo didinimo, pagalbos paslaugų teikimo aukoms, vietose dirbančių nevyriausybinių organizacijų (NVO) veiklos projektai. Sprendžiamos visų smurto formų problemos, pavyzdžiui, smurto artimoje aplinkoje, lytinio smurto, prekybos žmonėmis, taip pat ir naujų, besiformuojančių smurto formų, kaip antai patyčios kibernetinėje erdvėje, problemos. Todėl svarbu tęsti visus šiuos veiksmus ir įgyvendinant Programą tinkamai atsižvelgti į gautus rezultatus ir patirtį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

siekiant užkirsti kelią visoms smurto formoms ir kovoti su juo bei apsaugoti aukas reikia tvirtos politinės valios ir suderintų veiksmų, grindžiamų ankstesnių programų – „Daphne“, Teisių, lygybės ir pilietiškumo ir Teisingumo – metodais ir rezultatais. Ypač sėkminga nuo pat pradžių pasirodė 1997 m. sukurta programa „Daphne“, kurios finansavimu remiamos smurto aukos ir kovojama su smurtu prieš moteris, vaikus ir jaunimą; ne tik pelnytu populiarumu tarp suinteresuotųjų šalių (valdžios institucijų, akademinių institucijų ir nevyriausybinių organizacijų), bet ir finansuojamų projektų veiksmingumu. Pagal ją finansuoti informuotumo didinimo, pagalbos paslaugų teikimo aukoms, vietose dirbančių nevyriausybinių organizacijų (NVO) veiklos projektai. Sprendžiamos visų smurto formų problemos, pavyzdžiui, smurto artimoje aplinkoje, lytinio smurto, prekybos žmonėmis, taip pat ir naujų, besiformuojančių smurto formų, kaip antai patyčios kibernetinėje erdvėje, problemos. Todėl svarbu tęsti visus šiuos veiksmus ir įgyvendinant Programą tinkamai atsižvelgti į gautus rezultatus ir patirtį;

| (10) | siekiant užkirsti kelią visoms smurto formoms ir kovoti su juo bei apsaugoti aukas reikia tvirtos politinės valios ir suderintų veiksmų, grindžiamų ankstesnių programų – „Daphne“, Teisių, lygybės ir pilietiškumo ir Teisingumo – metodais ir rezultatais. Ypač sėkminga nuo pat pradžių pasirodė 1997 m. sukurta programa „Daphne“, kurios finansavimu remiamos smurto aukos ir kovojama su smurtu prieš moteris, vaikus ir jaunimą; ne tik pelnytu populiarumu tarp suinteresuotųjų šalių (valdžios institucijų, akademinių institucijų ir nevyriausybinių organizacijų), bet ir finansuojamų projektų veiksmingumu. Pagal ją finansuoti informuotumo didinimo, pagalbos paslaugų teikimo aukoms, vietose dirbančių nevyriausybinių organizacijų (NVO) veiklos projektai. Sprendžiamos visų smurto formų problemos, pavyzdžiui, smurto artimoje aplinkoje, lytinio smurto, prekybos žmonėmis,
  persekiojimo ir tradicinės žalingos praktikos, pavyzdžiui, moterų lyties organų žalojimo,
  taip pat ir naujų, besiformuojančių smurto formų, kaip antai patyčios
  ir priekabiavimas
  kibernetinėje erdvėje, problemos. Todėl svarbu tęsti visus šiuos veiksmus
  , numatant nepriklausomą biudžeto lėšų skyrimą programai „Daphne“
  ir įgyvendinant Programą tinkamai atsižvelgti į gautus rezultatus ir patirtį; |
| --- | --- |

(10)

siekiant užkirsti kelią visoms smurto formoms ir kovoti su juo bei apsaugoti aukas reikia tvirtos politinės valios ir suderintų veiksmų, grindžiamų ankstesnių programų – „Daphne“, Teisių, lygybės ir pilietiškumo ir Teisingumo – metodais ir rezultatais. Ypač sėkminga nuo pat pradžių pasirodė 1997 m. sukurta programa „Daphne“, kurios finansavimu remiamos smurto aukos ir kovojama su smurtu prieš moteris, vaikus ir jaunimą; ne tik pelnytu populiarumu tarp suinteresuotųjų šalių (valdžios institucijų, akademinių institucijų ir nevyriausybinių organizacijų), bet ir finansuojamų projektų veiksmingumu. Pagal ją finansuoti informuotumo didinimo, pagalbos paslaugų teikimo aukoms, vietose dirbančių nevyriausybinių organizacijų (NVO) veiklos projektai. Sprendžiamos visų smurto formų problemos, pavyzdžiui, smurto artimoje aplinkoje, lytinio smurto, prekybos žmonėmis,
  persekiojimo ir tradicinės žalingos praktikos, pavyzdžiui, moterų lyties organų žalojimo,
  taip pat ir naujų, besiformuojančių smurto formų, kaip antai patyčios
  ir priekabiavimas
  kibernetinėje erdvėje, problemos. Todėl svarbu tęsti visus šiuos veiksmus
  , numatant nepriklausomą biudžeto lėšų skyrimą programai „Daphne“
  ir įgyvendinant Programą tinkamai atsižvelgti į gautus rezultatus ir patirtį;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | nediskriminavimas yra vienas iš pagrindinių Sąjungos principų. Europos bendrijos steigimo sutarties 19 straipsnyje nustatyti veiksmai kovojant su diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Nediskriminavimas yra įtvirtintas ir Chartijos 21 straipsnyje. Siekiant vykdyti diskriminacijos dėl vienos ar kelių priežasčių prevenciją ir su ja kovoti, turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius įvairių diskriminacijos formų požymius ir turėtų būti kartu parengti tinkami veiksmai; Pagal Programą
  turi
  būti remiami veiksmai, kuriais siekiama užkirsti kelią
  ir kovoti su diskriminacija
  ,
  rasizmu
  ,
  ksenofobija
  ,
  antisemitizmu
  ,
  neapykanta
  musulmonams ir
  kitomis
  netolerancijos
  formomis
  . Atsižvelgiant į tai, itin daug dėmesio turėtų būti skiriama ir visų formų smurto, neapykantos, segregacijos bei niekinimo prevencijai ir kovai su šiais reiškiniais, taip pat kovai su patyčiomis, priekabiavimu ir netolerantišku elgesiu Programa turėtų būti įgyvendinama taip, kad būtų užtikrintas tarpusavio papildomumas su kita tais pačiais tikslais vykdoma Sąjungos veikla, visų pirma su veikla, nurodyta 2011 m. balandžio 5 d. Komisijos komunikate „ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendrieji principai iki 2020 m.“ (10) ir 2013 m. gruodžio 9 d. Tarybos rekomendacijoje dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse (11); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

nediskriminavimas yra vienas iš pagrindinių Sąjungos principų. Europos bendrijos steigimo sutarties 19 straipsnyje nustatyti veiksmai kovojant su diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Nediskriminavimas yra įtvirtintas ir Chartijos 21 straipsnyje. Siekiant vykdyti diskriminacijos dėl vienos ar kelių priežasčių prevenciją ir su ja kovoti, turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius įvairių diskriminacijos formų požymius ir turėtų būti kartu parengti tinkami veiksmai; Pagal Programą
  turi
  būti remiami veiksmai, kuriais siekiama užkirsti kelią
  ir kovoti su diskriminacija
  ,
  rasizmu
  ,
  ksenofobija
  ,
  antisemitizmu
  ,
  neapykanta
  musulmonams ir
  kitomis
  netolerancijos
  formomis
  . Atsižvelgiant į tai, itin daug dėmesio turėtų būti skiriama ir visų formų smurto, neapykantos, segregacijos bei niekinimo prevencijai ir kovai su šiais reiškiniais, taip pat kovai su patyčiomis, priekabiavimu ir netolerantišku elgesiu Programa turėtų būti įgyvendinama taip, kad būtų užtikrintas tarpusavio papildomumas su kita tais pačiais tikslais vykdoma Sąjungos veikla, visų pirma su veikla, nurodyta 2011 m. balandžio 5 d. Komisijos komunikate „ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendrieji principai iki 2020 m.“ (10) ir 2013 m. gruodžio 9 d. Tarybos rekomendacijoje dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse (11);

| (11) | nediskriminavimas yra vienas iš pagrindinių Sąjungos principų. Europos bendrijos steigimo sutarties 19 straipsnyje nustatyti veiksmai kovojant su diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Nediskriminavimas yra įtvirtintas ir Chartijos 21 straipsnyje. Siekiant vykdyti diskriminacijos dėl vienos ar kelių priežasčių
  , įskaitant tiesioginę, netiesioginę ir struktūrinę diskriminaciją,
  prevenciją ir su ja kovoti, turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius įvairių diskriminacijos formų požymius ir turėtų būti kartu parengti tinkami veiksmai. Pagal Programą
  turėtų
  būti remiami veiksmai, kuriais siekiama užkirsti kelią
  diskriminacijai, rasizmui, ksenofobijai
  ,
  afrofobijai
  ,
  antisemitizmui
  ,
  priešiškam elgesiui romų atžvilgiu
  ,
  neapykantai
  musulmonams
  , homofobijai
  ir
  kitoms mažumoms priklausančių asmenų
  netolerancijos
  formoms elektroninėje ir ne elektroninėje erdvėje ir su tuo kovoti, atsižvelgiant į įvairius diskriminavimo, su kuriais susiduria moterys, lygmenis
  . Atsižvelgiant į tai, itin daug dėmesio turėtų būti skiriama ir visų formų smurto, neapykantos, segregacijos bei niekinimo prevencijai ir kovai su šiais reiškiniais, taip pat kovai su patyčiomis, priekabiavimu ir netolerantišku elgesiu. Programa turėtų būti įgyvendinama taip, kad būtų užtikrintas tarpusavio papildomumas su kita tais pačiais tikslais vykdoma Sąjungos veikla, visų pirma su veikla, nurodyta 2011 m. balandžio 5 d. Komisijos komunikate „ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendrieji principai iki 2020 m.“ (10) ir 2013 m. gruodžio 9 d. Tarybos rekomendacijoje dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse (11); |
| --- | --- |

(11)

nediskriminavimas yra vienas iš pagrindinių Sąjungos principų. Europos bendrijos steigimo sutarties 19 straipsnyje nustatyti veiksmai kovojant su diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Nediskriminavimas yra įtvirtintas ir Chartijos 21 straipsnyje. Siekiant vykdyti diskriminacijos dėl vienos ar kelių priežasčių
  , įskaitant tiesioginę, netiesioginę ir struktūrinę diskriminaciją,
  prevenciją ir su ja kovoti, turėtų būti atsižvelgiama į konkrečius įvairių diskriminacijos formų požymius ir turėtų būti kartu parengti tinkami veiksmai. Pagal Programą
  turėtų
  būti remiami veiksmai, kuriais siekiama užkirsti kelią
  diskriminacijai, rasizmui, ksenofobijai
  ,
  afrofobijai
  ,
  antisemitizmui
  ,
  priešiškam elgesiui romų atžvilgiu
  ,
  neapykantai
  musulmonams
  , homofobijai
  ir
  kitoms mažumoms priklausančių asmenų
  netolerancijos
  formoms elektroninėje ir ne elektroninėje erdvėje ir su tuo kovoti, atsižvelgiant į įvairius diskriminavimo, su kuriais susiduria moterys, lygmenis
  . Atsižvelgiant į tai, itin daug dėmesio turėtų būti skiriama ir visų formų smurto, neapykantos, segregacijos bei niekinimo prevencijai ir kovai su šiais reiškiniais, taip pat kovai su patyčiomis, priekabiavimu ir netolerantišku elgesiu. Programa turėtų būti įgyvendinama taip, kad būtų užtikrintas tarpusavio papildomumas su kita tais pačiais tikslais vykdoma Sąjungos veikla, visų pirma su veikla, nurodyta 2011 m. balandžio 5 d. Komisijos komunikate „ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendrieji principai iki 2020 m.“ (10) ir 2013 m. gruodžio 9 d. Tarybos rekomendacijoje dėl romų veiksmingų integravimo priemonių valstybėse narėse (11);

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | visapusiškam ir veiksmingam neįgaliųjų dalyvavimui visuomenės gyvenime lygiai su kitais trukdo nuostatų ir aplinkos sudaromos kliūtys, taip pat ir nepakankamas prieinamumas. Neįgalieji susiduria su kliūtimis, be kita ko, šiose srityse: siekiant patekti į darbo rinką, gauti įtraukų ir kokybišką išsilavinimą, išvengti skurdo ir socialinės atskirties, turėti prieigą prie kultūrinių iniciatyvų ir žiniasklaidos arba naudotis savo politinėmis teisėmis. Sąjunga ir visos jos valstybės narės yra prisijungusios prie Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos (UNCRPD) ir įsipareigojusios skatinti, saugoti ir užtikrinti, kad visi neįgalieji galėtų visapusiškai naudotis visomis žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis. UNCPRD nuostatos tapo neatskiriama Sąjungos teisinės tvarkos dalimi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

visapusiškam ir veiksmingam neįgaliųjų dalyvavimui visuomenės gyvenime lygiai su kitais trukdo nuostatų ir aplinkos sudaromos kliūtys, taip pat ir nepakankamas prieinamumas. Neįgalieji susiduria su kliūtimis, be kita ko, šiose srityse: siekiant patekti į darbo rinką, gauti įtraukų ir kokybišką išsilavinimą, išvengti skurdo ir socialinės atskirties, turėti prieigą prie kultūrinių iniciatyvų ir žiniasklaidos arba naudotis savo politinėmis teisėmis. Sąjunga ir visos jos valstybės narės yra prisijungusios prie Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos (UNCRPD) ir įsipareigojusios skatinti, saugoti ir užtikrinti, kad visi neįgalieji galėtų visapusiškai naudotis visomis žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis. UNCPRD nuostatos tapo neatskiriama Sąjungos teisinės tvarkos dalimi;

| (12) | visapusiškam ir veiksmingam neįgaliųjų dalyvavimui visuomenės gyvenime lygiai su kitais trukdo nuostatų ir aplinkos sudaromos kliūtys, taip pat ir nepakankamas prieinamumas. Neįgalieji
  , įskaitant asmenis, turinčius ilgalaikių fizinių, psichikos, intelekto ar jutimo sutrikimų,
  susiduria su kliūtimis, be kita ko, šiose srityse: siekiant patekti į darbo rinką, gauti įtraukų ir kokybišką išsilavinimą, išvengti skurdo ir socialinės atskirties, turėti prieigą prie kultūrinių iniciatyvų ir žiniasklaidos arba naudotis savo politinėmis teisėmis. Sąjunga ir visos jos valstybės narės yra prisijungusios prie Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos (UNCRPD) ir įsipareigojusios skatinti, saugoti ir užtikrinti, kad visi neįgalieji galėtų visapusiškai naudotis visomis žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis. UNCPRD nuostatos
  , kurias įgyvendinti privaloma,
  tapo neatskiriama Sąjungos teisinės tvarkos dalimi
  . Taigi pagal Programą turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys ir finansavimas informuotumo apie problemas, su kuriomis susiduria neįgalieji, norėdami visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime ir naudotis savo teisėmis kaip vienodas pilietines teises turintys asmenys, didinimo veiklai; |
| --- | --- |

(12)

visapusiškam ir veiksmingam neįgaliųjų dalyvavimui visuomenės gyvenime lygiai su kitais trukdo nuostatų ir aplinkos sudaromos kliūtys, taip pat ir nepakankamas prieinamumas. Neįgalieji
  , įskaitant asmenis, turinčius ilgalaikių fizinių, psichikos, intelekto ar jutimo sutrikimų,
  susiduria su kliūtimis, be kita ko, šiose srityse: siekiant patekti į darbo rinką, gauti įtraukų ir kokybišką išsilavinimą, išvengti skurdo ir socialinės atskirties, turėti prieigą prie kultūrinių iniciatyvų ir žiniasklaidos arba naudotis savo politinėmis teisėmis. Sąjunga ir visos jos valstybės narės yra prisijungusios prie Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos (UNCRPD) ir įsipareigojusios skatinti, saugoti ir užtikrinti, kad visi neįgalieji galėtų visapusiškai naudotis visomis žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis. UNCPRD nuostatos
  , kurias įgyvendinti privaloma,
  tapo neatskiriama Sąjungos teisinės tvarkos dalimi
  . Taigi pagal Programą turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys ir finansavimas informuotumo apie problemas, su kuriomis susiduria neįgalieji, norėdami visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime ir naudotis savo teisėmis kaip vienodas pilietines teises turintys asmenys, didinimo veiklai;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | teisė į tai, kad būtų gerbiamas kiekvieno asmens privatus ir šeimos gyvenimas, būsto neliečiamybė ir komunikacijos slaptumas (teisė į privatumą) yra pagrindinė teisė, įtvirtinta Pagrindinių teisių chartijos 7 straipsnyje. Asmens duomenų apsauga yra pagrindinė teisė, įtvirtinta Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnyje. Asmens duomenų apsaugos taisyklių laikymąsi kontroliuoja nepriklausomos priežiūros institucijos. Sąjungos teisinėje sistemoje, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/679 (12) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/680 (13), išdėstytos nuostatos, kuriomis užtikrinama veiksminga teisės į asmens duomenų apsaugą apsauga. Šiomis teisinėmis priemonėmis nacionalinėms duomenų apsaugos priežiūros institucijoms patikėta užduotis skatinti visuomenės informuotumą apie su asmens duomenų tvarkymu susijusią riziką, taisykles, apsaugą ir taisykles, bei jų supratimą. Atsižvelgiant į teisės į asmens duomenų apsaugą svarbą spartaus technologijų vystymosi laikotarpiu, Sąjunga turi turėti galimybių vykdyti informuotumo didinimo veiklą, atlikti tyrimus ir kitą susijusią veiklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

teisė į tai, kad būtų gerbiamas kiekvieno asmens privatus ir šeimos gyvenimas, būsto neliečiamybė ir komunikacijos slaptumas (teisė į privatumą) yra pagrindinė teisė, įtvirtinta Pagrindinių teisių chartijos 7 straipsnyje. Asmens duomenų apsauga yra pagrindinė teisė, įtvirtinta Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnyje. Asmens duomenų apsaugos taisyklių laikymąsi kontroliuoja nepriklausomos priežiūros institucijos. Sąjungos teisinėje sistemoje, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/679 (12) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/680 (13), išdėstytos nuostatos, kuriomis užtikrinama veiksminga teisės į asmens duomenų apsaugą apsauga. Šiomis teisinėmis priemonėmis nacionalinėms duomenų apsaugos priežiūros institucijoms patikėta užduotis skatinti visuomenės informuotumą apie su asmens duomenų tvarkymu susijusią riziką, taisykles, apsaugą ir taisykles, bei jų supratimą. Atsižvelgiant į teisės į asmens duomenų apsaugą svarbą spartaus technologijų vystymosi laikotarpiu, Sąjunga turi turėti galimybių vykdyti informuotumo didinimo veiklą, atlikti tyrimus ir kitą susijusią veiklą;

| (13) | teisė į tai, kad būtų gerbiamas kiekvieno asmens privatus ir šeimos gyvenimas, būsto neliečiamybė ir komunikacijos slaptumas (teisė į privatumą) yra pagrindinė teisė, įtvirtinta Pagrindinių teisių chartijos 7 straipsnyje. Asmens duomenų apsauga yra pagrindinė teisė, įtvirtinta Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnyje. Asmens duomenų apsaugos taisyklių laikymąsi kontroliuoja nepriklausomos priežiūros institucijos. Sąjungos teisinėje sistemoje, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/679 (12) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/680 (13), išdėstytos nuostatos, kuriomis užtikrinama veiksminga teisės į asmens duomenų apsaugą apsauga. Šiomis teisinėmis priemonėmis nacionalinėms duomenų apsaugos priežiūros institucijoms patikėta užduotis skatinti visuomenės informuotumą apie su asmens duomenų tvarkymu susijusią riziką, taisykles, apsaugą ir taisykles, bei jų supratimą. Atsižvelgiant į teisės į asmens duomenų apsaugą svarbą spartaus technologijų vystymosi laikotarpiu, Sąjunga turi turėti galimybių vykdyti informuotumo didinimo veiklą,
  remti pilietinės visuomenės organizacijas, kurios propaguoja duomenų apsaugą pagal Sąjungos standartus, bei
  atlikti tyrimus ir kitą susijusią veiklą; |
| --- | --- |

(13)

teisė į tai, kad būtų gerbiamas kiekvieno asmens privatus ir šeimos gyvenimas, būsto neliečiamybė ir komunikacijos slaptumas (teisė į privatumą) yra pagrindinė teisė, įtvirtinta Pagrindinių teisių chartijos 7 straipsnyje. Asmens duomenų apsauga yra pagrindinė teisė, įtvirtinta Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsnyje. Asmens duomenų apsaugos taisyklių laikymąsi kontroliuoja nepriklausomos priežiūros institucijos. Sąjungos teisinėje sistemoje, visų pirma Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/679 (12) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/680 (13), išdėstytos nuostatos, kuriomis užtikrinama veiksminga teisės į asmens duomenų apsaugą apsauga. Šiomis teisinėmis priemonėmis nacionalinėms duomenų apsaugos priežiūros institucijoms patikėta užduotis skatinti visuomenės informuotumą apie su asmens duomenų tvarkymu susijusią riziką, taisykles, apsaugą ir taisykles, bei jų supratimą. Atsižvelgiant į teisės į asmens duomenų apsaugą svarbą spartaus technologijų vystymosi laikotarpiu, Sąjunga turi turėti galimybių vykdyti informuotumo didinimo veiklą,
  remti pilietinės visuomenės organizacijas, kurios propaguoja duomenų apsaugą pagal Sąjungos standartus, bei
  atlikti tyrimus ir kitą susijusią veiklą;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

13 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (13a) | saviraiškos ir informacijos laisvė įtvirtinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Galimybė laisvai gauti informaciją, žiniasklaidos sistemos sąlygų vertinimas ir atsakingas bei saugus informacijos ir ryšių tinklų naudojimas yra tiesiogiai susiję su laisve viešai reikšti nuomonę ir yra būtini siekiant užtikrinti veiksmingą demokratiją. Itin svarbu, kad visuomenė įgytų gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, būtiną kritiniam mąstymui ir nusimanymui, bei gebėjimą analizuoti sudėtingus dalykus, pripažinti nuomonių ir faktų skirtumus ir priešintis bet kokios formos neapykantos kurstymui. Šiuo tikslu Sąjunga turėtų skatinti visų piliečių, neatsižvelgiant į jų amžių, gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, pasitelkdama mokymą, informuotumo didinimą, tyrimus ir kitą atitinkamą veiklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13a)

saviraiškos ir informacijos laisvė įtvirtinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Galimybė laisvai gauti informaciją, žiniasklaidos sistemos sąlygų vertinimas ir atsakingas bei saugus informacijos ir ryšių tinklų naudojimas yra tiesiogiai susiję su laisve viešai reikšti nuomonę ir yra būtini siekiant užtikrinti veiksmingą demokratiją. Itin svarbu, kad visuomenė įgytų gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, būtiną kritiniam mąstymui ir nusimanymui, bei gebėjimą analizuoti sudėtingus dalykus, pripažinti nuomonių ir faktų skirtumus ir priešintis bet kokios formos neapykantos kurstymui. Šiuo tikslu Sąjunga turėtų skatinti visų piliečių, neatsižvelgiant į jų amžių, gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, pasitelkdama mokymą, informuotumo didinimą, tyrimus ir kitą atitinkamą veiklą;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | SESV
  24 straipsniu Europos Parlamentas ir Taryba įpareigojami priimti piliečių iniciatyvos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnyje, įgyvendinimo procedūrų nuostatas ir sąlygas. Tam tikslui buvo priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas [(ES) Nr. 211/2011 (14)]. Pagal Programą turi būti remiamas techninės ir organizacinės paramos finansavimas įgyvendinant Reglamentą [(ES) Nr. 211/2011], taip pagrindžiant piliečių naudojimąsi teise pradėti ir remti Europos piliečių iniciatyvas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

SESV
  24 straipsniu Europos Parlamentas ir Taryba įpareigojami priimti piliečių iniciatyvos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnyje, įgyvendinimo procedūrų nuostatas ir sąlygas. Tam tikslui buvo priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas [(ES) Nr. 211/2011 (14)]. Pagal Programą turi būti remiamas techninės ir organizacinės paramos finansavimas įgyvendinant Reglamentą [(ES) Nr. 211/2011], taip pagrindžiant piliečių naudojimąsi teise pradėti ir remti Europos piliečių iniciatyvas;

| (14) | Europos piliečių iniciatyva yra pirmoji viršvalstybinė dalyvaujamosios demokratijos priemonė, kuria sukuriama tiesioginė Europos Sąjungos piliečių ir Sąjungos institucijų sąsaja. SESV
  24 straipsniu Europos Parlamentas ir Taryba įpareigojami priimti piliečių iniciatyvos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnyje, įgyvendinimo procedūrų nuostatas ir sąlygas. Tam tikslui buvo priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas [(ES) Nr. 211/2011 (14)]. Pagal Programą turi būti remiamas techninės ir organizacinės paramos finansavimas įgyvendinant Reglamentą [(ES) Nr. 211/2011], taip pagrindžiant piliečių naudojimąsi teise pradėti ir remti Europos piliečių iniciatyvas
  , taip pat skatinti kitus jas remti
  ; |
| --- | --- |

(14)

Europos piliečių iniciatyva yra pirmoji viršvalstybinė dalyvaujamosios demokratijos priemonė, kuria sukuriama tiesioginė Europos Sąjungos piliečių ir Sąjungos institucijų sąsaja. SESV
  24 straipsniu Europos Parlamentas ir Taryba įpareigojami priimti piliečių iniciatyvos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnyje, įgyvendinimo procedūrų nuostatas ir sąlygas. Tam tikslui buvo priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas [(ES) Nr. 211/2011 (14)]. Pagal Programą turi būti remiamas techninės ir organizacinės paramos finansavimas įgyvendinant Reglamentą [(ES) Nr. 211/2011], taip pagrindžiant piliečių naudojimąsi teise pradėti ir remti Europos piliečių iniciatyvas
  , taip pat skatinti kitus jas remti
  ;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | pagal SESV 8 ir 10 straipsnius, visa pagal Programą vykdoma veikla turėtų būti remiamas lyčių aspekto integravimas ir nediskriminavimo tikslų integravimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

pagal SESV 8 ir 10 straipsnius, visa pagal Programą vykdoma veikla turėtų būti remiamas lyčių aspekto integravimas ir nediskriminavimo tikslų integravimas;

| (15) | pagal SESV 8 ir 10 straipsnius, visa pagal Programą vykdoma veikla turėtų būti remiamas lyčių aspekto integravimas ir nediskriminavimo tikslų integravimas
  ir skatinamas biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą ir poveikio lytims vertinimo naudojimas visais Sąjungos biudžeto sudarymo proceso lygmenimis. Norint tinkamai įgyvendinti lyčių aspekto integravimą reikia visose susijusiose biudžeto eilutėse sudaryti biudžetą atsižvelgiant į lyčių aspektą ir skirti pakankamai išteklių ir užtikrinti skaidrumą lyčių lygybės skatinimo ir kovos su diskriminacija dėl lyties biudžeto eilutėse. Finansavimo laikotarpio pabaigoje turėtų būti apsvarstoma, ar pagal atskirus projektus ir Programą pavyko įgyvendinti šiuos principus; |
| --- | --- |

(15)

pagal SESV 8 ir 10 straipsnius, visa pagal Programą vykdoma veikla turėtų būti remiamas lyčių aspekto integravimas ir nediskriminavimo tikslų integravimas
  ir skatinamas biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą ir poveikio lytims vertinimo naudojimas visais Sąjungos biudžeto sudarymo proceso lygmenimis. Norint tinkamai įgyvendinti lyčių aspekto integravimą reikia visose susijusiose biudžeto eilutėse sudaryti biudžetą atsižvelgiant į lyčių aspektą ir skirti pakankamai išteklių ir užtikrinti skaidrumą lyčių lygybės skatinimo ir kovos su diskriminacija dėl lyties biudžeto eilutėse. Finansavimo laikotarpio pabaigoje turėtų būti apsvarstoma, ar pagal atskirus projektus ir Programą pavyko įgyvendinti šiuos principus;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | pagal Sąjungos teisės aktus dėl vienodo požiūrio valstybės narės steigia nepriklausomas vienodo požiūrio skatinimo įstaigas, dažniau vadinamas „lygybės įstaigomis“, siekdamos kovoti su diskriminacija dėl rasės, etninės kilmės ir lyties. Tačiau daug valstybių narių nepasitenkino šių reikalavimų įvykdymu ir užtikrino, kad lygybės įstaigos taip pat galėtų spręsti problemas, susijusias su diskriminacija dėl kitų priežasčių, tokių kaip amžiaus, seksualinės orientacijos, religijos ar tikėjimo, negalios ar kitų priežasčių. Lygybės įstaigos vaidina pagrindinį vaidmenį skatinant lygybę ir užtikrinant veiksmingą teisės aktų dėl vienodo požiūrio užtikrinimo taikymą, visų pirma teikdamos nepriklausomą pagalbą diskriminacijos aukoms, atlikdamos nepriklausomas apklausas dėl diskriminacijos, skelbdamos nepriklausomas ataskaitas ir pateikdamos rekomendacijas visais su diskriminacija susijusiais klausimais jų šalyje. Labai svarbu, kad šiuo požiūriu lygybės įstaigų darbas būtų koordinuojamas Sąjungos lygmeniu. 2007 m. buvo sukurtas Europos nacionalinių lygybės įstaigų tinklas EQUINET. Jam priklauso nacionalinės vienodo požiūrio taikymo užtikrinimo įstaigos, kaip nustatyta Tarybos direktyvose 2000/43/EB (15) ir 2004/113/EB (16) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose 2006/54/EB (17) ir 2010/41/ES (18). EQUINET yra išskirtinis: tai vienintelis subjektas, užtikrinantis lygybės įstaigų veiklos koordinavimą. Ši EQUINET vykdoma koordinavimo veikla ypač svarbi siekiant tinkamai įgyvendinti Sąjungos kovos su diskriminacija teisės aktus valstybėse narėse, ir ji turėtų būti remiama pagal Programą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

pagal Sąjungos teisės aktus dėl vienodo požiūrio valstybės narės steigia nepriklausomas vienodo požiūrio skatinimo įstaigas, dažniau vadinamas „lygybės įstaigomis“, siekdamos kovoti su diskriminacija dėl rasės, etninės kilmės ir lyties. Tačiau daug valstybių narių nepasitenkino šių reikalavimų įvykdymu ir užtikrino, kad lygybės įstaigos taip pat galėtų spręsti problemas, susijusias su diskriminacija dėl kitų priežasčių, tokių kaip amžiaus, seksualinės orientacijos, religijos ar tikėjimo, negalios ar kitų priežasčių. Lygybės įstaigos vaidina pagrindinį vaidmenį skatinant lygybę ir užtikrinant veiksmingą teisės aktų dėl vienodo požiūrio užtikrinimo taikymą, visų pirma teikdamos nepriklausomą pagalbą diskriminacijos aukoms, atlikdamos nepriklausomas apklausas dėl diskriminacijos, skelbdamos nepriklausomas ataskaitas ir pateikdamos rekomendacijas visais su diskriminacija susijusiais klausimais jų šalyje. Labai svarbu, kad šiuo požiūriu lygybės įstaigų darbas būtų koordinuojamas Sąjungos lygmeniu. 2007 m. buvo sukurtas Europos nacionalinių lygybės įstaigų tinklas EQUINET. Jam priklauso nacionalinės vienodo požiūrio taikymo užtikrinimo įstaigos, kaip nustatyta Tarybos direktyvose 2000/43/EB (15) ir 2004/113/EB (16) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose 2006/54/EB (17) ir 2010/41/ES (18). EQUINET yra išskirtinis: tai vienintelis subjektas, užtikrinantis lygybės įstaigų veiklos koordinavimą. Ši EQUINET vykdoma koordinavimo veikla ypač svarbi siekiant tinkamai įgyvendinti Sąjungos kovos su diskriminacija teisės aktus valstybėse narėse, ir ji turėtų būti remiama pagal Programą;

| (17) | pagal Sąjungos teisės aktus dėl vienodo požiūrio valstybės narės steigia nepriklausomas vienodo požiūrio skatinimo įstaigas, dažniau vadinamas „lygybės įstaigomis“, siekdamos kovoti su diskriminacija dėl rasės, etninės kilmės ir lyties. Tačiau daug valstybių narių nepasitenkino šių reikalavimų įvykdymu ir užtikrino, kad lygybės įstaigos taip pat galėtų spręsti problemas, susijusias su diskriminacija dėl kitų priežasčių, tokių kaip
  kalbos,
  amžiaus, seksualinės orientacijos, religijos ar tikėjimo, negalios ar kitų priežasčių. Lygybės įstaigos vaidina pagrindinį vaidmenį skatinant lygybę ir užtikrinant veiksmingą teisės aktų dėl vienodo požiūrio užtikrinimo taikymą, visų pirma teikdamos nepriklausomą pagalbą diskriminacijos aukoms, atlikdamos nepriklausomas apklausas dėl diskriminacijos, skelbdamos nepriklausomas ataskaitas ir pateikdamos rekomendacijas visais su diskriminacija susijusiais klausimais jų šalyje. Labai svarbu, kad šiuo požiūriu
  visų šių susijusių
  lygybės įstaigų darbas būtų koordinuojamas Sąjungos lygmeniu. 2007 m. buvo sukurtas Europos nacionalinių lygybės įstaigų tinklas EQUINET. Jam priklauso nacionalinės vienodo požiūrio taikymo užtikrinimo įstaigos, kaip nustatyta Tarybos direktyvose 2000/43/EB (15) ir 2004/113/EB (16) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose 2006/54/EB (17) ir 2010/41/ES (18)

  . 2018 m. birželio 22 d. Komisija priėmė rekomendaciją dėl lygybės įstaigoms taikomų standartų, kuri apima lygybės įstaigų įgaliojimus, nepriklausomumą, veiksmingumą ir veiklos koordinavimą bei bendradarbiavimą.
  EQUINET yra išskirtinis: tai vienintelis subjektas, užtikrinantis lygybės įstaigų veiklos koordinavimą. Ši EQUINET vykdoma koordinavimo veikla ypač svarbi siekiant tinkamai įgyvendinti Sąjungos kovos su diskriminacija teisės aktus valstybėse narėse, ir ji turėtų būti remiama pagal Programą; |
| --- | --- |

(17)

pagal Sąjungos teisės aktus dėl vienodo požiūrio valstybės narės steigia nepriklausomas vienodo požiūrio skatinimo įstaigas, dažniau vadinamas „lygybės įstaigomis“, siekdamos kovoti su diskriminacija dėl rasės, etninės kilmės ir lyties. Tačiau daug valstybių narių nepasitenkino šių reikalavimų įvykdymu ir užtikrino, kad lygybės įstaigos taip pat galėtų spręsti problemas, susijusias su diskriminacija dėl kitų priežasčių, tokių kaip
  kalbos,
  amžiaus, seksualinės orientacijos, religijos ar tikėjimo, negalios ar kitų priežasčių. Lygybės įstaigos vaidina pagrindinį vaidmenį skatinant lygybę ir užtikrinant veiksmingą teisės aktų dėl vienodo požiūrio užtikrinimo taikymą, visų pirma teikdamos nepriklausomą pagalbą diskriminacijos aukoms, atlikdamos nepriklausomas apklausas dėl diskriminacijos, skelbdamos nepriklausomas ataskaitas ir pateikdamos rekomendacijas visais su diskriminacija susijusiais klausimais jų šalyje. Labai svarbu, kad šiuo požiūriu
  visų šių susijusių
  lygybės įstaigų darbas būtų koordinuojamas Sąjungos lygmeniu. 2007 m. buvo sukurtas Europos nacionalinių lygybės įstaigų tinklas EQUINET. Jam priklauso nacionalinės vienodo požiūrio taikymo užtikrinimo įstaigos, kaip nustatyta Tarybos direktyvose 2000/43/EB (15) ir 2004/113/EB (16) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvose 2006/54/EB (17) ir 2010/41/ES (18)

  . 2018 m. birželio 22 d. Komisija priėmė rekomendaciją dėl lygybės įstaigoms taikomų standartų, kuri apima lygybės įstaigų įgaliojimus, nepriklausomumą, veiksmingumą ir veiklos koordinavimą bei bendradarbiavimą.
  EQUINET yra išskirtinis: tai vienintelis subjektas, užtikrinantis lygybės įstaigų veiklos koordinavimą. Ši EQUINET vykdoma koordinavimo veikla ypač svarbi siekiant tinkamai įgyvendinti Sąjungos kovos su diskriminacija teisės aktus valstybėse narėse, ir ji turėtų būti remiama pagal Programą;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | siekiant padidinti Programos prieinamumą ir teikti su visais Programos aspektais susijusias nešališkas gaires ir praktinę informaciją, kiekviena valstybė narė turėtų įsteigti kontaktinius centrus, kurie teiktų pagalbą paramos gavėjams ir pareiškėjams. Programos kontaktiniai centrai turėtų turėti galimybę savo funkcijas vykdyti nepriklausomai, be tiesioginio pavaldumo ar valdžios institucijų kišimosi į šių centrų sprendimų priėmimo procesą. Kontaktinius centrus gali valdyti valstybės narės, pilietinės visuomenės organizacijos arba jų konsorciumai. Programos kontaktiniai centrai nėra atsakingi už projektų atranką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

siekiant padidinti Programos prieinamumą ir teikti su visais Programos aspektais susijusias nešališkas gaires ir praktinę informaciją, kiekviena valstybė narė turėtų įsteigti kontaktinius centrus, kurie teiktų pagalbą paramos gavėjams ir pareiškėjams. Programos kontaktiniai centrai turėtų turėti galimybę savo funkcijas vykdyti nepriklausomai, be tiesioginio pavaldumo ar valdžios institucijų kišimosi į šių centrų sprendimų priėmimo procesą. Kontaktinius centrus gali valdyti valstybės narės, pilietinės visuomenės organizacijos arba jų konsorciumai. Programos kontaktiniai centrai nėra atsakingi už projektų atranką;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | nepriklausomos žmogaus teisių įstaigos
  ir
  pilietinės visuomenės organizacijos atlieka esminį vaidmenį skatinant ir saugant Sąjungos bendras vertybes ir didinant informuotumą apie jas pagal SESV 2 straipsnį, ir prisideda prie veiksmingo naudojimosi teisėmis pagal Sąjungos teisę, įskaitant ES pagrindinių teisių chartiją. 2018 m. balandžio
  18
   d. Europos Parlamento rezoliucijoje nustatyta, kad tinkama finansinė parama yra
  svarbiausias dalykas
  kuriant palankią ir tvarią aplinką pilietinės visuomenės organizacijoms, kad jos stiprintų savo vaidmenį ir nepriklausomai bei veiksmingai atliktų savo pareigas. Todėl ES finansavimas, papildydamas nacionalinio lygmens pastangas, turėtų prisidėti remiant
  aktyviai žmogaus
  teises skatinančias nepriklausomas pilietinės visuomenės organizacijas, suteikiant joms galių ir stiprinant jų pajėgumus, kai šių organizacijų veikla padeda strategiškai įgyvendinti ES teise ir ES pagrindinių teisių chartija užtikrinamas teises, įskaitant
  pilietinio dalyvavimo ir atstovavimo
  bei priežiūros veiklą, taip pat skatinti ir saugoti Sąjungos bendras vertybes nacionaliniu
  lygmeniu
  ir didinti informuotumą apie jas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

nepriklausomos žmogaus teisių įstaigos
  ir
  pilietinės visuomenės organizacijos atlieka esminį vaidmenį skatinant ir saugant Sąjungos bendras vertybes ir didinant informuotumą apie jas pagal SESV 2 straipsnį, ir prisideda prie veiksmingo naudojimosi teisėmis pagal Sąjungos teisę, įskaitant ES pagrindinių teisių chartiją. 2018 m. balandžio
  18
   d. Europos Parlamento rezoliucijoje nustatyta, kad tinkama finansinė parama yra
  svarbiausias dalykas
  kuriant palankią ir tvarią aplinką pilietinės visuomenės organizacijoms, kad jos stiprintų savo vaidmenį ir nepriklausomai bei veiksmingai atliktų savo pareigas. Todėl ES finansavimas, papildydamas nacionalinio lygmens pastangas, turėtų prisidėti remiant
  aktyviai žmogaus
  teises skatinančias nepriklausomas pilietinės visuomenės organizacijas, suteikiant joms galių ir stiprinant jų pajėgumus, kai šių organizacijų veikla padeda strategiškai įgyvendinti ES teise ir ES pagrindinių teisių chartija užtikrinamas teises, įskaitant
  pilietinio dalyvavimo ir atstovavimo
  bei priežiūros veiklą, taip pat skatinti ir saugoti Sąjungos bendras vertybes nacionaliniu
  lygmeniu
  ir didinti informuotumą apie jas;

| (18) | nepriklausomos žmogaus teisių įstaigos, pilietinės visuomenės organizacijos
  ir žmogaus teisių gynėjai
  atlieka esminį vaidmenį skatinant ir saugant Sąjungos bendras vertybes ir didinant informuotumą apie jas pagal SESV 2 straipsnį ir prisideda prie veiksmingo naudojimosi teisėmis pagal Sąjungos teisę, įskaitant ES pagrindinių teisių chartiją. 2018 m. balandžio
  19
  d. Europos Parlamento rezoliucijoje nustatyta, kad
  finansavimo didinimas ir
  tinkama finansinė parama yra
  svarbiausi dalykai
  kuriant palankią ir tvarią aplinką pilietinės visuomenės organizacijoms, kad jos stiprintų savo vaidmenį ir nepriklausomai bei veiksmingai atliktų savo pareigas. Todėl ES finansavimas, papildydamas nacionalinio lygmens pastangas,
  įskaitant tinkamą pagrindinį finansavimą ir išlaidų apmokėjimo, finansinių taisyklių bei procedūrų supaprastinimą,
  turėtų prisidėti remiant
  Sąjungos vertybes, pavyzdžiui, demokratiją, teisinę valstybę, ir pagrindines
  teises
  , aktyviai
  skatinančias nepriklausomas pilietinės visuomenės organizacijas, suteikiant joms galių ir stiprinant jų pajėgumus, kai šių organizacijų veikla padeda strategiškai įgyvendinti ES teise ir ES pagrindinių teisių chartija užtikrinamas teises, įskaitant
  vertybių propagavimo
  bei priežiūros veiklą, taip pat skatinti ir saugoti Sąjungos bendras vertybes
  vietos, regioniniu,
  nacionaliniu
  ir tarpvalstybiniu lygmenimis
  ir didinti informuotumą apie jas; |
| --- | --- |

(18)

nepriklausomos žmogaus teisių įstaigos, pilietinės visuomenės organizacijos
  ir žmogaus teisių gynėjai
  atlieka esminį vaidmenį skatinant ir saugant Sąjungos bendras vertybes ir didinant informuotumą apie jas pagal SESV 2 straipsnį ir prisideda prie veiksmingo naudojimosi teisėmis pagal Sąjungos teisę, įskaitant ES pagrindinių teisių chartiją. 2018 m. balandžio
  19
  d. Europos Parlamento rezoliucijoje nustatyta, kad
  finansavimo didinimas ir
  tinkama finansinė parama yra
  svarbiausi dalykai
  kuriant palankią ir tvarią aplinką pilietinės visuomenės organizacijoms, kad jos stiprintų savo vaidmenį ir nepriklausomai bei veiksmingai atliktų savo pareigas. Todėl ES finansavimas, papildydamas nacionalinio lygmens pastangas,
  įskaitant tinkamą pagrindinį finansavimą ir išlaidų apmokėjimo, finansinių taisyklių bei procedūrų supaprastinimą,
  turėtų prisidėti remiant
  Sąjungos vertybes, pavyzdžiui, demokratiją, teisinę valstybę, ir pagrindines
  teises
  , aktyviai
  skatinančias nepriklausomas pilietinės visuomenės organizacijas, suteikiant joms galių ir stiprinant jų pajėgumus, kai šių organizacijų veikla padeda strategiškai įgyvendinti ES teise ir ES pagrindinių teisių chartija užtikrinamas teises, įskaitant
  vertybių propagavimo
  bei priežiūros veiklą, taip pat skatinti ir saugoti Sąjungos bendras vertybes
  vietos, regioniniu,
  nacionaliniu
  ir tarpvalstybiniu lygmenimis
  ir didinti informuotumą apie jas;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | Komisija turėtų užtikrinti bendrą nuoseklumą, papildomumą ir sąveiką su Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų, visų pirma Europos lyčių lygybės instituto ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros, darbu, ir turėtų įvertinti kitų nacionalinių ir tarptautinių subjektų darbą srityse, kuriose taikoma Programa; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

Komisija turėtų užtikrinti bendrą nuoseklumą, papildomumą ir sąveiką su Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų, visų pirma Europos lyčių lygybės instituto ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros, darbu, ir turėtų įvertinti kitų nacionalinių ir tarptautinių subjektų darbą srityse, kuriose taikoma Programa;

| (19) | Komisija turėtų užtikrinti bendrą nuoseklumą, papildomumą ir sąveiką su Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų, visų pirma Europos lyčių lygybės instituto ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros, darbu, ir turėtų įvertinti kitų nacionalinių ir tarptautinių subjektų darbą srityse, kuriose taikoma Programa
  . Komisija turėtų aktyviai padėti šios Programos dalyviams naudotis šių Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų rengiamomis ataskaitomis ir teikiamais ištekliais, pavyzdžiui, Europos lyčių lygybės instituto sukurtomis biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą ir poveikio lytims vertinimo priemonėmis; |
| --- | --- |

(19)

Komisija turėtų užtikrinti bendrą nuoseklumą, papildomumą ir sąveiką su Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų, visų pirma Europos lyčių lygybės instituto ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros, darbu, ir turėtų įvertinti kitų nacionalinių ir tarptautinių subjektų darbą srityse, kuriose taikoma Programa
  . Komisija turėtų aktyviai padėti šios Programos dalyviams naudotis šių Sąjungos įstaigų, organų ir agentūrų rengiamomis ataskaitomis ir teikiamais ištekliais, pavyzdžiui, Europos lyčių lygybės instituto sukurtomis biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą ir poveikio lytims vertinimo priemonėmis;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

19 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (19a) | visapusiškas Sąjungos demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmas turėtų užtikrinti nuolatinę ir vienodą visų valstybių narių peržiūrą, kad būtų gauta informacija, kurios reikia siekiant suaktyvinti priemones, susijusias su visuotiniais Sąjungos vertybių laikymosi trūkumais tose valstybėse narėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19a)

visapusiškas Sąjungos demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmas turėtų užtikrinti nuolatinę ir vienodą visų valstybių narių peržiūrą, kad būtų gauta informacija, kurios reikia siekiant suaktyvinti priemones, susijusias su visuotiniais Sąjungos vertybių laikymosi trūkumais tose valstybėse narėse;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | Programoje
  tam tikromis sąlygomis turėtų galėti dalyvauti Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, ir ELPA narės, kurios nėra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės; stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės, įgyvendinančios pasirengimo narystei strategiją, taip pat turėtų galėti dalyvauti Programoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

Programoje
  tam tikromis sąlygomis turėtų galėti dalyvauti Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, ir ELPA narės, kurios nėra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės; stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės, įgyvendinančios pasirengimo narystei strategiją, taip pat turėtų galėti dalyvauti Programoje;

| (20) | siekiant įgyvendinti konkrečius tikslus skatinti lyčių lygybę ir teises, skatinti piliečių aktyvumą ir dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis ir kovoti su smurtu, Programoje
  tam tikromis sąlygomis turėtų galėti dalyvauti Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, ir ELPA narės, kurios nėra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės. stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės, įgyvendinančios pasirengimo narystei strategiją, taip pat turėtų galėti dalyvauti Programoje; |
| --- | --- |

(20)

siekiant įgyvendinti konkrečius tikslus skatinti lyčių lygybę ir teises, skatinti piliečių aktyvumą ir dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis ir kovoti su smurtu, Programoje
  tam tikromis sąlygomis turėtų galėti dalyvauti Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) narės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, ir ELPA narės, kurios nėra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės. stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės, įgyvendinančios pasirengimo narystei strategiją, taip pat turėtų galėti dalyvauti Programoje;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | siekiant užtikrinti veiksmingą lėšų paskirstymą iš bendrojo Sąjungos biudžeto, būtina užtikrinti visų pagal Programą vykdomų veiksmų ir veiklos
  pridėtinę Europos vertę
  ,
  jų papildomumą valstybių narių vykdomiems veiksmams; tuo pačiu metu reikėtų siekti finansavimo programų
  ,
  kuriomis remiamos glaudžiai tarpusavyje susijusios politikos sritys
  ,
  visų pirma Teisingumo, teisių
  ir
  vertybių fondo – taigi ir Teisingumo programos – aprėptyje
  ,
  taip pat programos „Kūrybiška Europa“ ir „Erasmus +“ aprėptyje, siekiant įgyvendinti kultūrinių sankirtų kultūros, žiniasklaidos, menų
  ,
  švietimo
  ir
  kūrybos srityse potencialą, nuoseklumo,
  papildomumo
  ir sąveikos; būtina kurti sąveiką
  su kitomis
  Europos
  finansavimo programomis,
  visų pirma užimtumo
  ,
  vidaus rinkos, įmonių, jaunimo
  ,
  sveikatos, pilietiškumo, teisingumo
  ,
  migracijos, saugumo, mokslinių tyrimų, inovacijų, technologijų, pramonės, sanglaudos, turizmo, išorės santykių, prekybos ir plėtros srityse
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

siekiant užtikrinti veiksmingą lėšų paskirstymą iš bendrojo Sąjungos biudžeto, būtina užtikrinti visų pagal Programą vykdomų veiksmų ir veiklos
  pridėtinę Europos vertę
  ,
  jų papildomumą valstybių narių vykdomiems veiksmams; tuo pačiu metu reikėtų siekti finansavimo programų
  ,
  kuriomis remiamos glaudžiai tarpusavyje susijusios politikos sritys
  ,
  visų pirma Teisingumo, teisių
  ir
  vertybių fondo – taigi ir Teisingumo programos – aprėptyje
  ,
  taip pat programos „Kūrybiška Europa“ ir „Erasmus +“ aprėptyje, siekiant įgyvendinti kultūrinių sankirtų kultūros, žiniasklaidos, menų
  ,
  švietimo
  ir
  kūrybos srityse potencialą, nuoseklumo,
  papildomumo
  ir sąveikos; būtina kurti sąveiką
  su kitomis
  Europos
  finansavimo programomis,
  visų pirma užimtumo
  ,
  vidaus rinkos, įmonių, jaunimo
  ,
  sveikatos, pilietiškumo, teisingumo
  ,
  migracijos, saugumo, mokslinių tyrimų, inovacijų, technologijų, pramonės, sanglaudos, turizmo, išorės santykių, prekybos ir plėtros srityse
  ;

| (21) | siekiant užtikrinti veiksmingą lėšų paskirstymą iš bendrojo Sąjungos biudžeto, būtina užtikrinti visų pagal Programą vykdomų veiksmų ir veiklos,
  įskaitant vykdomus vietos
  ,
  nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis
  ,
  kuriais siekiama remti
  ir
  apsaugoti ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas vertybes
  ,
  pridėtinę Europos vertę. Komisija turėtų siekti nuoseklumo
  ,
  sinergijos
  ir papildomumo
  su valstybių narių vykdomais veiksmais ir
  su kitomis finansavimo programomis,
  kuriomis remiamos glaudžiai su Teisingumo
  ,
  teisių ir vertybių fondu
  ,
  su programomis „Kūrybiška Europa“ ir „Erasmus +“ bei kita atitinkama Sąjungos politika susijusios politikos sritys
  ; |
| --- | --- |

(21)

siekiant užtikrinti veiksmingą lėšų paskirstymą iš bendrojo Sąjungos biudžeto, būtina užtikrinti visų pagal Programą vykdomų veiksmų ir veiklos,
  įskaitant vykdomus vietos
  ,
  nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis
  ,
  kuriais siekiama remti
  ir
  apsaugoti ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintas vertybes
  ,
  pridėtinę Europos vertę. Komisija turėtų siekti nuoseklumo
  ,
  sinergijos
  ir papildomumo
  su valstybių narių vykdomais veiksmais ir
  su kitomis finansavimo programomis,
  kuriomis remiamos glaudžiai su Teisingumo
  ,
  teisių ir vertybių fondu
  ,
  su programomis „Kūrybiška Europa“ ir „Erasmus +“ bei kita atitinkama Sąjungos politika susijusios politikos sritys
  ;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

21 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (21a) | vadovaujantis SESV 9 straipsniu reikėtų skatinti aukšto lygio užimtumą bei pakankamos socialinės apsaugos ir kovos su socialine atskirtimi garantijas. Taigi šios Programos veiksmais reikėtų skatinti kovos su skurdu, socialine atskirtimi ir atskirtimi nuo darbo rinkos ir lygybės bei kovos su visų formų diskriminacija skatinimo sinergiją. Todėl Programa turėtų būti įgyvendinama taip, kad būtų užtikrinta kiek įmanoma didesnė sinergija ir papildomumas tarp skirtingų jos paporgramių ir „Europos socialinio fondo +“; Be to, reikėtų užtikrinti sąveiką su programa „Erasmus“ ir „Europos socialiniu fondu +“ siekiant garantuoti, kad panaudojant šias lėšas būtų bendrai prisidedama prie aukštos kokybės švietimo ir vienodų galimybių visiems užtikrinimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21a)

vadovaujantis SESV 9 straipsniu reikėtų skatinti aukšto lygio užimtumą bei pakankamos socialinės apsaugos ir kovos su socialine atskirtimi garantijas. Taigi šios Programos veiksmais reikėtų skatinti kovos su skurdu, socialine atskirtimi ir atskirtimi nuo darbo rinkos ir lygybės bei kovos su visų formų diskriminacija skatinimo sinergiją. Todėl Programa turėtų būti įgyvendinama taip, kad būtų užtikrinta kiek įmanoma didesnė sinergija ir papildomumas tarp skirtingų jos paporgramių ir „Europos socialinio fondo +“; Be to, reikėtų užtikrinti sąveiką su programa „Erasmus“ ir „Europos socialiniu fondu +“ siekiant garantuoti, kad panaudojant šias lėšas būtų bendrai prisidedama prie aukštos kokybės švietimo ir vienodų galimybių visiems užtikrinimo;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

22 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (22a) | svarbu užtikrinti patikimą Programos finansų valdymą ir kiek galima veiksmingesnį ir vartotojui patogesnį jos įgyvendinimą, kartu užtikrinant teisinį tikrumą ir galimybę visiems dalyviams dalyvauti Programoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22a)

svarbu užtikrinti patikimą Programos finansų valdymą ir kiek galima veiksmingesnį ir vartotojui patogesnį jos įgyvendinimą, kartu užtikrinant teisinį tikrumą ir galimybę visiems dalyviams dalyvauti Programoje;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

22 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (22b) | norint pagerinti lėšų panaudojimą ir išlaidų kokybę derėtų nustatyti pagrindinius principus, kuriais vadovaujantis būtų siekiama Programos tikslų, kartu užtikrinant geriausią finansinių išteklių panaudojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(22b)

norint pagerinti lėšų panaudojimą ir išlaidų kokybę derėtų nustatyti pagrindinius principus, kuriais vadovaujantis būtų siekiama Programos tikslų, kartu užtikrinant geriausią finansinių išteklių panaudojimą;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

23 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (23) | šiai programai taikomas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. [the new FR] (toliau – Finansinis reglamentas). Jame nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu vykdymu, finansinėmis priemonėmis ir biudžeto garantijomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(23)

šiai programai taikomas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. [the new FR] (toliau – Finansinis reglamentas). Jame nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu vykdymu, finansinėmis priemonėmis ir biudžeto garantijomis;

| (23) | šiai programai taikomas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. [the new FR] (toliau – Finansinis reglamentas). Jame nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu vykdymu, finansinėmis priemonėmis ir biudžeto garantijomis
  , ir reikalaujama visiško išteklių naudojimo skaidrumo, patikimo finansų valdymo ir apdairaus išteklių naudojimo. Įgyvendinant šią Programą turėtų būti diegiamos ir toliau stiprinamos taisyklės dėl galimybės skirti finansavimą vietos, regioninėms, nacionalinėms ir tarpvalstybinėms pilietinės visuomenės organizacijoms, įskaitant vietos bendruomenių pilietinės visuomenės organizacijas, suteikiant daugiametes dotacijas veiklai ir pakopines dotacijas (finansinę paramą trečiosioms šalims), taikant nuostatas, kuriomis užtikrinamos greitos ir lanksčios dotacijų skyrimo procedūros, pavyzdžiui, dviejų etapų paraiškų teikimo procedūra, patogias naudoti paraiškas ir ataskaitų teikimo procedūras; |
| --- | --- |

(23)

šiai programai taikomas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. [the new FR] (toliau – Finansinis reglamentas). Jame nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, tarp jų – taisyklės, susijusios su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu vykdymu, finansinėmis priemonėmis ir biudžeto garantijomis
  , ir reikalaujama visiško išteklių naudojimo skaidrumo, patikimo finansų valdymo ir apdairaus išteklių naudojimo. Įgyvendinant šią Programą turėtų būti diegiamos ir toliau stiprinamos taisyklės dėl galimybės skirti finansavimą vietos, regioninėms, nacionalinėms ir tarpvalstybinėms pilietinės visuomenės organizacijoms, įskaitant vietos bendruomenių pilietinės visuomenės organizacijas, suteikiant daugiametes dotacijas veiklai ir pakopines dotacijas (finansinę paramą trečiosioms šalims), taikant nuostatas, kuriomis užtikrinamos greitos ir lanksčios dotacijų skyrimo procedūros, pavyzdžiui, dviejų etapų paraiškų teikimo procedūra, patogias naudoti paraiškas ir ataskaitų teikimo procedūras;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

24 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (24) | finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir gauti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Be kita ko, reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas
  ir
  vieneto įkainius, taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje. Pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (20), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (21), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (22) ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 (23) Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitų nusikalstamų veikų atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (24), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(24)

finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir gauti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Be kita ko, reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas
  ir
  vieneto įkainius, taip pat su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje. Pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (20), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (21), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (22) ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 (23) Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitų nusikalstamų veikų atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (24), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises;

| (24) | finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir gauti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą
  , atitinkamų suinteresuotųjų šalių dydį bei pajėgumus, tikslinius paramos gavėjus
  ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Be kita ko, reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas, vieneto įkainius
  ir pakopines dotacijas
  , taip pat
  bendro finansavimo kriterijus, kuriais atsižvelgiama į savanorišką darbą, ir
  su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje
  . Turėtų būti leidžiamas bendras finansavimas nepiniginiais įnašais ir jo gali būti atsisakyta riboto papildomo finansavimo atvejais
  . Pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (20), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (21), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (22) ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 (23) Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitų nusikalstamų veikų atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (24), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises; |
| --- | --- |

(24)

finansavimo būdai ir įgyvendinimo metodai pagal šį reglamentą turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir gauti rezultatų, atsižvelgiant visų pirma į kontrolės sąnaudas, administracinę naštą
  , atitinkamų suinteresuotųjų šalių dydį bei pajėgumus, tikslinius paramos gavėjus
  ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Be kita ko, reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti vienkartines išmokas, fiksuotąsias normas, vieneto įkainius
  ir pakopines dotacijas
  , taip pat
  bendro finansavimo kriterijus, kuriais atsižvelgiama į savanorišką darbą, ir
  su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje
  . Turėtų būti leidžiamas bendras finansavimas nepiniginiais įnašais ir jo gali būti atsisakyta riboto papildomo finansavimo atvejais
  . Pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (20), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2988/95 (21), Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (22) ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/1939 (23) Sąjungos finansiniai interesai turi būti ginami proporcingomis priemonėmis, įskaitant pažeidimų ir sukčiavimo prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, jei reikia, administracinių sankcijų skyrimą. Visų pirma pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų, darančių poveikį Sąjungos finansiniams interesams. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra gali tirti sukčiavimo ir kitų nusikalstamų veikų atvejus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371 (24), ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiaudamas siekti apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | trečiosios
  valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose pagal EEE susitarime nustatytą bendradarbiavimo sistemą, pagal kurią dalyvavimas įgyvendinant šias programas nustatomas pagal tą susitarimą priimamu sprendimu. Trečiosios valstybės taip pat gali dalyvauti remdamosi kitomis teisinėmis priemonėmis. Tam, kad šiuo reglamentu būtų suteiktos reikiamos teisės ir prieiga atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus, turėtų būti įtraukta konkreti nuostata; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

trečiosios
  valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose pagal EEE susitarime nustatytą bendradarbiavimo sistemą, pagal kurią dalyvavimas įgyvendinant šias programas nustatomas pagal tą susitarimą priimamu sprendimu. Trečiosios valstybės taip pat gali dalyvauti remdamosi kitomis teisinėmis priemonėmis. Tam, kad šiuo reglamentu būtų suteiktos reikiamos teisės ir prieiga atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus, turėtų būti įtraukta konkreti nuostata;

| (25) | siekiant įgyvendinti konkrečius tikslus skatinti lyčių lygybę ir teises, skatinti piliečių aktyvumą ir dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime skatinimo vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis ir kovoti su smurtu, trečiosios
  valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose pagal EEE susitarime nustatytą bendradarbiavimo sistemą, pagal kurią dalyvavimas įgyvendinant šias programas nustatomas pagal tą susitarimą priimamu sprendimu. Trečiosios valstybės taip pat gali dalyvauti remdamosi kitomis teisinėmis priemonėmis. Tam, kad šiuo reglamentu būtų suteiktos reikiamos teisės ir prieiga atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus, turėtų būti įtraukta konkreti nuostata; |
| --- | --- |

(25)

siekiant įgyvendinti konkrečius tikslus skatinti lyčių lygybę ir teises, skatinti piliečių aktyvumą ir dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime skatinimo vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis ir kovoti su smurtu, trečiosios
  valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, gali dalyvauti Sąjungos programose pagal EEE susitarime nustatytą bendradarbiavimo sistemą, pagal kurią dalyvavimas įgyvendinant šias programas nustatomas pagal tą susitarimą priimamu sprendimu. Trečiosios valstybės taip pat gali dalyvauti remdamosi kitomis teisinėmis priemonėmis. Tam, kad šiuo reglamentu būtų suteiktos reikiamos teisės ir prieiga atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai vykdyti savo atitinkamus įgaliojimus, turėtų būti įtraukta konkreti nuostata;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

26 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (26a) | pasiūlymu dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų siekiama parengti Sąjungą, kad ji galėtų geriau apsaugoti savo biudžetą, kai teisinės valstybės principo taikymo trūkumai kenkia ar gali pakenkti patikimam finansų valdymui ar Sąjungos finansiniams interesams. Šis reglamentas turėtų papildyti Teisių ir vertybių programą, kurios vaidmuo kitoks, t. y. finansuoti politiką, atitinkančią pagrindines teises ir Europos vertybes, orientuotas į žmonių kasdienį gyvenimą ir dalyvavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26a)

pasiūlymu dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos biudžeto apsaugos esant visuotinių teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse trūkumų siekiama parengti Sąjungą, kad ji galėtų geriau apsaugoti savo biudžetą, kai teisinės valstybės principo taikymo trūkumai kenkia ar gali pakenkti patikimam finansų valdymui ar Sąjungos finansiniams interesams. Šis reglamentas turėtų papildyti Teisių ir vertybių programą, kurios vaidmuo kitoks, t. y. finansuoti politiką, atitinkančią pagrindines teises ir Europos vertybes, orientuotas į žmonių kasdienį gyvenimą ir dalyvavimą;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

27 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (27) | pagal [Tarybos sprendimo 2013/755/ES (25) 94 straipsnį užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27)

pagal [Tarybos sprendimo 2013/755/ES (25) 94 straipsnį užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi;

| (27) | pagal [Tarybos sprendimo 2013/755/ES (25) 94 straipsnį užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi.
  Įgyvendinant Programą turi būti atsižvelgiama į UŠT atokumo nulemtus apribojimus, be to, turi būti atliekama veiksmingo UŠT dalyvavimo Programoje stebėsena ir reguliarus vertinimas; |
| --- | --- |

(27)

pagal [Tarybos sprendimo 2013/755/ES (25) 94 straipsnį užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi.
  Įgyvendinant Programą turi būti atsižvelgiama į UŠT atokumo nulemtus apribojimus, be to, turi būti atliekama veiksmingo UŠT dalyvavimo Programoje stebėsena ir reguliarus vertinimas;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | atsižvelgiant į tai,
  kaip
  svarbu
  kovoti su klimato kaita
  ,
  vadovaujantis
  Sąjungos
  įsipareigojimu
  įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir
  pasiekti
  Jungtinių Tautų darnaus vystymosi
  tikslus
  , Programa padės integruoti klimato
  srities
  veiksmus
  į Sąjungos politiką
  ir
  prisidės prie siekio
  25 proc.
  ES
  biudžeto
  išlaidų veiklai
  ,
  kuria siekiama su klimatu susijusių tikslų
  . Rengiant ir įgyvendinant Programą bus nustatyti atitinkami veiksmai, kurie bus dar kartą vertinami atliekant laikotarpio vidurio vertinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

atsižvelgiant į tai,
  kaip
  svarbu
  kovoti su klimato kaita
  ,
  vadovaujantis
  Sąjungos
  įsipareigojimu
  įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir
  pasiekti
  Jungtinių Tautų darnaus vystymosi
  tikslus
  , Programa padės integruoti klimato
  srities
  veiksmus
  į Sąjungos politiką
  ir
  prisidės prie siekio
  25 proc.
  ES
  biudžeto
  išlaidų veiklai
  ,
  kuria siekiama su klimatu susijusių tikslų
  . Rengiant ir įgyvendinant Programą bus nustatyti atitinkami veiksmai, kurie bus dar kartą vertinami atliekant laikotarpio vidurio vertinimą;

| (28) | atsižvelgiant į tai,
  kad
  svarbu
  spręsti klimato kaitos klausimus
  ,
  laikantis
  Sąjungos
  įsipareigojimų
  įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir
  siekti
  Jungtinių Tautų darnaus vystymosi
  tikslų
  , Programa padės integruoti klimato
  politikos
  veiksmus ir
  pasiekti tikslą, kad
  25 proc.
  viso
  biudžeto
  būtų skirta išlaidoms, kuriomis remiami klimato politikos tikslai 2021–2027 m. DFP laikotarpiu
  ,
  ir kad kuo greičiau, bet ne vėliau kaip iki 2027 m. šios išlaidos sudarytų 30 proc
  . Rengiant ir įgyvendinant Programą bus nustatyti atitinkami veiksmai, kurie bus dar kartą vertinami atliekant laikotarpio vidurio vertinimą; |
| --- | --- |

(28)

atsižvelgiant į tai,
  kad
  svarbu
  spręsti klimato kaitos klausimus
  ,
  laikantis
  Sąjungos
  įsipareigojimų
  įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir
  siekti
  Jungtinių Tautų darnaus vystymosi
  tikslų
  , Programa padės integruoti klimato
  politikos
  veiksmus ir
  pasiekti tikslą, kad
  25 proc.
  viso
  biudžeto
  būtų skirta išlaidoms, kuriomis remiami klimato politikos tikslai 2021–2027 m. DFP laikotarpiu
  ,
  ir kad kuo greičiau, bet ne vėliau kaip iki 2027 m. šios išlaidos sudarytų 30 proc
  . Rengiant ir įgyvendinant Programą bus nustatyti atitinkami veiksmai, kurie bus dar kartą vertinami atliekant laikotarpio vidurio vertinimą;

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

29 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (29) | vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti šią Programą remiantis informacija, surinkta laikantis specialių stebėsenos reikalavimų, tačiau drauge vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybėms narėms. Šie reikalavimai, prireikus, kaip Programos poveikio vietoje vertinimo pagrindą gali apimti išmatuojamus rodiklius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(29)

vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti šią Programą remiantis informacija, surinkta laikantis specialių stebėsenos reikalavimų, tačiau drauge vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybėms narėms. Šie reikalavimai, prireikus, kaip Programos poveikio vietoje vertinimo pagrindą gali apimti išmatuojamus rodiklius;

| (29) | vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti šią Programą remiantis informacija, surinkta laikantis specialių stebėsenos reikalavimų, tačiau drauge vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybėms narėms.
  Atsižvelgiant į tai, kaip paraiškų teikėjų ir paramos gavėjų, galinčių neturėti pakankamai išteklių ir darbuotojų, kad galėtų įvykdyti stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimus, pavyzdžius galima nurodyti pilietinės visuomenės organizacijas, vietos valdžios institucijas, socialinius partnerius ir kt.
  Šie reikalavimai, prireikus, kaip Programos poveikio vietoje vertinimo pagrindą gali apimti išmatuojamus rodiklius; |
| --- | --- |

(29)

vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 dalimis, reikia įvertinti šią Programą remiantis informacija, surinkta laikantis specialių stebėsenos reikalavimų, tačiau drauge vengiant pernelyg didelio reguliavimo ir administracinės naštos, visų pirma valstybėms narėms.
  Atsižvelgiant į tai, kaip paraiškų teikėjų ir paramos gavėjų, galinčių neturėti pakankamai išteklių ir darbuotojų, kad galėtų įvykdyti stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimus, pavyzdžius galima nurodyti pilietinės visuomenės organizacijas, vietos valdžios institucijas, socialinius partnerius ir kt.
  Šie reikalavimai, prireikus, kaip Programos poveikio vietoje vertinimo pagrindą gali apimti išmatuojamus rodiklius;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (30) | siekiant
  užtikrinti vienodas šio reglamento
  įgyvendinimo
  sąlygas
  , pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti su rodikliais susijusius aktus, kaip nustatyta 12 ir 14 straipsniuose ir II priede. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30)

siekiant
  užtikrinti vienodas šio reglamento
  įgyvendinimo
  sąlygas
  , pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti su rodikliais susijusius aktus, kaip nustatyta 12 ir 14 straipsniuose ir II priede. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (30) | siekiant
  papildyti šį reglamentą, kad būtų galima įgyvendinti Programą ir faktiškai įvertinti jos
  įgyvendinimo
  pažangą, padarytą siekiant jos tikslų
  , pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti su
  darbo programomis pagal 13 straipsnį ir
  rodikliais susijusius aktus, kaip nustatyta 12 ir 14 straipsniuose ir II priede. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(30)

siekiant
  papildyti šį reglamentą, kad būtų galima įgyvendinti Programą ir faktiškai įvertinti jos
  įgyvendinimo
  pažangą, padarytą siekiant jos tikslų
  , pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti su
  darbo programomis pagal 13 straipsnį ir
  rodikliais susijusius aktus, kaip nustatyta 12 ir 14 straipsniuose ir II priede. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

31 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (31) | Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011

   (26)

  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31)

Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011

   (26)

  ;

Išbraukta.

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiuo reglamentu nustatoma Teisių ir vertybių programa (toliau – Programa). | Šiuo reglamentu nustatoma
  Piliečių, lygybės,
  teisių ir vertybių programa (toliau – Programa). |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Šiuo reglamentu nustatoma Teisių ir vertybių programa (toliau – Programa).

Šiuo reglamentu nustatoma
  Piliečių, lygybės,
  teisių ir vertybių programa (toliau – Programa).

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

1 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jame nustatomi Programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo
  taisyklės
  . | Jame nustatomi Programos tikslai
  ir taikymo sritis
  , 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo
  sąlygos
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Jame nustatomi Programos tikslai, 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo
  taisyklės
  .

Jame nustatomi Programos tikslai
  ir taikymo sritis
  , 2021–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo
  sąlygos
  .

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Bendrasis Programos tikslas yra
  „apsaugoti
  ir skatinti
  ES
  sutartyse įtvirtintas teises ir vertybes, įskaitant paramą pilietinės visuomenės organizacijoms, kad būtų palaikoma atvira, demokratinė ir įtrauki
  visuomenė“
  . | 1.   Bendrasis Programos tikslas yra
  apsaugoti
  ir skatinti Sutartyse įtvirtintas teises ir vertybes, įskaitant
  demokratiją, teisinę valstybę ir pagrindines teises, įtvirtintas ES sutarties 2 straipsnyje, ypač
  paramą
  vietos, regioninio, nacionalinio ir tarpvalstybinio lygmenų
  pilietinės visuomenės organizacijoms,
  ypač vietos bendruomenių pilietinės visuomenės organizacijoms, ir jų pajėgumų stiprinimą bei pilietinio ir demokratinio dalyvavimo skatinimą,
  kad būtų palaikoma
  ir toliau plėtojama
  atvira
  , teisėmis grindžiama
  , demokratinė
  , lygi
  ir įtrauki
  visuomenė
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Bendrasis Programos tikslas yra
  „apsaugoti
  ir skatinti
  ES
  sutartyse įtvirtintas teises ir vertybes, įskaitant paramą pilietinės visuomenės organizacijoms, kad būtų palaikoma atvira, demokratinė ir įtrauki
  visuomenė“
  .

1.   Bendrasis Programos tikslas yra
  apsaugoti
  ir skatinti Sutartyse įtvirtintas teises ir vertybes, įskaitant
  demokratiją, teisinę valstybę ir pagrindines teises, įtvirtintas ES sutarties 2 straipsnyje, ypač
  paramą
  vietos, regioninio, nacionalinio ir tarpvalstybinio lygmenų
  pilietinės visuomenės organizacijoms,
  ypač vietos bendruomenių pilietinės visuomenės organizacijoms, ir jų pajėgumų stiprinimą bei pilietinio ir demokratinio dalyvavimo skatinimą,
  kad būtų palaikoma
  ir toliau plėtojama
  atvira
  , teisėmis grindžiama
  , demokratinė
  , lygi
  ir įtrauki
  visuomenė
  .

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies -a punktas (naujas)

2 straipsnio 2 dalies -a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -a) | saugoti ir propaguoti demokratiją ir teisinę valstybę vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis (Sąjungos vertybių paprogramė); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-a)

-a)

saugoti ir propaguoti demokratiją ir teisinę valstybę vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis (Sąjungos vertybių paprogramė);

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies a punktas

2 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | skatinti lygybę
  ir
  teises (Lygybės ir
  teisių
  paprogramė), |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

skatinti lygybę
  ir
  teises (Lygybės ir
  teisių
  paprogramė),

ir

teisių

| a) | skatinti lygybę
  , įskaitant lyčių lygybę,
  teises
  , nediskriminavimą ir lyčių aspekto integravimą
  (Lygybės
  , teisių
  ir
  lyčių lygybės
  paprogramė); |
| --- | --- |

a)

skatinti lygybę
  , įskaitant lyčių lygybę,
  teises
  , nediskriminavimą ir lyčių aspekto integravimą
  (Lygybės
  , teisių
  ir
  lyčių lygybės
  paprogramė);

, įskaitant lyčių lygybę,

, nediskriminavimą ir lyčių aspekto integravimą

, teisių

lyčių lygybės

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies b punktas

2 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | skatinti
  piliečių
  aktyvumą
  ir dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime (
  Piliečių aktyvumo ir dalyvavimo
  paprogramė), |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

skatinti
  piliečių
  aktyvumą
  ir dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime (
  Piliečių aktyvumo ir dalyvavimo
  paprogramė),

skatinti

aktyvumą

Piliečių aktyvumo ir dalyvavimo

| b) | padėti piliečiams, ypač jaunimui, suprasti, kokia svarbi Sąjunga, vykdant veiklą, kuria siekiama išsaugoti istorinių įvykių, paskatinusių ją kurti, atminimą ir propaguoti demokratiją, saviraiškos laisvę, pliuralizmą, skatinti pilietinį aktyvumą,
  piliečių
  susitikimus
  ir
  jų aktyvų
  dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime (
  Aktyvaus pilietiškumo
  paprogramė); |
| --- | --- |

b)

padėti piliečiams, ypač jaunimui, suprasti, kokia svarbi Sąjunga, vykdant veiklą, kuria siekiama išsaugoti istorinių įvykių, paskatinusių ją kurti, atminimą ir propaguoti demokratiją, saviraiškos laisvę, pliuralizmą, skatinti pilietinį aktyvumą,
  piliečių
  susitikimus
  ir
  jų aktyvų
  dalyvavimą demokratiniame Sąjungos gyvenime (
  Aktyvaus pilietiškumo
  paprogramė);

padėti piliečiams, ypač jaunimui, suprasti, kokia svarbi Sąjunga, vykdant veiklą, kuria siekiama išsaugoti istorinių įvykių, paskatinusių ją kurti, atminimą ir propaguoti demokratiją, saviraiškos laisvę, pliuralizmą, skatinti pilietinį aktyvumą,

susitikimus

jų aktyvų

Aktyvaus pilietiškumo

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies c punktas

2 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | kovoti su smurtu (paprogramė „Daphne“). |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

kovoti su smurtu (paprogramė „Daphne“).

| c) | kovoti su smurtu
  , įskaitant smurtą dėl lyties
  (paprogramė „Daphne“). |
| --- | --- |

c)

kovoti su smurtu
  , įskaitant smurtą dėl lyties
  (paprogramė „Daphne“).

, įskaitant smurtą dėl lyties

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a straipsnis (naujas)

2 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a straipsnis |
| | Sąjungos vertybių paprogramė |
| | Atsižvelgiant į 2 straipsnio 1 dalyje išdėstytą bendrąjį tikslą ir 2 straipsnio 2 dalies -a punkte išdėstytą konkretų tikslą, Programoje daugiausiai dėmesio skiriama: |
| | a) | demokratijos ir teisinės valstybės apsaugai ir propagavimui, be kita ko, remiant pilietinės visuomenės veiklą, kuria skatinamas teisminių institucijų nepriklausomumas ir veiksminga nepriklausomų teismų teikiama teisminė apsauga, įskaitant pagrindinių teisių apsaugą; nepriklausomų žmogaus teisių gynėjų ir pilietinės visuomenės organizacijų, vykdančių stebėseną, kaip laikomasi teisinės valstybės principo, informatorių apsaugos ir iniciatyvų, kuriomis skatinama bendra skaidrumo, gero valdymo ir kovos su korupcija kultūra, rėmimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a straipsnis

2a straipsnis

Sąjungos vertybių paprogramė

Sąjungos vertybių paprogramė

Atsižvelgiant į 2 straipsnio 1 dalyje išdėstytą bendrąjį tikslą ir 2 straipsnio 2 dalies -a punkte išdėstytą konkretų tikslą, Programoje daugiausiai dėmesio skiriama:

Atsižvelgiant į 2 straipsnio 1 dalyje išdėstytą bendrąjį tikslą ir 2 straipsnio 2 dalies -a punkte išdėstytą konkretų tikslą, Programoje daugiausiai dėmesio skiriama:

a)

a)

demokratijos ir teisinės valstybės apsaugai ir propagavimui, be kita ko, remiant pilietinės visuomenės veiklą, kuria skatinamas teisminių institucijų nepriklausomumas ir veiksminga nepriklausomų teismų teikiama teisminė apsauga, įskaitant pagrindinių teisių apsaugą; nepriklausomų žmogaus teisių gynėjų ir pilietinės visuomenės organizacijų, vykdančių stebėseną, kaip laikomasi teisinės valstybės principo, informatorių apsaugos ir iniciatyvų, kuriomis skatinama bendra skaidrumo, gero valdymo ir kovos su korupcija kultūra, rėmimui;

demokratijos ir teisinės valstybės apsaugai ir propagavimui, be kita ko, remiant pilietinės visuomenės veiklą, kuria skatinamas teisminių institucijų nepriklausomumas ir veiksminga nepriklausomų teismų teikiama teisminė apsauga, įskaitant pagrindinių teisių apsaugą; nepriklausomų žmogaus teisių gynėjų ir pilietinės visuomenės organizacijų, vykdančių stebėseną, kaip laikomasi teisinės valstybės principo, informatorių apsaugos ir iniciatyvų, kuriomis skatinama bendra skaidrumo, gero valdymo ir kovos su korupcija kultūra, rėmimui;

| b) | skatinimui kurti demokratiškesnę Sąjungą bei Sutartyse įtvirtintų teisių ir vertybių apsaugai ir informuotumo apie jas didinimui, teikiant finansinę paramą nepriklausomoms pilietinės visuomenės organizacijomis, kurios propaguoja ir puoselėja šias teises ir vertybes vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis, kurdamos demokratiniam dialogui tinkamą aplinką ir stiprindamos saviraiškos laisvę, būrimosi į taikius susirinkimus ir asociacijas laisvę, žiniasklaidos laisvę, žiniasklaidos pliuralizmą ir akademinę laisvę. |
| --- | --- |

b)

b)

skatinimui kurti demokratiškesnę Sąjungą bei Sutartyse įtvirtintų teisių ir vertybių apsaugai ir informuotumo apie jas didinimui, teikiant finansinę paramą nepriklausomoms pilietinės visuomenės organizacijomis, kurios propaguoja ir puoselėja šias teises ir vertybes vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis, kurdamos demokratiniam dialogui tinkamą aplinką ir stiprindamos saviraiškos laisvę, būrimosi į taikius susirinkimus ir asociacijas laisvę, žiniasklaidos laisvę, žiniasklaidos pliuralizmą ir akademinę laisvę.

skatinimui kurti demokratiškesnę Sąjungą bei Sutartyse įtvirtintų teisių ir vertybių apsaugai ir informuotumo apie jas didinimui, teikiant finansinę paramą nepriklausomoms pilietinės visuomenės organizacijomis, kurios propaguoja ir puoselėja šias teises ir vertybes vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis, kurdamos demokratiniam dialogui tinkamą aplinką ir stiprindamos saviraiškos laisvę, būrimosi į taikius susirinkimus ir asociacijas laisvę, žiniasklaidos laisvę, žiniasklaidos pliuralizmą ir akademinę laisvę.

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio pavadinimas

3 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Lygybės ir
  teisių
  paprogramė | Lygybės
  , teisių
  ir
  lyčių lygybės
  paprogramė |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Lygybės ir
  teisių
  paprogramė

teisių

Lygybės
  , teisių
  ir
  lyčių lygybės
  paprogramė

, teisių

lyčių lygybės

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

3 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Atsižvelgiant į 2 straipsnio 2 dalies a punkte išdėstytą konkretų tikslą, Programoje daugiausiai dėmesio skiriama: | Atsižvelgiant į 2
  straipsnio 1 dalyje išdėstytą bendrąjį tikslą ir 2
   straipsnio 2 dalies a punkte išdėstytą konkretų tikslą, Programoje daugiausiai dėmesio skiriama: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Atsižvelgiant į 2 straipsnio 2 dalies a punkte išdėstytą konkretų tikslą, Programoje daugiausiai dėmesio skiriama:

Atsižvelgiant į 2
  straipsnio 1 dalyje išdėstytą bendrąjį tikslą ir 2
   straipsnio 2 dalies a punkte išdėstytą konkretų tikslą, Programoje daugiausiai dėmesio skiriama:

straipsnio 1 dalyje išdėstytą bendrąjį tikslą ir 2

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies a punktas

3 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | nelygybės
  ir diskriminacijos dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos prevencijai bei kovai su jomis ir paramai politikos kryptims, kuriomis visapusiškai skatinama
  lyčių
  lygybė ir nediskriminavimas ir jų integravimas, taip pat politikos kryptims, kuriomis kovojama su rasizmu ir visomis netolerancijos formomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

nelygybės
  ir diskriminacijos dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos prevencijai bei kovai su jomis ir paramai politikos kryptims, kuriomis visapusiškai skatinama
  lyčių
  lygybė ir nediskriminavimas ir jų integravimas, taip pat politikos kryptims, kuriomis kovojama su rasizmu ir visomis netolerancijos formomis;

nelygybės

lyčių

| a) | lygybės propagavimui bei nelygybės
  ir diskriminacijos dėl lyties, rasinės
  , socialinės
  ar etninės kilmės,
  odos spalvos, genetinių požymių, kalbos,
  religijos ar tikėjimo,
  politinių ar kitokių įsitikinimų, priklausymo tautinei mažumai, turto, gimimo,
  negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos
  , ar bet kokiu kitu pagrindu
  prevencijai bei kovai su jomis ir paramai politikos kryptims, kuriomis visapusiškai skatinama lygybė ir nediskriminavimas ir jų integravimas, taip pat politikos kryptims, kuriomis kovojama su rasizmu ir visomis netolerancijos formomis
  elektroninėje ir ne elektroninėje erdvėje
  ; |
| --- | --- |

a)

lygybės propagavimui bei nelygybės
  ir diskriminacijos dėl lyties, rasinės
  , socialinės
  ar etninės kilmės,
  odos spalvos, genetinių požymių, kalbos,
  religijos ar tikėjimo,
  politinių ar kitokių įsitikinimų, priklausymo tautinei mažumai, turto, gimimo,
  negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos
  , ar bet kokiu kitu pagrindu
  prevencijai bei kovai su jomis ir paramai politikos kryptims, kuriomis visapusiškai skatinama lygybė ir nediskriminavimas ir jų integravimas, taip pat politikos kryptims, kuriomis kovojama su rasizmu ir visomis netolerancijos formomis
  elektroninėje ir ne elektroninėje erdvėje
  ;

lygybės propagavimui bei nelygybės

, socialinės

odos spalvos, genetinių požymių, kalbos,

politinių ar kitokių įsitikinimų, priklausymo tautinei mažumai, turto, gimimo,

, ar bet kokiu kitu pagrindu

elektroninėje ir ne elektroninėje erdvėje

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

3 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | paramai politikos kryptims ir programoms, kuriomis visapusiškai skatinamos moterų teisės, lyčių lygybė, moterų įgalėjimas ir lyčių aspekto integravimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

paramai politikos kryptims ir programoms, kuriomis visapusiškai skatinamos moterų teisės, lyčių lygybė, moterų įgalėjimas ir lyčių aspekto integravimas;

paramai politikos kryptims ir programoms, kuriomis visapusiškai skatinamos moterų teisės, lyčių lygybė, moterų įgalėjimas ir lyčių aspekto integravimas;

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio pavadinimas

4 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Piliečių aktyvumo ir dalyvavimo
  paprogramė | Aktyvaus pilietiškumo
  paprogramė |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Piliečių aktyvumo ir dalyvavimo
  paprogramė

Piliečių aktyvumo ir dalyvavimo

Aktyvaus pilietiškumo
  paprogramė

Aktyvaus pilietiškumo

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

4 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Atsižvelgiant į 2 straipsnio 2 dalies
  b
   punkte išdėstytą konkretų tikslą,
  Programoje daugiausiai dėmesio skiriama
  : | Atsižvelgiant į 2 straipsnio 2 dalies
  c
   punkte išdėstytą konkretų tikslą,
  Programa siekiama šių tikslų
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Atsižvelgiant į 2 straipsnio 2 dalies
  b
   punkte išdėstytą konkretų tikslą,
  Programoje daugiausiai dėmesio skiriama
  :

b

Programoje daugiausiai dėmesio skiriama

Atsižvelgiant į 2 straipsnio 2 dalies
  c
   punkte išdėstytą konkretų tikslą,
  Programa siekiama šių tikslų
  :

c

Programa siekiama šių tikslų

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies a punktas

4 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | piliečių geresniam
  Sąjungos, jos
  istorijos
  , kultūros paveldo ir įvairovės
  supratimui ugdyti
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

piliečių geresniam
  Sąjungos, jos
  istorijos
  , kultūros paveldo ir įvairovės
  supratimui ugdyti
  ;

piliečių geresniam

istorijos

supratimui ugdyti

| a) | remti piliečių pateiktus projektus, ypač daug dėmesio skiriant jaunimui, kuriais siekiama skatinti piliečius ne tik prisiminti prieš Sąjungos sukūrimą vykusius įvykius, kurie yra jos istorinės atminties pagrindas, bet ir daugiau sužinoti apie jų bendrą istoriją, kultūrą ir vertybes bei suvokti bendro kultūros paveldo ir kultūrų bei kalbų įvairovės turtingumą, kuris yra bendros ateities pagrindas; padėti piliečiams geriau suprasti Sąjungą, jos kilmę, prasmę ir laimėjimus, didinti jų informuotumą apie dabartinius bei būsimus iššūkius ir suvokti tarpusavio supratimo ir tolerancijos, kurie yra labai svarbi Europos projekto dalis, svarbą
  ; |
| --- | --- |

a)

remti piliečių pateiktus projektus, ypač daug dėmesio skiriant jaunimui, kuriais siekiama skatinti piliečius ne tik prisiminti prieš Sąjungos sukūrimą vykusius įvykius, kurie yra jos istorinės atminties pagrindas, bet ir daugiau sužinoti apie jų bendrą istoriją, kultūrą ir vertybes bei suvokti bendro kultūros paveldo ir kultūrų bei kalbų įvairovės turtingumą, kuris yra bendros ateities pagrindas; padėti piliečiams geriau suprasti Sąjungą, jos kilmę, prasmę ir laimėjimus, didinti jų informuotumą apie dabartinius bei būsimus iššūkius ir suvokti tarpusavio supratimo ir tolerancijos, kurie yra labai svarbi Europos projekto dalis, svarbą
  ;

remti piliečių pateiktus projektus, ypač daug dėmesio skiriant jaunimui, kuriais siekiama skatinti piliečius ne tik prisiminti prieš Sąjungos sukūrimą vykusius įvykius, kurie yra jos istorinės atminties pagrindas, bet ir daugiau sužinoti apie jų bendrą istoriją, kultūrą ir vertybes bei suvokti bendro kultūros paveldo ir kultūrų bei kalbų įvairovės turtingumą, kuris yra bendros ateities pagrindas; padėti piliečiams geriau suprasti Sąjungą, jos kilmę, prasmę ir laimėjimus, didinti jų informuotumą apie dabartinius bei būsimus iššūkius ir suvokti tarpusavio supratimo ir tolerancijos, kurie yra labai svarbi Europos projekto dalis, svarbą

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

4 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | skatinti ir remti keitimąsi gerąja Europos pilietiškumo ugdymo praktika tiek formaliojo, tiek neformaliojo švietimo srityse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

skatinti ir remti keitimąsi gerąja Europos pilietiškumo ugdymo praktika tiek formaliojo, tiek neformaliojo švietimo srityse;

skatinti ir remti keitimąsi gerąja Europos pilietiškumo ugdymo praktika tiek formaliojo, tiek neformaliojo švietimo srityse;

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies b punktas

4 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | skirtingų šalių piliečių mainams ir bendradarbiavimui skatinti;
  piliečių
  pilietiniam
  ir
  demokratiniam dalyvavimui
  ,
  kuriuo piliečiams
  ir
  atstovaujamosioms asociacijoms suteikiama galimybė skelbti nuomones apie visas
  Sąjungos
  veiklos sritis
  ir
  viešai jomis keistis
  , skatinti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

skirtingų šalių piliečių mainams ir bendradarbiavimui skatinti;
  piliečių
  pilietiniam
  ir
  demokratiniam dalyvavimui
  ,
  kuriuo piliečiams
  ir
  atstovaujamosioms asociacijoms suteikiama galimybė skelbti nuomones apie visas
  Sąjungos
  veiklos sritis
  ir
  viešai jomis keistis
  , skatinti.

skirtingų šalių piliečių mainams ir bendradarbiavimui skatinti;

pilietiniam

demokratiniam dalyvavimui

kuriuo piliečiams

atstovaujamosioms asociacijoms suteikiama galimybė skelbti nuomones apie visas

veiklos sritis

viešai jomis keistis

| b) | skatinti viešąjį dialogą vykdant miestų partnerystę, rengiant
  piliečių
  , visų pirma jaunimo, susitikimus
  ir
  puoselėjant įvairių šalių savivaldybių
  ,
  vietos bendruomenių
  ir
  pilietinės visuomenės organizacijų bendradarbiavimą, kad jie aiškiai ir tiesiogiai suprastų
  Sąjungos
  kultūrų įvairovės
  ir
  jos paveldo turtingumą
  ,
  ir
  skatinti
  piliečių aktyvų dalyvavimą visuomeninėje veikloje; |
| --- | --- |

b)

skatinti viešąjį dialogą vykdant miestų partnerystę, rengiant
  piliečių
  , visų pirma jaunimo, susitikimus
  ir
  puoselėjant įvairių šalių savivaldybių
  ,
  vietos bendruomenių
  ir
  pilietinės visuomenės organizacijų bendradarbiavimą, kad jie aiškiai ir tiesiogiai suprastų
  Sąjungos
  kultūrų įvairovės
  ir
  jos paveldo turtingumą
  ,
  ir
  skatinti
  piliečių aktyvų dalyvavimą visuomeninėje veikloje;

skatinti viešąjį dialogą vykdant miestų partnerystę, rengiant

, visų pirma jaunimo, susitikimus

puoselėjant įvairių šalių savivaldybių

vietos bendruomenių

pilietinės visuomenės organizacijų bendradarbiavimą, kad jie aiškiai ir tiesiogiai suprastų

kultūrų įvairovės

jos paveldo turtingumą

ir

piliečių aktyvų dalyvavimą visuomeninėje veikloje;

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

4 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | skatinti ir stiprinti pilietinį dalyvavimą Sąjungos demokratiniame gyvenime vietos, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis; sudaryti sąlygas piliečiams ir asociacijoms skatinti kultūrų dialogą ir pradėti tinkamas viešąsias diskusijas apie visas Sąjungos veiklos sritis, taip prisidedant prie Sąjungos politinės darbotvarkės formavimo; remti bendras organizuotas iniciatyvas, nesvarbu, ar tai būtų piliečių asociacijos, ar juridinių asmenų tinklai, siekiant veiksmingiau įgyvendinti pirmesnėse dalyse išvardytus tikslus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

skatinti ir stiprinti pilietinį dalyvavimą Sąjungos demokratiniame gyvenime vietos, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis; sudaryti sąlygas piliečiams ir asociacijoms skatinti kultūrų dialogą ir pradėti tinkamas viešąsias diskusijas apie visas Sąjungos veiklos sritis, taip prisidedant prie Sąjungos politinės darbotvarkės formavimo; remti bendras organizuotas iniciatyvas, nesvarbu, ar tai būtų piliečių asociacijos, ar juridinių asmenų tinklai, siekiant veiksmingiau įgyvendinti pirmesnėse dalyse išvardytus tikslus;

skatinti ir stiprinti pilietinį dalyvavimą Sąjungos demokratiniame gyvenime vietos, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis; sudaryti sąlygas piliečiams ir asociacijoms skatinti kultūrų dialogą ir pradėti tinkamas viešąsias diskusijas apie visas Sąjungos veiklos sritis, taip prisidedant prie Sąjungos politinės darbotvarkės formavimo; remti bendras organizuotas iniciatyvas, nesvarbu, ar tai būtų piliečių asociacijos, ar juridinių asmenų tinklai, siekiant veiksmingiau įgyvendinti pirmesnėse dalyse išvardytus tikslus;

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

5 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Atsižvelgiant į 2 straipsnio 2 dalies c punkte išdėstytą konkretų tikslą, Programoje daugiausiai dėmesio skiriama: | Atsižvelgiant į 2
  straipsnio 1 dalyje išdėstytą bendrąjį tikslą ir 2
   straipsnio 2 dalies c punkte išdėstytą konkretų tikslą, Programoje daugiausiai dėmesio skiriama: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Atsižvelgiant į 2 straipsnio 2 dalies c punkte išdėstytą konkretų tikslą, Programoje daugiausiai dėmesio skiriama:

Atsižvelgiant į 2
  straipsnio 1 dalyje išdėstytą bendrąjį tikslą ir 2
   straipsnio 2 dalies c punkte išdėstytą konkretų tikslą, Programoje daugiausiai dėmesio skiriama:

straipsnio 1 dalyje išdėstytą bendrąjį tikslą ir 2

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies -a punktas (naujas)

5 straipsnio 1 dalies -a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -a) | visų smurto dėl lyties, nukreipto prieš moteris, formų prevencijai ir kovai su juo bei visapusiškam Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) įgyvendinimo visais lygmenimis skatinimui ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-a)

-a)

visų smurto dėl lyties, nukreipto prieš moteris, formų prevencijai ir kovai su juo bei visapusiškam Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija) įgyvendinimo visais lygmenimis skatinimui ir

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies a punktas

5 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | visų smurto prieš vaikus
  , jaunimą
  ir
  moteris
  formų, taip pat smurto prieš kitas rizikos grupes prevencijai ir kovai su juo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

visų smurto prieš vaikus
  , jaunimą
  ir
  moteris
  formų, taip pat smurto prieš kitas rizikos grupes prevencijai ir kovai su juo;

, jaunimą

moteris

| a) | visų smurto prieš vaikus ir
  jaunimą
  formų, taip pat smurto prieš kitas rizikos grupes
  , pavyzdžiui, LGBTQI asmenis, neįgaliuosius, mažumoms priklausančius asmenis, vyresnio amžiaus žmones, migrantus ir pabėgėlius,
  prevencijai ir kovai su juo; |
| --- | --- |

a)

visų smurto prieš vaikus ir
  jaunimą
  formų, taip pat smurto prieš kitas rizikos grupes
  , pavyzdžiui, LGBTQI asmenis, neįgaliuosius, mažumoms priklausančius asmenis, vyresnio amžiaus žmones, migrantus ir pabėgėlius,
  prevencijai ir kovai su juo;

jaunimą

, pavyzdžiui, LGBTQI asmenis, neįgaliuosius, mažumoms priklausančius asmenis, vyresnio amžiaus žmones, migrantus ir pabėgėlius,

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies b punktas

5 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | šio smurto aukų paramai ir apsaugai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

šio smurto aukų paramai ir apsaugai.

| b) | šio smurto aukų paramai ir apsaugai
  , įskaitant paramą pilietinės visuomenės organizacijų, kurios sudaro geresnes sąlygas ir užtikrina galimybę naudotis teise kreiptis į teismą, naudotis paramos aukoms tarnybų paslaugomis ir visoms tokio smurto aukoms saugiai pateikti pranešimus policijai, veiklą, taip pat nukentėjusiųjų nuo smurto dėl lyties vienodo lygmens apsaugos visoje Sąjungoje rėmimui ir užtikrinimui
  . |
| --- | --- |

b)

šio smurto aukų paramai ir apsaugai
  , įskaitant paramą pilietinės visuomenės organizacijų, kurios sudaro geresnes sąlygas ir užtikrina galimybę naudotis teise kreiptis į teismą, naudotis paramos aukoms tarnybų paslaugomis ir visoms tokio smurto aukoms saugiai pateikti pranešimus policijai, veiklą, taip pat nukentėjusiųjų nuo smurto dėl lyties vienodo lygmens apsaugos visoje Sąjungoje rėmimui ir užtikrinimui
  .

, įskaitant paramą pilietinės visuomenės organizacijų, kurios sudaro geresnes sąlygas ir užtikrina galimybę naudotis teise kreiptis į teismą, naudotis paramos aukoms tarnybų paslaugomis ir visoms tokio smurto aukoms saugiai pateikti pranešimus policijai, veiklą, taip pat nukentėjusiųjų nuo smurto dėl lyties vienodo lygmens apsaugos visoje Sąjungoje rėmimui ir užtikrinimui

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 dalis

6 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra [641 705 000 ] EUR dabartinėmis
  kainomis
  . | 1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra [
  1 627 000 000  EUR] 2018 m. kainomis [
  1 834 000 000  EUR dabartinėmis
  kainomis]
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra [641 705 000 ] EUR dabartinėmis
  kainomis
  .

1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra [
  1 627 000 000  EUR] 2018 m. kainomis [
  1 834 000 000  EUR dabartinėmis
  kainomis]
  .

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalies -a punktas (naujas)

6 straipsnio 2 dalies -a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -a) | [754 062 000  EUR 2018 m. kainomis] [850 000 000 EUR dabartinėmis kainomis] (t. y. 46,34 proc. viso finansinio paketo) 2 straipsnio 2 dalies -a punkte nurodytiems konkretiems tikslams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-a)

-a)

[754 062 000  EUR 2018 m. kainomis] [850 000 000 EUR dabartinėmis kainomis] (t. y. 46,34 proc. viso finansinio paketo) 2 straipsnio 2 dalies -a punkte nurodytiems konkretiems tikslams;

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalies a punktas

6 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | [408 705 000 ] EUR
  2 straipsnio
  2 dalies a ir c punktuose nurodytiems konkretiems tikslams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

[408 705 000 ] EUR
  2 straipsnio
  2 dalies a ir c punktuose nurodytiems konkretiems tikslams;

2 straipsnio

| a) | [
  429 372 000  EUR 2018 m. kainomis] [
  484 000 000 EUR
  ] (t. y. 26,39  proc. viso finansinio paketo)
  2 
  straipsnio 2
   dalies a ir c punktuose nurodytiems konkretiems tikslams; |
| --- | --- |

a)

[
  429 372 000  EUR 2018 m. kainomis] [
  484 000 000 EUR
  ] (t. y. 26,39  proc. viso finansinio paketo)
  2 
  straipsnio 2
   dalies a ir c punktuose nurodytiems konkretiems tikslams;

429 372 000  EUR 2018 m. kainomis] [

] (t. y. 26,39  proc. viso finansinio paketo)

straipsnio 2

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalies b punktas

6 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | [
  233 000 000 ] EUR 2 straipsnio
  2 dalies b punkte
  nurodytam konkrečiam tikslui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

[
  233 000 000 ] EUR 2 straipsnio
  2 dalies b punkte
  nurodytam konkrečiam tikslui.

233 000 000 ] EUR 2 straipsnio

nurodytam konkrečiam tikslui.

| b) | [
  443 566 000  EUR 2018 m. kainomis] [500 000 000 EUR] (t. y. 27,26  proc. viso finansinio paketo)
  2 
  straipsnio 2
   dalies b punkte
  nurodytiems konkretiems tikslams; |
| --- | --- |

b)

[
  443 566 000  EUR 2018 m. kainomis] [500 000 000 EUR] (t. y. 27,26  proc. viso finansinio paketo)
  2 
  straipsnio 2
   dalies b punkte
  nurodytiems konkretiems tikslams;

443 566 000  EUR 2018 m. kainomis] [500 000 000 EUR] (t. y. 27,26  proc. viso finansinio paketo)

straipsnio 2

nurodytiems konkretiems tikslams;

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

6 straipsnio 2 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Ne mažiau kaip 50 proc. šios dalies pirmos pastraipos -a ir a punktuose nurodytų išteklių Komisija skiria pilietinės visuomenės organizacijų veiklai remti; ne mažiau kaip 60 proc. šių išteklių skiriama vietos ir regioninėms pilietinės visuomenės organizacijoms. |
| | Nuo paskirtų finansinio paketo procentinių dalių, kaip nustatyta I priedo -a punkte, Komisija nenukrypsta daugiau kaip 5 procentiniais punktais. Jei paaiškėtų, kad tą ribą būtina viršyti, Komisijai pagal 16 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas I priedo -a punktas, paskirtas procentines Programos lėšų dalis keičiant 5–10 procentinių punktų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Ne mažiau kaip 50 proc. šios dalies pirmos pastraipos -a ir a punktuose nurodytų išteklių Komisija skiria pilietinės visuomenės organizacijų veiklai remti; ne mažiau kaip 60 proc. šių išteklių skiriama vietos ir regioninėms pilietinės visuomenės organizacijoms.

Ne mažiau kaip 50 proc. šios dalies pirmos pastraipos -a ir a punktuose nurodytų išteklių Komisija skiria pilietinės visuomenės organizacijų veiklai remti; ne mažiau kaip 60 proc. šių išteklių skiriama vietos ir regioninėms pilietinės visuomenės organizacijoms.

Nuo paskirtų finansinio paketo procentinių dalių, kaip nustatyta I priedo -a punkte, Komisija nenukrypsta daugiau kaip 5 procentiniais punktais. Jei paaiškėtų, kad tą ribą būtina viršyti, Komisijai pagal 16 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas I priedo -a punktas, paskirtas procentines Programos lėšų dalis keičiant 5–10 procentinių punktų.

Nuo paskirtų finansinio paketo procentinių dalių, kaip nustatyta I priedo -a punkte, Komisija nenukrypsta daugiau kaip 5 procentiniais punktais. Jei paaiškėtų, kad tą ribą būtina viršyti, Komisijai pagal 16 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas I priedo -a punktas, paskirtas procentines Programos lėšų dalis keičiant 5–10 procentinių punktų.

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 5 dalis

6 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai valstybių narių prašymu gali būti perskirti Programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a 
  punktą arba netiesiogiai pagal to paties straipsnio c
  punktą. Kai įmanoma, tie ištekliai panaudojami atitinkamos valstybės narės labui. | 5.   Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai valstybių narių
  arba Komisijos
  prašymu gali būti perskirti Programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a punktą. Kai įmanoma, tie ištekliai panaudojami atitinkamos valstybės narės labui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai valstybių narių prašymu gali būti perskirti Programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a 
  punktą arba netiesiogiai pagal to paties straipsnio c
  punktą. Kai įmanoma, tie ištekliai panaudojami atitinkamos valstybės narės labui.

5.   Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybėms narėms skirti ištekliai valstybių narių
  arba Komisijos
  prašymu gali būti perskirti Programai. Komisija tuos išteklius naudoja tiesiogiai pagal Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies a punktą. Kai įmanoma, tie ištekliai panaudojami atitinkamos valstybės narės labui.

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a straipsnis (naujas)

6 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a straipsnis |
| | Vertybių rėmimo mechanizmas |
| | 1.
     
  Išimtiniais atvejais, kai valstybėje narėje smarkiai ir sparčiai blogėja ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų Sąjungos vertybių laikymosi padėtis ir kyla pavojus, kad tos vertybės bus nepakankamai apsaugomos ir propaguojamos, Komisija gali paskelbti kvietimą teikti pasiūlymus, per kurį taikant paspartintą procedūrą pilietinės visuomenės organizacijos gali teikti paraiškas dėl dotacijų, kad būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas demokratiniam dialogui atitinkamoje valstybėje narėje, jį remti ir skatinti, taip pat spręsti nepakankamo ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių laikymosi problemą. |
| | 2.
     
  Šio straipsnio 1 dalyje nurodytam vertybių rėmimo mechanizmui Komisija skiria iki 5 proc. 6 straipsnio 2 dalies -a punkte nurodytos sumos. Kiekvienų biudžetinių metų pabaigoje Komisija pagal šį mechanizmą nepriskirtas lėšas perkelia kitiems veiksmams, kuriais siekiama Programos tikslų, remti. |
| | 3.
     
  Komisijai pagal 16 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl šio straipsnio 1 dalyje nurodyto vertybių rėmimo mechanizmo aktyvavimo. Šio mechanizmo aktyvavimas grindžiamas visapusišku, nuolatiniu ir įrodymais pagrįstu demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių padėties visose valstybėse narėse stebėjimu ir vertinimu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a straipsnis

6a straipsnis

Vertybių rėmimo mechanizmas

Vertybių rėmimo mechanizmas

1.
     
  Išimtiniais atvejais, kai valstybėje narėje smarkiai ir sparčiai blogėja ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų Sąjungos vertybių laikymosi padėtis ir kyla pavojus, kad tos vertybės bus nepakankamai apsaugomos ir propaguojamos, Komisija gali paskelbti kvietimą teikti pasiūlymus, per kurį taikant paspartintą procedūrą pilietinės visuomenės organizacijos gali teikti paraiškas dėl dotacijų, kad būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas demokratiniam dialogui atitinkamoje valstybėje narėje, jį remti ir skatinti, taip pat spręsti nepakankamo ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintų vertybių laikymosi problemą.

2.
     
  Šio straipsnio 1 dalyje nurodytam vertybių rėmimo mechanizmui Komisija skiria iki 5 proc. 6 straipsnio 2 dalies -a punkte nurodytos sumos. Kiekvienų biudžetinių metų pabaigoje Komisija pagal šį mechanizmą nepriskirtas lėšas perkelia kitiems veiksmams, kuriais siekiama Programos tikslų, remti.

3.
     
  Komisijai pagal 16 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl šio straipsnio 1 dalyje nurodyto vertybių rėmimo mechanizmo aktyvavimo. Šio mechanizmo aktyvavimas grindžiamas visapusišku, nuolatiniu ir įrodymais pagrįstu demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių padėties visose valstybėse narėse stebėjimu ir vertinimu.

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Programa įgyvendinama taikant tiesioginio valdymo principą, laikantis Finansinio reglamento, arba kartu su Finansinio reglamento
  61
  straipsnio 1 dalies c punkte nurodytomis įstaigomis, taikant netiesioginio valdymo principą. | 1.   Programa įgyvendinama taikant tiesioginio valdymo principą, laikantis Finansinio reglamento, arba kartu su Finansinio reglamento
  62
  straipsnio 1 dalies c punkte nurodytomis įstaigomis, taikant netiesioginio valdymo principą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Programa įgyvendinama taikant tiesioginio valdymo principą, laikantis Finansinio reglamento, arba kartu su Finansinio reglamento
  61
  straipsnio 1 dalies c punkte nurodytomis įstaigomis, taikant netiesioginio valdymo principą.

1.   Programa įgyvendinama taikant tiesioginio valdymo principą, laikantis Finansinio reglamento, arba kartu su Finansinio reglamento
  62
  straipsnio 1 dalies c punkte nurodytomis įstaigomis, taikant netiesioginio valdymo principą.

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalis

8 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Pagal Programą gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas. | 2.   Pagal Programą gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas
  , visų pirma teikiant dotacijas veiksmams ir metines bei daugiametes dotacijas veiklai. Finansavimas įgyvendinamas užtikrinant patikimą finansų valdymą, apdairų viešųjų lėšų naudojimą, mažą administracinę naštą Programos vykdytojui ir paramos gavėjams, taip pat galimybę potencialiems paramos gavėjams pasinaudoti Programos lėšomis. Gali būti naudojamos vienkartinės išmokos, vieneto įkainiai, fiksuotosios normos ir pakopinės dotacijos (finansinė parama trečiosioms šalims). Leidžiamas bendras finansavimas nepiniginiais įnašais ir jo gali būti atsisakyta riboto papildomo finansavimo atvejais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Pagal Programą gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas.

2.   Pagal Programą gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas
  , visų pirma teikiant dotacijas veiksmams ir metines bei daugiametes dotacijas veiklai. Finansavimas įgyvendinamas užtikrinant patikimą finansų valdymą, apdairų viešųjų lėšų naudojimą, mažą administracinę naštą Programos vykdytojui ir paramos gavėjams, taip pat galimybę potencialiems paramos gavėjams pasinaudoti Programos lėšomis. Gali būti naudojamos vienkartinės išmokos, vieneto įkainiai, fiksuotosios normos ir pakopinės dotacijos (finansinė parama trečiosioms šalims). Leidžiamas bendras finansavimas nepiniginiais įnašais ir jo gali būti atsisakyta riboto papildomo finansavimo atvejais.

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal
  šį reglamentą gali būti finansuojami veiksmai, kuriais prisidedama prie 2 straipsnyje nurodyto konkretaus tikslo įgyvendinimo. Visų pirma reikalavimus gauti finansavimą atitinka
  I priede
  išvardytos veiklos rūšys. | 1. | Pagal
  šį reglamentą gali būti finansuojami veiksmai, kuriais prisidedama prie 2 straipsnyje nurodyto
  bendrojo arba
  konkretaus tikslo įgyvendinimo. Visų pirma reikalavimus gauti finansavimą atitinka
  9a straipsnyje
  išvardytos veiklos rūšys. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pagal
  šį reglamentą gali būti finansuojami veiksmai, kuriais prisidedama prie 2 straipsnyje nurodyto konkretaus tikslo įgyvendinimo. Visų pirma reikalavimus gauti finansavimą atitinka
  I priede
  išvardytos veiklos rūšys.

Pagal

I priede

1.

1.

Pagal
  šį reglamentą gali būti finansuojami veiksmai, kuriais prisidedama prie 2 straipsnyje nurodyto
  bendrojo arba
  konkretaus tikslo įgyvendinimo. Visų pirma reikalavimus gauti finansavimą atitinka
  9a straipsnyje
  išvardytos veiklos rūšys.

Pagal

bendrojo arba

9a straipsnyje

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalis (nauja)

9 straipsnio 2 dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2. | Vadovaudamasi ES sutarties 11 straipsnio 2 dalimi, Komisija įsteigia pilietinio dialogo grupę, kurios tikslas – užtikrinti reguliarų, atvirą ir skaidrų dialogą su Programos paramos gavėjais ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų galima keistis patirtimi ir gerąja praktika ir aptarti politikos pokyčius Programos taikymo srityse ir siekiant Programos tikslų, taip pat susijusiose srityse. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

2.

Vadovaudamasi ES sutarties 11 straipsnio 2 dalimi, Komisija įsteigia pilietinio dialogo grupę, kurios tikslas – užtikrinti reguliarų, atvirą ir skaidrų dialogą su Programos paramos gavėjais ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų galima keistis patirtimi ir gerąja praktika ir aptarti politikos pokyčius Programos taikymo srityse ir siekiant Programos tikslų, taip pat susijusiose srityse.

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 a straipsnis (naujas)

9 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9a straipsnis |
| | Reikalavimus gauti finansavimą atitinkanti veikla |
| | 2 straipsnyje nurodytų bendrųjų ir konkrečių Programos tikslų bus siekiama visų pirma, bet ne tik, remiant šią veiklą: |
| | a) | informuotumo didinimą, visuomenės švietimą ir informacijos propagavimą ir sklaidą siekiant gilinti žinias apie politikos kryptis, principus ir teises, patenkančius į Programos aprėpties sritį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9a straipsnis

9a straipsnis

Reikalavimus gauti finansavimą atitinkanti veikla

Reikalavimus gauti finansavimą atitinkanti veikla

2 straipsnyje nurodytų bendrųjų ir konkrečių Programos tikslų bus siekiama visų pirma, bet ne tik, remiant šią veiklą:

2 straipsnyje nurodytų bendrųjų ir konkrečių Programos tikslų bus siekiama visų pirma, bet ne tik, remiant šią veiklą:

a)

a)

informuotumo didinimą, visuomenės švietimą ir informacijos propagavimą ir sklaidą siekiant gilinti žinias apie politikos kryptis, principus ir teises, patenkančius į Programos aprėpties sritį;

informuotumo didinimą, visuomenės švietimą ir informacijos propagavimą ir sklaidą siekiant gilinti žinias apie politikos kryptis, principus ir teises, patenkančius į Programos aprėpties sritį;

| b) | suinteresuotųjų šalių tarpusavio mokymąsi keičiantis gerosios praktikos pavyzdžiais siekiant gilinti žinias ir gerinti tarpusavio supratimą ir pilietinį bei demokratinį aktyvumą; |
| --- | --- |

b)

b)

suinteresuotųjų šalių tarpusavio mokymąsi keičiantis gerosios praktikos pavyzdžiais siekiant gilinti žinias ir gerinti tarpusavio supratimą ir pilietinį bei demokratinį aktyvumą;

suinteresuotųjų šalių tarpusavio mokymąsi keičiantis gerosios praktikos pavyzdžiais siekiant gilinti žinias ir gerinti tarpusavio supratimą ir pilietinį bei demokratinį aktyvumą;

| c) | analitinę ir stebėsenos veiklą, ataskaitų teikimą ir propagavimo veiklą siekiant gerinti Programos aprėpties sričių padėties valstybėse narėse ir ES lygmeniu supratimą, taip pat tinkamai perkelti Sąjungos teisę, politiką ir bendras Sąjungos vertybes į nacionalinę teisę ir geriau jas įgyvendinti valstybėse narėse; prie šios veiklos priskiriamas, pavyzdžiui, duomenų ir statistikos rinkimas, bendros metodikos ir prireikus rodiklių ar kriterijų vystymas, tyrimai, moksliniai tyrimai, analizė ir apklausos, vertinimai, poveikio vertinimas, vadovų, ataskaitų ir šviečiamosios medžiagos rengimas ir skelbimas; |
| --- | --- |

c)

c)

analitinę ir stebėsenos veiklą, ataskaitų teikimą ir propagavimo veiklą siekiant gerinti Programos aprėpties sričių padėties valstybėse narėse ir ES lygmeniu supratimą, taip pat tinkamai perkelti Sąjungos teisę, politiką ir bendras Sąjungos vertybes į nacionalinę teisę ir geriau jas įgyvendinti valstybėse narėse; prie šios veiklos priskiriamas, pavyzdžiui, duomenų ir statistikos rinkimas, bendros metodikos ir prireikus rodiklių ar kriterijų vystymas, tyrimai, moksliniai tyrimai, analizė ir apklausos, vertinimai, poveikio vertinimas, vadovų, ataskaitų ir šviečiamosios medžiagos rengimas ir skelbimas;

analitinę ir stebėsenos veiklą, ataskaitų teikimą ir propagavimo veiklą siekiant gerinti Programos aprėpties sričių padėties valstybėse narėse ir ES lygmeniu supratimą, taip pat tinkamai perkelti Sąjungos teisę, politiką ir bendras Sąjungos vertybes į nacionalinę teisę ir geriau jas įgyvendinti valstybėse narėse; prie šios veiklos priskiriamas, pavyzdžiui, duomenų ir statistikos rinkimas, bendros metodikos ir prireikus rodiklių ar kriterijų vystymas, tyrimai, moksliniai tyrimai, analizė ir apklausos, vertinimai, poveikio vertinimas, vadovų, ataskaitų ir šviečiamosios medžiagos rengimas ir skelbimas;

| d) | atitinkamų suinteresuotųjų šalių mokymą siekiant gerinti jų žinias apie Programos aprėpties sričių politiką ir teises ir atitinkamų suinteresuotųjų šalių nepriklausomumo ir gebėjimo propaguoti Programos aprėpties sričių politiką ir teises stiprinimą, be kita ko, vykdant strateginį bylinėjimąsi; |
| --- | --- |

d)

d)

atitinkamų suinteresuotųjų šalių mokymą siekiant gerinti jų žinias apie Programos aprėpties sričių politiką ir teises ir atitinkamų suinteresuotųjų šalių nepriklausomumo ir gebėjimo propaguoti Programos aprėpties sričių politiką ir teises stiprinimą, be kita ko, vykdant strateginį bylinėjimąsi;

atitinkamų suinteresuotųjų šalių mokymą siekiant gerinti jų žinias apie Programos aprėpties sričių politiką ir teises ir atitinkamų suinteresuotųjų šalių nepriklausomumo ir gebėjimo propaguoti Programos aprėpties sričių politiką ir teises stiprinimą, be kita ko, vykdant strateginį bylinėjimąsi;

| e) | visuomenės informuotumo ir supratimo apie su asmens duomenų apsauga, privatumu ir skaitmeniniu saugumu susijusią riziką, taisykles, apsaugos priemones ir teises didinimą; |
| --- | --- |

e)

e)

visuomenės informuotumo ir supratimo apie su asmens duomenų apsauga, privatumu ir skaitmeniniu saugumu susijusią riziką, taisykles, apsaugos priemones ir teises didinimą;

visuomenės informuotumo ir supratimo apie su asmens duomenų apsauga, privatumu ir skaitmeniniu saugumu susijusią riziką, taisykles, apsaugos priemones ir teises didinimą;

| f) | piliečių informuotumo apie Europos pagrindines vertybes ir įsipareigojimą laikytis teisingumo, lygybės, teisinės valstybės ir demokratijos principų, taip pat apie su Sąjungos pilietybe susijusias teises ir pareigas, tokias kaip teisė keliauti, dirbti, mokytis, gyventi kitoje valstybėje narėje, didinimą rengiant informavimo kampanijas ir skatinant tarpusavio supratimą, tarpkultūrinį dialogą ir pagarbą įvairovei Sąjungoje; |
| --- | --- |

f)

f)

piliečių informuotumo apie Europos pagrindines vertybes ir įsipareigojimą laikytis teisingumo, lygybės, teisinės valstybės ir demokratijos principų, taip pat apie su Sąjungos pilietybe susijusias teises ir pareigas, tokias kaip teisė keliauti, dirbti, mokytis, gyventi kitoje valstybėje narėje, didinimą rengiant informavimo kampanijas ir skatinant tarpusavio supratimą, tarpkultūrinį dialogą ir pagarbą įvairovei Sąjungoje;

piliečių informuotumo apie Europos pagrindines vertybes ir įsipareigojimą laikytis teisingumo, lygybės, teisinės valstybės ir demokratijos principų, taip pat apie su Sąjungos pilietybe susijusias teises ir pareigas, tokias kaip teisė keliauti, dirbti, mokytis, gyventi kitoje valstybėje narėje, didinimą rengiant informavimo kampanijas ir skatinant tarpusavio supratimą, tarpkultūrinį dialogą ir pagarbą įvairovei Sąjungoje;

| g) | piliečių, ypač jaunimo, informuotumo apie Europos kultūrą, kultūros paveldą, tapatybę, istoriją ir atminimą didinimą ir jų priklausymo Sąjungai jausmo stiprinimą, visų pirma įgyvendinant iniciatyvas, kuriomis skatinama apmąstyti totalitarinių režimų priežastis Europos šiuolaikinėje istorijoje, atminti jų nusikaltimų aukas ir padarytas skriaudas, ir vykdant veiklą, susijusią su kitais lemiamos reikšmės momentais pastarųjų metų Europos istorijoje; |
| --- | --- |

g)

g)

piliečių, ypač jaunimo, informuotumo apie Europos kultūrą, kultūros paveldą, tapatybę, istoriją ir atminimą didinimą ir jų priklausymo Sąjungai jausmo stiprinimą, visų pirma įgyvendinant iniciatyvas, kuriomis skatinama apmąstyti totalitarinių režimų priežastis Europos šiuolaikinėje istorijoje, atminti jų nusikaltimų aukas ir padarytas skriaudas, ir vykdant veiklą, susijusią su kitais lemiamos reikšmės momentais pastarųjų metų Europos istorijoje;

piliečių, ypač jaunimo, informuotumo apie Europos kultūrą, kultūros paveldą, tapatybę, istoriją ir atminimą didinimą ir jų priklausymo Sąjungai jausmo stiprinimą, visų pirma įgyvendinant iniciatyvas, kuriomis skatinama apmąstyti totalitarinių režimų priežastis Europos šiuolaikinėje istorijoje, atminti jų nusikaltimų aukas ir padarytas skriaudas, ir vykdant veiklą, susijusią su kitais lemiamos reikšmės momentais pastarųjų metų Europos istorijoje;

| h) | įvairių tautybių ir kultūrų europiečių subūrimą, suteikiant jiems galimybių dalyvauti miestų partnerystės veikloje, mažuose ir pilietinės visuomenės projektuose, taip sudarant sąlygas stiprinti principą „iš apačios į viršų“; |
| --- | --- |

h)

h)

įvairių tautybių ir kultūrų europiečių subūrimą, suteikiant jiems galimybių dalyvauti miestų partnerystės veikloje, mažuose ir pilietinės visuomenės projektuose, taip sudarant sąlygas stiprinti principą „iš apačios į viršų“;

įvairių tautybių ir kultūrų europiečių subūrimą, suteikiant jiems galimybių dalyvauti miestų partnerystės veikloje, mažuose ir pilietinės visuomenės projektuose, taip sudarant sąlygas stiprinti principą „iš apačios į viršų“;

| i) | aktyvaus ir įtraukaus dalyvavimo kuriant demokratiškesnę Sąjungą skatinimą ir sąlygų jam sudarymą, ypatingą dėmesį skiriant marginalizuotoms visuomenės grupėms, informuotumo apie pagrindines teises, teises ir vertybes didinimą, jų propagavimą ir gynimą remiant pilietinės visuomenės organizacijas, veikiančias Programos aprėpties srityse visais lygmenimis, taip pat Europos tinklų ir pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimų prisidėti prie Sąjungos teisės, politikos tikslų, vertybių ir strategijų plėtojimo, informuotumo apie juos didinimo ir stebėsenos, kaip jie įgyvendinami, plėtrą; |
| --- | --- |

i)

i)

aktyvaus ir įtraukaus dalyvavimo kuriant demokratiškesnę Sąjungą skatinimą ir sąlygų jam sudarymą, ypatingą dėmesį skiriant marginalizuotoms visuomenės grupėms, informuotumo apie pagrindines teises, teises ir vertybes didinimą, jų propagavimą ir gynimą remiant pilietinės visuomenės organizacijas, veikiančias Programos aprėpties srityse visais lygmenimis, taip pat Europos tinklų ir pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimų prisidėti prie Sąjungos teisės, politikos tikslų, vertybių ir strategijų plėtojimo, informuotumo apie juos didinimo ir stebėsenos, kaip jie įgyvendinami, plėtrą;

aktyvaus ir įtraukaus dalyvavimo kuriant demokratiškesnę Sąjungą skatinimą ir sąlygų jam sudarymą, ypatingą dėmesį skiriant marginalizuotoms visuomenės grupėms, informuotumo apie pagrindines teises, teises ir vertybes didinimą, jų propagavimą ir gynimą remiant pilietinės visuomenės organizacijas, veikiančias Programos aprėpties srityse visais lygmenimis, taip pat Europos tinklų ir pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimų prisidėti prie Sąjungos teisės, politikos tikslų, vertybių ir strategijų plėtojimo, informuotumo apie juos didinimo ir stebėsenos, kaip jie įgyvendinami, plėtrą;

| j) | techninės ir organizacinės paramos finansavimo rėmimą įgyvendinant Reglamentą [(ES) Nr. 211/2011], taip sudarant sąlygas piliečių naudojimuisi teise pradėti ir remti Europos piliečių iniciatyvas; |
| --- | --- |

j)

j)

techninės ir organizacinės paramos finansavimo rėmimą įgyvendinant Reglamentą [(ES) Nr. 211/2011], taip sudarant sąlygas piliečių naudojimuisi teise pradėti ir remti Europos piliečių iniciatyvas;

techninės ir organizacinės paramos finansavimo rėmimą įgyvendinant Reglamentą [(ES) Nr. 211/2011], taip sudarant sąlygas piliečių naudojimuisi teise pradėti ir remti Europos piliečių iniciatyvas;

| k) | žinių apie Programą gilinimą, jos rezultatų sklaidą ir perkėlimą, piliečių ir pilietinės visuomenės informavimo veiklos skatinimą, įskaitant nepriklausomų Programos kontaktinių centrų sukūrimą ir rėmimą; |
| --- | --- |

k)

k)

žinių apie Programą gilinimą, jos rezultatų sklaidą ir perkėlimą, piliečių ir pilietinės visuomenės informavimo veiklos skatinimą, įskaitant nepriklausomų Programos kontaktinių centrų sukūrimą ir rėmimą;

žinių apie Programą gilinimą, jos rezultatų sklaidą ir perkėlimą, piliečių ir pilietinės visuomenės informavimo veiklos skatinimą, įskaitant nepriklausomų Programos kontaktinių centrų sukūrimą ir rėmimą;

| l) | žmogaus teisių gynėjų ir pilietinės visuomenės organizacijų, kurie stebi teisinės valstybės padėtį, gebėjimų ir jų nepriklausomumo didinimą ir veiksmų vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis rėmimą; |
| --- | --- |

l)

l)

žmogaus teisių gynėjų ir pilietinės visuomenės organizacijų, kurie stebi teisinės valstybės padėtį, gebėjimų ir jų nepriklausomumo didinimą ir veiksmų vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis rėmimą;

žmogaus teisių gynėjų ir pilietinės visuomenės organizacijų, kurie stebi teisinės valstybės padėtį, gebėjimų ir jų nepriklausomumo didinimą ir veiksmų vietos, regioniniu, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis rėmimą;

| m) | informatorių apsaugos rėmimą, įskaitant iniciatyvas ir priemones, kuriomis siekiama sukurti saugius pranešimų teikimo kanalus organizacijų viduje, valdžios institucijoms ar kitoms atitinkamoms įstaigoms, taip pat priemones, kuriomis siekiama apsaugoti informatorius nuo atleidimo iš darbo, pažeminimo pareigose ar kitokių atsakomųjų veiksmų, įskaitant atitinkamų valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių informavimą ir mokymą; |
| --- | --- |

m)

m)

informatorių apsaugos rėmimą, įskaitant iniciatyvas ir priemones, kuriomis siekiama sukurti saugius pranešimų teikimo kanalus organizacijų viduje, valdžios institucijoms ar kitoms atitinkamoms įstaigoms, taip pat priemones, kuriomis siekiama apsaugoti informatorius nuo atleidimo iš darbo, pažeminimo pareigose ar kitokių atsakomųjų veiksmų, įskaitant atitinkamų valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių informavimą ir mokymą;

informatorių apsaugos rėmimą, įskaitant iniciatyvas ir priemones, kuriomis siekiama sukurti saugius pranešimų teikimo kanalus organizacijų viduje, valdžios institucijoms ar kitoms atitinkamoms įstaigoms, taip pat priemones, kuriomis siekiama apsaugoti informatorius nuo atleidimo iš darbo, pažeminimo pareigose ar kitokių atsakomųjų veiksmų, įskaitant atitinkamų valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių informavimą ir mokymą;

| n) | iniciatyvų ir priemonių, skirtų žiniasklaidos laisvei ir pliuralizmui propaguoti ir saugoti bei pajėgumams didinti siekiant įveikti naujus iššūkius, tokius kaip naujos žiniasklaidos priemonės, ir kovos su neapykantą kurstančiomis kalbomis ir tiksline dezinformacija, šiuo tikslu didinant informuotumą, rengiant mokymus, studijas ir vykdant stebėsenos veiklą, rėmimą; |
| --- | --- |

n)

n)

iniciatyvų ir priemonių, skirtų žiniasklaidos laisvei ir pliuralizmui propaguoti ir saugoti bei pajėgumams didinti siekiant įveikti naujus iššūkius, tokius kaip naujos žiniasklaidos priemonės, ir kovos su neapykantą kurstančiomis kalbomis ir tiksline dezinformacija, šiuo tikslu didinant informuotumą, rengiant mokymus, studijas ir vykdant stebėsenos veiklą, rėmimą;

iniciatyvų ir priemonių, skirtų žiniasklaidos laisvei ir pliuralizmui propaguoti ir saugoti bei pajėgumams didinti siekiant įveikti naujus iššūkius, tokius kaip naujos žiniasklaidos priemonės, ir kovos su neapykantą kurstančiomis kalbomis ir tiksline dezinformacija, šiuo tikslu didinant informuotumą, rengiant mokymus, studijas ir vykdant stebėsenos veiklą, rėmimą;

| o) | pilietinės visuomenės organizacijų, kurios skatina ir stebi viešojo administravimo institucijų sąžiningumą, skaidrumą ir atskaitomybę ir kovoja su korupcija, rėmimą; |
| --- | --- |

o)

o)

pilietinės visuomenės organizacijų, kurios skatina ir stebi viešojo administravimo institucijų sąžiningumą, skaidrumą ir atskaitomybę ir kovoja su korupcija, rėmimą;

pilietinės visuomenės organizacijų, kurios skatina ir stebi viešojo administravimo institucijų sąžiningumą, skaidrumą ir atskaitomybę ir kovoja su korupcija, rėmimą;

| p) | organizacijų, kurios padeda smurto aukoms ir pavojų patiriantiems asmenims, suteikia jiems prieglobstį ir saugo, įskaitant moterų prieglaudas, rėmimą. |
| --- | --- |

p)

p)

organizacijų, kurios padeda smurto aukoms ir pavojų patiriantiems asmenims, suteikia jiems prieglobstį ir saugo, įskaitant moterų prieglaudas, rėmimą.

organizacijų, kurios padeda smurto aukoms ir pavojų patiriantiems asmenims, suteikia jiems prieglobstį ir saugo, įskaitant moterų prieglaudas, rėmimą.

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 1 dalis

10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį. | 1.   Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį
  ir apima dotacijas veiksmams, daugiametes dotacijas veiklai ir pakopines dotacijas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį.

1.   Programos dotacijos skiriamos ir valdomos pagal Finansinio reglamento VIII antraštinę dalį
  ir apima dotacijas veiksmams, daugiametes dotacijas veiklai ir pakopines dotacijas
  .

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 2 dalis

10 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Vertinimo komitetą gali sudaryti išorės ekspertai. | 2.   Vertinimo komitetą gali sudaryti išorės ekspertai.
  Sudarant vertinimo komitetą užtikrinama lyčių pusiausvyra. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Vertinimo komitetą gali sudaryti išorės ekspertai.

2.   Vertinimo komitetą gali sudaryti išorės ekspertai.
  Sudarant vertinimo komitetą užtikrinama lyčių pusiausvyra.

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Veiksmui, kuriam skirtas Programos įnašas, taip pat gali būti skirtas kitos Sąjungos programos įnašas, įskaitant lėšas, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, jei tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. [Kaupiamasis finansavimas neviršija visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, o skirtingų Sąjungos programų parama gali būti apskaičiuojama proporcingai]. | 1.   Veiksmui, kuriam skirtas Programos įnašas, taip pat gali būti skirtas kitos Sąjungos programos įnašas, įskaitant lėšas, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, jei tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos
  , ir dvigubo lėšų skyrimo išvengiama aiškiai nurodant kiekvienos išlaidų kategorijos finansavimo šaltinius, laikantis patikimo finansų valdymo principo
  . [Kaupiamasis finansavimas neviršija visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, o skirtingų Sąjungos programų parama gali būti apskaičiuojama proporcingai]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Veiksmui, kuriam skirtas Programos įnašas, taip pat gali būti skirtas kitos Sąjungos programos įnašas, įskaitant lėšas, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, jei tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. [Kaupiamasis finansavimas neviršija visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, o skirtingų Sąjungos programų parama gali būti apskaičiuojama proporcingai].

1.   Veiksmui, kuriam skirtas Programos įnašas, taip pat gali būti skirtas kitos Sąjungos programos įnašas, įskaitant lėšas, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, jei tais įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos
  , ir dvigubo lėšų skyrimo išvengiama aiškiai nurodant kiekvienos išlaidų kategorijos finansavimo šaltinius, laikantis patikimo finansų valdymo principo
  . [Kaupiamasis finansavimas neviršija visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų, o skirtingų Sąjungos programų parama gali būti apskaičiuojama proporcingai].

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalies a punkto 1 įtrauka

12 straipsnio 2 dalies a punkto 1 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | valstybėje narėje arba su
  ja
  susijusioje užjūrio šalyje ar teritorijoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

valstybėje narėje arba su
  ja
  susijusioje užjūrio šalyje ar teritorijoje;

ja

| — | valstybėje narėje arba su
  valstybe nare
  susijusioje užjūrio šalyje ar teritorijoje; |
| --- | --- |

—

valstybėje narėje arba su
  valstybe nare
  susijusioje užjūrio šalyje ar teritorijoje;

valstybe nare

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalies a punkto 2 įtrauka

12 straipsnio 2 dalies a punkto 2 įtrauka

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| — | Programos asocijuotojoje trečiojoje valstybėje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

—

Programos asocijuotojoje trečiojoje valstybėje;

| — | Programos asocijuotojoje trečiojoje valstybėje
  , kaip numatyta šio reglamento 7 straipsnyje, siekiant 2 straipsnio 2 dalies a ir c punktuose nurodytų konkrečių tikslų
  ; |
| --- | --- |

—

Programos asocijuotojoje trečiojoje valstybėje
  , kaip numatyta šio reglamento 7 straipsnyje, siekiant 2 straipsnio 2 dalies a ir c punktuose nurodytų konkrečių tikslų
  ;

, kaip numatyta šio reglamento 7 straipsnyje, siekiant 2 straipsnio 2 dalies a ir c punktuose nurodytų konkrečių tikslų

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalies b punktas

12 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | teisės
  subjektas, įsteigtas pagal Sąjungos teisę, ar tarptautinė organizacija. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

teisės
  subjektas, įsteigtas pagal Sąjungos teisę, ar tarptautinė organizacija.

teisės

| b) | ne pelno teisės
  subjektas, įsteigtas pagal Sąjungos teisę, ar tarptautinė organizacija. |
| --- | --- |

b)

ne pelno teisės
  subjektas, įsteigtas pagal Sąjungos teisę, ar tarptautinė organizacija.

ne pelno teisės

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 3 dalis

12 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Europos teisėjų mokymo tinklui gali būti skiriama dotacija veiklai neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, kad būtų padengtos su jo nuolatine darbo programa susijusios išlaidos. | 3.   Europos teisėjų mokymo tinklui
  pagal 6 straipsnio 2 dalies a punktą
  gali būti skiriama dotacija veiklai neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, kad būtų padengtos su jo nuolatine darbo programa susijusios išlaidos
  , jeigu buvo atliktas darbo programos poveikio lytims vertinimas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Europos teisėjų mokymo tinklui gali būti skiriama dotacija veiklai neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, kad būtų padengtos su jo nuolatine darbo programa susijusios išlaidos.

3.   Europos teisėjų mokymo tinklui
  pagal 6 straipsnio 2 dalies a punktą
  gali būti skiriama dotacija veiklai neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, kad būtų padengtos su jo nuolatine darbo programa susijusios išlaidos
  , jeigu buvo atliktas darbo programos poveikio lytims vertinimas
  .

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio pavadinimas

13 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Darbo programa | Darbo programa
  ir daugiamečiai prioritetai |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Darbo programa

Darbo programa
  ir daugiamečiai prioritetai

ir daugiamečiai prioritetai

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Programa
  įgyvendinama vykdant
  Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas darbo programas. | 1.   Programa
  vykdoma įgyvendinant
  Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas darbo programas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Programa
  įgyvendinama vykdant
  Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas darbo programas.

1.   Programa
  vykdoma įgyvendinant
  Finansinio reglamento 110 straipsnyje nurodytas darbo programas.

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 1 a dalis (nauja)

13 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija, priimdama sprendimą dėl Programos prioritetų, taiko partnerystės principą ir numato visapusišką suinteresuotųjų šalių dalyvavimą planuojant, įgyvendinant, stebint ir vertinant šią Programą ir jos darbo programas pagal 15a straipsnį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Komisija, priimdama sprendimą dėl Programos prioritetų, taiko partnerystės principą ir numato visapusišką suinteresuotųjų šalių dalyvavimą planuojant, įgyvendinant, stebint ir vertinant šią Programą ir jos darbo programas pagal 15a straipsnį.

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 dalis

13 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Komisija darbo programą priima įgyvendinimo aktu. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 19 straipsnyje nurodytos patariamosios procedūros. | 2.   
  Komisijai pagal 16 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nuostatomis dėl atitinkamos darbo programos nustatymo
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Komisija darbo programą priima įgyvendinimo aktu. Tas įgyvendinimo aktas priimamas laikantis 19 straipsnyje nurodytos patariamosios procedūros.

2.   
  Komisijai pagal 16 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas papildomas nuostatomis dėl atitinkamos darbo programos nustatymo
  .

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 1 dalis

14 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant 2 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų, ataskaita,
  pateikti
  II priede. | 1.   Rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant 2 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų, ataskaita,
  kai tinkama, renkami suskirstant juos pagal lytį. Rodiklių sąrašas pateiktas
  II priede. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant 2 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų, ataskaita,
  pateikti
  II priede.

1.   Rodikliai, kuriais grindžiama Programos įgyvendinimo pažangos, padarytos siekiant 2 straipsnyje nustatytų konkrečių tikslų, ataskaita,
  kai tinkama, renkami suskirstant juos pagal lytį. Rodiklių sąrašas pateiktas
  II priede.

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

14 straipsnio 3 dalis

14 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams ir valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai. | 3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams ir valstybėms narėms nustatomi proporcingi
  ir kuo mažesnę naštą sukuriantys
  ataskaitų teikimo reikalavimai.
  Kad būtų lengviau laikytis ataskaitų teikimo reikalavimų, Komisija teikia patogias naudoti formas ir orientacines ir paramos programas, skirtas visų pirma pilietinės visuomenės organizacijoms, kurios ne visada turi praktinės patirties ir pakankamų išteklių bei darbuotojų, kad galėtų laikytis ataskaitų teikimo reikalavimų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams ir valstybėms narėms nustatomi proporcingi ataskaitų teikimo reikalavimai.

3.   Atsiskaitymo už veiklą sistema užtikrinama, kad programos įgyvendinimo ir rezultatų stebėsenos duomenys būtų renkami veiksmingai, efektyviai ir laiku. Todėl Sąjungos lėšų gavėjams ir valstybėms narėms nustatomi proporcingi
  ir kuo mažesnę naštą sukuriantys
  ataskaitų teikimo reikalavimai.
  Kad būtų lengviau laikytis ataskaitų teikimo reikalavimų, Komisija teikia patogias naudoti formas ir orientacines ir paramos programas, skirtas visų pirma pilietinės visuomenės organizacijoms, kurios ne visada turi praktinės patirties ir pakankamų išteklių bei darbuotojų, kad galėtų laikytis ataskaitų teikimo reikalavimų.

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 1 dalis

15 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Vertinimai
  atliekami laiku, kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus. | 1.   
  Vertinant atsižvelgiama į lyčių aspektą ir pateikiami pagal lytis suskirstyti skaičiai, į juos įtraukiamas skyrius dėl kiekvienos paprogramės ir atsižvelgiama į dalyvavusių asmenų skaičių, jų atsakymus ir geografinį pasiskirstymą. Vertinimai
  atliekami laiku, kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Vertinimai
  atliekami laiku, kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus.

1.   
  Vertinant atsižvelgiama į lyčių aspektą ir pateikiami pagal lytis suskirstyti skaičiai, į juos įtraukiamas skyrius dėl kiekvienos paprogramės ir atsižvelgiama į dalyvavusių asmenų skaičių, jų atsakymus ir geografinį pasiskirstymą. Vertinimai
  atliekami laiku, kad jų rezultatus būtų galima panaudoti priimant sprendimus.

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 2 dalis

15 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios. Atliekant laikotarpio vidurio vertinimą atsižvelgiama į ankstesnių programų (Teisių, lygybės ir pilietiškumo programos ir programos „Europa piliečiams“) ilgalaikio poveikio vertinimo rezultatus. | 2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios. Atliekant tarpinį vertinimą atsižvelgiama į ankstesnių programų (Teisių, lygybės ir pilietiškumo programos ir programos „Europa piliečiams“) ilgalaikio poveikio vertinimo rezultatus.
  Į tarpinį vertinimą įtraukiamas poveikio lytims vertinimas siekiant įvertinti, kaip įgyvendinami Programos lyčių lygybės tikslai, užtikrinti, kad joks Programos aspektas nedarytų nenumatyto neigiamo poveikio lyčių lygybei, ir nustatyti rekomendacijas, susijusias su būsimais kvietimais teikti pasiūlymus ir sprendimais dėl dotacijų veiklai, kad būtų aktyviai skatinamas lyčių lygybės klausimas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios. Atliekant laikotarpio vidurio vertinimą atsižvelgiama į ankstesnių programų (Teisių, lygybės ir pilietiškumo programos ir programos „Europa piliečiams“) ilgalaikio poveikio vertinimo rezultatus.

2.   Tarpinis Programos vertinimas atliekamas, kai yra pakankamai informacijos apie Programos įgyvendinimą, bet praėjus ne daugiau kaip ketveriems metams nuo Programos įgyvendinimo pradžios. Atliekant tarpinį vertinimą atsižvelgiama į ankstesnių programų (Teisių, lygybės ir pilietiškumo programos ir programos „Europa piliečiams“) ilgalaikio poveikio vertinimo rezultatus.
  Į tarpinį vertinimą įtraukiamas poveikio lytims vertinimas siekiant įvertinti, kaip įgyvendinami Programos lyčių lygybės tikslai, užtikrinti, kad joks Programos aspektas nedarytų nenumatyto neigiamo poveikio lyčių lygybei, ir nustatyti rekomendacijas, susijusias su būsimais kvietimais teikti pasiūlymus ir sprendimais dėl dotacijų veiklai, kad būtų aktyviai skatinamas lyčių lygybės klausimas.

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 4 dalis

15 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. | 4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.
  Komisija viešai ir visuomenei lengvai prieinama forma paskelbia vertinimus savo interneto svetainėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

4.   Vertinimų išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.
  Komisija viešai ir visuomenei lengvai prieinama forma paskelbia vertinimus savo interneto svetainėje.

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalis

16 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   14 
  straipsnyje
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
  Komisijai
  suteikiami iki 2027 m. gruodžio 31 d. | 2.   
  13 ir
  14 
  straipsniuose
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami
  Komisijai
  iki 2027 m. gruodžio 31 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   14 
  straipsnyje
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
  Komisijai
  suteikiami iki 2027 m. gruodžio 31 d.

2.   
  13 ir
  14 
  straipsniuose
  nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami
  Komisijai
  iki 2027 m. gruodžio 31 d.

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 3 dalis

16 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 14
  straipsnyje
  nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. | 3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti
  13 ir
  14 
  straipsniuose
  nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 14
  straipsnyje
  nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti
  13 ir
  14 
  straipsniuose
  nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 4 dalis

16 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. | 4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.
  Sudarant ekspertų grupę, su kuria turi būti konsultuojamasi, užtikrinama lyčių pusiausvyra. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija užtikrina, kad visi dokumentai, įskaitant aktų projektus, būtų laiku ir vienu metu perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertams. Kai, Europos Parlamento ir Tarybos manymu, yra būtina, ir Europos Parlamentas, ir Taryba gali siųsti ekspertus į Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžius, į kuriuos kviečiami valstybių narių ekspertai. Tuo tikslu Europos Parlamentui ir Tarybai pateikiami ateinančių mėnesių planai ir kvietimai į visus ekspertų posėdžius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.
  Sudarant ekspertų grupę, su kuria turi būti konsultuojamasi, užtikrinama lyčių pusiausvyra. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija užtikrina, kad visi dokumentai, įskaitant aktų projektus, būtų laiku ir vienu metu perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertams. Kai, Europos Parlamento ir Tarybos manymu, yra būtina, ir Europos Parlamentas, ir Taryba gali siųsti ekspertus į Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžius, į kuriuos kviečiami valstybių narių ekspertai. Tuo tikslu Europos Parlamentui ir Tarybai pateikiami ateinančių mėnesių planai ir kvietimai į visus ekspertų posėdžius.

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 5 dalis

16 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. | 5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
  Pagal 2016 m. balandžio 13 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros piliečiai ir kitos suinteresuotosios šalys gali pareikšti savo nuomonę dėl deleguotojo akto projekto teksto per keturias savaites. Dėl teksto projekto konsultuojamasi su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu ir Regionų komitetu, atsižvelgiant į NVO ir vietos ir regionų valdžios institucijų patirtį įgyvendinant Programą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
  Pagal 2016 m. balandžio 13 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros piliečiai ir kitos suinteresuotosios šalys gali pareikšti savo nuomonę dėl deleguotojo akto projekto teksto per keturias savaites. Dėl teksto projekto konsultuojamasi su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu ir Regionų komitetu, atsižvelgiant į NVO ir vietos ir regionų valdžios institucijų patirtį įgyvendinant Programą.

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 6 dalis

16 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Pagal 14
  straipsnį
  priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. | 6.   Pagal
  13 ir
  14
  straipsnius
  priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Pagal 14
  straipsnį
  priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

6.   Pagal
  13 ir
  14
  straipsnius
  priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 1 dalis

18 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir
  visuomenę
  . | 1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą
  , visuomenę
  ir
  , kai tinkama, taip finansuojamų veiksmų naudos gavėjus bei dalyvaujančius asmenis, tokia forma, kuri taip pat būtų pritaikyta neįgaliesiems, parodydami Sąjungos pridėtinę vertę ir prisidėdami prie Komisijos duomenų rinkimo pastangų siekiant padidinti biudžeto skaidrumą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą ir
  visuomenę
  .

1.   Sąjungos lėšų gavėjai nurodo Sąjungos lėšų kilmę ir užtikrina jų matomumą (visų pirma viešindami veiksmus ir jų rezultatus) teikdami nuoseklią, veiksmingą ir proporcingą tikslinę informaciją įvairiai auditorijai, įskaitant žiniasklaidą
  , visuomenę
  ir
  , kai tinkama, taip finansuojamų veiksmų naudos gavėjus bei dalyvaujančius asmenis, tokia forma, kuri taip pat būtų pritaikyta neįgaliesiems, parodydami Sąjungos pridėtinę vertę ir prisidėdami prie Komisijos duomenų rinkimo pastangų siekiant padidinti biudžeto skaidrumą
  .

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 2 dalis

18 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Komisija vykdo su Programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus.
  Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 2 straipsnyje nurodytais tikslais. | 2.   Komisija vykdo su Programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Komisija vykdo su Programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus.
  Programai skirtais finansiniais ištekliais taip pat prisidedama prie institucinės komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus, susijusius su 2 straipsnyje nurodytais tikslais.

2.   Komisija vykdo su Programa ir jos veiksmais bei rezultatais susijusius informavimo ir komunikacijos veiksmus.

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 a straipsnis (naujas)

18 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 18a straipsnis




  Programos kontaktiniai centrai




  Kiekvienoje valstybėje narėje veikia nepriklausomas Programos kontaktinis centras, kuriame dirbantiems kvalifikuotiems darbuotojams visų pirma pavesta teikti suinteresuotosioms šalims ir Programos paramos gavėjams nešališkas gaires, praktinę informaciją ir pagalbą visais su Programa susijusiais aspektais, įskaitant dėl paraiškų teikimo procedūros. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

18a straipsnis

Programos kontaktiniai centrai

Kiekvienoje valstybėje narėje veikia nepriklausomas Programos kontaktinis centras, kuriame dirbantiems kvalifikuotiems darbuotojams visų pirma pavesta teikti suinteresuotosioms šalims ir Programos paramos gavėjams nešališkas gaires, praktinę informaciją ir pagalbą visais su Programa susijusiais aspektais, įskaitant dėl paraiškų teikimo procedūros.

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnis

19 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 19 straipsnis | Išbraukta. |
| Komiteto procedūra | |
| 1.
     
  Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. | |
| 2.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis. | |
| 3.
     
  Gali būti rengiami konkrečių sudėčių komiteto posėdžiai, kuriuose sprendžiami su atskiromis paprogramėmis susiję klausimai. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

19 straipsnis

19 straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Komiteto procedūra

Komiteto procedūra

1.
     
  Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.
     
  Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

3.
     
  Gali būti rengiami konkrečių sudėčių komiteto posėdžiai, kuriuose sprendžiami su atskiromis paprogramėmis susiję klausimai.

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

-I priedas (naujas)

-I priedas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -I priedas |
| | 6 straipsnio 1 dalyje nurodytos turimos Programos lėšos paskirstomos taip: |
| | a) | iš 6 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytos sumos:








  — | bent 15 proc. lėšų skiriama veiklai, kuria įgyvendinamas konkretus tikslas pagal 3 straipsnio aa punktą, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-I priedas

-I priedas

6 straipsnio 1 dalyje nurodytos turimos Programos lėšos paskirstomos taip:

6 straipsnio 1 dalyje nurodytos turimos Programos lėšos paskirstomos taip:

a)

a)

iš 6 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytos sumos:

iš 6 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytos sumos:

—

bent 15 proc. lėšų skiriama veiklai, kuria įgyvendinamas konkretus tikslas pagal 3 straipsnio aa punktą,

bent 15 proc. lėšų skiriama veiklai, kuria įgyvendinamas konkretus tikslas pagal 3 straipsnio aa punktą,

| — | bent 40 proc. lėšų skiriama veiklai, kuria įgyvendinamas konkretus tikslas pagal 5 straipsnio -a punktą, ir |
| --- | --- |

—

bent 40 proc. lėšų skiriama veiklai, kuria įgyvendinamas konkretus tikslas pagal 5 straipsnio -a punktą, ir

bent 40 proc. lėšų skiriama veiklai, kuria įgyvendinamas konkretus tikslas pagal 5 straipsnio -a punktą, ir

| — | bent 45 proc. lėšų skiriami veiklai, kuria įgyvendinami konkretūs tikslai pagal 3 straipsnio a ir b punktus ir 5 straipsnio a ir b punktus; |
| --- | --- |

—

bent 45 proc. lėšų skiriami veiklai, kuria įgyvendinami konkretūs tikslai pagal 3 straipsnio a ir b punktus ir 5 straipsnio a ir b punktus;

bent 45 proc. lėšų skiriami veiklai, kuria įgyvendinami konkretūs tikslai pagal 3 straipsnio a ir b punktus ir 5 straipsnio a ir b punktus;

| b) | iš 6 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytos sumos:








  — | 15 proc. lėšų skiriama atminimo puoselėjimo veiklai, |
| --- | --- | --- |

b)

b)

iš 6 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytos sumos:

iš 6 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytos sumos:

—

15 proc. lėšų skiriama atminimo puoselėjimo veiklai,

15 proc. lėšų skiriama atminimo puoselėjimo veiklai,

| — | 65 proc. lėšų skiriami demokratiniam dalyvavimui, |
| --- | --- |

—

65 proc. lėšų skiriami demokratiniam dalyvavimui,

65 proc. lėšų skiriami demokratiniam dalyvavimui,

| — | 10 proc. lėšų skiriama propagavimo veiklai ir |
| --- | --- |

—

10 proc. lėšų skiriama propagavimo veiklai ir

10 proc. lėšų skiriama propagavimo veiklai ir

| — | 10 proc. lėšų skiriama administravimui. |
| --- | --- |

—

10 proc. lėšų skiriama administravimui.

10 proc. lėšų skiriama administravimui.

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedas

I priedas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| I priedas | Išbraukta. |
| Programos veikla | |
| 2 straipsnio 2 dalyje nurodytų konkrečių Programos tikslų bus siekiama visų pirma remiant šias veiklos rūšis: | |
| a) | informuotumo didinimą, informacijos sklaidą siekiant gilinti žinias apie Programos aprėpties sričių politikos kryptis ir teises; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

I priedas

I priedas

Išbraukta.

Išbraukta.

Programos veikla

Programos veikla

2 straipsnio 2 dalyje nurodytų konkrečių Programos tikslų bus siekiama visų pirma remiant šias veiklos rūšis:

2 straipsnio 2 dalyje nurodytų konkrečių Programos tikslų bus siekiama visų pirma remiant šias veiklos rūšis:

a)

a)

informuotumo didinimą, informacijos sklaidą siekiant gilinti žinias apie Programos aprėpties sričių politikos kryptis ir teises;

informuotumo didinimą, informacijos sklaidą siekiant gilinti žinias apie Programos aprėpties sričių politikos kryptis ir teises;

| b) | suinteresuotųjų šalių tarpusavio mokymasis keičiantis gerosios patirties pavyzdžiais siekiant gilinti žinias ir gerinti tarpusavio supratimą, piliečių dalyvavimą ir demokratinį įsipareigojimą; |
| --- | --- |

b)

b)

suinteresuotųjų šalių tarpusavio mokymasis keičiantis gerosios patirties pavyzdžiais siekiant gilinti žinias ir gerinti tarpusavio supratimą, piliečių dalyvavimą ir demokratinį įsipareigojimą;

suinteresuotųjų šalių tarpusavio mokymasis keičiantis gerosios patirties pavyzdžiais siekiant gilinti žinias ir gerinti tarpusavio supratimą, piliečių dalyvavimą ir demokratinį įsipareigojimą;

| c) | analitinę ir stebėsenos veiklą siekiant gerinti Programos aprėpties sričių padėties valstybėse narėse ir ES lygmeniu supratimą, taip pat geriau įgyvendinti ES teisę ir politiką

   (1)

  ; |
| --- | --- |

c)

c)

analitinę ir stebėsenos veiklą siekiant gerinti Programos aprėpties sričių padėties valstybėse narėse ir ES lygmeniu supratimą, taip pat geriau įgyvendinti ES teisę ir politiką

   (1)

  ;

analitinę ir stebėsenos veiklą siekiant gerinti Programos aprėpties sričių padėties valstybėse narėse ir ES lygmeniu supratimą, taip pat geriau įgyvendinti ES teisę ir politiką

1

;

| d) | susijusių suinteresuotųjų šalių mokymas siekiant gilinti jų žinias apie aprėpties sričių politiką ir teises; |
| --- | --- |

d)

d)

susijusių suinteresuotųjų šalių mokymas siekiant gilinti jų žinias apie aprėpties sričių politiką ir teises;

susijusių suinteresuotųjų šalių mokymas siekiant gilinti jų žinias apie aprėpties sričių politiką ir teises;

| e) | informacinių ir ryšių technologijų (IRT) priemonių kūrimas ir priežiūra; |
| --- | --- |

e)

e)

informacinių ir ryšių technologijų (IRT) priemonių kūrimas ir priežiūra;

informacinių ir ryšių technologijų (IRT) priemonių kūrimas ir priežiūra;

| f) | piliečių informuotumo apie Europos kultūrą, istoriją ir atminimą bei jų priklausymo Sąjungai jausmo stiprinimą; |
| --- | --- |

f)

f)

piliečių informuotumo apie Europos kultūrą, istoriją ir atminimą bei jų priklausymo Sąjungai jausmo stiprinimą;

piliečių informuotumo apie Europos kultūrą, istoriją ir atminimą bei jų priklausymo Sąjungai jausmo stiprinimą;

| g) | įvairių tautybių ir kultūrų europiečių subūrimas, suteikiant jiems galimybių dalyvauti miestų partnerystės veikloje; |
| --- | --- |

g)

g)

įvairių tautybių ir kultūrų europiečių subūrimas, suteikiant jiems galimybių dalyvauti miestų partnerystės veikloje;

įvairių tautybių ir kultūrų europiečių subūrimas, suteikiant jiems galimybių dalyvauti miestų partnerystės veikloje;

| h) | aktyvaus dalyvavimo kuriant demokratiškesnę Sąjungą skatinimą ir sąlygų jam sudarymą, informuotumo apie teises ir vertybes didinimą remiant pilietinės visuomenės organizacijas; |
| --- | --- |

h)

h)

aktyvaus dalyvavimo kuriant demokratiškesnę Sąjungą skatinimą ir sąlygų jam sudarymą, informuotumo apie teises ir vertybes didinimą remiant pilietinės visuomenės organizacijas;

aktyvaus dalyvavimo kuriant demokratiškesnę Sąjungą skatinimą ir sąlygų jam sudarymą, informuotumo apie teises ir vertybes didinimą remiant pilietinės visuomenės organizacijas;

| i) | techninės ir organizacinės paramos finansavimo rėmimą įgyvendinant Reglamentą [(ES) Nr. 211/2011], taip pagrindžiant piliečių naudojimąsi teise pradėti ir remti Europos piliečių iniciatyvas; |
| --- | --- |

i)

i)

techninės ir organizacinės paramos finansavimo rėmimą įgyvendinant Reglamentą [(ES) Nr. 211/2011], taip pagrindžiant piliečių naudojimąsi teise pradėti ir remti Europos piliečių iniciatyvas;

techninės ir organizacinės paramos finansavimo rėmimą įgyvendinant Reglamentą [(ES) Nr. 211/2011], taip pagrindžiant piliečių naudojimąsi teise pradėti ir remti Europos piliečių iniciatyvas;

| j) | Europos tinklų gebėjimų skatinti ir toliau plėtoti Sąjungos teisę, politikos tikslus ir strategijas plėtrą, taip pat pilietinės visuomenės organizacijų, veikiančių Programos aprėpties srityse, rėmimą; |
| --- | --- |

j)

j)

Europos tinklų gebėjimų skatinti ir toliau plėtoti Sąjungos teisę, politikos tikslus ir strategijas plėtrą, taip pat pilietinės visuomenės organizacijų, veikiančių Programos aprėpties srityse, rėmimą;

Europos tinklų gebėjimų skatinti ir toliau plėtoti Sąjungos teisę, politikos tikslus ir strategijas plėtrą, taip pat pilietinės visuomenės organizacijų, veikiančių Programos aprėpties srityse, rėmimą;

| k) | žinių apie programą gilinimo, jos rezultatų sklaidos bei perkeliamumo ir piliečių informavimo veikla, be kita ko, kuriant ir remiant informavimo apie programą biurus ir (arba) nacionalinį ryšių palaikymo tinklą. |
| --- | --- |

k)

k)

žinių apie programą gilinimo, jos rezultatų sklaidos bei perkeliamumo ir piliečių informavimo veikla, be kita ko, kuriant ir remiant informavimo apie programą biurus ir (arba) nacionalinį ryšių palaikymo tinklą.

žinių apie programą gilinimo, jos rezultatų sklaidos bei perkeliamumo ir piliečių informavimo veikla, be kita ko, kuriant ir remiant informavimo apie programą biurus ir (arba) nacionalinį ryšių palaikymo tinklą.

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 1 punkto įžanginė dalis

II priedo 1 punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Programa bus stebima remiantis
  rodikliais
  , kuriais siekiama nustatyti, kokiu mastu buvo pasiekta Programos bendrųjų ir
  konkrečių
  tikslų, ir sumažinti administracinę naštą ir sąnaudas. Tuo tikslu bus renkami duomenys atsižvelgiant į šį pagrindinių rodiklių rinkinį: | Programa bus stebima remiantis
  rezultatų rodiklių
  , kuriais siekiama nustatyti, kokiu mastu buvo pasiekta Programos bendrųjų ir
  konkrečiųjų
  tikslų, ir sumažinti administracinę naštą ir sąnaudas
  , rinkiniu. Kai įmanoma, rodikliai suskirstomi pagal amžių, lytį ir bet kuriuos kitus renkamus duomenis, pavyzdžiui, etninę kilmę, negalią ar lyties tapatybę.
  Tuo tikslu bus renkami duomenys atsižvelgiant į šį pagrindinių rodiklių rinkinį: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Programa bus stebima remiantis
  rodikliais
  , kuriais siekiama nustatyti, kokiu mastu buvo pasiekta Programos bendrųjų ir
  konkrečių
  tikslų, ir sumažinti administracinę naštą ir sąnaudas. Tuo tikslu bus renkami duomenys atsižvelgiant į šį pagrindinių rodiklių rinkinį:

rodikliais

konkrečių

Programa bus stebima remiantis
  rezultatų rodiklių
  , kuriais siekiama nustatyti, kokiu mastu buvo pasiekta Programos bendrųjų ir
  konkrečiųjų
  tikslų, ir sumažinti administracinę naštą ir sąnaudas
  , rinkiniu. Kai įmanoma, rodikliai suskirstomi pagal amžių, lytį ir bet kuriuos kitus renkamus duomenis, pavyzdžiui, etninę kilmę, negalią ar lyties tapatybę.
  Tuo tikslu bus renkami duomenys atsižvelgiant į šį pagrindinių rodiklių rinkinį:

rezultatų rodiklių

konkrečiųjų

, rinkiniu. Kai įmanoma, rodikliai suskirstomi pagal amžių, lytį ir bet kuriuos kitus renkamus duomenis, pavyzdžiui, etninę kilmę, negalią ar lyties tapatybę.

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 1 dalies lentelė

II priedo 1 dalies lentelė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiek žmonių: | Kiek žmonių
  (suskirstant pagal lytį ir amžių) įtraukti
  : |
| i) | į mokymo veiklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kiek žmonių:

Kiek žmonių
  (suskirstant pagal lytį ir amžių) įtraukti
  :

(suskirstant pagal lytį ir amžių) įtraukti

i)

į mokymo veiklą;

| i) | į mokymo veiklą; |
| --- | --- |

i)

į mokymo veiklą;

| ii) | į tarpusavio mokymąsi ir keitimąsi gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

ii)

į tarpusavio mokymąsi ir keitimąsi gerąja patirtimi;

| ii) | į tarpusavio mokymąsi ir keitimąsi gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

ii)

į tarpusavio mokymąsi ir keitimąsi gerąja patirtimi;

| iii) | į informuotumo didinimo, informavimo ir sklaidos veiklą. |
| --- | --- |

iii)

į informuotumo didinimo, informavimo ir sklaidos veiklą.

| iii) | į informuotumo didinimo, informavimo ir sklaidos veiklą. |
| --- | --- |

iii)

į informuotumo didinimo, informavimo ir sklaidos veiklą.

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 1 dalies 1 a eilutė (nauja)

II priedo 1 dalies 1 a eilutė (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Komisija kasmet taip pat skelbia šiuos produktyvumo rodiklius: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija kasmet taip pat skelbia šiuos produktyvumo rodiklius:

Komisija kasmet taip pat skelbia šiuos produktyvumo rodiklius:

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 1 dalies 1 b eilutė (nauja)

II priedo 1 dalies 1 b eilutė (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Finansuojamų paraiškų ir veiklos rūšių skaičius pagal 9 straipsnio 1 dalies sąrašą ir paprogramę |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Finansuojamų paraiškų ir veiklos rūšių skaičius pagal 9 straipsnio 1 dalies sąrašą ir paprogramę

Finansuojamų paraiškų ir veiklos rūšių skaičius pagal 9 straipsnio 1 dalies sąrašą ir paprogramę

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo 1 dalies 1 c eilutė (nauja)

II priedo 1 dalies 1 c eilutė (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Pareiškėjų prašyto finansavimo ir suteikto finansavimo dydis pagal 9 straipsnio 1 dalies sąrašą ir paprogramę |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pareiškėjų prašyto finansavimo ir suteikto finansavimo dydis pagal 9 straipsnio 1 dalies sąrašą ir paprogramę

Pareiškėjų prašyto finansavimo ir suteikto finansavimo dydis pagal 9 straipsnio 1 dalies sąrašą ir paprogramę

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo lentelės 6 eilutė

II priedo lentelės 6 eilutė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos atminčiai ir
  paveldui
  skirtų tarptautinių tinklų ir iniciatyvų, sukurtų dėl Programos intervencijos, skaičius | Europos atminčiai
  , paveldui
  ir
  pilietiniam dialogui
  skirtų tarptautinių tinklų ir iniciatyvų, sukurtų dėl Programos intervencijos, skaičius |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Europos atminčiai ir
  paveldui
  skirtų tarptautinių tinklų ir iniciatyvų, sukurtų dėl Programos intervencijos, skaičius

paveldui

Europos atminčiai
  , paveldui
  ir
  pilietiniam dialogui
  skirtų tarptautinių tinklų ir iniciatyvų, sukurtų dėl Programos intervencijos, skaičius

, paveldui

pilietiniam dialogui

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

II priedo lentelės 6 a eilutė (nauja)

II priedo lentelės 6 a eilutė (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Projektų geografinis pasiskirstymas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Projektų geografinis pasiskirstymas

Projektų geografinis pasiskirstymas

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0468/2018).

1

(8)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1381/2013, kuriuo nustatoma Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa 2014–2020 m. laikotarpiu (OL L 354, 2013 12 28, p. 62).

8

(9)  2014 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 390/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa „Europa piliečiams“ (OL L 115, 2014 4 17, p. 3).

9

(8)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1381/2013, kuriuo nustatoma Teisių, lygybės ir pilietiškumo programa 2014–2020 m. laikotarpiu (OL L 354, 2013 12 28, p. 62).

8

(9)  2014 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 390/2014, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. laikotarpio programa „Europa piliečiams“ (OL L 115, 2014 4 17, p. 3).

9

(10)  COM(2011)0173.

10

(11)  OL C 378, 2013 12 24, p. 1.

11

(10)  COM(2011)0173.

10

(11)  OL C 378, 2013 12 24, p. 1.

11

(12)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

12

(13)  OL L 119, 2016 5 4, p. 89.

13

(12)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

12

(13)  OL L 119, 2016 5 4, p. 89.

13

(14)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 211/2011 dėl piliečių iniciatyvos (OL L 65, 2011 3 11, p. 1).

14

(14)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 211/2011 dėl piliečių iniciatyvos (OL L 65, 2011 3 11, p. 1).

14

(15)  2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyva 2000/43/EB, įgyvendinanti vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (OL L 180, 2000 7 19, p. 22).

15

(16)  2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyva 2004/113/EB, įgyvendinanti vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (OL L 373, 2004 12 21, p. 37).

16

(17)  2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (OL L 204, 2006 7 26, p. 23).

17

(18)  2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/41/ES dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo, kuria panaikinama Tarybos direktyva 86/613/EEB (OL L 180, 2010 7 15, p. 1).

18

(15)  2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyva 2000/43/EB, įgyvendinanti vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (OL L 180, 2000 7 19, p. 22).

15

(16)  2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyva 2004/113/EB, įgyvendinanti vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (OL L 373, 2004 12 21, p. 37).

16

(17)  2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (OL L 204, 2006 7 26, p. 23).

17

(18)  2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/41/ES dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo, kuria panaikinama Tarybos direktyva 86/613/EEB (OL L 180, 2010 7 15, p. 1).

18

(20)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

20

(21)  1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).

21

(22)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

22

(23)  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

23

(24)  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 198, 2017 7 28, p. 29).

24

(20)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

20

(21)  1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).

21

(22)  1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).

22

(23)  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

23

(24)  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/1371 dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (OL L 198, 2017 7 28, p. 29).

24

(25)  2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas 2013/755/ES dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimas) (OL L 344, 2013 12 19, p. 1).

25

(25)  2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos sprendimas 2013/755/ES dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos (Užjūrio asociacijos sprendimas) (OL L 344, 2013 12 19, p. 1).

25

(26)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

26

2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

(1)  
  Prie šios veiklos priskiriamas, pavyzdžiui, duomenų ir statistikos rinkimas; bendros metodikos ir prireikus rodiklių ar kriterijų vystymas; studijos, moksliniai tyrimai, analizės ir apklausos; vertinimai; poveikio vertinimas; vadovų, ataskaitų ir šviečiamosios medžiagos rengimas ir skelbimas.

1

Prie šios veiklos priskiriamas, pavyzdžiui, duomenų ir statistikos rinkimas; bendros metodikos ir prireikus rodiklių ar kriterijų vystymas; studijos, moksliniai tyrimai, analizės ir apklausos; vertinimai; poveikio vertinimas; vadovų, ataskaitų ir šviečiamosios medžiagos rengimas ir skelbimas.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/671 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/671

---

P8_TA(2019)0041

Euratomo sutartimi pagrįsta Europos branduolinės saugos priemonė, kuria papildoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė *

2019 m. sausio 17 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Euratomo sutartimi pagrįstos Europos branduolinės saugos priemonės, kuria papildoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė (COM(2018)0462 – C8-0315/2018 – 2018/0245(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2020/C 411/52)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2018)0462), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2018)0462),

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 203 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0315/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 203 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0315/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0448/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0448/2018),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Taryba ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | todėl su branduoliniu saugumu, neplatinimu ir branduoline sauga susiję įsipareigojimai, taip pat darnaus vystymosi tikslai ir bendri Sąjungos interesai turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį pagal šį reglamentą programuojant veiksmus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

todėl su branduoliniu saugumu, neplatinimu ir branduoline sauga susiję įsipareigojimai, taip pat darnaus vystymosi tikslai ir bendri Sąjungos interesai turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį pagal šį reglamentą programuojant veiksmus;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | šia programa (Europos branduolinės saugos priemone, kuria papildoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė) turėtų būti skatinama įtvirtinti veiksmingą ir efektyvią branduolinę saugą bei radiacinę saugą ir taikyti veiksmingas bei efektyvias branduolinių medžiagų saugos garantijas trečiosiose valstybėse, remiantis Sąjungos
  šių sričių vidaus veikla
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

šia programa (Europos branduolinės saugos priemone, kuria papildoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė) turėtų būti skatinama įtvirtinti veiksmingą ir efektyvią branduolinę saugą bei radiacinę saugą ir taikyti veiksmingas bei efektyvias branduolinių medžiagų saugos garantijas trečiosiose valstybėse, remiantis Sąjungos
  šių sričių vidaus veikla
  ;

| (3) | šia programa (Europos branduolinės saugos priemone, kuria papildoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė) (toliau – priemonė) turėtų būti skatinama įtvirtinti veiksmingą ir efektyvią branduolinę saugą bei radiacinę saugą ir taikyti veiksmingas bei efektyvias branduolinių medžiagų saugos garantijas trečiosiose valstybėse, remiantis
  esamomis
  Sąjungos
  reglamentavimo sistemomis ir dalijantis geriausia patirtimi
  ; |
| --- | --- |

(3)

šia programa (Europos branduolinės saugos priemone, kuria papildoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė) (toliau – priemonė) turėtų būti skatinama įtvirtinti veiksmingą ir efektyvią branduolinę saugą bei radiacinę saugą ir taikyti veiksmingas bei efektyvias branduolinių medžiagų saugos garantijas trečiosiose valstybėse, remiantis
  esamomis
  Sąjungos
  reglamentavimo sistemomis ir dalijantis geriausia patirtimi
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | priemone jokiu būdu neturėtų būti skatinamas branduolinės energijos naudojimas trečiosiose valstybėse ir Sąjungoje, ja visų pirma turėtų būti siekiama pasauliniu mastu gerinti branduolinės saugos standartus, kartu skatinant aukšto lygio radiacinę saugą ir veiksmingų bei efektyvių branduolinių medžiagų saugos garantijų taikymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

priemone jokiu būdu neturėtų būti skatinamas branduolinės energijos naudojimas trečiosiose valstybėse ir Sąjungoje, ja visų pirma turėtų būti siekiama pasauliniu mastu gerinti branduolinės saugos standartus, kartu skatinant aukšto lygio radiacinę saugą ir veiksmingų bei efektyvių branduolinių medžiagų saugos garantijų taikymą;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

3 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3b) | po branduolinių avarijų Černobylio (1986 m.) ir Fukušimos Daiči (2011 m.) branduolinėse elektrinėse tapo akivaizdu, kad dėl branduolinių avarijų visame pasaulyje piliečiai ir aplinka patiria katastrofiškus padarinius. Dėl to būtina nustatyti aukštus branduolinės saugos standartus ir saugos garantijas ir toliau vykdyti veiksmus siekiant pasauliniu mastu tobulinti tokius standartus ir saugos garantijas, taip pat būtina, kad Bendrija įsitrauktų remiant siekį įgyvendinti šiuos tikslus trečiosiose valstybėse. Tie standartai ir saugos garantijos turėtų atspindėti pažangiausią praktiką, ypač valdymo ir reglamentavimo nepriklausomumo klausimais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3b)

po branduolinių avarijų Černobylio (1986 m.) ir Fukušimos Daiči (2011 m.) branduolinėse elektrinėse tapo akivaizdu, kad dėl branduolinių avarijų visame pasaulyje piliečiai ir aplinka patiria katastrofiškus padarinius. Dėl to būtina nustatyti aukštus branduolinės saugos standartus ir saugos garantijas ir toliau vykdyti veiksmus siekiant pasauliniu mastu tobulinti tokius standartus ir saugos garantijas, taip pat būtina, kad Bendrija įsitrauktų remiant siekį įgyvendinti šiuos tikslus trečiosiose valstybėse. Tie standartai ir saugos garantijos turėtų atspindėti pažangiausią praktiką, ypač valdymo ir reglamentavimo nepriklausomumo klausimais;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | šis reglamentas yra dalis bendradarbiavimui planuoti parengtos sistemos ir juo turėtų būti papildomos pagal [Reglamentą dėl KVTBP] finansuojamos bendradarbiavimo branduolinės energetikos srityje priemonės; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

šis reglamentas yra dalis bendradarbiavimui planuoti parengtos sistemos ir juo turėtų būti papildomos pagal [Reglamentą dėl KVTBP] finansuojamos bendradarbiavimo branduolinės energetikos srityje priemonės;

| (4) | šis reglamentas yra dalis bendradarbiavimui planuoti parengtos sistemos ir juo turėtų būti papildomos pagal [Reglamentą dėl KVTBP]
  , kuriam taikoma Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, o ypač – jos 209 straipsnis, 212 straipsnis ir 322 straipsnio 1 dalis,
  finansuojamos bendradarbiavimo branduolinės energetikos srityje priemonės; |
| --- | --- |

(4)

šis reglamentas yra dalis bendradarbiavimui planuoti parengtos sistemos ir juo turėtų būti papildomos pagal [Reglamentą dėl KVTBP]
  , kuriam taikoma Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, o ypač – jos 209 straipsnis, 212 straipsnis ir 322 straipsnio 1 dalis,
  finansuojamos bendradarbiavimo branduolinės energetikos srityje priemonės;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

5 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5a) | Bendrija yra Branduolinės saugos konvencijos (1994 m.) ir Jungtinės panaudoto kuro tvarkymo saugos ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugos konvencijos (1997 m.) narė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5a)

Bendrija yra Branduolinės saugos konvencijos (1994 m.) ir Jungtinės panaudoto kuro tvarkymo saugos ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugos konvencijos (1997 m.) narė;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

5 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (5b) | su branduoline sauga, saugos garantijomis, eksploatavimo nutraukimu ir atliekų tvarkymo veikla, kaip veikla, kurią būtina vykdyti, pvz., pagal Orhuso konvenciją (1998 m.), susijęs skaidrumas ir viešoji informacija yra svarbūs elementai siekiant užkirsti kelią neigiamam radioaktyviųjų medžiagų poveikiui piliečiams ir aplinkai, todėl šia priemone reikėtų juos užtikrinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5b)

su branduoline sauga, saugos garantijomis, eksploatavimo nutraukimu ir atliekų tvarkymo veikla, kaip veikla, kurią būtina vykdyti, pvz., pagal Orhuso konvenciją (1998 m.), susijęs skaidrumas ir viešoji informacija yra svarbūs elementai siekiant užkirsti kelią neigiamam radioaktyviųjų medžiagų poveikiui piliečiams ir aplinkai, todėl šia priemone reikėtų juos užtikrinti;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | laikydamasi Euratomo sutarties 10 skyriaus ir siekdama II antraštinės dalies 3 ir 7 skyrių tikslų, Bendrija turėtų ir toliau glaudžiai bendradarbiauti su Tarptautine atominės energijos agentūra (TATENA) branduolinės saugos ir branduolinės saugos garantijų srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

laikydamasi Euratomo sutarties 10 skyriaus ir siekdama II antraštinės dalies 3 ir 7 skyrių tikslų, Bendrija turėtų ir toliau glaudžiai bendradarbiauti su Tarptautine atominės energijos agentūra (TATENA) branduolinės saugos ir branduolinės saugos garantijų srityje;

| (6) | laikydamasi Euratomo sutarties 10 skyriaus ir siekdama II antraštinės dalies 3 ir 7 skyrių tikslų, Bendrija turėtų ir toliau glaudžiai bendradarbiauti su Tarptautine atominės energijos agentūra (TATENA) branduolinės saugos ir branduolinės saugos garantijų srityje.
  Ji taip pat turėtų toliau bendradarbiauti su kitomis šioje srityje veikiančiomis aukštu lygiu pripažintomis tarptautinėmis organizacijomis, pvz., su Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija, Branduolinės energijos agentūra, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku ir Šiaurės dimensijos aplinkos partneryste, kurios branduolinės saugos srityje siekia tų pačių tikslų, kaip ir Bendrija. Nuoseklumu, papildomumu ir bendradarbiavimu tarp šios priemonės ir šių organizacijų bei jų programų visame pasaulyje galima išplėsti branduolinės saugos priemonių taikymo sritį, padidinti jų efektyvumą ir veiksmingumą. Reikėtų vengti nereikalingo dubliavimosi ir sutapimo; |
| --- | --- |

(6)

laikydamasi Euratomo sutarties 10 skyriaus ir siekdama II antraštinės dalies 3 ir 7 skyrių tikslų, Bendrija turėtų ir toliau glaudžiai bendradarbiauti su Tarptautine atominės energijos agentūra (TATENA) branduolinės saugos ir branduolinės saugos garantijų srityje.
  Ji taip pat turėtų toliau bendradarbiauti su kitomis šioje srityje veikiančiomis aukštu lygiu pripažintomis tarptautinėmis organizacijomis, pvz., su Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija, Branduolinės energijos agentūra, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku ir Šiaurės dimensijos aplinkos partneryste, kurios branduolinės saugos srityje siekia tų pačių tikslų, kaip ir Bendrija. Nuoseklumu, papildomumu ir bendradarbiavimu tarp šios priemonės ir šių organizacijų bei jų programų visame pasaulyje galima išplėsti branduolinės saugos priemonių taikymo sritį, padidinti jų efektyvumą ir veiksmingumą. Reikėtų vengti nereikalingo dubliavimosi ir sutapimo;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

6 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6a) | siekdama nuolat gerinti branduolinę saugą ir Sąjungoje išplėsti reglamentavimą šioje srityje, Taryba priėmė Tarybos direktyvas 2009/71/Euratomas, 2011/70/Euratomas ir 2013/59/Euratomas. Tos direktyvos, įskaitant aukštus Bendrijos branduolinės saugos ir eksploatavimo nutraukimo standartus, yra pagal šią priemonę finansuojamų veiksmų gairės ir jomis siekiama skatinti bendradarbiaujančias trečiąsias valstybes įgyvendinti reglamentus ir standartus užtikrinant vienodą saugos lygį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6a)

siekdama nuolat gerinti branduolinę saugą ir Sąjungoje išplėsti reglamentavimą šioje srityje, Taryba priėmė Tarybos direktyvas 2009/71/Euratomas, 2011/70/Euratomas ir 2013/59/Euratomas. Tos direktyvos, įskaitant aukštus Bendrijos branduolinės saugos ir eksploatavimo nutraukimo standartus, yra pagal šią priemonę finansuojamų veiksmų gairės ir jomis siekiama skatinti bendradarbiaujančias trečiąsias valstybes įgyvendinti reglamentus ir standartus užtikrinant vienodą saugos lygį;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

6 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6b) | šia priemone taip pat turėtų būti skatinamas tarptautinis bendradarbiavimas remiantis branduolinės saugos ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo konvencijomis. Šalys partnerės turėtų būti skatinamos prisijungti prie tų konvencijų, kad būtų galima periodiškai atlikti TATENA nacionalinių sistemų tarpusavio vertinimą. Tarpusavio vertinimuose pateikiama išorės nuomonė apie padėtį ir problemas, su kuriomis susiduriama branduolinės saugos srityje trečiosiose valstybėse, ir ja galima pasinaudoti planuojant aukšto lygio Sąjungos paramą. Priemonei gali pasitarnauti pripažintų tarptautinių branduolinės energijos agentūrų, kurios atlieka tarpusavio vertinimus, skirtus galimiems naudos pagal šią priemonę gavėjams, vertinimai. Tokių tarpusavio vertinimų išvados ir rekomendacijos, su kuriomis gali susipažinti nacionalinės institucijos, taip pat gali būti naudingos nustatant prioritetines konkrečias paramos priemones atitinkamoms trečiosioms valstybėms; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6b)

šia priemone taip pat turėtų būti skatinamas tarptautinis bendradarbiavimas remiantis branduolinės saugos ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo konvencijomis. Šalys partnerės turėtų būti skatinamos prisijungti prie tų konvencijų, kad būtų galima periodiškai atlikti TATENA nacionalinių sistemų tarpusavio vertinimą. Tarpusavio vertinimuose pateikiama išorės nuomonė apie padėtį ir problemas, su kuriomis susiduriama branduolinės saugos srityje trečiosiose valstybėse, ir ja galima pasinaudoti planuojant aukšto lygio Sąjungos paramą. Priemonei gali pasitarnauti pripažintų tarptautinių branduolinės energijos agentūrų, kurios atlieka tarpusavio vertinimus, skirtus galimiems naudos pagal šią priemonę gavėjams, vertinimai. Tokių tarpusavio vertinimų išvados ir rekomendacijos, su kuriomis gali susipažinti nacionalinės institucijos, taip pat gali būti naudingos nustatant prioritetines konkrečias paramos priemones atitinkamoms trečiosioms valstybėms;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

6 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (6c) | branduolinės saugos ir branduolinio saugumo sąvokos yra neatskiriamai susijusios, nes dėl branduolinės saugos trūkumų, pvz., trūkumų vykdant saugius veiklos procesus, gali kilti rizika branduoliniam saugumui, o dėl rizikos branduoliniam saugumui, ypač naujo pobūdžio rizikas, pvz., kibernetinio saugumo srityje, gali kilti naujų problemų branduolinės saugos srityje. Todėl Sąjungos branduolinio saugumo veikla trečiosiose valstybėse, kaip nurodyta Reglamento ... [COD Nr. 2018/0243 (KVTBP)] II priede, ir šia priemone finansuojama veikla turėtų būti nuosekli ir papildyti viena kitą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6c)

branduolinės saugos ir branduolinio saugumo sąvokos yra neatskiriamai susijusios, nes dėl branduolinės saugos trūkumų, pvz., trūkumų vykdant saugius veiklos procesus, gali kilti rizika branduoliniam saugumui, o dėl rizikos branduoliniam saugumui, ypač naujo pobūdžio rizikas, pvz., kibernetinio saugumo srityje, gali kilti naujų problemų branduolinės saugos srityje. Todėl Sąjungos branduolinio saugumo veikla trečiosiose valstybėse, kaip nurodyta Reglamento ... [COD Nr. 2018/0243 (KVTBP)] II priede, ir šia priemone finansuojama veikla turėtų būti nuosekli ir papildyti viena kitą;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | pagal šią priemonę turėtų būti numatyti veiksmai, kuriais padedama įgyvendinti minėtus tikslus ir remiamasi anksčiau pagal Reglamentą (Euratomas) Nr. 237/2014 (24) remtais veiksmais, susijusiais su branduoline sauga ir branduolinės saugos garantijomis trečiosiose valstybėse, visų pirma stojančiosiose šalyse, šalyse kandidatėse ir potencialiose kandidatėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

pagal šią priemonę turėtų būti numatyti veiksmai, kuriais padedama įgyvendinti minėtus tikslus ir remiamasi anksčiau pagal Reglamentą (Euratomas) Nr. 237/2014 (24) remtais veiksmais, susijusiais su branduoline sauga ir branduolinės saugos garantijomis trečiosiose valstybėse, visų pirma stojančiosiose šalyse, šalyse kandidatėse ir potencialiose kandidatėse;

| (7) | pagal šią priemonę turėtų būti numatyti veiksmai, kuriais padedama įgyvendinti minėtus tikslus ir remiamasi anksčiau pagal Reglamentą (Euratomas) Nr. 237/2014 (24) remtais veiksmais, susijusiais su branduoline sauga
  , saugiu radioaktyviųjų atliekų tvarkymu, saugiu įrenginių eksploatavimo nutraukimu
  ir
  buvusių branduolinių vietų atkūrimu, taip pat
  branduolinės saugos garantijomis trečiosiose valstybėse, visų pirma stojančiosiose šalyse, šalyse kandidatėse ir potencialiose kandidatėse
  , taip pat kaimynystės erdvėje, kaip apibrėžta ...[COD 2018/0243, KVTBP]. Siekiant tikslo įgyvendinti aukščiausius branduolinės saugos standartus ir nustatyti dabartinių saugumo priemonių trūkumus, pagal priemonę gali būti remiamos branduolinės energetikos reguliavimo institucijos, vykdančios išsamius esamų įrenginių ir statomų branduolinių elektrinių rizikos ir saugos vertinimus (testavimą nepalankiausiomis sąlygomis) remiantis Bendrijos branduolinės saugos ir radioaktyviųjų atliekų acquis, rekomendacijų įgyvendinimu ir atitinkamų priemonių stebėsena. Komisija turėtų reguliariai teikti informaciją Europos Parlamentui apie trečiosiose valstybėse vykdomą veiklą branduolinės saugos srityje ir apie šios veiklos įgyvendinimo padėtį; |
| --- | --- |

(7)

pagal šią priemonę turėtų būti numatyti veiksmai, kuriais padedama įgyvendinti minėtus tikslus ir remiamasi anksčiau pagal Reglamentą (Euratomas) Nr. 237/2014 (24) remtais veiksmais, susijusiais su branduoline sauga
  , saugiu radioaktyviųjų atliekų tvarkymu, saugiu įrenginių eksploatavimo nutraukimu
  ir
  buvusių branduolinių vietų atkūrimu, taip pat
  branduolinės saugos garantijomis trečiosiose valstybėse, visų pirma stojančiosiose šalyse, šalyse kandidatėse ir potencialiose kandidatėse
  , taip pat kaimynystės erdvėje, kaip apibrėžta ...[COD 2018/0243, KVTBP]. Siekiant tikslo įgyvendinti aukščiausius branduolinės saugos standartus ir nustatyti dabartinių saugumo priemonių trūkumus, pagal priemonę gali būti remiamos branduolinės energetikos reguliavimo institucijos, vykdančios išsamius esamų įrenginių ir statomų branduolinių elektrinių rizikos ir saugos vertinimus (testavimą nepalankiausiomis sąlygomis) remiantis Bendrijos branduolinės saugos ir radioaktyviųjų atliekų acquis, rekomendacijų įgyvendinimu ir atitinkamų priemonių stebėsena. Komisija turėtų reguliariai teikti informaciją Europos Parlamentui apie trečiosiose valstybėse vykdomą veiklą branduolinės saugos srityje ir apie šios veiklos įgyvendinimo padėtį;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

7 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7a) | pagal SESV 3 straipsnį, Sąjungos tikslas – skatinti savo tautų gerovę. Šia priemone Sąjungai suteikiama galimybė gerinti viso pasaulio žmonių, gyvenančių jos teritorijoje ir už jos ribų, socialinę ir ekonominę ir sveikatos padėtį. Projektus, kuriems šia priemone skiriamas finansavimas, taip pat reikėtų vykdyti nuosekliai su Sąjungos vidaus ir išorės politika, pvz., prisidedant prie darnaus vystymosi tikslų, pvz., geros sveikatos ir gerovės, švaraus vandens ir sanitarinių paslaugų, įgyvendinimo. Pačia priemone reikėtų laikytis gero valdymo principų ir taip prisidėti prie darnaus vystymosi tikslo „Taika, teisingumas ir stiprios institucijos“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7a)

pagal SESV 3 straipsnį, Sąjungos tikslas – skatinti savo tautų gerovę. Šia priemone Sąjungai suteikiama galimybė gerinti viso pasaulio žmonių, gyvenančių jos teritorijoje ir už jos ribų, socialinę ir ekonominę ir sveikatos padėtį. Projektus, kuriems šia priemone skiriamas finansavimas, taip pat reikėtų vykdyti nuosekliai su Sąjungos vidaus ir išorės politika, pvz., prisidedant prie darnaus vystymosi tikslų, pvz., geros sveikatos ir gerovės, švaraus vandens ir sanitarinių paslaugų, įgyvendinimo. Pačia priemone reikėtų laikytis gero valdymo principų ir taip prisidėti prie darnaus vystymosi tikslo „Taika, teisingumas ir stiprios institucijos“;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

7 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7b) | priemone reikėtų skatinti šalis, gaunančias finansinę paramą pagal šį reglamentą, vykdyti įsipareigojimus, kylančius iš asociacijos, partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimų su Sąjunga ir iš Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo, įsipareigoti laikytis atitinkamų tarptautinių konvencijų, laikytis branduolinės saugos ir radiacinės saugos standartų ir įsipareigoti įgyvendinti atitinkamas rekomendacijas bei priemones laikantis aukščiausių skaidrumo ir viešumo standartų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7b)

priemone reikėtų skatinti šalis, gaunančias finansinę paramą pagal šį reglamentą, vykdyti įsipareigojimus, kylančius iš asociacijos, partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimų su Sąjunga ir iš Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo, įsipareigoti laikytis atitinkamų tarptautinių konvencijų, laikytis branduolinės saugos ir radiacinės saugos standartų ir įsipareigoti įgyvendinti atitinkamas rekomendacijas bei priemones laikantis aukščiausių skaidrumo ir viešumo standartų;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

7 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7c) | šia priemone, vykdant pagal ją finansuojamus projektus, turėtų būti visapusiškai remiamos branduolinės saugos ir garantijų priemonės, gerinama trečiosiose valstybėse gyvenančių žmonių, ypač gyvenančių netoli branduolinės energijos įrenginių ir (arba) urano kasyklų, sveikata, įskaitant saugų trečiosiose valstybėse esančių su buvusiomis urano kasyklomis susijusių vietovių atkūrimą, ypač Centrinėje Azijoje ir Afrikoje – apie 18 proc. visame pasaulyje tiekiamo urano išgaunama Pietų Afrikoje, Nigeryje ir Namibijoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7c)

šia priemone, vykdant pagal ją finansuojamus projektus, turėtų būti visapusiškai remiamos branduolinės saugos ir garantijų priemonės, gerinama trečiosiose valstybėse gyvenančių žmonių, ypač gyvenančių netoli branduolinės energijos įrenginių ir (arba) urano kasyklų, sveikata, įskaitant saugų trečiosiose valstybėse esančių su buvusiomis urano kasyklomis susijusių vietovių atkūrimą, ypač Centrinėje Azijoje ir Afrikoje – apie 18 proc. visame pasaulyje tiekiamo urano išgaunama Pietų Afrikoje, Nigeryje ir Namibijoje;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

7 d konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (7d) | šia priemone turėtų būti siekiama valstybes, gaunančias finansinę paramą pagal šį reglamentą, skatinti puoselėti demokratijos principus, teisinę valstybę bei žmogaus teises ir laikytis įsipareigojimų pagal Espo ir Orhuso konvencijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7d)

šia priemone turėtų būti siekiama valstybes, gaunančias finansinę paramą pagal šį reglamentą, skatinti puoselėti demokratijos principus, teisinę valstybę bei žmogaus teises ir laikytis įsipareigojimų pagal Espo ir Orhuso konvencijas;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | šio reglamento įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas konsultacijomis, kai
  tinkama
  , su valstybių narių atitinkamomis valdžios institucijomis ir dialogu su šalimis partnerėmis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

šio reglamento įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas konsultacijomis, kai
  tinkama
  , su valstybių narių atitinkamomis valdžios institucijomis ir dialogu su šalimis partnerėmis;

| (8) | šio reglamento įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas konsultacijomis, kai
  tikslinga
  , su
  Sąjungos ir
  valstybių narių atitinkamomis valdžios institucijomis
  , tokiomis kaip Europos branduolinės saugos reguliavimo institucijų grupė (ENSREG)
  ir dialogu su šalimis partnerėmis
  . Tokios konsultacijos visų pirma turėtų vykti rengiant daugiametes orientacines programas ir prieš jas priimant. Jeigu, surengus tokį dialogą, nepavyksta išspręsti Sąjungai nerimą keliančių klausimų, susijusių su branduoline sauga, išorės finansavimas pagal šį reglamentą neturėtų būti teikiamas; |
| --- | --- |

(8)

šio reglamento įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas konsultacijomis, kai
  tikslinga
  , su
  Sąjungos ir
  valstybių narių atitinkamomis valdžios institucijomis
  , tokiomis kaip Europos branduolinės saugos reguliavimo institucijų grupė (ENSREG)
  ir dialogu su šalimis partnerėmis
  . Tokios konsultacijos visų pirma turėtų vykti rengiant daugiametes orientacines programas ir prieš jas priimant. Jeigu, surengus tokį dialogą, nepavyksta išspręsti Sąjungai nerimą keliančių klausimų, susijusių su branduoline sauga, išorės finansavimas pagal šį reglamentą neturėtų būti teikiamas;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8a) | reikėtų skatinti atskirą, diferencijuotą požiūrį į valstybes, kurioms pagal šią priemonę teikiama parama. Šią priemonę reikėtų naudoti remiantis konkrečiais paramą gaunančių valstybių poreikiais, taip pat numatoma bendra priemonės nauda, visų pirma – struktūriniais pokyčiais atitinkamose valstybėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8a)

reikėtų skatinti atskirą, diferencijuotą požiūrį į valstybes, kurioms pagal šią priemonę teikiama parama. Šią priemonę reikėtų naudoti remiantis konkrečiais paramą gaunančių valstybių poreikiais, taip pat numatoma bendra priemonės nauda, visų pirma – struktūriniais pokyčiais atitinkamose valstybėse;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

8 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (8b) | valstybių narių reguliavimo institucijos, techninės paramos organizacijos, branduolinės inžinerijos bendrovės ir branduolinės energetikos įmonės turi būtinų ekspertinių žinių ir praktinės patirties, kad įgyvendintų aukščiausius branduolinės saugos ir radiacinės saugos standartus įvairiose valstybių narių reguliavimo sistemose, o tai gali būti naudinga parama šalims partnerėms, norinčioms tai daryti savo nacionalinėse reguliavimo ir pramonės sistemose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8b)

valstybių narių reguliavimo institucijos, techninės paramos organizacijos, branduolinės inžinerijos bendrovės ir branduolinės energetikos įmonės turi būtinų ekspertinių žinių ir praktinės patirties, kad įgyvendintų aukščiausius branduolinės saugos ir radiacinės saugos standartus įvairiose valstybių narių reguliavimo sistemose, o tai gali būti naudinga parama šalims partnerėms, norinčioms tai daryti savo nacionalinėse reguliavimo ir pramonės sistemose;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | kai įmanoma ir tikslinga,
  Bendrijos išorės veiksmų rezultatus reikėtų stebėti ir vertinti remiantis iš anksto apibrėžtais, skaidriais ir konkrečiai šaliai skirtais ir išmatuojamais rodikliais, pritaikytais prie šios priemonės ypatybių ir tikslų, ir, pageidautina, pagrįstais šalies partnerės rezultatų sistema; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

kai įmanoma ir tikslinga,
  Bendrijos išorės veiksmų rezultatus reikėtų stebėti ir vertinti remiantis iš anksto apibrėžtais, skaidriais ir konkrečiai šaliai skirtais ir išmatuojamais rodikliais, pritaikytais prie šios priemonės ypatybių ir tikslų, ir, pageidautina, pagrįstais šalies partnerės rezultatų sistema;

| (9) | Bendrijos išorės veiksmų rezultatus reikėtų stebėti ir vertinti remiantis iš anksto apibrėžtais, skaidriais ir konkrečiai šaliai skirtais ir išmatuojamais rodikliais, pritaikytais prie šios priemonės ypatybių ir tikslų, ir, pageidautina, pagrįstais šalies partnerės rezultatų sistema
  . Rodikliai turėtų būti orientuoti į veiklos našumą ir rezultatus, kad paramą gaunančios valstybės būtų labiau atsakingos ir atskaitingos Sąjungai ir valstybėms narėms už rezultatus, pasiektus įgyvendinant saugos gerinimo priemones; |
| --- | --- |

(9)

Bendrijos išorės veiksmų rezultatus reikėtų stebėti ir vertinti remiantis iš anksto apibrėžtais, skaidriais ir konkrečiai šaliai skirtais ir išmatuojamais rodikliais, pritaikytais prie šios priemonės ypatybių ir tikslų, ir, pageidautina, pagrįstais šalies partnerės rezultatų sistema
  . Rodikliai turėtų būti orientuoti į veiklos našumą ir rezultatus, kad paramą gaunančios valstybės būtų labiau atsakingos ir atskaitingos Sąjungai ir valstybėms narėms už rezultatus, pasiektus įgyvendinant saugos gerinimo priemones;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | Sąjunga ir Bendrija turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jų išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinus Sąjungos išorės finansavimo priemonių suderinamumą bei papildomumą, taip pat kuriant kitų Sąjungos politikos sričių ir programų sinergiją. Kad bendrų intervencinių priemonių poveikis siekiant bendro tikslo būtų kuo didesnis, šiuo reglamentu turėtų būti leidžiama kartu naudoti ir kitų Sąjungos programų finansavimą, jei įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

Sąjunga ir Bendrija turėtų siekti kuo efektyviau naudoti turimus išteklius, kad jų išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinus Sąjungos išorės finansavimo priemonių suderinamumą bei papildomumą, taip pat kuriant kitų Sąjungos politikos sričių ir programų sinergiją. Kad bendrų intervencinių priemonių poveikis siekiant bendro tikslo būtų kuo didesnis, šiuo reglamentu turėtų būti leidžiama kartu naudoti ir kitų Sąjungos programų finansavimą, jei įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos;

| (10) | Sąjunga ir Bendrija turėtų siekti
  optimaliai ir
  kuo efektyviau naudoti turimus išteklius
  ir turėtų siekti gerinti įgyvendinimą ir išlaidų kokybę
  , kad jų išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinus Sąjungos išorės finansavimo priemonių suderinamumą bei papildomumą, taip pat kuriant kitų Sąjungos politikos sričių ir programų
  , pavyzdžiui, Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programų,
  sinergiją. Kad bendrų intervencinių priemonių poveikis siekiant bendro tikslo būtų kuo didesnis, šiuo reglamentu turėtų būti leidžiama kartu naudoti ir kitų Sąjungos programų finansavimą, jei įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos; |
| --- | --- |

(10)

Sąjunga ir Bendrija turėtų siekti
  optimaliai ir
  kuo efektyviau naudoti turimus išteklius
  ir turėtų siekti gerinti įgyvendinimą ir išlaidų kokybę
  , kad jų išorės veiksmų poveikis būtų optimalus. Tai turėtų būti pasiekta užtikrinus Sąjungos išorės finansavimo priemonių suderinamumą bei papildomumą, taip pat kuriant kitų Sąjungos politikos sričių ir programų
  , pavyzdžiui, Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programų,
  sinergiją. Kad bendrų intervencinių priemonių poveikis siekiant bendro tikslo būtų kuo didesnis, šiuo reglamentu turėtų būti leidžiama kartu naudoti ir kitų Sąjungos programų finansavimą, jei įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | šiame reglamente numatytos finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir užtikrinti rezultatus, visų pirma atsižvelgiant į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į fiksuotųjų sumų, fiksuotųjų normų ir vieneto įkainių naudojimo galimybes ir į su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

šiame reglamente numatytos finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir užtikrinti rezultatus, visų pirma atsižvelgiant į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į fiksuotųjų sumų, fiksuotųjų normų ir vieneto įkainių naudojimo galimybes ir į su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje;

| (14) | šiame reglamente numatytos finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir užtikrinti rezultatus, visų pirma atsižvelgiant į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką
  , kartu atsižvelgiant į tai, ar galimi partneriai gali jais naudotis ir į tai, ar jais galima sukurti teisinį tikrumą
  . Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į fiksuotųjų sumų, fiksuotųjų normų ir vieneto įkainių naudojimo galimybes ir į su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(14)

šiame reglamente numatytos finansavimo rūšys ir įgyvendinimo metodai turėtų būti pasirenkami pagal tai, ar jais galima pasiekti konkrečius veiksmų tikslus ir užtikrinti rezultatus, visų pirma atsižvelgiant į kontrolės išlaidas, administracinę naštą ir numatomą reikalavimų nesilaikymo riziką
  , kartu atsižvelgiant į tai, ar galimi partneriai gali jais naudotis ir į tai, ar jais galima sukurti teisinį tikrumą
  . Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į fiksuotųjų sumų, fiksuotųjų normų ir vieneto įkainių naudojimo galimybes ir į su išlaidomis nesusijusį finansavimą, kaip nurodyta Finansinio reglamento 125 straipsnio 1 dalyje;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15a) | siekiant skatinti veiksmingai ir laiku trečiosiose valstybėse įgyvendinti aukščiausius branduolinės saugos standartus, sprendimai ir derybų procesai Komisijoje ir vykdomi su trečiosiomis valstybėmis turi būti veiksmingi ir greiti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15a)

siekiant skatinti veiksmingai ir laiku trečiosiose valstybėse įgyvendinti aukščiausius branduolinės saugos standartus, sprendimai ir derybų procesai Komisijoje ir vykdomi su trečiosiomis valstybėmis turi būti veiksmingi ir greiti;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šio reglamento tikslas – papildyti bendradarbiavimo branduolinės energetikos srityje veiksmus, kurie finansuojami pagal [Reglamentą dėl KVTBP], visų pirma siekiant remti aukšto lygio branduolinės ir radiacinės saugos skatinimą ir veiksmingų ir efektyvių branduolinių medžiagų saugos garantijų taikymą trečiosiose valstybėse, remiantis Bendrijos
  šių sričių vidaus veikla
  ir laikantis šio reglamento nuostatų. | 1.   Šio reglamento tikslas – papildyti bendradarbiavimo branduolinės energetikos srityje veiksmus, kurie finansuojami pagal [Reglamentą dėl KVTBP], visų pirma siekiant remti aukšto lygio branduolinės ir radiacinės saugos skatinimą ir veiksmingų ir efektyvių branduolinių medžiagų saugos garantijų taikymą trečiosiose valstybėse, remiantis Bendrijos
  reglamentavimo sistemomis bei geriausia patirtimi
  ir laikantis šio reglamento nuostatų
  ir padedant užtikrinti, kad branduolinės medžiagos būtų naudojamos tik civiliniais tikslais ir taip apsaugomi piliečiai ir aplinka
  .
  Siekiant šio tikslo, šiuo reglamentu taip pat būtų siekiama padėti trečiųjų valstybių institucijoms įgyvendinti su branduoline veikla susijusį sprendimų priėmimo proceso skaidrumą. |
| | Sąjungos siūlomu bendradarbiavimu branduolinės saugos ir saugos garantijų srityje pagal šį reglamentą nesiekiama skatinti branduolinės energetikos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Šio reglamento tikslas – papildyti bendradarbiavimo branduolinės energetikos srityje veiksmus, kurie finansuojami pagal [Reglamentą dėl KVTBP], visų pirma siekiant remti aukšto lygio branduolinės ir radiacinės saugos skatinimą ir veiksmingų ir efektyvių branduolinių medžiagų saugos garantijų taikymą trečiosiose valstybėse, remiantis Bendrijos
  šių sričių vidaus veikla
  ir laikantis šio reglamento nuostatų.

1.   Šio reglamento tikslas – papildyti bendradarbiavimo branduolinės energetikos srityje veiksmus, kurie finansuojami pagal [Reglamentą dėl KVTBP], visų pirma siekiant remti aukšto lygio branduolinės ir radiacinės saugos skatinimą ir veiksmingų ir efektyvių branduolinių medžiagų saugos garantijų taikymą trečiosiose valstybėse, remiantis Bendrijos
  reglamentavimo sistemomis bei geriausia patirtimi
  ir laikantis šio reglamento nuostatų
  ir padedant užtikrinti, kad branduolinės medžiagos būtų naudojamos tik civiliniais tikslais ir taip apsaugomi piliečiai ir aplinka
  .
  Siekiant šio tikslo, šiuo reglamentu taip pat būtų siekiama padėti trečiųjų valstybių institucijoms įgyvendinti su branduoline veikla susijusį sprendimų priėmimo proceso skaidrumą.

Sąjungos siūlomu bendradarbiavimu branduolinės saugos ir saugos garantijų srityje pagal šį reglamentą nesiekiama skatinti branduolinės energetikos.

Sąjungos siūlomu bendradarbiavimu branduolinės saugos ir saugos garantijų srityje pagal šį reglamentą nesiekiama skatinti branduolinės energetikos.

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies a punktas

2 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | puoselėti
  veiksmingą branduolinės saugos kultūrą, įgyvendinti aukščiausius branduolinės ir radiacinės saugos standartus ir
  nuolat gerinti
  branduolinę
  saugą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

puoselėti
  veiksmingą branduolinės saugos kultūrą, įgyvendinti aukščiausius branduolinės ir radiacinės saugos standartus ir
  nuolat gerinti
  branduolinę
  saugą
  ;

puoselėti

nuolat gerinti

saugą

| a) | skatinti
  veiksmingą branduolinės saugos kultūrą
  ir valdymą
  ,
  nuolat gerinti branduolinę saugą ir
  įgyvendinti aukščiausius branduolinės
  saugos
  ir radiacinės saugos standartus
  , taikomus Bendrijoje
  ir
  tarptautiniu mastu vykdant susijusią
  branduolinę
  veiklą
  ; |
| --- | --- |

a)

skatinti
  veiksmingą branduolinės saugos kultūrą
  ir valdymą
  ,
  nuolat gerinti branduolinę saugą ir
  įgyvendinti aukščiausius branduolinės
  saugos
  ir radiacinės saugos standartus
  , taikomus Bendrijoje
  ir
  tarptautiniu mastu vykdant susijusią
  branduolinę
  veiklą
  ;

skatinti

ir valdymą

nuolat gerinti branduolinę saugą ir

saugos

, taikomus Bendrijoje

tarptautiniu mastu vykdant susijusią

veiklą

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies b punktas

2 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | atsakingai ir saugiai tvarkyti
  panaudotą branduolinį kurą ir
  radioaktyviąsias atliekas, nutraukti buvusių branduolinių objektų vietų ir įrenginių eksploatavimą ir juos išvalyti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

atsakingai ir saugiai tvarkyti
  panaudotą branduolinį kurą ir
  radioaktyviąsias atliekas, nutraukti buvusių branduolinių objektų vietų ir įrenginių eksploatavimą ir juos išvalyti;

panaudotą branduolinį kurą ir

| b) | atsakingai ir saugiai tvarkyti radioaktyviąsias atliekas,
  nuo jų susidarymo iki galutinio laidojimo, įskaitant panaudotą branduolinį kurą (t. y. paruošti apdorojimui, apdoroti, perdirbti
  ,
  saugoti ir utilizuoti), ir saugiai bei veiksmingai
  nutraukti buvusių branduolinių objektų vietų ir įrenginių eksploatavimą ir juos išvalyti
  , įskaitant seniau eksploatuotas urano kasyklas arba jūroje nuskendusius radioaktyviuosius objektus ir medžiagas
  ; |
| --- | --- |

b)

atsakingai ir saugiai tvarkyti radioaktyviąsias atliekas,
  nuo jų susidarymo iki galutinio laidojimo, įskaitant panaudotą branduolinį kurą (t. y. paruošti apdorojimui, apdoroti, perdirbti
  ,
  saugoti ir utilizuoti), ir saugiai bei veiksmingai
  nutraukti buvusių branduolinių objektų vietų ir įrenginių eksploatavimą ir juos išvalyti
  , įskaitant seniau eksploatuotas urano kasyklas arba jūroje nuskendusius radioaktyviuosius objektus ir medžiagas
  ;

nuo jų susidarymo iki galutinio laidojimo, įskaitant panaudotą branduolinį kurą (t. y. paruošti apdorojimui, apdoroti, perdirbti

saugoti ir utilizuoti), ir saugiai bei veiksmingai

, įskaitant seniau eksploatuotas urano kasyklas arba jūroje nuskendusius radioaktyviuosius objektus ir medžiagas

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies c punktas

2 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | nustatyti veiksmingas
  ir
  efektyvias
  garantijų sistemas
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

nustatyti veiksmingas
  ir
  efektyvias
  garantijų sistemas
  .

ir

garantijų sistemas

| c) | nustatyti veiksmingas, efektyvias
  ir skaidrias branduolinių medžiagų saugos garantijas
  ; |
| --- | --- |

c)

nustatyti veiksmingas, efektyvias
  ir skaidrias branduolinių medžiagų saugos garantijas
  ;

ir skaidrias branduolinių medžiagų saugos garantijas

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

2 straipsnio 2 dalies c a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | skatinti trečiųjų valstybių valdžios institucijų bendrą skaidrumą ir atvirumą, taip pat viešą informavimą ir dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose, susijusiuose su branduolinių įrenginių sauga ir veiksminga radioaktyvių atliekų tvarkymo praktika, laikantis atitinkamų tarptautinių konvencijų ir priemonių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

skatinti trečiųjų valstybių valdžios institucijų bendrą skaidrumą ir atvirumą, taip pat viešą informavimą ir dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose, susijusiuose su branduolinių įrenginių sauga ir veiksminga radioaktyvių atliekų tvarkymo praktika, laikantis atitinkamų tarptautinių konvencijų ir priemonių;

skatinti trečiųjų valstybių valdžios institucijų bendrą skaidrumą ir atvirumą, taip pat viešą informavimą ir dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose, susijusiuose su branduolinių įrenginių sauga ir veiksminga radioaktyvių atliekų tvarkymo praktika, laikantis atitinkamų tarptautinių konvencijų ir priemonių;

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 2 dalies c b punktas (naujas)

2 straipsnio 2 dalies c b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cb) | naudoti įgyvendinant priemonę sukauptas žinias ir atliekamus veiksmus siekiant padidinti politinę įtaką energetikos ir saugumo srityse veikiančiose tarptautinėse organizacijose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cb)

cb)

naudoti įgyvendinant priemonę sukauptas žinias ir atliekamus veiksmus siekiant padidinti politinę įtaką energetikos ir saugumo srityse veikiančiose tarptautinėse organizacijose.

naudoti įgyvendinant priemonę sukauptas žinias ir atliekamus veiksmus siekiant padidinti politinę įtaką energetikos ir saugumo srityse veikiančiose tarptautinėse organizacijose.

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Įgyvendinant šį reglamentą užtikrinamas nuoseklumas, sinergija ir papildomumas Reglamento (ES) Nr. XXX/XXX [KVTBP], kitų Sąjungos išorės veiksmų programų, kitų atitinkamų Sąjungos politikos sričių ir programų atžvilgiu, taip pat politikos suderinamumas vystymosi labui. | 1.   Įgyvendinant šį reglamentą užtikrinamas nuoseklumas, sinergija ir papildomumas Reglamento (ES) Nr. XXX/XXX [KVTBP], kitų Sąjungos išorės veiksmų programų, kitų atitinkamų Sąjungos politikos sričių ir
  teisės aktų, kaip antai direktyvas 2009/71/Euratomas, 2011/70/Euratomas ir 2013/59/Euratomas, Sąjungos tikslų ir vertybių, taip pat
  programų
  , tokių kaip Europos energetikos bendrijos Mokslinių tyrimų ir mokymo programa, kuria papildoma programa „Europos Horizontas“,
  atžvilgiu, taip pat politikos suderinamumas vystymosi labui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Įgyvendinant šį reglamentą užtikrinamas nuoseklumas, sinergija ir papildomumas Reglamento (ES) Nr. XXX/XXX [KVTBP], kitų Sąjungos išorės veiksmų programų, kitų atitinkamų Sąjungos politikos sričių ir programų atžvilgiu, taip pat politikos suderinamumas vystymosi labui.

1.   Įgyvendinant šį reglamentą užtikrinamas nuoseklumas, sinergija ir papildomumas Reglamento (ES) Nr. XXX/XXX [KVTBP], kitų Sąjungos išorės veiksmų programų, kitų atitinkamų Sąjungos politikos sričių ir
  teisės aktų, kaip antai direktyvas 2009/71/Euratomas, 2011/70/Euratomas ir 2013/59/Euratomas, Sąjungos tikslų ir vertybių, taip pat
  programų
  , tokių kaip Europos energetikos bendrijos Mokslinių tyrimų ir mokymo programa, kuria papildoma programa „Europos Horizontas“,
  atžvilgiu, taip pat politikos suderinamumas vystymosi labui.

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 a dalis (nauja)

3 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija savo bendradarbiavimą koordinuoja su trečiosiomis valstybėmis ir su panašių tikslų siekiančiomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma su TATENA ir EBPO / NEA. Šis koordinavimas Bendrijai ir atitinkamoms organizacijoms padės išvengti su trečiosiomis valstybėmis susijusių veiksmų ir finansavimo dubliavimo. Įgyvendindama šį uždavinį Komisija taip pat įtraukia kompetentingas valstybių narių institucijas ir Europos operatorius taip gerindama Europos patirties branduolinės saugos ir branduolinės saugos garantijų srityje kokybę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Komisija savo bendradarbiavimą koordinuoja su trečiosiomis valstybėmis ir su panašių tikslų siekiančiomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma su TATENA ir EBPO / NEA. Šis koordinavimas Bendrijai ir atitinkamoms organizacijoms padės išvengti su trečiosiomis valstybėmis susijusių veiksmų ir finansavimo dubliavimo. Įgyvendindama šį uždavinį Komisija taip pat įtraukia kompetentingas valstybių narių institucijas ir Europos operatorius taip gerindama Europos patirties branduolinės saugos ir branduolinės saugos garantijų srityje kokybę.

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 pastraipa

4 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šio reglamento įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra
  300
   mln. EUR
  dabartinėmis
  kainomis. | Šio reglamento įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra
  266
   mln. EUR
  palyginamosiomis
  kainomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šio reglamento įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra
  300
   mln. EUR
  dabartinėmis
  kainomis.

300

dabartinėmis

Šio reglamento įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra
  266
   mln. EUR
  palyginamosiomis
  kainomis.

266

palyginamosiomis

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 pastraipa

5 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Asociacijos susitarimai, partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai, daugiašaliai susitarimai ir kiti susitarimai, kuriais nustatomi teisiškai privalomi santykiai su šalimis partnerėmis, taip pat Europos Vadovų Tarybos išvados ir Tarybos išvados, aukščiausiojo lygio susitikimų deklaracijos ar aukšto lygio susitikimų su šalimis partnerėmis išvados, Komisijos komunikatai arba Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendri komunikatai sudaro bendrą šio reglamento įgyvendinimo politikos sistemą. | Bendrijos acquis, susijęs su branduoline sauga ir saugiu panaudoto kuro bei radioaktyvių atliekų tvarkymu,
  asociacijos susitarimai, partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai, daugiašaliai susitarimai ir kiti susitarimai, kuriais nustatomi teisiškai privalomi santykiai su šalimis partnerėmis, taip pat Europos Vadovų Tarybos išvados ir Tarybos išvados, aukščiausiojo lygio susitikimų deklaracijos ar aukšto lygio susitikimų su šalimis partnerėmis išvados, Komisijos komunikatai arba Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendri komunikatai sudaro bendrą šio reglamento įgyvendinimo politikos sistemą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Asociacijos susitarimai, partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai, daugiašaliai susitarimai ir kiti susitarimai, kuriais nustatomi teisiškai privalomi santykiai su šalimis partnerėmis, taip pat Europos Vadovų Tarybos išvados ir Tarybos išvados, aukščiausiojo lygio susitikimų deklaracijos ar aukšto lygio susitikimų su šalimis partnerėmis išvados, Komisijos komunikatai arba Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendri komunikatai sudaro bendrą šio reglamento įgyvendinimo politikos sistemą.

Bendrijos acquis, susijęs su branduoline sauga ir saugiu panaudoto kuro bei radioaktyvių atliekų tvarkymu,
  asociacijos susitarimai, partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai, daugiašaliai susitarimai ir kiti susitarimai, kuriais nustatomi teisiškai privalomi santykiai su šalimis partnerėmis, taip pat Europos Vadovų Tarybos išvados ir Tarybos išvados, aukščiausiojo lygio susitikimų deklaracijos ar aukšto lygio susitikimų su šalimis partnerėmis išvados, Komisijos komunikatai arba Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendri komunikatai sudaro bendrą šio reglamento įgyvendinimo politikos sistemą.

Bendrijos acquis, susijęs su branduoline sauga ir saugiu panaudoto kuro bei radioaktyvių atliekų tvarkymu,

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Orientacinėse daugiametėse programose siekiama nustatyti nuoseklią Bendrijos ir atitinkamų trečiųjų valstybių
  ar
  regionų bendradarbiavimo sistemą, atitinkančią Bendrijos bendrą tikslą ir taikymo sritį, uždavinius, principus bei politiką ir pagristą 5 straipsnyje nurodyta politikos sistema. | 2.   Orientacinėse daugiametėse programose siekiama nustatyti nuoseklią Bendrijos ir atitinkamų trečiųjų valstybių, regionų
  ar tarptautinių organizacijų
  bendradarbiavimo sistemą, atitinkančią Bendrijos bendrą tikslą ir taikymo sritį, uždavinius, principus bei politiką ir pagrįstą 5 straipsnyje nurodyta politikos sistema. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Orientacinėse daugiametėse programose siekiama nustatyti nuoseklią Bendrijos ir atitinkamų trečiųjų valstybių
  ar
  regionų bendradarbiavimo sistemą, atitinkančią Bendrijos bendrą tikslą ir taikymo sritį, uždavinius, principus bei politiką ir pagristą 5 straipsnyje nurodyta politikos sistema.

2.   Orientacinėse daugiametėse programose siekiama nustatyti nuoseklią Bendrijos ir atitinkamų trečiųjų valstybių, regionų
  ar tarptautinių organizacijų
  bendradarbiavimo sistemą, atitinkančią Bendrijos bendrą tikslą ir taikymo sritį, uždavinius, principus bei politiką ir pagrįstą 5 straipsnyje nurodyta politikos sistema.

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 dalis

6 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Orientacinės daugiametės programos sudaro bendrą bendradarbiavimo pagrindą ir jose nustatomi Bendrijos bendradarbiavimo pagal šį reglamentą tikslai, atsižvelgiant į atitinkamų šalių poreikius, Bendrijos prioritetus, tarptautinę padėtį ir atitinkamų trečiųjų valstybių veiklą. Orientacinėse daugiametėse programose taip pat nurodoma pridėtinė bendradarbiavimo vertė ir kaip išvengti dubliavimosi su kitomis programomis ir iniciatyvomis, visų pirma tomis, kurias vykdo panašių tikslų siekiančios tarptautinės organizacijos ir pagrindiniai paramos teikėjai. | 3.   Orientacinės daugiametės programos sudaro bendrą bendradarbiavimo pagrindą ir jose nustatomi Bendrijos bendradarbiavimo pagal šį reglamentą tikslai, atsižvelgiant į atitinkamų šalių poreikius
  ir aplinkybes
  , Bendrijos prioritetus, tarptautinę padėtį ir atitinkamų trečiųjų valstybių veiklą. Orientacinėse daugiametėse programose taip pat nurodoma pridėtinė bendradarbiavimo vertė ir kaip išvengti dubliavimosi su kitomis programomis ir iniciatyvomis, visų pirma tomis, kurias vykdo panašių tikslų siekiančios tarptautinės organizacijos ir pagrindiniai paramos teikėjai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Orientacinės daugiametės programos sudaro bendrą bendradarbiavimo pagrindą ir jose nustatomi Bendrijos bendradarbiavimo pagal šį reglamentą tikslai, atsižvelgiant į atitinkamų šalių poreikius, Bendrijos prioritetus, tarptautinę padėtį ir atitinkamų trečiųjų valstybių veiklą. Orientacinėse daugiametėse programose taip pat nurodoma pridėtinė bendradarbiavimo vertė ir kaip išvengti dubliavimosi su kitomis programomis ir iniciatyvomis, visų pirma tomis, kurias vykdo panašių tikslų siekiančios tarptautinės organizacijos ir pagrindiniai paramos teikėjai.

3.   Orientacinės daugiametės programos sudaro bendrą bendradarbiavimo pagrindą ir jose nustatomi Bendrijos bendradarbiavimo pagal šį reglamentą tikslai, atsižvelgiant į atitinkamų šalių poreikius
  ir aplinkybes
  , Bendrijos prioritetus, tarptautinę padėtį ir atitinkamų trečiųjų valstybių veiklą. Orientacinėse daugiametėse programose taip pat nurodoma pridėtinė bendradarbiavimo vertė ir kaip išvengti dubliavimosi su kitomis programomis ir iniciatyvomis, visų pirma tomis, kurias vykdo panašių tikslų siekiančios tarptautinės organizacijos ir pagrindiniai paramos teikėjai.

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 3 a dalis (nauja)

6 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Daugiametėmis orientacinėmis programomis siekiama skatinti valstybes, gaunančias finansinę paramą pagal šį reglamentą, vykdyti įsipareigojimus, kylančius iš susitarimų su Sąjunga ir iš Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo, įsipareigoti laikytis atitinkamų tarptautinių konvencijų, puoselėti branduolinės saugos ir radiacinės saugos standartus bei įsipareigoti įgyvendinti atitinkamas rekomendacijas ir priemones laikantis aukščiausių skaidrumo ir viešumo standartų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Daugiametėmis orientacinėmis programomis siekiama skatinti valstybes, gaunančias finansinę paramą pagal šį reglamentą, vykdyti įsipareigojimus, kylančius iš susitarimų su Sąjunga ir iš Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo, įsipareigoti laikytis atitinkamų tarptautinių konvencijų, puoselėti branduolinės saugos ir radiacinės saugos standartus bei įsipareigoti įgyvendinti atitinkamas rekomendacijas ir priemones laikantis aukščiausių skaidrumo ir viešumo standartų.

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 4 a dalis (nauja)

6 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Orientacinėmis daugiametėmis programomis turėtų būti nustatyta kvalifikuotos ir nepriklausomos priežiūros sistema siekiant padidinti branduolinės saugos lygį valstybėse partnerėse. Į jas galėtų būti įtrauktos nuostatos dėl paramos branduolinės energetikos reguliavimo institucijoms, kai jos atlieka branduolinės energijos įrenginių visapusiškus rizikos ir saugos vertinimus (testavimą nepalankiausiomis sąlygomis), grindžiamos Bendrijos branduolinės saugos ir radioaktyviųjų atliekų acquis, taip pat dėl tų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rekomendacijų įgyvendinimo ir atitinkamų priemonių taikymo stebėsenos, pavyzdžiui, stojančiosiose šalyse, šalyse kandidatėse, potencialiose šalyse kandidatėse ir šalyse, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Orientacinėmis daugiametėmis programomis turėtų būti nustatyta kvalifikuotos ir nepriklausomos priežiūros sistema siekiant padidinti branduolinės saugos lygį valstybėse partnerėse. Į jas galėtų būti įtrauktos nuostatos dėl paramos branduolinės energetikos reguliavimo institucijoms, kai jos atlieka branduolinės energijos įrenginių visapusiškus rizikos ir saugos vertinimus (testavimą nepalankiausiomis sąlygomis), grindžiamos Bendrijos branduolinės saugos ir radioaktyviųjų atliekų acquis, taip pat dėl tų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rekomendacijų įgyvendinimo ir atitinkamų priemonių taikymo stebėsenos, pavyzdžiui, stojančiosiose šalyse, šalyse kandidatėse, potencialiose šalyse kandidatėse ir šalyse, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika.

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 5 dalis

6 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Orientacinės daugiametės programos grindžiamos dialogu su šalimis partnerėmis ar regionais partneriais. | 5.   Orientacinės daugiametės programos grindžiamos dialogu su šalimis partnerėmis ar regionais partneriais.
  Rengdama programas ir prieš jas priimdama Komisija turėtų konsultuotis su Europos branduolinės saugos reguliavimo institucijų grupe (ENSREG) ir, kai tikslinga, su atitinkamomis valstybių narių nacionalinėmis institucijomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Orientacinės daugiametės programos grindžiamos dialogu su šalimis partnerėmis ar regionais partneriais.

5.   Orientacinės daugiametės programos grindžiamos dialogu su šalimis partnerėmis ar regionais partneriais.
  Rengdama programas ir prieš jas priimdama Komisija turėtų konsultuotis su Europos branduolinės saugos reguliavimo institucijų grupe (ENSREG) ir, kai tikslinga, su atitinkamomis valstybių narių nacionalinėmis institucijomis.

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 6 dalis

6 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Komisija priima orientacines daugiametes programas laikydamasi 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
  Laikydamasi tos pačios procedūros,
  Komisija
  patikslina
  ir prireikus atnaujina
  tas orientacines programas
  . | 6.   Komisija priima orientacines daugiametes programas laikydamasi 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Komisija
  atlieka tų orientacinių programų vidurio laikotarpio peržiūrą laikydamasi tos pačios procedūros
  ir prireikus
  jas patikslina ir
  atnaujina. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Komisija priima orientacines daugiametes programas laikydamasi 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
  Laikydamasi tos pačios procedūros,
  Komisija
  patikslina
  ir prireikus atnaujina
  tas orientacines programas
  .

6.   Komisija priima orientacines daugiametes programas laikydamasi 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Komisija
  atlieka tų orientacinių programų vidurio laikotarpio peržiūrą laikydamasi tos pačios procedūros
  ir prireikus
  jas patikslina ir
  atnaujina.

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punktas

7 straipsnio 3 dalies 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | veiksmų planams,
  atskiroms priemonėms ir rėmimo priemonėms, kurioms skiriamas Sąjungos finansavimas neviršija 10 mln. EUR; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

veiksmų planams,
  atskiroms priemonėms ir rėmimo priemonėms, kurioms skiriamas Sąjungos finansavimas neviršija 10 mln. EUR;

veiksmų planams,

| a) | atskiroms priemonėms ir rėmimo priemonėms, kurioms skiriamas Sąjungos finansavimas neviršija 10 mln. EUR; |
| --- | --- |

a)

atskiroms priemonėms ir rėmimo priemonėms, kurioms skiriamas Sąjungos finansavimas neviršija 10 mln. EUR;

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 dalies b punktas

8 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | išlaidas, susijusias su informacijos teikimu ir komunikacijos veiksmais, įskaitant komunikacijos strategijų rengimą ir institucinį informavimą apie Sąjungos politikos prioritetus ir jų matomumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

išlaidas, susijusias su informacijos teikimu ir komunikacijos veiksmais, įskaitant komunikacijos strategijų rengimą ir institucinį informavimą apie Sąjungos politikos prioritetus ir jų matomumą.

| b) | išlaidas, susijusias su informacijos teikimu ir komunikacijos veiksmais, įskaitant komunikacijos strategijų rengimą ir institucinį informavimą apie Sąjungos politikos prioritetus
  , tikslus ir vertybes
  ir jų matomumą. |
| --- | --- |

b)

išlaidas, susijusias su informacijos teikimu ir komunikacijos veiksmais, įskaitant komunikacijos strategijų rengimą ir institucinį informavimą apie Sąjungos politikos prioritetus
  , tikslus ir vertybes
  ir jų matomumą.

, tikslus ir vertybes

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 a straipsnis (naujas)

11 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 11a straipsnis |
| | Tarptautiniam bendradarbiavimui branduolinės saugos srityje taikomi kriterijai |
| | 1.
     
  Bendras sutarimas ir trečiosios valstybės ir Bendrijos tarpusavio susitarimas patvirtinamas pateikus Komisijai oficialų prašymą, įpareigojant atitinkamą vyriausybę. |
| | 2.
     
  Trečiosios valstybės, pageidaujančios bendradarbiauti su Bendrija, turi būti Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties šalimis ir turėtų turėti joms skirtą šios sutarties papildomą protokolą arba būti pasirašiusios su Tarptautine atominės energijos agentūra susitarimą dėl saugos garantijų, kuris būtų pakankamas siekiant patikimai užtikrinti, kad deklaruota branduolinė medžiaga bus naudojama nenukrypstant nuo taikios branduolinės veiklos ir tai, kad visoje tos valstybės teritorijoje nebūtų nedeklaruotų branduolinių medžiagų ar nebūtų vykdoma nedeklaruota branduolinė veikla. Jos turi visapusiškai laikytis TATENA saugos standartais nustatytų pagrindinių saugos principų ir būti atitinkamų konvencijų, pvz., Branduolinės saugos konvencijos ir Jungtinės panaudoto kuro tvarkymo saugos ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugos konvencijos, šalys arba būti ėmęsi veiksmų, rodančių tvirtą įsipareigojimą prisijungti prie tų konvencijų. Jeigu aktyviai vykdomas bendradarbiavimas, tas įsipareigojimas vertinamas kiekvienais metais, atsižvelgiant į nacionalines ataskaitas ir kitus dokumentus atitinkamų konvencijų įgyvendinimo klausimais. Tokio įvertinimo pagrindu priimamas sprendimas dėl galimybės tęsti bendradarbiavimą. Avarijos atvejais išimties tvarka tie principai taikomi lanksčiai. |
| | 3.
     
  Siekiant užtikrinti šiame reglamente numatyto bendradarbiavimo tikslų įgyvendinimą ir jį stebėti, atitinkama trečioji valstybė pritaria, kad būtų atliktas taikytų veiksmų vertinimas pagal 2 dalį. Atliekant vertinimą turi būti galima stebėti ir tikrinti, ar laikomasi sutartų tikslų, ir jis gali būti tolesnio Bendrijos įnašo mokėjimo sąlyga. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

11a straipsnis

11a straipsnis

Tarptautiniam bendradarbiavimui branduolinės saugos srityje taikomi kriterijai

Tarptautiniam bendradarbiavimui branduolinės saugos srityje taikomi kriterijai

1.
     
  Bendras sutarimas ir trečiosios valstybės ir Bendrijos tarpusavio susitarimas patvirtinamas pateikus Komisijai oficialų prašymą, įpareigojant atitinkamą vyriausybę.

2.
     
  Trečiosios valstybės, pageidaujančios bendradarbiauti su Bendrija, turi būti Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties šalimis ir turėtų turėti joms skirtą šios sutarties papildomą protokolą arba būti pasirašiusios su Tarptautine atominės energijos agentūra susitarimą dėl saugos garantijų, kuris būtų pakankamas siekiant patikimai užtikrinti, kad deklaruota branduolinė medžiaga bus naudojama nenukrypstant nuo taikios branduolinės veiklos ir tai, kad visoje tos valstybės teritorijoje nebūtų nedeklaruotų branduolinių medžiagų ar nebūtų vykdoma nedeklaruota branduolinė veikla. Jos turi visapusiškai laikytis TATENA saugos standartais nustatytų pagrindinių saugos principų ir būti atitinkamų konvencijų, pvz., Branduolinės saugos konvencijos ir Jungtinės panaudoto kuro tvarkymo saugos ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugos konvencijos, šalys arba būti ėmęsi veiksmų, rodančių tvirtą įsipareigojimą prisijungti prie tų konvencijų. Jeigu aktyviai vykdomas bendradarbiavimas, tas įsipareigojimas vertinamas kiekvienais metais, atsižvelgiant į nacionalines ataskaitas ir kitus dokumentus atitinkamų konvencijų įgyvendinimo klausimais. Tokio įvertinimo pagrindu priimamas sprendimas dėl galimybės tęsti bendradarbiavimą. Avarijos atvejais išimties tvarka tie principai taikomi lanksčiai.

3.
     
  Siekiant užtikrinti šiame reglamente numatyto bendradarbiavimo tikslų įgyvendinimą ir jį stebėti, atitinkama trečioji valstybė pritaria, kad būtų atliktas taikytų veiksmų vertinimas pagal 2 dalį. Atliekant vertinimą turi būti galima stebėti ir tikrinti, ar laikomasi sutartų tikslų, ir jis gali būti tolesnio Bendrijos įnašo mokėjimo sąlyga.

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalis

12 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Stebėsena, ataskaitų teikimas ir vertinimas vykdomi laikantis Reglamento (ES) Nr. XXX/XXX (KVTBP) 31 straipsnio 2, 4, 5 ir 6 dalių ir 32 bei 36 straipsnių. | 1.   Stebėsena, ataskaitų teikimas ir vertinimas vykdomi laikantis Reglamento (ES) Nr. XXX/XXX (KVTBP) 31 straipsnio 2, 4, 5 ir 6 dalių ir 32 bei 36 straipsnių.
  Konkretūs vertinimai, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. XXX/XXX (KPTBP) 32 straipsnio 2 dalyje ir susiję branduoline sauga, radiacine sauga ir saugos garantijomis, pasikonsultavus su ENSREG, aptariami Europos tarptautinės branduolinės saugos priemonės bendradarbiavimo komitete ir pateikiami Europos Parlamentui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Stebėsena, ataskaitų teikimas ir vertinimas vykdomi laikantis Reglamento (ES) Nr. XXX/XXX (KVTBP) 31 straipsnio 2, 4, 5 ir 6 dalių ir 32 bei 36 straipsnių.

1.   Stebėsena, ataskaitų teikimas ir vertinimas vykdomi laikantis Reglamento (ES) Nr. XXX/XXX (KVTBP) 31 straipsnio 2, 4, 5 ir 6 dalių ir 32 bei 36 straipsnių.
  Konkretūs vertinimai, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. XXX/XXX (KPTBP) 32 straipsnio 2 dalyje ir susiję branduoline sauga, radiacine sauga ir saugos garantijomis, pasikonsultavus su ENSREG, aptariami Europos tarptautinės branduolinės saugos priemonės bendradarbiavimo komitete ir pateikiami Europos Parlamentui.

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalies a punktas

12 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | parengtų, priimtų ir (arba) patikslintų teisės ir reglamentuojančio pobūdžio aktų skaičiumi, ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

parengtų, priimtų ir (arba) patikslintų teisės ir reglamentuojančio pobūdžio aktų skaičiumi, ir

| a) | parengtų, priimtų ir (arba) patikslintų teisės ir reglamentuojančio pobūdžio aktų skaičiumi ir
  sėkmingu jų įgyvendinimu
  ,
  taip pat jų poveikiu branduolinės saugos standartams ir saugos garantijoms atitinkamose šalyse, įskaitant poveikį piliečiams ir aplinkai, |
| --- | --- |

a)

parengtų, priimtų ir (arba) patikslintų teisės ir reglamentuojančio pobūdžio aktų skaičiumi ir
  sėkmingu jų įgyvendinimu
  ,
  taip pat jų poveikiu branduolinės saugos standartams ir saugos garantijoms atitinkamose šalyse, įskaitant poveikį piliečiams ir aplinkai,

sėkmingu jų įgyvendinimu

taip pat jų poveikiu branduolinės saugos standartams ir saugos garantijoms atitinkamose šalyse, įskaitant poveikį piliečiams ir aplinkai,

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalies b punktas

12 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | projektavimo, koncepcijų ar galimybių studijų dėl aukščiausius branduolinės saugos standartus atitinkančių įrenginių įdiegimo skaičiumi. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

projektavimo, koncepcijų ar galimybių studijų dėl aukščiausius branduolinės saugos standartus atitinkančių įrenginių įdiegimo skaičiumi.

| b) | projektavimo, koncepcijų ar galimybių studijų dėl aukščiausius branduolinės saugos standartus atitinkančių įrenginių įdiegimo skaičiumi
  ir sėkmingu tų studijų rezultatų įgyvendinimu
  . |
| --- | --- |

b)

projektavimo, koncepcijų ar galimybių studijų dėl aukščiausius branduolinės saugos standartus atitinkančių įrenginių įdiegimo skaičiumi
  ir sėkmingu tų studijų rezultatų įgyvendinimu
  .

ir sėkmingu tų studijų rezultatų įgyvendinimu

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

12 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | branduoline sauga, apsauga nuo radiacijos ir veiksmingomis ir efektyviomis saugos garantijų gerinimo priemonėmis, kurios grindžiamos aukščiausiais branduolinės saugos, radiacinės saugos ir branduolinės saugos garantijų standartais, įskaitant tarptautinio tarpusavio vertinimo rezultatus, įgyvendintus branduolinės energetikos objektuose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

branduoline sauga, apsauga nuo radiacijos ir veiksmingomis ir efektyviomis saugos garantijų gerinimo priemonėmis, kurios grindžiamos aukščiausiais branduolinės saugos, radiacinės saugos ir branduolinės saugos garantijų standartais, įskaitant tarptautinio tarpusavio vertinimo rezultatus, įgyvendintus branduolinės energetikos objektuose.

branduoline sauga, apsauga nuo radiacijos ir veiksmingomis ir efektyviomis saugos garantijų gerinimo priemonėmis, kurios grindžiamos aukščiausiais branduolinės saugos, radiacinės saugos ir branduolinės saugos garantijų standartais, įskaitant tarptautinio tarpusavio vertinimo rezultatus, įgyvendintus branduolinės energetikos objektuose.

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 a straipsnis (naujas)

12 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12a straipsnis




  Skaidrumas




  Komisija ir su Sąjunga pagal šią priemonę bendradarbiaujančios trečiosios valstybės užtikrina, kad darbuotojai ir plačioji visuomenė būtų supažindinti su būtina informacija, susijusia su tose trečiosiose valstybėse naudojantis priemone įgyvendintas ir su jų bendrais branduolinės saugos standartais susijusias branduolinės saugos priemonėmis, drauge konkrečiai atsižvelgiant į greta branduolinio įrenginio esančias vietos valdžios institucijas, gyventojus ir suinteresuotuosius subjektus. Tuo įsipareigojimu, be kita ko, užtikrinama, kad kompetentinga reglamentavimo institucija ir licencijos turėtojai teiktų informaciją savo kompetencijos srityse. Informacija visuomenei teikiama laikantis atitinkamų teisė aktų bei tarptautinių dokumentų su sąlyga, kad tai nekeltų pavojaus kitiems atitinkamuose teisės aktuose ir tarptautiniuose dokumentuose pripažintiems viršesniems interesams, pavyzdžiui, saugumui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12a straipsnis

Skaidrumas

Komisija ir su Sąjunga pagal šią priemonę bendradarbiaujančios trečiosios valstybės užtikrina, kad darbuotojai ir plačioji visuomenė būtų supažindinti su būtina informacija, susijusia su tose trečiosiose valstybėse naudojantis priemone įgyvendintas ir su jų bendrais branduolinės saugos standartais susijusias branduolinės saugos priemonėmis, drauge konkrečiai atsižvelgiant į greta branduolinio įrenginio esančias vietos valdžios institucijas, gyventojus ir suinteresuotuosius subjektus. Tuo įsipareigojimu, be kita ko, užtikrinama, kad kompetentinga reglamentavimo institucija ir licencijos turėtojai teiktų informaciją savo kompetencijos srityse. Informacija visuomenei teikiama laikantis atitinkamų teisė aktų bei tarptautinių dokumentų su sąlyga, kad tai nekeltų pavojaus kitiems atitinkamuose teisės aktuose ir tarptautiniuose dokumentuose pripažintiems viršesniems interesams, pavyzdžiui, saugumui.

---

(24)  2013 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 237/2014, kuriuo nustatoma bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė (OL L 77, 2014 3 15, p. 109).

24

(24)  2013 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 237/2014, kuriuo nustatoma bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė (OL L 77, 2014 3 15, p. 109).

24

---

2019 m. sausio 31 d., ketvirtadienis

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/692 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/692

---

P8_TA(2019)0047

Sąjungos muitinės kodeksas: Italijos Kampionės savivaldybės ir Italijai priklausančios Lugano ežero dalies įtraukimas į Sąjungos muitų teritoriją ***I

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (COM(2018)0259 – C8-0180/2018 – 2018/0123(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 411/53)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0259), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0259),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 33, 114 bei 207 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0180/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 33, 114 bei 207 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0180/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 12 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. gruodžio 12 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. gruodžio 12 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A8-0368/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A8-0368/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 367, 2018 10 10, p. 39.

---

P8_TC1-COD(2018)0123

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 31 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/474.)

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/693 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/693

---

P8_TA(2019)0048

Tam tikros tiesioginių išmokų ir paramos kaimo plėtrai taisyklės, taikomos 2019 ir 2020 m. ***I

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamentų (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 nuostatos, susijusios su tam tikromis tiesioginių išmokų ir paramos kaimo plėtrai taisyklėmis, taikomomis 2019 ir 2020 m. (COM(2018)0817 – C8-0506/2018 – 2018/0414(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 411/54)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0817), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0817),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, į 42 straipsnį ir į 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0506/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, į 42 straipsnį ir į 43 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0506/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | pasikonsultavęs su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 14 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 14 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A8-0018/2019), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą (A8-0018/2019),

| A. | kadangi dėl skubos priežasčių yra pateisinama balsuoti prieš pasibaigiant Protokolo Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnyje nustatytam aštuonių savaičių laikotarpiui; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl skubos priežasčių yra pateisinama balsuoti prieš pasibaigiant Protokolo Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnyje nustatytam aštuonių savaičių laikotarpiui;

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą savo poziciją toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2018)0414

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 31 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/..., kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 nuostatos, susijusios su tam tikromis tiesioginių išmokų ir paramos kaimo plėtrai taisyklėmis, taikomomis 2019 ir 2020 m.

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/288.)

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/694 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/694

---

P8_TA(2019)0049

Dominikos Respublikos prisijungimas prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų *

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Austrija, Kipras, Kroatija, Liuksemburgas, Portugalija, Rumunija ir Jungtinė Karalystė įgaliojami dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Dominikos Respublikos prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2018)0526 – C8-0376/2018 – 2018/0276(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2020/C 411/55)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2018)0526), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2018)0526),

| — | atsižvelgdamas į 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų 38 straipsnio ketvirtą pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų 38 straipsnio ketvirtą pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalį ir į 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0376/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalį ir į 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0376/2018),

| — | atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo nuomonę (1) dėl išimtinės Europos Sąjungos išorės kompetencijos padaryti pareiškimą dėl pritarimo prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo nuomonę (1) dėl išimtinės Europos Sąjungos išorės kompetencijos padaryti pareiškimą dėl pritarimo prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį ir į 108 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį ir į 108 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0451/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0451/2018),

| 1. | pritaria tam, kad Austrija, Kipras, Kroatija, Liuksemburgas, Portugalija, Rumunija ir Jungtinė Karalystė įgaliojami dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Dominikos Respublikos prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijos Nuolatiniam biurui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Teisingumo Teismo 2014 m. spalio 14 d. nuomonė Nr. 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/695 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/695

---

P8_TA(2019)0050

Ekvadoro ir Ukrainos prisijungimas prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų *

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Austrija įgaliojama dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Ekvadoro ir Ukrainos prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2018)0527 – C8-0375/2018 – 2018/0277(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2020/C 411/56)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2018)0527), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2018)0527),

| — | atsižvelgdamas į 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų 38 straipsnio ketvirtą pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų 38 straipsnio ketvirtą pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalį ir į 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0375/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalį ir į 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0375/2018),

| — | atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo nuomonę (1) dėl išimtinės Europos Sąjungos išorės kompetencijos padaryti pareiškimą dėl pritarimo prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo nuomonę (1) dėl išimtinės Europos Sąjungos išorės kompetencijos padaryti pareiškimą dėl pritarimo prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį ir į 108 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį ir į 108 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0452/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0452/2018),

| 1. | pritaria tam, kad Austrija įgaliojama dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Ekvadoro ir Ukrainos prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijos Nuolatiniam biurui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Teisingumo Teismo 2014 m. spalio 14 d. nuomonė Nr. 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/696 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/696

---

P8_TA(2019)0051

Hondūro prisijungimas prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų *

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Austrija ir Rumunija įgaliojamos dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Hondūro prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2018)0528 – C8-0377/2018 – 2018/0278(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2020/C 411/57)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2018)0528), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2018)0528),

| — | atsižvelgdamas į 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų 38 straipsnio ketvirtą pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų 38 straipsnio ketvirtą pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalį ir į 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0377/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalį ir į 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0377/2018),

| — | atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo nuomonę (1) dėl išimtinės Europos Sąjungos išorės kompetencijos padaryti pareiškimą dėl pritarimo prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo nuomonę (1) dėl išimtinės Europos Sąjungos išorės kompetencijos padaryti pareiškimą dėl pritarimo prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį ir į 108 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį ir į 108 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0457/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0457/2018),

| 1. | pritaria tam, kad Austrija ir Rumunija įgaliojamos dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Hondūro prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijos Nuolatiniam biurui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Teisingumo Teismo 2014 m. spalio 14 d. nuomonė Nr. 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/697 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/697

---

P8_TA(2019)0052

Baltarusijos ir Uzbekistano prisijungimas prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų *

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo Austrija, Liuksemburgas ir Rumunija įgaliojami dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Baltarusijos ir Uzbekistano prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų (COM(2018)0530 – C8-0378/2018 – 2018/0279(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2020/C 411/58)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2018)0530), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2018)0530),

| — | atsižvelgdamas į 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų 38 straipsnio ketvirtą pastraipą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų 38 straipsnio ketvirtą pastraipą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalį ir į 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0378/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 81 straipsnio 3 dalį ir į 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos b punktą, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0378/2018),

| — | atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo nuomonę (1) dėl išimtinės Europos Sąjungos išorės kompetencijos padaryti pareiškimą dėl pritarimo prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo nuomonę (1) dėl išimtinės Europos Sąjungos išorės kompetencijos padaryti pareiškimą dėl pritarimo prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį ir į 108 straipsnio 8 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį ir į 108 straipsnio 8 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0458/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A8-0458/2018),

| 1. | pritaria tam, kad Austrija, Liuksemburgas ir Rumunija įgaliojami dėl Europos Sąjungos interesų pritarti Baltarusijos ir Uzbekistano prisijungimui prie 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijos Nuolatiniam biurui. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Teisingumo Teismo 2014 m. spalio 14 d. nuomonė Nr. 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/698 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/698

---

P8_TA(2019)0053

Užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacija, apimanti ES, Grenlandijos ir Danijos santykius *

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos Sąjungos asociacijos ir Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių (Užjūrio asociacijos sprendimas) (COM(2018)0461 – C8-0379/2018 – 2018/0244(CNS))

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

(2020/C 411/59)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2018)0461), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2018)0461),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 203 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0379/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 203 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0379/2018),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78 c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78 c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A8-0480/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A8-0480/2018),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl sprendimo

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | naujajame sprendime turėtų būti pabrėžiamos bendradarbiavimo su Grenlandija ypatybės,
  kaip antai tikslas išsaugoti glaudžius ir ilgalaikius Sąjungos
  ,
  Grenlandijos ir Danijos ryšius
  ,
  taip pat turėtų būti pripažįstama Grenlandijos geografinė
  ir
  strateginė padėtis
  , Grenlandijos ir
  Sąjungos dialogo politikos klausimais svarba
  , Sąjungos ir Grenlandijos
  žuvininkystės partnerystės susitarimas
  ir
  galimas bendradarbiavimas Arkties klausimais
  .
  Naujasis sprendimas
  turėtų padėti spręsti
  visuotinius
  uždavinius,
  kad būtų galima parengti iniciatyvią
  darbotvarkę ir siekti abipusių interesų, visų pirma
  susijusių su didėjančiu
  klimato kaitos
  poveikiu
  žmogaus veiklai ir aplinkai, jūrų
  transportu
  ,
  gamtiniais ištekliais
  , įskaitant žaliavas ir žuvų išteklius, taip pat
  su moksliniais tyrimais
  ir
  inovacijomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

naujajame sprendime turėtų būti pabrėžiamos bendradarbiavimo su Grenlandija ypatybės,
  kaip antai tikslas išsaugoti glaudžius ir ilgalaikius Sąjungos
  ,
  Grenlandijos ir Danijos ryšius
  ,
  taip pat turėtų būti pripažįstama Grenlandijos geografinė
  ir
  strateginė padėtis
  , Grenlandijos ir
  Sąjungos dialogo politikos klausimais svarba
  , Sąjungos ir Grenlandijos
  žuvininkystės partnerystės susitarimas
  ir
  galimas bendradarbiavimas Arkties klausimais
  .
  Naujasis sprendimas
  turėtų padėti spręsti
  visuotinius
  uždavinius,
  kad būtų galima parengti iniciatyvią
  darbotvarkę ir siekti abipusių interesų, visų pirma
  susijusių su didėjančiu
  klimato kaitos
  poveikiu
  žmogaus veiklai ir aplinkai, jūrų
  transportu
  ,
  gamtiniais ištekliais
  , įskaitant žaliavas ir žuvų išteklius, taip pat
  su moksliniais tyrimais
  ir
  inovacijomis;

| (6) | naujajame sprendime turėtų būti pabrėžiamos bendradarbiavimo su Grenlandija ypatybės
  . 2003 m. Taryba sutarė
  ,
  kad būsimi Sąjungos ir Grenlandijos santykiai po 2006 m. bus grindžiami visapusiška partneryste siekiant tvaraus vystymosi
  ,
  kurią įgyvendinant bus sudarytas specialus žvejybos susitarimas
  ,
  dėl kurio bus susitarta vadovaujantis tokiems susitarimams nustatytomis bendrosiomis taisyklėmis
  ir
  principais. Be to, Europos Sąjungos ir Grenlandijos Vyriausybės bei Danijos Vyriausybės bendroje deklaracijoje dėl Europos Sąjungos ir Grenlandijos santykių, pasirašytoje Briuselyje 2015 m. kovo 19 d., buvo priminti istoriniai, politiniai, ekonominiai ir kultūriniai Sąjungos ir Grenlandijos ryšiai ir pabrėžta būtinybė stiprinti santykius ir bendradarbiavimą remiantis abipusiais interesais. Todėl partneryste pagal šį naująjį sprendimą turėtų būti siekiama išsaugoti glaudžius ir ilgalaikius Sąjungos, Grenlandijos ir Danijos ryšius ir ji
  turėtų padėti spręsti
  pasaulinius
  uždavinius,
  sudarant sąlygas plėtoti dinamišką
  darbotvarkę ir siekti abipusių interesų
  . Sprendime turėtų būti pabrėžiamos bendradarbiavimo su Grenlandija ypatybės
  ,
  pripažįstant Grenlandijos geografinę ir strateginę padėtį, Grenlandijos ir Sąjungos dialogo politikos klausimais svarbą, Sąjungos ir Grenlandijos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimą ir galimą bendradarbiavimą Arkties klausimais. Sprendime
  visų pirma
  turėtų būti atsižvelgiama į didėjantį
  klimato kaitos
  poveikį
  žmogaus veiklai ir aplinkai, jūrų
  transportui
  ,
  gamtos ištekliams
  , įskaitant žaliavas ir žuvų išteklius, taip pat
  moksliniams tyrimams
  ir
  inovacijoms; |
| --- | --- |

(6)

naujajame sprendime turėtų būti pabrėžiamos bendradarbiavimo su Grenlandija ypatybės
  . 2003 m. Taryba sutarė
  ,
  kad būsimi Sąjungos ir Grenlandijos santykiai po 2006 m. bus grindžiami visapusiška partneryste siekiant tvaraus vystymosi
  ,
  kurią įgyvendinant bus sudarytas specialus žvejybos susitarimas
  ,
  dėl kurio bus susitarta vadovaujantis tokiems susitarimams nustatytomis bendrosiomis taisyklėmis
  ir
  principais. Be to, Europos Sąjungos ir Grenlandijos Vyriausybės bei Danijos Vyriausybės bendroje deklaracijoje dėl Europos Sąjungos ir Grenlandijos santykių, pasirašytoje Briuselyje 2015 m. kovo 19 d., buvo priminti istoriniai, politiniai, ekonominiai ir kultūriniai Sąjungos ir Grenlandijos ryšiai ir pabrėžta būtinybė stiprinti santykius ir bendradarbiavimą remiantis abipusiais interesais. Todėl partneryste pagal šį naująjį sprendimą turėtų būti siekiama išsaugoti glaudžius ir ilgalaikius Sąjungos, Grenlandijos ir Danijos ryšius ir ji
  turėtų padėti spręsti
  pasaulinius
  uždavinius,
  sudarant sąlygas plėtoti dinamišką
  darbotvarkę ir siekti abipusių interesų
  . Sprendime turėtų būti pabrėžiamos bendradarbiavimo su Grenlandija ypatybės
  ,
  pripažįstant Grenlandijos geografinę ir strateginę padėtį, Grenlandijos ir Sąjungos dialogo politikos klausimais svarbą, Sąjungos ir Grenlandijos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimą ir galimą bendradarbiavimą Arkties klausimais. Sprendime
  visų pirma
  turėtų būti atsižvelgiama į didėjantį
  klimato kaitos
  poveikį
  žmogaus veiklai ir aplinkai, jūrų
  transportui
  ,
  gamtos ištekliams
  , įskaitant žaliavas ir žuvų išteklius, taip pat
  moksliniams tyrimams
  ir
  inovacijoms;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl sprendimo

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą ir atitinkamai laikantis Sąjungos įsipareigojimų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, šia programa bus padedama įtraukti klimato politikos veiksmus į Sąjungos politikos sritis ir pasiekti bendrąjį tikslą, kad 25 proc. Sąjungos biudžeto išlaidų būtų skiriama su klimatu susijusiems tikslams. Numatoma, kad veiksmais pagal šią programą
  20
   proc. jos bendrojo finansinio paketo bus skiriama su klimatu susijusiems tikslams. Atitinkami veiksmai bus nustatyti įgyvendinant programą ir dar kartą įvertinti atliekant jos laikotarpio vidurio vertinimą ir peržiūras; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą ir atitinkamai laikantis Sąjungos įsipareigojimų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, šia programa bus padedama įtraukti klimato politikos veiksmus į Sąjungos politikos sritis ir pasiekti bendrąjį tikslą, kad 25 proc. Sąjungos biudžeto išlaidų būtų skiriama su klimatu susijusiems tikslams. Numatoma, kad veiksmais pagal šią programą
  20
   proc. jos bendrojo finansinio paketo bus skiriama su klimatu susijusiems tikslams. Atitinkami veiksmai bus nustatyti įgyvendinant programą ir dar kartą įvertinti atliekant jos laikotarpio vidurio vertinimą ir peržiūras;

| (16) | atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą ir atitinkamai laikantis Sąjungos įsipareigojimų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, šia programa bus padedama įtraukti klimato politikos veiksmus į Sąjungos politikos sritis ir pasiekti bendrąjį tikslą, kad 25 proc. Sąjungos biudžeto išlaidų būtų skiriama su klimatu susijusiems tikslams. Numatoma, kad veiksmais pagal šią programą
  30
   proc. jos bendrojo finansinio paketo bus skiriama su klimatu susijusiems tikslams. Atitinkami veiksmai bus nustatyti įgyvendinant programą ir dar kartą įvertinti atliekant jos laikotarpio vidurio vertinimą ir peržiūras; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgiant į kovos su klimato kaita svarbą ir atitinkamai laikantis Sąjungos įsipareigojimų įgyvendinti Paryžiaus susitarimą ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, šia programa bus padedama įtraukti klimato politikos veiksmus į Sąjungos politikos sritis ir pasiekti bendrąjį tikslą, kad 25 proc. Sąjungos biudžeto išlaidų būtų skiriama su klimatu susijusiems tikslams. Numatoma, kad veiksmais pagal šią programą
  30
   proc. jos bendrojo finansinio paketo bus skiriama su klimatu susijusiems tikslams. Atitinkami veiksmai bus nustatyti įgyvendinant programą ir dar kartą įvertinti atliekant jos laikotarpio vidurio vertinimą ir peržiūras;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl sprendimo

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | Sąjunga ir UŠT pripažįsta, kad švietimas ir profesinis mokymas yra ypač svarbūs UŠT darniam vystymuisi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

Sąjunga ir UŠT pripažįsta, kad švietimas ir profesinis mokymas yra ypač svarbūs UŠT darniam vystymuisi;

| (18) | Sąjunga ir UŠT pripažįsta, kad švietimas ir profesinis mokymas yra ypač svarbūs UŠT darniam vystymuisi
  , visų pirma tose teritorijose, kuriose bendras išsilavinimo lygis yra gana žemas
  ; |
| --- | --- |

(18)

Sąjunga ir UŠT pripažįsta, kad švietimas ir profesinis mokymas yra ypač svarbūs UŠT darniam vystymuisi
  , visų pirma tose teritorijose, kuriose bendras išsilavinimo lygis yra gana žemas
  ;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl sprendimo

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | Sąjungos ir UŠT asociacijoje turėtų būti atsižvelgiama į UŠT kultūrų įvairovės ir tapatybių išsaugojimą ir padedama jo siekti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

Sąjungos ir UŠT asociacijoje turėtų būti atsižvelgiama į UŠT kultūrų įvairovės ir tapatybių išsaugojimą ir padedama jo siekti;

| (19) | Sąjungos ir UŠT asociacijoje turėtų būti atsižvelgiama į UŠT kultūrų įvairovės ir tapatybių išsaugojimą ir padedama jo siekti.
  Joje taip pat turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į UŠT čiabuvių gyventojų teises ir gerbiamos bei puoselėjamos jų teisės; |
| --- | --- |

(19)

Sąjungos ir UŠT asociacijoje turėtų būti atsižvelgiama į UŠT kultūrų įvairovės ir tapatybių išsaugojimą ir padedama jo siekti.
  Joje taip pat turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į UŠT čiabuvių gyventojų teises ir gerbiamos bei puoselėjamos jų teisės;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl sprendimo

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | Sąjungos ir UŠT prekyba ir su prekyba susijęs bendradarbiavimas turėtų padėti siekti darnaus ekonominio vystymosi, socialinio vystymosi ir aplinkosaugos tikslų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

Sąjungos ir UŠT prekyba ir su prekyba susijęs bendradarbiavimas turėtų padėti siekti darnaus ekonominio vystymosi, socialinio vystymosi ir aplinkosaugos tikslų;

| (20) | Sąjungos ir UŠT prekyba ir su prekyba susijęs bendradarbiavimas turėtų padėti siekti darnaus ekonominio vystymosi, socialinio vystymosi ir aplinkosaugos tikslų
  , remiantis darnaus vystymosi tikslų modeliu
  ; |
| --- | --- |

(20)

Sąjungos ir UŠT prekyba ir su prekyba susijęs bendradarbiavimas turėtų padėti siekti darnaus ekonominio vystymosi, socialinio vystymosi ir aplinkosaugos tikslų
  , remiantis darnaus vystymosi tikslų modeliu
  ;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl sprendimo

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | šiuo sprendimu turėtų būti nustatytos lankstesnės prekių kilmės taisyklės, įskaitant naujas kilmės kumuliacijos galimybes. Kumuliacija turėtų būti įmanoma ne tik su UŠT ir ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) šalimis, bet, tam tikromis sąlygomis, taip pat ir produktų, kilusių iš šalių, su kuriomis Sąjunga pasirašiusi ir taiko laisvosios prekybos susitarimus, atžvilgiu, taip pat produktų, įvežamų į Sąjungą be muitų ir be kvotų pagal Sąjungos bendrąją lengvatų sistemą, atžvilgiu (taip pat tam tikromis sąlygomis). Šios sąlygos yra būtinos siekiant prekybos taisyklių apėjimo
  prevencijos
  ir
  užtikrinant
  tinkamą kumuliacijos tvarkos taikymą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(21)

šiuo sprendimu turėtų būti nustatytos lankstesnės prekių kilmės taisyklės, įskaitant naujas kilmės kumuliacijos galimybes. Kumuliacija turėtų būti įmanoma ne tik su UŠT ir ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) šalimis, bet, tam tikromis sąlygomis, taip pat ir produktų, kilusių iš šalių, su kuriomis Sąjunga pasirašiusi ir taiko laisvosios prekybos susitarimus, atžvilgiu, taip pat produktų, įvežamų į Sąjungą be muitų ir be kvotų pagal Sąjungos bendrąją lengvatų sistemą, atžvilgiu (taip pat tam tikromis sąlygomis). Šios sąlygos yra būtinos siekiant prekybos taisyklių apėjimo
  prevencijos
  ir
  užtikrinant
  tinkamą kumuliacijos tvarkos taikymą;

| (21) | šiuo sprendimu turėtų būti nustatytos lankstesnės prekių kilmės taisyklės, įskaitant naujas kilmės kumuliacijos galimybes. Kumuliacija turėtų būti įmanoma ne tik su UŠT ir ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) šalimis, bet, tam tikromis sąlygomis, taip pat ir produktų, kilusių iš šalių, su kuriomis Sąjunga pasirašiusi ir taiko laisvosios prekybos susitarimus, atžvilgiu, taip pat produktų, įvežamų į Sąjungą be muitų ir be kvotų pagal Sąjungos bendrąją lengvatų sistemą, atžvilgiu (taip pat tam tikromis sąlygomis). Šios sąlygos yra būtinos siekiant
  tvirtesnės prekybos sąjungos ir galinčios užtikrinti
  prekybos taisyklių apėjimo
  prevenciją
  ir
  užtikrinti
  tinkamą kumuliacijos tvarkos taikymą; |
| --- | --- |

(21)

šiuo sprendimu turėtų būti nustatytos lankstesnės prekių kilmės taisyklės, įskaitant naujas kilmės kumuliacijos galimybes. Kumuliacija turėtų būti įmanoma ne tik su UŠT ir ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) šalimis, bet, tam tikromis sąlygomis, taip pat ir produktų, kilusių iš šalių, su kuriomis Sąjunga pasirašiusi ir taiko laisvosios prekybos susitarimus, atžvilgiu, taip pat produktų, įvežamų į Sąjungą be muitų ir be kvotų pagal Sąjungos bendrąją lengvatų sistemą, atžvilgiu (taip pat tam tikromis sąlygomis). Šios sąlygos yra būtinos siekiant
  tvirtesnės prekybos sąjungos ir galinčios užtikrinti
  prekybos taisyklių apėjimo
  prevenciją
  ir
  užtikrinti
  tinkamą kumuliacijos tvarkos taikymą;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl sprendimo

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | Sąjungos ir UŠT bendradarbiavimas finansinių paslaugų srityje turėtų padėti kurti saugesnę, patikimesnę ir skaidresnę finansų sistemą, kuri yra svarbi didinant pasaulinį finansinį stabilumą ir remiant tvarų augimą. Šioje srityje reikėtų siekti pereiti prie patvirtintų tarptautinių standartų ir derinti UŠT teisės aktus su Sąjungos finansinių paslaugų acquis. Reikėtų skirti pakankamai daug dėmesio UŠT valdžios institucijų administracinių gebėjimų stiprinimui, taip pat priežiūros srityje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

Sąjungos ir UŠT bendradarbiavimas finansinių paslaugų srityje turėtų padėti kurti saugesnę, patikimesnę ir skaidresnę finansų sistemą, kuri yra svarbi didinant pasaulinį finansinį stabilumą ir remiant tvarų augimą. Šioje srityje reikėtų siekti pereiti prie patvirtintų tarptautinių standartų ir derinti UŠT teisės aktus su Sąjungos finansinių paslaugų acquis. Reikėtų skirti pakankamai daug dėmesio UŠT valdžios institucijų administracinių gebėjimų stiprinimui, taip pat priežiūros srityje;

| (25) | Sąjungos ir UŠT bendradarbiavimas finansinių paslaugų srityje turėtų padėti
  kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir mokesčių vengimu siekiant
  kurti saugesnę, patikimesnę ir skaidresnę finansų sistemą, kuri yra svarbi didinant pasaulinį finansinį stabilumą ir remiant tvarų augimą. Šioje srityje reikėtų siekti pereiti prie patvirtintų tarptautinių standartų ir derinti UŠT teisės aktus su Sąjungos finansinių paslaugų acquis. Reikėtų skirti pakankamai daug dėmesio UŠT valdžios institucijų administracinių gebėjimų stiprinimui, taip pat priežiūros srityje; |
| --- | --- |

(25)

Sąjungos ir UŠT bendradarbiavimas finansinių paslaugų srityje turėtų padėti
  kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir mokesčių vengimu siekiant
  kurti saugesnę, patikimesnę ir skaidresnę finansų sistemą, kuri yra svarbi didinant pasaulinį finansinį stabilumą ir remiant tvarų augimą. Šioje srityje reikėtų siekti pereiti prie patvirtintų tarptautinių standartų ir derinti UŠT teisės aktus su Sąjungos finansinių paslaugų acquis. Reikėtų skirti pakankamai daug dėmesio UŠT valdžios institucijų administracinių gebėjimų stiprinimui, taip pat priežiūros srityje;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl sprendimo

32 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (32) | kai reikia, įgyvendinant bendradarbiavimo nuostatas ir atitinkamai užtikrinant įvairių priemonių valdymo suderinamumą, šiame sprendime turėtų būti pateikiamos nuorodos į [KVTBP reglamentą] (Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(32)

kai reikia, įgyvendinant bendradarbiavimo nuostatas ir atitinkamai užtikrinant įvairių priemonių valdymo suderinamumą, šiame sprendime turėtų būti pateikiamos nuorodos į [KVTBP reglamentą] (Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę);

Išbraukta.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl sprendimo

1 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Šiuo sprendimu nustatoma užjūrio šalių bei teritorijų (UŠT) ir Europos Sąjungos asociacija (toliau – asociacija) yra SESV 198 straipsniu pagrįsta partnerystė, kurios tikslas – remti darnų UŠT vystymąsi ir skatinti Sąjungos vertybių ir standartų įtvirtinimą platesniu pasauliniu mastu. | 1.   Šiuo sprendimu nustatoma užjūrio šalių bei teritorijų (UŠT) ir Europos Sąjungos asociacija (toliau – asociacija) yra SESV 198 straipsniu pagrįsta partnerystė, kurios tikslas – remti darnų UŠT vystymąsi ir skatinti Sąjungos vertybių
  , principų
  ir standartų įtvirtinimą platesniu pasauliniu mastu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1.   Šiuo sprendimu nustatoma užjūrio šalių bei teritorijų (UŠT) ir Europos Sąjungos asociacija (toliau – asociacija) yra SESV 198 straipsniu pagrįsta partnerystė, kurios tikslas – remti darnų UŠT vystymąsi ir skatinti Sąjungos vertybių ir standartų įtvirtinimą platesniu pasauliniu mastu.

1.   Šiuo sprendimu nustatoma užjūrio šalių bei teritorijų (UŠT) ir Europos Sąjungos asociacija (toliau – asociacija) yra SESV 198 straipsniu pagrįsta partnerystė, kurios tikslas – remti darnų UŠT vystymąsi ir skatinti Sąjungos vertybių
  , principų
  ir standartų įtvirtinimą platesniu pasauliniu mastu.

Pakeitimas 10

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Sąjungos ir UŠT asociacija pagrįsta bendrais UŠT, valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, ir Sąjungos tikslais, principais ir vertybėmis. | 1.   Sąjungos ir UŠT asociacija pagrįsta bendrais UŠT, valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, ir Sąjungos tikslais, principais ir vertybėmis.
  Ji padeda įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytus tvaraus vystymosi tikslus bei įgyvendinti Paryžiaus klimato susitarimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Sąjungos ir UŠT asociacija pagrįsta bendrais UŠT, valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, ir Sąjungos tikslais, principais ir vertybėmis.

1.   Sąjungos ir UŠT asociacija pagrįsta bendrais UŠT, valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, ir Sąjungos tikslais, principais ir vertybėmis.
  Ji padeda įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytus tvaraus vystymosi tikslus bei įgyvendinti Paryžiaus klimato susitarimą.

Pakeitimas 11

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 straipsnio 3 dalis

3 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Įgyvendindamos šį sprendimą partnerės vadovaujasi skaidrumo bei subsidiarumo principais ir veiksmingumo poreikiu, taip pat sprendžia trijų UŠT darnaus vystymosi ramsčių – ekonominio vystymosi, socialinio vystymosi ir aplinkos apsaugos – klausimus. | 3.   Įgyvendindamos šį sprendimą partnerės vadovaujasi skaidrumo bei subsidiarumo principais ir veiksmingumo poreikiu, taip pat sprendžia trijų UŠT darnaus vystymosi ramsčių – ekonominio vystymosi, socialinio
  ir kultūrinio
  vystymosi ir aplinkos apsaugos – klausimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Įgyvendindamos šį sprendimą partnerės vadovaujasi skaidrumo bei subsidiarumo principais ir veiksmingumo poreikiu, taip pat sprendžia trijų UŠT darnaus vystymosi ramsčių – ekonominio vystymosi, socialinio vystymosi ir aplinkos apsaugos – klausimus.

3.   Įgyvendindamos šį sprendimą partnerės vadovaujasi skaidrumo bei subsidiarumo principais ir veiksmingumo poreikiu, taip pat sprendžia trijų UŠT darnaus vystymosi ramsčių – ekonominio vystymosi, socialinio
  ir kultūrinio
  vystymosi ir aplinkos apsaugos – klausimus.

Pakeitimas 12

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 straipsnio 4 dalis

3 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Bendrasis šio sprendimo tikslas – skatinti UŠT ekonominį ir socialinį vystymąsi bei įtvirtinti glaudžius UŠT ir Sąjungos kaip visumos ekonominius santykius.
  Asociacija šio bendrojo tikslo siekiama stiprinant UŠT konkurencingumą, didinant UŠT atsparumą, mažinant jų ekonomikos ir aplinkos pažeidžiamumą ir skatinant jų ir kitų partnerių bendradarbiavimą. | 4.   
  Kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 5 dalyje
  ir
  21 straipsnyje
  bei
  Sutarties dėl Europos
  Sąjungos
  veikimo 198 straipsnyje,
  bendrasis šio sprendimo tikslas – skatinti UŠT ekonominį ir socialinį vystymąsi bei įtvirtinti glaudžius UŠT ir Sąjungos kaip visumos ekonominius santykius. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Bendrasis šio sprendimo tikslas – skatinti UŠT ekonominį ir socialinį vystymąsi bei įtvirtinti glaudžius UŠT ir Sąjungos kaip visumos ekonominius santykius.
  Asociacija šio bendrojo tikslo siekiama stiprinant UŠT konkurencingumą, didinant UŠT atsparumą, mažinant jų ekonomikos ir aplinkos pažeidžiamumą ir skatinant jų ir kitų partnerių bendradarbiavimą.

4.   
  Kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 5 dalyje
  ir
  21 straipsnyje
  bei
  Sutarties dėl Europos
  Sąjungos
  veikimo 198 straipsnyje,
  bendrasis šio sprendimo tikslas – skatinti UŠT ekonominį ir socialinį vystymąsi bei įtvirtinti glaudžius UŠT ir Sąjungos kaip visumos ekonominius santykius.

Pakeitimas 13

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 straipsnio 5 dalies a punktas

3 straipsnio 5 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | skatinti ir remti bendradarbiavimą su UŠT, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

a)

skatinti ir remti bendradarbiavimą su UŠT,

skatinti ir remti bendradarbiavimą su UŠT,

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 14

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 straipsnio 5 dalies b punktas

3 straipsnio 5 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | remti Grenlandiją ir bendradarbiauti su ja, sprendžiant
  pagrindinius
  jai
  kylančius uždavinius,
  kaip antai išsilavinimo lygio kėlimo
  ,
  ir padėti stiprinti Grenlandijos administracinius gebėjimus formuoti ir įgyvendinti nacionalinę politiką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

remti Grenlandiją ir bendradarbiauti su ja, sprendžiant
  pagrindinius
  jai
  kylančius uždavinius,
  kaip antai išsilavinimo lygio kėlimo
  ,
  ir padėti stiprinti Grenlandijos administracinius gebėjimus formuoti ir įgyvendinti nacionalinę politiką.

remti Grenlandiją ir bendradarbiauti su ja, sprendžiant

jai

kaip antai išsilavinimo lygio kėlimo

ir padėti stiprinti Grenlandijos administracinius gebėjimus formuoti ir įgyvendinti nacionalinę politiką.

| b) | padėti UŠT spręsti
  pagrindinius
  joms
  kylančius uždavinius,
  įskaitant švietimo sritį
  ,
  kiek tai susiję su Grenlandija, |
| --- | --- |

b)

padėti UŠT spręsti
  pagrindinius
  joms
  kylančius uždavinius,
  įskaitant švietimo sritį
  ,
  kiek tai susiję su Grenlandija,

padėti UŠT spręsti

joms

įskaitant švietimo sritį

kiek tai susiję su Grenlandija,

Pakeitimas 15

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 straipsnio 5 dalies b a punktas (naujas)

3 straipsnio 5 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | didinti UŠT atsparumą, mažinant jų pažeidžiamumą dėl ekonominių ir aplinkos sąlygų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

didinti UŠT atsparumą, mažinant jų pažeidžiamumą dėl ekonominių ir aplinkos sąlygų;

didinti UŠT atsparumą, mažinant jų pažeidžiamumą dėl ekonominių ir aplinkos sąlygų;

Pakeitimas 16

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 straipsnio 5 dalies b punktas (naujas)

3 straipsnio 5 dalies b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bb) | gerinti UŠT konkurencingumą, įskaitant socialinius standartus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bb)

bb)

gerinti UŠT konkurencingumą, įskaitant socialinius standartus;

gerinti UŠT konkurencingumą, įskaitant socialinius standartus;

Pakeitimas 17

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 straipsnio 5 dalies b c punktas (naujas)

3 straipsnio 5 dalies b c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bc) | skatinti UŠT bendradarbiavimą su kitais partneriais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bc)

bc)

skatinti UŠT bendradarbiavimą su kitais partneriais.

skatinti UŠT bendradarbiavimą su kitais partneriais.

Pakeitimas 18

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 straipsnio 6 dalis

3 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Siekiant šių tikslų asociacija grindžiama pagrindiniais
  laisvės,
  demokratijos, žmogaus
  teisių
  ir
  pagrindinių laisvių
  , teisinės valstybės, gero valdymo ir darnaus vystymosi principais, kurie yra bendri UŠT ir valstybėms narėms, su kuriomis jos yra susijusios. | 6.   Siekiant šių tikslų asociacija grindžiama pagrindiniais demokratijos,
  visas
  žmogaus
  teises
  ir
  pagrindines laisves apimančio požiūrio
  , teisinės valstybės, gero valdymo ir darnaus vystymosi principais, kurie yra bendri UŠT ir valstybėms narėms, su kuriomis jos yra susijusios.
  Ji taip pat vadovaujasi nediskriminavimo dėl lyties, rasės, etninės kilmės, religijos, negalios, amžiaus, lytinės orientacijos ir lyčių lygybės principu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Siekiant šių tikslų asociacija grindžiama pagrindiniais
  laisvės,
  demokratijos, žmogaus
  teisių
  ir
  pagrindinių laisvių
  , teisinės valstybės, gero valdymo ir darnaus vystymosi principais, kurie yra bendri UŠT ir valstybėms narėms, su kuriomis jos yra susijusios.

6.   Siekiant šių tikslų asociacija grindžiama pagrindiniais demokratijos,
  visas
  žmogaus
  teises
  ir
  pagrindines laisves apimančio požiūrio
  , teisinės valstybės, gero valdymo ir darnaus vystymosi principais, kurie yra bendri UŠT ir valstybėms narėms, su kuriomis jos yra susijusios.
  Ji taip pat vadovaujasi nediskriminavimo dėl lyties, rasės, etninės kilmės, religijos, negalios, amžiaus, lytinės orientacijos ir lyčių lygybės principu.

Pakeitimas 19

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

4 straipsnio 1 a dalis (nauja)

4 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Dėl ribotų UŠT administracinių ir žmogiškųjų pajėgumų Komisija į juos deramai atsižvelgia vykdydama programavimo ir įgyvendinimo procesą bei, visų pirma, priimdama gaires. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Dėl ribotų UŠT administracinių ir žmogiškųjų pajėgumų Komisija į juos deramai atsižvelgia vykdydama programavimo ir įgyvendinimo procesą bei, visų pirma, priimdama gaires.

Dėl ribotų UŠT administracinių ir žmogiškųjų pajėgumų Komisija į juos deramai atsižvelgia vykdydama programavimo ir įgyvendinimo procesą bei, visų pirma, priimdama gaires.

Pakeitimas 20

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 straipsnio 2 dalies a punktas

5 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | UŠT
  ekonomikos įvairinimas, įskaitant jų tolesnę integraciją į pasaulio ir regioninę ekonomiką; konkrečiai Grenlandijos atveju – poreikis gerinti jos darbo jėgus įgūdžius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

UŠT
  ekonomikos įvairinimas, įskaitant jų tolesnę integraciją į pasaulio ir regioninę ekonomiką; konkrečiai Grenlandijos atveju – poreikis gerinti jos darbo jėgus įgūdžius;

UŠT

| a) | darnus UŠT
  ekonomikos įvairinimas, įskaitant jų tolesnę integraciją į pasaulio ir regioninę ekonomiką; konkrečiai Grenlandijos atveju – poreikis gerinti jos darbo jėgus įgūdžius; |
| --- | --- |

a)

darnus UŠT
  ekonomikos įvairinimas, įskaitant jų tolesnę integraciją į pasaulio ir regioninę ekonomiką; konkrečiai Grenlandijos atveju – poreikis gerinti jos darbo jėgus įgūdžius;

darnus UŠT

Pakeitimas 21

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 straipsnio 2 dalies a punktas (naujas)

5 straipsnio 2 dalies a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | kokybiško socialinio modelio skatinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

kokybiško socialinio modelio skatinimas;

kokybiško socialinio modelio skatinimas;

Pakeitimas 22

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 straipsnio 2 dalies e punktas

5 straipsnio 2 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | nelaimių rizikos mažinimo skatinimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

nelaimių rizikos mažinimo skatinimas;

| e) | nelaimių rizikos mažinimo skatinimas
  , atsižvelgiant į 2015–2030 m. Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programoje nustatytus prioritetus
  ; |
| --- | --- |

e)

nelaimių rizikos mažinimo skatinimas
  , atsižvelgiant į 2015–2030 m. Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programoje nustatytus prioritetus
  ;

, atsižvelgiant į 2015–2030 m. Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programoje nustatytus prioritetus

Pakeitimas 23

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

5 straipsnio 2 punkto h a punktas (naujas)

5 straipsnio 2 punkto h a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ha) | klausimai, susiję su Karibais ir Ramiuoju vandenynu. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ha)

ha)

klausimai, susiję su Karibais ir Ramiuoju vandenynu.

klausimai, susiję su Karibais ir Ramiuoju vandenynu.

Pakeitimas 24

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

7 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Siekdamos to tikslo Sąjunga ir UŠT gali keistis informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais ar užmegzti kitokį glaudų bendradarbiavimą ir koordinuoti veiksmus su kitais partneriais, atsižvelgdamos į UŠT dalyvavimą regioninių ir tarptautinių organizacijų veikloje, kai reikia, sudarius tarptautinius susitarimus. | 2.   Siekdamos to tikslo Sąjunga ir UŠT gali keistis informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais ar užmegzti kitokį glaudų bendradarbiavimą ir koordinuoti veiksmus su kitais partneriais, atsižvelgdamos į UŠT dalyvavimą regioninių ir tarptautinių organizacijų veikloje, kai reikia, sudarius tarptautinius susitarimus
  , siekiant prisidėti prie sklandžios UŠT integracijos į jų atitinkamą geografinę aplinką
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Siekdamos to tikslo Sąjunga ir UŠT gali keistis informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais ar užmegzti kitokį glaudų bendradarbiavimą ir koordinuoti veiksmus su kitais partneriais, atsižvelgdamos į UŠT dalyvavimą regioninių ir tarptautinių organizacijų veikloje, kai reikia, sudarius tarptautinius susitarimus.

2.   Siekdamos to tikslo Sąjunga ir UŠT gali keistis informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais ar užmegzti kitokį glaudų bendradarbiavimą ir koordinuoti veiksmus su kitais partneriais, atsižvelgdamos į UŠT dalyvavimą regioninių ir tarptautinių organizacijų veikloje, kai reikia, sudarius tarptautinius susitarimus
  , siekiant prisidėti prie sklandžios UŠT integracijos į jų atitinkamą geografinę aplinką
  .

Pakeitimas 25

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

7 straipsnio 3 dalis

7 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Asociacijos tikslas yra remti UŠT ir kitų partnerių bendradarbiavimą šio sprendimo II ir III dalyse nurodytose bendradarbiavimo srityse. Šiuo atžvilgiu asociacijos tikslas yra skatinti UŠT ir SESV 349 straipsnyje nurodytų atokiausių regionų, jų kaimyninių AKR valstybių ir ne AKR valstybių ir teritorijų bendradarbiavimą. Siekdama šio tikslo Sąjunga tobulina atitinkamų Sąjungos programų koordinavimą ir sinergiją. Sąjunga
  taip pat siekia įtraukti
  UŠT į savo dialogą su jų kaimyninėmis šalimis, nepriklausomai nuo to, ar jos yra AKR valstybės ar teritorijos, ar ne, ir su atokiausiais regionais, kai tinkama. | 3.   Asociacijos tikslas yra remti UŠT ir kitų partnerių bendradarbiavimą šio sprendimo II ir III dalyse nurodytose bendradarbiavimo srityse. Šiuo atžvilgiu asociacijos tikslas yra skatinti UŠT ir SESV 349 straipsnyje nurodytų atokiausių regionų, jų kaimyninių AKR valstybių ir ne AKR valstybių ir teritorijų bendradarbiavimą. Siekdama šio tikslo Sąjunga tobulina atitinkamų Sąjungos programų koordinavimą ir sinergiją. Sąjunga
  įtraukia
  UŠT į savo dialogą su jų kaimyninėmis šalimis, nepriklausomai nuo to, ar jos yra AKR valstybės ar teritorijos, ar ne, ir su atokiausiais regionais, kai tinkama
  , pasiūlydama suteikti joms stebėtojo statusą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Asociacijos tikslas yra remti UŠT ir kitų partnerių bendradarbiavimą šio sprendimo II ir III dalyse nurodytose bendradarbiavimo srityse. Šiuo atžvilgiu asociacijos tikslas yra skatinti UŠT ir SESV 349 straipsnyje nurodytų atokiausių regionų, jų kaimyninių AKR valstybių ir ne AKR valstybių ir teritorijų bendradarbiavimą. Siekdama šio tikslo Sąjunga tobulina atitinkamų Sąjungos programų koordinavimą ir sinergiją. Sąjunga
  taip pat siekia įtraukti
  UŠT į savo dialogą su jų kaimyninėmis šalimis, nepriklausomai nuo to, ar jos yra AKR valstybės ar teritorijos, ar ne, ir su atokiausiais regionais, kai tinkama.

3.   Asociacijos tikslas yra remti UŠT ir kitų partnerių bendradarbiavimą šio sprendimo II ir III dalyse nurodytose bendradarbiavimo srityse. Šiuo atžvilgiu asociacijos tikslas yra skatinti UŠT ir SESV 349 straipsnyje nurodytų atokiausių regionų, jų kaimyninių AKR valstybių ir ne AKR valstybių ir teritorijų bendradarbiavimą. Siekdama šio tikslo Sąjunga tobulina atitinkamų Sąjungos programų koordinavimą ir sinergiją. Sąjunga
  įtraukia
  UŠT į savo dialogą su jų kaimyninėmis šalimis, nepriklausomai nuo to, ar jos yra AKR valstybės ar teritorijos, ar ne, ir su atokiausiais regionais, kai tinkama
  , pasiūlydama suteikti joms stebėtojo statusą
  .

Pakeitimas 26

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

7 straipsnio 4 dalies a punktas (naujas)

7 straipsnio 4 dalies a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | UŠT gebėjimų stiprinimui siekiant paskatinti priimti regionines strategijas, kuriose būtų atsižvelgiama į UŠT ypatumus, potencialą ir europines perspektyvas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

UŠT gebėjimų stiprinimui siekiant paskatinti priimti regionines strategijas, kuriose būtų atsižvelgiama į UŠT ypatumus, potencialą ir europines perspektyvas;

UŠT gebėjimų stiprinimui siekiant paskatinti priimti regionines strategijas, kuriose būtų atsižvelgiama į UŠT ypatumus, potencialą ir europines perspektyvas;

Pakeitimas 27

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

9 straipsnio pavadinimas

9 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Specialus režimas | Izoliuotosioms UŠT taikomas
  specialus režimas |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Specialus režimas

Izoliuotosioms UŠT taikomas
  specialus režimas

Izoliuotosioms UŠT taikomas

Pakeitimas 28

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

9 a straipsnis (naujas)

9 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 9 a straipsnis




  Mažiausiai išsivysčiusioms UŠT taikomas režimas





  1.
     
  Asociacija atsižvelgia į skirtingą UŠT išsivystymo lygį ir į jų struktūrinius apribojimus.






  2.
     
  Mažiausiai išsivysčiusioms UŠT nustatomas specialus režimas.






  3.
     
  Siekiant padėti mažiausiai išsivysčiusioms UŠT įveikti atsilikimą ir nuolatinius struktūrinius apribojimus, nustatant finansinės paramos dydį ir su ja susijusias sąlygas, deramai atsižvelgiama į jų ypatumus.






  4.
     
  Mažiausiai išsivysčiusia UŠT laikomas Volisas ir Futūna. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9 a straipsnis

Mažiausiai išsivysčiusioms UŠT taikomas režimas

1.
     
  Asociacija atsižvelgia į skirtingą UŠT išsivystymo lygį ir į jų struktūrinius apribojimus.

2.
     
  Mažiausiai išsivysčiusioms UŠT nustatomas specialus režimas.

3.
     
  Siekiant padėti mažiausiai išsivysčiusioms UŠT įveikti atsilikimą ir nuolatinius struktūrinius apribojimus, nustatant finansinės paramos dydį ir su ja susijusias sąlygas, deramai atsižvelgiama į jų ypatumus.

4.
     
  Mažiausiai išsivysčiusia UŠT laikomas Volisas ir Futūna.

Pakeitimas 29

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

10 straipsnio 1 dalis

10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Asociacija yra grindžiama UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos susijusios,
  ir
  Komisijos, ir, kai tinkama, Europos investicijų banko (EIB) plataus masto dialogu ir konsultacijomis abipusio intereso klausimais. | 1.   Asociacija yra grindžiama UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos susijusios, Komisijos,
  Europos Parlamento
  ir, kai tinkama, Europos investicijų banko (EIB) plataus masto dialogu ir konsultacijomis abipusio intereso klausimais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Asociacija yra grindžiama UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos susijusios,
  ir
  Komisijos, ir, kai tinkama, Europos investicijų banko (EIB) plataus masto dialogu ir konsultacijomis abipusio intereso klausimais.

1.   Asociacija yra grindžiama UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos susijusios, Komisijos,
  Europos Parlamento
  ir, kai tinkama, Europos investicijų banko (EIB) plataus masto dialogu ir konsultacijomis abipusio intereso klausimais.

Pakeitimas 30

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

12 straipsnio pavadinimas

12 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nevyriausybinių dalyvių pareigos | Pilietinės visuomenės ir
  nevyriausybinių dalyvių pareigos |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nevyriausybinių dalyvių pareigos

Pilietinės visuomenės ir
  nevyriausybinių dalyvių pareigos

Pilietinės visuomenės ir

Pakeitimas 31

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

12 straipsnio 1 dalis

12 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  Nevyriausybinės
  organizacijos gali būti svarbios keičiantis informacija ir konsultuojantis dėl bendradarbiavimo, ypač rengiant ir įgyvendinant bendradarbiavimo paramą, projektus ar programas. Joms gali būti deleguoti finansų valdymo įgaliojimai įgyvendinti tokius projektus ar programas, siekiant remti vietos vystymosi iniciatyvas. | 1.   
  Pilietinė visuomenė, privatusis sektorius ir nevyriausybinės
  organizacijos gali būti svarbios keičiantis informacija ir konsultuojantis dėl bendradarbiavimo, ypač rengiant ir įgyvendinant bendradarbiavimo paramą, projektus ar programas. Joms gali būti deleguoti finansų valdymo įgaliojimai įgyvendinti tokius projektus ar programas, siekiant remti vietos vystymosi iniciatyvas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  Nevyriausybinės
  organizacijos gali būti svarbios keičiantis informacija ir konsultuojantis dėl bendradarbiavimo, ypač rengiant ir įgyvendinant bendradarbiavimo paramą, projektus ar programas. Joms gali būti deleguoti finansų valdymo įgaliojimai įgyvendinti tokius projektus ar programas, siekiant remti vietos vystymosi iniciatyvas.

1.   
  Pilietinė visuomenė, privatusis sektorius ir nevyriausybinės
  organizacijos gali būti svarbios keičiantis informacija ir konsultuojantis dėl bendradarbiavimo, ypač rengiant ir įgyvendinant bendradarbiavimo paramą, projektus ar programas. Joms gali būti deleguoti finansų valdymo įgaliojimai įgyvendinti tokius projektus ar programas, siekiant remti vietos vystymosi iniciatyvas.

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

13 straipsnio 3 dalis

13 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Dialogu UŠT sudaromos galimybės visapusiškai dalyvauti asociacijos įgyvendinimo veikloje. | 3.   Dialogu UŠT sudaromos galimybės visapusiškai dalyvauti asociacijos įgyvendinimo veikloje
  bei kurti ir įgyvendinti Sąjungos regionines strategijas zonose, kuriose yra UŠT
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Dialogu UŠT sudaromos galimybės visapusiškai dalyvauti asociacijos įgyvendinimo veikloje.

3.   Dialogu UŠT sudaromos galimybės visapusiškai dalyvauti asociacijos įgyvendinimo veikloje
  bei kurti ir įgyvendinti Sąjungos regionines strategijas zonose, kuriose yra UŠT
  .

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

13 straipsnio 4 dalis

13 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Vykdant dialogą dėmesys, inter
  alia, skiriamas konkretiems politiniams klausimams, kurie kelia abipusį susirūpinimą arba yra apskritai svarbūs siekiant asociacijos tikslų. | 4.   Vykdant dialogą dėmesys, inter alia, skiriamas konkretiems politiniams klausimams, kurie kelia abipusį susirūpinimą arba yra apskritai svarbūs siekiant
  tiek
  asociacijos
  tikslų, tiek darnaus vystymosi
  tikslų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Vykdant dialogą dėmesys, inter
  alia, skiriamas konkretiems politiniams klausimams, kurie kelia abipusį susirūpinimą arba yra apskritai svarbūs siekiant asociacijos tikslų.

4.   Vykdant dialogą dėmesys, inter alia, skiriamas konkretiems politiniams klausimams, kurie kelia abipusį susirūpinimą arba yra apskritai svarbūs siekiant
  tiek
  asociacijos
  tikslų, tiek darnaus vystymosi
  tikslų.

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

13 straipsnio 5 dalis

13 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Dialogu su Grenlandija visų pirma grindžiamas platesnio masto bendradarbiavimas ir dialogas srityse, inter alia, susijusiose su energetika, klimato kaita ir aplinka, gamtos ištekliais, įskaitant žaliavas ir žuvų išteklius, jūrų transportu, moksliniais tyrimais ir inovacijomis bei su Arktimi susijusiais šių klausimų aspektais. | 5.   Dialogu su Grenlandija visų pirma grindžiamas platesnio masto bendradarbiavimas ir dialogas srityse, inter alia, susijusiose su
  švietimu,
  energetika, klimato kaita ir aplinka
  , gamta
  , gamtos ištekliais, įskaitant žaliavas ir žuvų išteklius, jūrų transportu, moksliniais tyrimais ir inovacijomis bei su Arktimi susijusiais šių klausimų aspektais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Dialogu su Grenlandija visų pirma grindžiamas platesnio masto bendradarbiavimas ir dialogas srityse, inter alia, susijusiose su energetika, klimato kaita ir aplinka, gamtos ištekliais, įskaitant žaliavas ir žuvų išteklius, jūrų transportu, moksliniais tyrimais ir inovacijomis bei su Arktimi susijusiais šių klausimų aspektais.

5.   Dialogu su Grenlandija visų pirma grindžiamas platesnio masto bendradarbiavimas ir dialogas srityse, inter alia, susijusiose su
  švietimu,
  energetika, klimato kaita ir aplinka
  , gamta
  , gamtos ištekliais, įskaitant žaliavas ir žuvų išteklius, jūrų transportu, moksliniais tyrimais ir inovacijomis bei su Arktimi susijusiais šių klausimų aspektais.

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

13 straipsnio 5 a dalis (nauja)

13 straipsnio 5 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Dialogas su Karibų UŠT visų pirma yra priemonė stiprinti ES ir Karibų šalių partnerystės strategiją bei bendradarbiauti su biologine įvairove, klimato kaita, tvariu išteklių valdymu, nelaimių rizikos prevencija ir valdymu, socialiniu aspektu, gero valdymo skatinimu, visų pirma mokesčių skirtyje, ir kova su organizuotu nusikalstamumu susijusiais klausimais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5a.
     
  Dialogas su Karibų UŠT visų pirma yra priemonė stiprinti ES ir Karibų šalių partnerystės strategiją bei bendradarbiauti su biologine įvairove, klimato kaita, tvariu išteklių valdymu, nelaimių rizikos prevencija ir valdymu, socialiniu aspektu, gero valdymo skatinimu, visų pirma mokesčių skirtyje, ir kova su organizuotu nusikalstamumu susijusiais klausimais.

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

13 straipsnio 5 b dalis (nauja)

13 straipsnio 5 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Dialogas su Ramiojo vandenyno UŠT visų pirma yra priemonė apibrėžti ir įgyvendinti plačių užmojų ES Ramiojo vandenyno regiono strategiją, skatinti ES dalyvavimą ir bendradarbiauti, visų pirma, socialiniais, tvaraus jūrų ir žemės išteklių valdymo, klimato kaitos, energetikos, aplinkos ir mėlynosios ekonomikos klausimais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5b.
     
  Dialogas su Ramiojo vandenyno UŠT visų pirma yra priemonė apibrėžti ir įgyvendinti plačių užmojų ES Ramiojo vandenyno regiono strategiją, skatinti ES dalyvavimą ir bendradarbiauti, visų pirma, socialiniais, tvaraus jūrų ir žemės išteklių valdymo, klimato kaitos, energetikos, aplinkos ir mėlynosios ekonomikos klausimais.

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

14 straipsnio 1 dalies a punktas

14 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | UŠT ir ES dialogo forumas (toliau – UŠT ir ES forumas), kuriame kasmet dalyvauja UŠT valdžios institucijos ir valstybių narių
  bei
  Komisijos
  atstovai.
  Europos Parlamento
  nariai
  , EIB ir
  atokiausių regionų
  atstovai, kai tinkama, yra įtraukiami į UŠT ir ES forumo darbą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

UŠT ir ES dialogo forumas (toliau – UŠT ir ES forumas), kuriame kasmet dalyvauja UŠT valdžios institucijos ir valstybių narių
  bei
  Komisijos
  atstovai.
  Europos Parlamento
  nariai
  , EIB ir
  atokiausių regionų
  atstovai, kai tinkama, yra įtraukiami į UŠT ir ES forumo darbą;

bei

atstovai.

nariai

atokiausių regionų

| a) | UŠT ir ES
  politinio
  dialogo forumas (toliau – UŠT ir ES forumas), kuriame kasmet dalyvauja UŠT valdžios institucijos ir valstybių narių, Komisijos
  , Tarybai pirmininkaujančios šalies ir
  Europos Parlamento
  atstovai. UŠT asociacija (OCTA)
  , EIB
  , atokiausių regionų atstovai
  ir
  trečiųjų šalių bei UŠT kaimyninių teritorijų
  atstovai, kai tinkama, yra įtraukiami į UŠT ir ES forumo darbą; |
| --- | --- |

a)

UŠT ir ES
  politinio
  dialogo forumas (toliau – UŠT ir ES forumas), kuriame kasmet dalyvauja UŠT valdžios institucijos ir valstybių narių, Komisijos
  , Tarybai pirmininkaujančios šalies ir
  Europos Parlamento
  atstovai. UŠT asociacija (OCTA)
  , EIB
  , atokiausių regionų atstovai
  ir
  trečiųjų šalių bei UŠT kaimyninių teritorijų
  atstovai, kai tinkama, yra įtraukiami į UŠT ir ES forumo darbą;

politinio

, Tarybai pirmininkaujančios šalies ir

atstovai. UŠT asociacija (OCTA)

, atokiausių regionų atstovai

trečiųjų šalių bei UŠT kaimyninių teritorijų

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

14 straipsnio 1 dalies b punktas

14 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | Komisija, UŠT ir valstybės narės, su kuriomis jos yra susijusios, reguliariai rengia trišales konsultacijas. Šios konsultacijos rengiamos bent
  tris
  kartus per metus Komisijos iniciatyva arba UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, prašymu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

Komisija, UŠT ir valstybės narės, su kuriomis jos yra susijusios, reguliariai rengia trišales konsultacijas. Šios konsultacijos rengiamos bent
  tris
  kartus per metus Komisijos iniciatyva arba UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, prašymu;

tris

| b) | Komisija, UŠT ir valstybės narės, su kuriomis jos yra susijusios, reguliariai rengia trišales konsultacijas. Šios konsultacijos rengiamos bent
  keturis
  kartus per metus Komisijos iniciatyva arba UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, prašymu; |
| --- | --- |

b)

Komisija, UŠT ir valstybės narės, su kuriomis jos yra susijusios, reguliariai rengia trišales konsultacijas. Šios konsultacijos rengiamos bent
  keturis
  kartus per metus Komisijos iniciatyva arba UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, prašymu;

keturis

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

II antraštinės dalies 1 skyriaus antraštė

II antraštinės dalies 1 skyriaus antraštė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| APLINKOS KLAUSIMAI, KLIMATO KAITA, VANDENYNAI IR NELAIMIŲ RIZIKOS MAŽINIMAS | (Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.) |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

APLINKOS KLAUSIMAI, KLIMATO KAITA, VANDENYNAI IR NELAIMIŲ RIZIKOS MAŽINIMAS

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

(Tekstas lietuvių kalba nekeičiamas.)

Pakeitimas 40

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

15 straipsnio pirmos pastraipos įžanginė dalis

15 straipsnio pirmos pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas aplinkos, klimato kaitos
  ir
  nelaimių rizikos mažinimo srityje gali būti susijęs su: | Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas aplinkos, klimato kaitos, nelaimių rizikos mažinimo
  ir atsparumo didinimo
  srityje gali būti susijęs su: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas aplinkos, klimato kaitos
  ir
  nelaimių rizikos mažinimo srityje gali būti susijęs su:

ir

Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas aplinkos, klimato kaitos, nelaimių rizikos mažinimo
  ir atsparumo didinimo
  srityje gali būti susijęs su:

ir atsparumo didinimo

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

15 straipsnio 1 pastraipos c punktas

15 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | tvaraus išteklių naudojimo ir išteklių naudojimo efektyvumo skatinimu
  ir ekonomikos augimo atsiejimo nuo aplinkos būklės blogėjimo skatinimu ir |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

tvaraus išteklių naudojimo ir išteklių naudojimo efektyvumo skatinimu
  ir ekonomikos augimo atsiejimo nuo aplinkos būklės blogėjimo skatinimu ir

ir ekonomikos augimo atsiejimo nuo aplinkos būklės blogėjimo skatinimu ir

| c) | tvaraus išteklių naudojimo ir išteklių naudojimo efektyvumo skatinimu
  siekiant sukurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką, grindžiamą sąžiningo perėjimo strategijomis;
  ir |
| --- | --- |

c)

tvaraus išteklių naudojimo ir išteklių naudojimo efektyvumo skatinimu
  siekiant sukurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką, grindžiamą sąžiningo perėjimo strategijomis;
  ir

siekiant sukurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką, grindžiamą sąžiningo perėjimo strategijomis;

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

16 straipsnio pirmos pastraipos e a punktas (naujas)

16 straipsnio pirmos pastraipos e a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ea) | spręsti problemas, susijusias su dirvožemio būklės blogėjimu, įskaitant jūros lygio kilimą ir dirvožemio užterštumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ea)

ea)

spręsti problemas, susijusias su dirvožemio būklės blogėjimu, įskaitant jūros lygio kilimą ir dirvožemio užterštumą.

spręsti problemas, susijusias su dirvožemio būklės blogėjimu, įskaitant jūros lygio kilimą ir dirvožemio užterštumą.

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

17 straipsnio 1 pastraipa

17 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant asociacijos tikslų, tvarios miškotvarkos srities bendradarbiavimas gali būti susijęs su miškų išsaugojimo ir tvarios miškotvarkos skatinimu, taip pat atsižvelgiant į miškų vaidmenį apsaugant aplinką nuo erozijos ir kontroliuojant dykumėjimą, miškų įveisimu ir medienos eksporto valdymu. | Siekiant asociacijos tikslų, tvarios miškotvarkos srities bendradarbiavimas gali būti susijęs su miškų išsaugojimo ir tvarios miškotvarkos skatinimu, taip pat atsižvelgiant į miškų vaidmenį apsaugant aplinką nuo erozijos ir kontroliuojant dykumėjimą, miškų įveisimu ir medienos eksporto valdymu
  , ir vykdant kovą su neteisėtu miškų kirtimu
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekiant asociacijos tikslų, tvarios miškotvarkos srities bendradarbiavimas gali būti susijęs su miškų išsaugojimo ir tvarios miškotvarkos skatinimu, taip pat atsižvelgiant į miškų vaidmenį apsaugant aplinką nuo erozijos ir kontroliuojant dykumėjimą, miškų įveisimu ir medienos eksporto valdymu.

Siekiant asociacijos tikslų, tvarios miškotvarkos srities bendradarbiavimas gali būti susijęs su miškų išsaugojimo ir tvarios miškotvarkos skatinimu, taip pat atsižvelgiant į miškų vaidmenį apsaugant aplinką nuo erozijos ir kontroliuojant dykumėjimą, miškų įveisimu ir medienos eksporto valdymu
  , ir vykdant kovą su neteisėtu miškų kirtimu
  .

, ir vykdant kovą su neteisėtu miškų kirtimu

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

18 straipsnio 1 pastraipos b punktas

18 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | ekonominės ir socialinės veiklos, pvz., žuvininkystės ir akvakultūros, turizmo, jūrų transporto ir žemės ūkio, derinimu su jūrų ir pakrančių zonų potencialu, susijusiu su atsinaujinančiąja energija, žaliavomis, kartu atsižvelgiant į klimato kaitos ir žmogaus veiklos poveikį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

ekonominės ir socialinės veiklos, pvz., žuvininkystės ir akvakultūros, turizmo, jūrų transporto ir žemės ūkio, derinimu su jūrų ir pakrančių zonų potencialu, susijusiu su atsinaujinančiąja energija, žaliavomis, kartu atsižvelgiant į klimato kaitos ir žmogaus veiklos poveikį.

| b) | ekonominės ir socialinės veiklos, pvz., žuvininkystės ir akvakultūros, turizmo, jūrų transporto ir
  darnaus
  žemės ūkio, derinimu su jūrų ir pakrančių zonų potencialu, susijusiu su atsinaujinančiąja energija, žaliavomis, kartu atsižvelgiant į klimato kaitos ir žmogaus veiklos poveikį. |
| --- | --- |

b)

ekonominės ir socialinės veiklos, pvz., žuvininkystės ir akvakultūros, turizmo, jūrų transporto ir
  darnaus
  žemės ūkio, derinimu su jūrų ir pakrančių zonų potencialu, susijusiu su atsinaujinančiąja energija, žaliavomis, kartu atsižvelgiant į klimato kaitos ir žmogaus veiklos poveikį.

darnaus

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

23 straipsnio 1 pastraipos c punktas

23 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | plėtoti ir stiprinti aplinkos apsaugą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

plėtoti ir stiprinti aplinkos apsaugą;

| c) | plėtoti ir stiprinti
  žmogaus teisių ir socialinę bei
  aplinkos apsaugą; |
| --- | --- |

c)

plėtoti ir stiprinti
  žmogaus teisių ir socialinę bei
  aplinkos apsaugą;

žmogaus teisių ir socialinę bei

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

24 straipsnio 1 pastraipos b punktas

24 straipsnio 1 pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | pagalbą šalių partnerių pastangoms įgyvendinti su klimato kaita susijusius įsipareigojimus, laikantis Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

pagalbą šalių partnerių pastangoms įgyvendinti su klimato kaita susijusius įsipareigojimus, laikantis Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos;

| b) | pagalbą šalių partnerių pastangoms įgyvendinti su klimato kaita susijusius įsipareigojimus, laikantis Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos
  ir darnaus vystymosi tikslų
  ; |
| --- | --- |

b)

pagalbą šalių partnerių pastangoms įgyvendinti su klimato kaita susijusius įsipareigojimus, laikantis Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos
  ir darnaus vystymosi tikslų
  ;

ir darnaus vystymosi tikslų

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

II antraštinės dalies 4 skyriaus antraštė

II antraštinės dalies 4 skyriaus antraštė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| JAUNIMAS, ŠVIETIMAS, MOKYMAS, SVEIKATA, UŽIMTUMAS, SOCIALINĖ APSAUGA, MAISTO SAUGA IR APRŪPINIMO MAISTU SAUGUMAS | JAUNIMAS,
  MOTERYS,
  ŠVIETIMAS, MOKYMAS, SVEIKATA, UŽIMTUMAS, SOCIALINĖ APSAUGA, MAISTO SAUGA IR APRŪPINIMO MAISTU SAUGUMAS |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

JAUNIMAS, ŠVIETIMAS, MOKYMAS, SVEIKATA, UŽIMTUMAS, SOCIALINĖ APSAUGA, MAISTO SAUGA IR APRŪPINIMO MAISTU SAUGUMAS

JAUNIMAS,
  MOTERYS,
  ŠVIETIMAS, MOKYMAS, SVEIKATA, UŽIMTUMAS, SOCIALINĖ APSAUGA, MAISTO SAUGA IR APRŪPINIMO MAISTU SAUGUMAS

MOTERYS,

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

32 straipsnio 2 a dalis (nauja)

32 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Sąjunga ir UŠT bendradarbiauja siekdamos užtikrinti, kad jaunimas aktyviai dalyvautų darbo rinkoje ir tokiu būdu būtų užkertamas kelias jaunimo nedarbui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Sąjunga ir UŠT bendradarbiauja siekdamos užtikrinti, kad jaunimas aktyviai dalyvautų darbo rinkoje ir tokiu būdu būtų užkertamas kelias jaunimo nedarbui.

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

32 a straipsnis (naujas)

32 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 32a straipsnis




  Lyčių lygybė





  1.
     
  Sąjunga siekia paskatinti lyčių lygybę ir vienodas teises UŠT, taip pat moterų įgalėjimą ir lygias politines bei ekonomines galimybes.






  2.
     
  Asociacija siekia ginti moterų ir merginų teises, visų pirma apsaugoti jas nuo visų formų smurto.






  3.
     
  Asociacija taip pat siekia skatinti moterų įgalėjimą, visų pirma jų aktyvią veiklą tvaraus vystymosi, ekonomikos ir finansų srityse.




  Lyčių aspektas turi būti įtrauktas į visas iniciatyvas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

32a straipsnis

Lyčių lygybė

1.
     
  Sąjunga siekia paskatinti lyčių lygybę ir vienodas teises UŠT, taip pat moterų įgalėjimą ir lygias politines bei ekonomines galimybes.

2.
     
  Asociacija siekia ginti moterų ir merginų teises, visų pirma apsaugoti jas nuo visų formų smurto.

3.
     
  Asociacija taip pat siekia skatinti moterų įgalėjimą, visų pirma jų aktyvią veiklą tvaraus vystymosi, ekonomikos ir finansų srityse.

Lyčių aspektas turi būti įtrauktas į visas iniciatyvas.

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

33 straipsnio 1 dalies b punktas

33 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | paramą UŠT, skirtą švietimo ir profesinio mokymo politikai apibrėžti ir įgyvendinti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

paramą UŠT, skirtą švietimo ir profesinio mokymo politikai apibrėžti ir įgyvendinti.

| b) | paramą UŠT, skirtą švietimo ir profesinio mokymo politikai apibrėžti ir įgyvendinti
  ; ir |
| --- | --- |

b)

paramą UŠT, skirtą švietimo ir profesinio mokymo politikai apibrėžti ir įgyvendinti
  ; ir

; ir

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

33 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

33 straipsnio 1 dalies b a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | paramą UŠT dalyvavimui ir prieigai prie programos „Erasmus +“, skatinant ir didinant galimų paramos gavėjų judumą iš UŠT ir į ją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

paramą UŠT dalyvavimui ir prieigai prie programos „Erasmus +“, skatinant ir didinant galimų paramos gavėjų judumą iš UŠT ir į ją.

paramą UŠT dalyvavimui ir prieigai prie programos „Erasmus +“, skatinant ir didinant galimų paramos gavėjų judumą iš UŠT ir į ją.

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

38 straipsnio pavadinimas

38 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Scenos menas | Dailė |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Scenos menas

Scenos menas

Dailė

Dailė

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

38 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

38 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas
  scenos meno
  srityje gali būti susijęs su: | Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimas
  dailės
  srityje gali būti susijęs su: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas
  scenos meno
  srityje gali būti susijęs su:

scenos meno

Siekiant asociacijos tikslų bendradarbiavimas
  dailės
  srityje gali būti susijęs su:

dailės

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

38 straipsnio 1 dalies a punktas

38 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | palankesnių sąlygų sudarymu aktyvesniems
  scenos meno
  specialistų ryšiams tokiose srityse kaip profesiniai mainai ir mokymas, įskaitant dalyvavimą atrankose, tinklų kūrimą ir dalyvavimo tinklų veikloje skatinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

palankesnių sąlygų sudarymu aktyvesniems
  scenos meno
  specialistų ryšiams tokiose srityse kaip profesiniai mainai ir mokymas, įskaitant dalyvavimą atrankose, tinklų kūrimą ir dalyvavimo tinklų veikloje skatinimą;

scenos meno

| a) | palankesnių sąlygų sudarymu aktyvesniems
  dailės
  specialistų ryšiams tokiose srityse kaip profesiniai mainai ir mokymas, įskaitant dalyvavimą atrankose, tinklų kūrimą ir dalyvavimo tinklų veikloje skatinimą
  skiriant tinkamą finansinę paramą
  ; |
| --- | --- |

a)

palankesnių sąlygų sudarymu aktyvesniems
  dailės
  specialistų ryšiams tokiose srityse kaip profesiniai mainai ir mokymas, įskaitant dalyvavimą atrankose, tinklų kūrimą ir dalyvavimo tinklų veikloje skatinimą
  skiriant tinkamą finansinę paramą
  ;

dailės

skiriant tinkamą finansinę paramą

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

38 straipsnio 1 dalies a punktas (naujas)

38 straipsnio 1 dalies a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | UŠT meninės kūrybos populiarinimu Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

UŠT meninės kūrybos populiarinimu Sąjungoje;

UŠT meninės kūrybos populiarinimu Sąjungoje;

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

39 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

39 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimu materialiojo ir nematerialiojo kultūros paveldo ir istorinių paminklų srityje siekiama sudaryti sąlygas skatinti keitimąsi patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais: | Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimu materialiojo ir nematerialiojo kultūros paveldo ir istorinių paminklų srityje siekiama sudaryti sąlygas skatinti keitimąsi patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais
  ir darnų paveldo vietovių panaudojimą
  : |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimu materialiojo ir nematerialiojo kultūros paveldo ir istorinių paminklų srityje siekiama sudaryti sąlygas skatinti keitimąsi patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais:

Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimu materialiojo ir nematerialiojo kultūros paveldo ir istorinių paminklų srityje siekiama sudaryti sąlygas skatinti keitimąsi patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais
  ir darnų paveldo vietovių panaudojimą
  :

ir darnų paveldo vietovių panaudojimą

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

39 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

39 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | gerinant žinias ir UŠT materialiojo ir nematerialiojo paveldo išsaugojimą ir puoselėjimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

gerinant žinias ir UŠT materialiojo ir nematerialiojo paveldo išsaugojimą ir puoselėjimą.

gerinant žinias ir UŠT materialiojo ir nematerialiojo paveldo išsaugojimą ir puoselėjimą.

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

II antraštinės dalies 6 skyriaus antraštė

II antraštinės dalies 6 skyriaus antraštė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| KOVA SU ORGANIZUOTU NUSIKALSTAMUMU | TEISINĖS VALSTYBĖS SKATINIMAS |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

KOVA SU ORGANIZUOTU NUSIKALSTAMUMU

KOVA SU ORGANIZUOTU NUSIKALSTAMUMU

TEISINĖS VALSTYBĖS SKATINIMAS

TEISINĖS VALSTYBĖS SKATINIMAS

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

-40 a straipsnis (naujas)

-40 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -40a straipsnis




  Teisinės valstybės skatinimas





  1.
     
  Asociacija siekia remti demokratijos, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, kuriomis ji yra grindžiama, principus, skatindama Sąjungos ir UŠT dialogą ir bendradarbiavimą.






  2.
     
  UŠT kaip Sąjungos avanpostas yra pagrindinės Sąjungos vertybių ir principų skleidėjos atitinkamuose regionuose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-40a straipsnis

Teisinės valstybės skatinimas

1.
     
  Asociacija siekia remti demokratijos, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, kuriomis ji yra grindžiama, principus, skatindama Sąjungos ir UŠT dialogą ir bendradarbiavimą.

2.
     
  UŠT kaip Sąjungos avanpostas yra pagrindinės Sąjungos vertybių ir principų skleidėjos atitinkamuose regionuose.

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

41 straipsnio pavadinimas

41 straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kova su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, seksualine prievarta prieš vaikus ir jų seksualiniu išnaudojimu, terorizmu ir korupcija | Kova su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, seksualine prievarta prieš vaikus ir jų seksualiniu išnaudojimu, terorizmu ir korupcija
  bei prevencija šiose srityse |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kova su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, seksualine prievarta prieš vaikus ir jų seksualiniu išnaudojimu, terorizmu ir korupcija

Kova su organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, seksualine prievarta prieš vaikus ir jų seksualiniu išnaudojimu, terorizmu ir korupcija
  bei prevencija šiose srityse

bei prevencija šiose srityse

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

41 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

41 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje gali apimti: | 1.   Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje
  bei prevencija šioje srityje
  gali apimti: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje gali apimti:

1.   Siekiant asociacijos tikslų, bendradarbiavimas kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje
  bei prevencija šioje srityje
  gali apimti:

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

42 a straipsnis (naujas)

42 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 42a straipsnis




  Derybos dėl prekybos susitarimų su trečiosiomis šalimis




  Tais atvejais, kai dėl derybų dėl prekybos arba žuvininkystės susitarimų su trečiosiomis šalimis kyla didelė žala UŠT regioninei integracijai arba jautriems sektoriams, Komisija atlieka poveikio vertinimą, atsižvelgdama į šių susitarimų bendrą poveikį UŠT ekonomikai. Prieš sudarydama minėtuosius tarptautinius susitarimus Komisija perduoda atliktų vertinimų rezultatus Europos Parlamentui, Tarybai ir UŠT vietos ar regionų valdžios institucijoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

42a straipsnis

Derybos dėl prekybos susitarimų su trečiosiomis šalimis

Tais atvejais, kai dėl derybų dėl prekybos arba žuvininkystės susitarimų su trečiosiomis šalimis kyla didelė žala UŠT regioninei integracijai arba jautriems sektoriams, Komisija atlieka poveikio vertinimą, atsižvelgdama į šių susitarimų bendrą poveikį UŠT ekonomikai. Prieš sudarydama minėtuosius tarptautinius susitarimus Komisija perduoda atliktų vertinimų rezultatus Europos Parlamentui, Tarybai ir UŠT vietos ar regionų valdžios institucijoms.

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

53 straipsnio 2 pastraipa

53 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Su prekyba susijusio bendradarbiavimo tikslas – padėti įgyvendinti galutinius Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) tikslus ir
  Paryžiaus susitarimą
  . Taip pat gali būti bendradarbiaujama dėl kitų su prekyba susijusių daugiašalių aplinkos susitarimų, kaip antai Nykstančių rūšių prekybos konvencijos. | 2.   Su prekyba susijusio bendradarbiavimo tikslas – padėti įgyvendinti galutinius Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) tikslus
  , Paryžiaus susitarimą
  ir
  darnaus vystymosi tikslus
  . Taip pat gali būti bendradarbiaujama dėl kitų su prekyba susijusių daugiašalių aplinkos susitarimų, kaip antai Nykstančių rūšių prekybos konvencijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Su prekyba susijusio bendradarbiavimo tikslas – padėti įgyvendinti galutinius Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) tikslus ir
  Paryžiaus susitarimą
  . Taip pat gali būti bendradarbiaujama dėl kitų su prekyba susijusių daugiašalių aplinkos susitarimų, kaip antai Nykstančių rūšių prekybos konvencijos.

2.   Su prekyba susijusio bendradarbiavimo tikslas – padėti įgyvendinti galutinius Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) tikslus
  , Paryžiaus susitarimą
  ir
  darnaus vystymosi tikslus
  . Taip pat gali būti bendradarbiaujama dėl kitų su prekyba susijusių daugiašalių aplinkos susitarimų, kaip antai Nykstančių rūšių prekybos konvencijos.

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

59 straipsnio 1 dalies 4 punktas

59 straipsnio 1 dalies 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.
     
  UŠT valstybiniais ištekliais suteiktą pagalbą, kai palaikant tam tikras įmones iškraipoma ar gali būti iškraipoma konkurencija ir labai neigiamai veikiama prekyba ar investicijos. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.
     
  UŠT valstybiniais ištekliais suteiktą pagalbą, kai palaikant tam tikras įmones iškraipoma ar gali būti iškraipoma konkurencija ir labai neigiamai veikiama prekyba ar investicijos.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

70 straipsnio 1 dalis

70 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Sąjunga ir UŠT deda visas pastangas užtikrinti, kad jų teritorijoje būtų įgyvendinti ir taikomi tarptautiniu mastu sutarti finansinių paslaugų sektoriaus reglamentavimo bei priežiūros ir kovos su
  mokesčių vengimu ir
  slėpimu
  standartai. Inter alia, tokie tarptautiniu mastu sutarti
  standartai
  yra:
  Bazelio komiteto „Pagrindinis veiksmingos bankų priežiūros principas“, Tarptautinės draudimo priežiūros institucijų asociacijos „Pagrindiniai draudimo principai“, Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos „Vertybinių popierių reglamentavimo tikslai ir principai“, EBPO susitarimas dėl keitimosi mokesčių srities informacija, Didžiojo dvidešimtuko (G 20) „Pranešimas dėl skaidrumo ir dalijimosi informacija mokesčių tikslais“ ir Finansinio stabilumo tarybos „Pagrindiniai veiksmingų finansų įstaigų pertvarkymo režimų elementai“. | Sąjunga ir UŠT deda visas pastangas užtikrinti, kad jų teritorijoje būtų įgyvendinti ir taikomi tarptautiniu mastu sutarti finansinių paslaugų sektoriaus reglamentavimo bei priežiūros ir kovos su
  mokestiniu sukčiavimu, mokesčių
  slėpimu
  ir mokesčių vengimu
  standartai. Bazelio komiteto „Pagrindinis veiksmingos bankų priežiūros principas“, Tarptautinės draudimo priežiūros institucijų asociacijos „Pagrindiniai draudimo principai“, Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos „Vertybinių popierių reglamentavimo tikslai ir principai“, EBPO susitarimas dėl keitimosi mokesčių srities informacija, Didžiojo dvidešimtuko (G 20) „Pranešimas dėl skaidrumo ir dalijimosi informacija mokesčių tikslais“ ir Finansinio stabilumo tarybos „Pagrindiniai veiksmingų finansų įstaigų pertvarkymo režimų elementai“
  ir Jungtinių Tautų konvencija prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą bei atitinkami protokolai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Sąjunga ir UŠT deda visas pastangas užtikrinti, kad jų teritorijoje būtų įgyvendinti ir taikomi tarptautiniu mastu sutarti finansinių paslaugų sektoriaus reglamentavimo bei priežiūros ir kovos su
  mokesčių vengimu ir
  slėpimu
  standartai. Inter alia, tokie tarptautiniu mastu sutarti
  standartai
  yra:
  Bazelio komiteto „Pagrindinis veiksmingos bankų priežiūros principas“, Tarptautinės draudimo priežiūros institucijų asociacijos „Pagrindiniai draudimo principai“, Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos „Vertybinių popierių reglamentavimo tikslai ir principai“, EBPO susitarimas dėl keitimosi mokesčių srities informacija, Didžiojo dvidešimtuko (G 20) „Pranešimas dėl skaidrumo ir dalijimosi informacija mokesčių tikslais“ ir Finansinio stabilumo tarybos „Pagrindiniai veiksmingų finansų įstaigų pertvarkymo režimų elementai“.

mokesčių vengimu ir

standartai. Inter alia, tokie tarptautiniu mastu sutarti

yra:

Sąjunga ir UŠT deda visas pastangas užtikrinti, kad jų teritorijoje būtų įgyvendinti ir taikomi tarptautiniu mastu sutarti finansinių paslaugų sektoriaus reglamentavimo bei priežiūros ir kovos su
  mokestiniu sukčiavimu, mokesčių
  slėpimu
  ir mokesčių vengimu
  standartai. Bazelio komiteto „Pagrindinis veiksmingos bankų priežiūros principas“, Tarptautinės draudimo priežiūros institucijų asociacijos „Pagrindiniai draudimo principai“, Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos „Vertybinių popierių reglamentavimo tikslai ir principai“, EBPO susitarimas dėl keitimosi mokesčių srities informacija, Didžiojo dvidešimtuko (G 20) „Pranešimas dėl skaidrumo ir dalijimosi informacija mokesčių tikslais“ ir Finansinio stabilumo tarybos „Pagrindiniai veiksmingų finansų įstaigų pertvarkymo režimų elementai“
  ir Jungtinių Tautų konvencija prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą bei atitinkami protokolai
  .

mokestiniu sukčiavimu, mokesčių

ir mokesčių vengimu

ir Jungtinių Tautų konvencija prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą bei atitinkami protokolai

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

72 straipsnio 1 dalies a punktas

72 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | pakankamai finansinių išteklių ir tinkamą techninę paramą, kuria siekiama stiprinti UŠT gebėjimus formuoti ir įgyvendinti strategines ir reguliavimo sistemas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

pakankamai finansinių išteklių ir tinkamą techninę paramą, kuria siekiama stiprinti UŠT gebėjimus formuoti ir įgyvendinti strategines ir reguliavimo sistemas;

| a) | pakankamai finansinių išteklių ir tinkamą techninę paramą,
  teikiamą pagal šį sprendimą,
  kuria siekiama stiprinti UŠT gebėjimus formuoti ir įgyvendinti strategines ir reguliavimo sistemas; |
| --- | --- |

a)

pakankamai finansinių išteklių ir tinkamą techninę paramą,
  teikiamą pagal šį sprendimą,
  kuria siekiama stiprinti UŠT gebėjimus formuoti ir įgyvendinti strategines ir reguliavimo sistemas;

teikiamą pagal šį sprendimą,

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

72 straipsnio 1 dalies b punktas

72 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | ilgalaikį finansavimą, kuriuo skatinamas privačiojo sektoriaus augimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

ilgalaikį finansavimą, kuriuo skatinamas privačiojo sektoriaus augimas;

| b) | ilgalaikį finansavimą,
  teikiamą pagal šį sprendimą,
  kuriuo skatinamas privačiojo sektoriaus augimas; |
| --- | --- |

b)

ilgalaikį finansavimą,
  teikiamą pagal šį sprendimą,
  kuriuo skatinamas privačiojo sektoriaus augimas;

teikiamą pagal šį sprendimą,

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

72 straipsnio 1 pastraipos c punktas

72 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | kai tinkama,
  pagal šį sprendimą nustatytiems veiksmams remti gali būti naudojamos kitos Sąjungos programos
  , jei įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Šis sprendimas taip pat gali būti naudojamas pagal kitas Sąjungos programas nustatytoms priemonėms remti, jei įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos.
  Tokiais atvejais tų veiksmų darbo programoje nustatoma, kurias taisykles taikyti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

kai tinkama,
  pagal šį sprendimą nustatytiems veiksmams remti gali būti naudojamos kitos Sąjungos programos
  , jei įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Šis sprendimas taip pat gali būti naudojamas pagal kitas Sąjungos programas nustatytoms priemonėms remti, jei įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos.
  Tokiais atvejais tų veiksmų darbo programoje nustatoma, kurias taisykles taikyti.

kai tinkama,

, jei įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Šis sprendimas taip pat gali būti naudojamas pagal kitas Sąjungos programas nustatytoms priemonėms remti, jei įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos.

| c) | papildomam finansavimui
  pagal šį sprendimą nustatytiems veiksmams remti gali būti naudojamos kitos Sąjungos programos, jei įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Tokiais atvejais tų veiksmų darbo programoje nustatoma, kurias taisykles taikyti. |
| --- | --- |

c)

papildomam finansavimui
  pagal šį sprendimą nustatytiems veiksmams remti gali būti naudojamos kitos Sąjungos programos, jei įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Tokiais atvejais tų veiksmų darbo programoje nustatoma, kurias taisykles taikyti.

papildomam finansavimui

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

72 straipsnio pirma a pastraipa (nauja)

72 straipsnio pirma a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Šis sprendimas taip pat gali būti naudojamas pagal kitas Sąjungos programas nustatytoms priemonėms remti, jei įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Tokiais atvejais tų veiksmų darbo programoje nustatoma, kurias taisykles taikyti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šis sprendimas taip pat gali būti naudojamas pagal kitas Sąjungos programas nustatytoms priemonėms remti, jei įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Tokiais atvejais tų veiksmų darbo programoje nustatoma, kurias taisykles taikyti.

Šis sprendimas taip pat gali būti naudojamas pagal kitas Sąjungos programas nustatytoms priemonėms remti, jei įnašais nekompensuojamos tos pačios išlaidos. Tokiais atvejais tų veiksmų darbo programoje nustatoma, kurias taisykles taikyti.

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

73 straipsnio 1 dalis

73 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra 500 000 000 EUR dabartinėmis kainomis. | 1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra 669 000 000  EUR dabartinėmis kainomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra 500 000 000 EUR dabartinėmis kainomis.

1.   Programos įgyvendinimo 2021–2027 m. finansinis paketas yra 669 000 000  EUR dabartinėmis kainomis.

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

74 straipsnio 1 dalies a punktas

74 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | Programuojama pagalba – UŠT skiriama negrąžintina pagalba programavimo dokumentuose nustatytoms teritorinėms, regioninėms ir tarpregioninėms strategijoms ir prioritetams finansuoti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

Programuojama pagalba – UŠT skiriama negrąžintina pagalba programavimo dokumentuose nustatytoms teritorinėms, regioninėms ir tarpregioninėms strategijoms ir prioritetams finansuoti;

| a) | Programuojama pagalba UŠT skiriama negrąžintina pagalba programavimo dokumentuose
  galimai
  nustatytoms teritorinėms, regioninėms ir tarpregioninėms strategijoms ir prioritetams finansuoti; |
| --- | --- |

a)

Programuojama pagalba UŠT skiriama negrąžintina pagalba programavimo dokumentuose
  galimai
  nustatytoms teritorinėms, regioninėms ir tarpregioninėms strategijoms ir prioritetams finansuoti;

galimai

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

74 straipsnio 1 dalies g punktas

74 straipsnio 1 dalies g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| g) | tarpregioninis asignavimas – programuojamos pagalbos regioninio asignavimo dalis, skiriama finansuoti tarpregioninio bendradarbiavimo strategijoms ir prioritetams, kuriuos įgyvendinant dalyvauja
  bent viena UŠT ir vienas ar keli SESV 349
  straipsnyje nurodyti
  atokiausi regionai ir (arba) viena ar kelios AKR valstybės ir (arba) viena ar kelios ne AKR valstybės ar teritorijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

g)

tarpregioninis asignavimas – programuojamos pagalbos regioninio asignavimo dalis, skiriama finansuoti tarpregioninio bendradarbiavimo strategijoms ir prioritetams, kuriuos įgyvendinant dalyvauja
  bent viena UŠT ir vienas ar keli SESV 349
  straipsnyje nurodyti
  atokiausi regionai ir (arba) viena ar kelios AKR valstybės ir (arba) viena ar kelios ne AKR valstybės ar teritorijos.

bent viena UŠT ir vienas ar keli SESV 349

atokiausi regionai ir (arba) viena ar kelios AKR valstybės ir (arba) viena ar kelios ne AKR valstybės ar teritorijos.

| g) | tarpregioninis asignavimas – programuojamos pagalbos regioninio asignavimo dalis, skiriama finansuoti tarpregioninio bendradarbiavimo strategijoms ir prioritetams, kuriuos įgyvendinant dalyvauja
  šio sprendimo 82
  straipsnyje nurodyti
  subjektai. |
| --- | --- |

g)

tarpregioninis asignavimas – programuojamos pagalbos regioninio asignavimo dalis, skiriama finansuoti tarpregioninio bendradarbiavimo strategijoms ir prioritetams, kuriuos įgyvendinant dalyvauja
  šio sprendimo 82
  straipsnyje nurodyti
  subjektai.

šio sprendimo 82

subjektai.

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

74 a straipsnis (naujas)

74 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 74a straipsnis




  Bendrasis principas




  Jeigu šiame sprendime nenurodoma kitaip, Sąjungos finansinė parama teikiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046

   (1a)

  (Finansinis reglamentas) ir šiame sprendime nustatytus tikslus bei principus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

74a straipsnis

Bendrasis principas

Jeigu šiame sprendime nenurodoma kitaip, Sąjungos finansinė parama teikiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046

   (1a)

  (Finansinis reglamentas) ir šiame sprendime nustatytus tikslus bei principus.

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

75 straipsnio 3 dalies a punktas

75 straipsnio 3 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | teikiama deramai atsižvelgiant į atitinkamas UŠT geografines, socialines ir kultūrines ypatybes ir į jų specifinį potencialą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

teikiama deramai atsižvelgiant į atitinkamas UŠT geografines, socialines ir kultūrines ypatybes ir į jų specifinį potencialą;

| a) | teikiama deramai atsižvelgiant į atitinkamas UŠT
  demografines,
  geografines
  , ekonomines, finansines, aplinkos
  , socialines ir kultūrines ypatybes ir į jų specifinį potencialą; |
| --- | --- |

a)

teikiama deramai atsižvelgiant į atitinkamas UŠT
  demografines,
  geografines
  , ekonomines, finansines, aplinkos
  , socialines ir kultūrines ypatybes ir į jų specifinį potencialą;

demografines,

, ekonomines, finansines, aplinkos

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

75 straipsnio 4 a dalis (nauja)

75 straipsnio 4 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Sąjungos finansavimas gali būti teikiamas Finansiniame reglamente numatytų rūšių finansavimu, visų pirma: |
| | a) | dotacijomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4a.
     
  Sąjungos finansavimas gali būti teikiamas Finansiniame reglamente numatytų rūšių finansavimu, visų pirma:

a)

a)

dotacijomis;

dotacijomis;

| b) | paslaugų, prekių arba darbų pirkimo sutartimis; |
| --- | --- |

b)

b)

paslaugų, prekių arba darbų pirkimo sutartimis;

paslaugų, prekių arba darbų pirkimo sutartimis;

| c) | parama biudžetui; |
| --- | --- |

c)

c)

parama biudžetui;

parama biudžetui;

| d) | įnašais į patikos fondus, Komisijos įsteigtus pagal Finansinio reglamento 234 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

d)

įnašais į patikos fondus, Komisijos įsteigtus pagal Finansinio reglamento 234 straipsnį;

įnašais į patikos fondus, Komisijos įsteigtus pagal Finansinio reglamento 234 straipsnį;

| e) | finansinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

e)

e)

finansinėmis priemonėmis;

finansinėmis priemonėmis;

| f) | biudžeto garantijomis; |
| --- | --- |

f)

f)

biudžeto garantijomis;

biudžeto garantijomis;

| g) | dotacijų ir paskolų derinimu; |
| --- | --- |

g)

g)

dotacijų ir paskolų derinimu;

dotacijų ir paskolų derinimu;

| h) | finansine parama; |
| --- | --- |

h)

h)

finansine parama;

finansine parama;

| i) | už atlygį dirbančių išorės ekspertų paslaugomis. |
| --- | --- |

i)

i)

už atlygį dirbančių išorės ekspertų paslaugomis.

už atlygį dirbančių išorės ekspertų paslaugomis.

Sąjungos finansinė parama programuojamos pagalbos srityje dažniausiai teikiama paramos UŠT biudžetui forma.

Sąjungos finansinė parama programuojamos pagalbos srityje dažniausiai teikiama paramos UŠT biudžetui forma.

Sąjungos finansinė parama taip pat gali būti teikiama pagal Finansinį reglamentą, skiriant įnašus į tarptautinius, regioninius arba nacionalinius fondus, pavyzdžiui, įsteigtus arba valdomus EIB, valstybių narių, šalių ir regionų partnerių arba tarptautinių organizacijų įsteigtus arba valdomus fondus, siekiant sutelkti kelių paramos teikėjų bendrą finansavimą, arba į fondus, kuriuos vienas arba keli paramos teikėjai sukuria siekdami bendrai įgyvendinti projektus.

Sąjungos finansinė parama taip pat gali būti teikiama pagal Finansinį reglamentą, skiriant įnašus į tarptautinius, regioninius arba nacionalinius fondus, pavyzdžiui, įsteigtus arba valdomus EIB, valstybių narių, šalių ir regionų partnerių arba tarptautinių organizacijų įsteigtus arba valdomus fondus, siekiant sutelkti kelių paramos teikėjų bendrą finansavimą, arba į fondus, kuriuos vienas arba keli paramos teikėjai sukuria siekdami bendrai įgyvendinti projektus.

Sąjungos finansinę paramą, kaip numatyta Finansiniame reglamente, Komisija – Komisijos departamentai, Sąjungos delegacijos ir vykdomosios įstaigos – įgyvendina tiesiogiai, taikydama pasidalijamąjį valdymą su valstybėmis narėmis arba netiesiogiai, pavesdama biudžeto vykdymo užduotis įgyvendinti Finansiniame reglamente nurodytiems subjektams. Tie subjektai užtikrina suderinamumą su Sąjungos išorės politika ir gali pavesti biudžeto vykdymo užduotis kitiems subjektams tokiomis sąlygomis, kurios yra lygiavertės Komisijai taikomoms sąlygoms.

Sąjungos finansinę paramą, kaip numatyta Finansiniame reglamente, Komisija – Komisijos departamentai, Sąjungos delegacijos ir vykdomosios įstaigos – įgyvendina tiesiogiai, taikydama pasidalijamąjį valdymą su valstybėmis narėmis arba netiesiogiai, pavesdama biudžeto vykdymo užduotis įgyvendinti Finansiniame reglamente nurodytiems subjektams. Tie subjektai užtikrina suderinamumą su Sąjungos išorės politika ir gali pavesti biudžeto vykdymo užduotis kitiems subjektams tokiomis sąlygomis, kurios yra lygiavertės Komisijai taikomoms sąlygoms.

Finansuojamų veiksmų bendras finansavimas gali būti lygiagretus arba jungtinis. Jeigu bendras finansavimas yra lygiagretus, veiksmas padalijamas į keletą aiškiai apibrėžtų sudedamųjų dalių, kurių kiekvieną finansuoja skirtingi partneriai, o bendras finansavimas suteikiamas taip, kad visais atvejais būtų galima nustatyti, kaip galiausiai panaudojamos lėšos. Jeigu bendras finansavimas yra jungtinis, bendros veiksmo sąnaudos padalijamos tarp partnerių, kurie suteikia bendrą finansavimą, o ištekliai yra sutelkiami taip, kad nebeįmanoma nustatyti konkrečios pagal veiksmą įvykdytos veiklos finansavimo šaltinio. Tokiais atvejais susitarimų dėl dotacijų ir viešųjų pirkimų paskelbimas ex post, kaip numatyta Finansinio reglamento 38 straipsnyje, atitinka atsakingo subjekto taisykles, jeigu jos nustatomos.

Finansuojamų veiksmų bendras finansavimas gali būti lygiagretus arba jungtinis. Jeigu bendras finansavimas yra lygiagretus, veiksmas padalijamas į keletą aiškiai apibrėžtų sudedamųjų dalių, kurių kiekvieną finansuoja skirtingi partneriai, o bendras finansavimas suteikiamas taip, kad visais atvejais būtų galima nustatyti, kaip galiausiai panaudojamos lėšos. Jeigu bendras finansavimas yra jungtinis, bendros veiksmo sąnaudos padalijamos tarp partnerių, kurie suteikia bendrą finansavimą, o ištekliai yra sutelkiami taip, kad nebeįmanoma nustatyti konkrečios pagal veiksmą įvykdytos veiklos finansavimo šaltinio. Tokiais atvejais susitarimų dėl dotacijų ir viešųjų pirkimų paskelbimas ex post, kaip numatyta Finansinio reglamento 38 straipsnyje, atitinka atsakingo subjekto taisykles, jeigu jos nustatomos.

Už Sąjungos paramą specialūs mokesčiai, muitai arba rinkliavos nemokami.

Už Sąjungos paramą specialūs mokesčiai, muitai arba rinkliavos nemokami.

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

75 a straipsnis (naujas)

75 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 75a straipsnis |
| | Perkėlimai, metinės dalys, įsipareigojimų asignavimai, grąžinimai ir iš finansinių priemonių gautos pajamos |
| | 1.
     
  Be to, kaip nustatyta Finansinio reglamento 12 straipsnio 2 dalyje, nepanaudoti įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai pagal šį sprendimą perkeliami automatiškai ir gali būti priskirti įsipareigojimams ne vėliau kaip kitų finansinių metų gruodžio 31 d. Kitais finansiniais metais pirmiausia naudojama perkelta suma. Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie perkeltus įsipareigojimų asignavimus, vadovaudamasi Finansinio reglamento 12 straipsnio 6 dalimi. |
| | 2.
     
  Laikantis Finansinio reglamento 15 straipsnyje nustatytų panaikintų asignavimų pakartotinio panaudojimo taisyklių, įsipareigojimų asignavimai, panaikinti po to, kai tam tikras šiame sprendime nustatytas veiksmas buvo iš dalies arba visiškai neįvykdytas, pakartotinai priskiriami pirminei biudžeto eilutei. Taikant šį sprendimą, bet kokia Reglamento, kuriuo nustatoma daugiametė finansinė programa, 12 straipsnio 1 dalies b punkte pateikiama nuoroda į Finansinio reglamento 15 straipsnį suprantama kaip nuoroda, apimanti nuorodą į šią dalį. |
| | 3.
     
  Biudžetiniai įsipareigojimai dėl veiksmų, kurie tęsiasi ilgiau kaip vienus finansinius metus, pagal Finansinio reglamento 112 straipsnio 2 dalį gali būti suskaidyti į keletą metų mokamas metines dalis. |
| | Finansinio reglamento 114 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa šiems daugiamečiams veiksmams netaikoma. Komisija automatiškai panaikina bet kokią tam tikram veiksmui skirtą biudžetinio įsipareigojimo dalį, kuri iki penktųjų metų, einančių po to biudžetinio įsipareigojimo metų, gruodžio 31 d. nebuvo panaudota išankstiniam finansavimui arba tarpiniams mokėjimams, arba dėl kurios nebuvo pateikta patvirtinta išlaidų suvestinė arba mokėjimo prašymas. |
| | Šio straipsnio 2 dalis taikoma ir metinėms įmokoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

75a straipsnis

75a straipsnis

Perkėlimai, metinės dalys, įsipareigojimų asignavimai, grąžinimai ir iš finansinių priemonių gautos pajamos

Perkėlimai, metinės dalys, įsipareigojimų asignavimai, grąžinimai ir iš finansinių priemonių gautos pajamos

1.
     
  Be to, kaip nustatyta Finansinio reglamento 12 straipsnio 2 dalyje, nepanaudoti įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai pagal šį sprendimą perkeliami automatiškai ir gali būti priskirti įsipareigojimams ne vėliau kaip kitų finansinių metų gruodžio 31 d. Kitais finansiniais metais pirmiausia naudojama perkelta suma. Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie perkeltus įsipareigojimų asignavimus, vadovaudamasi Finansinio reglamento 12 straipsnio 6 dalimi.

2.
     
  Laikantis Finansinio reglamento 15 straipsnyje nustatytų panaikintų asignavimų pakartotinio panaudojimo taisyklių, įsipareigojimų asignavimai, panaikinti po to, kai tam tikras šiame sprendime nustatytas veiksmas buvo iš dalies arba visiškai neįvykdytas, pakartotinai priskiriami pirminei biudžeto eilutei. Taikant šį sprendimą, bet kokia Reglamento, kuriuo nustatoma daugiametė finansinė programa, 12 straipsnio 1 dalies b punkte pateikiama nuoroda į Finansinio reglamento 15 straipsnį suprantama kaip nuoroda, apimanti nuorodą į šią dalį.

3.
     
  Biudžetiniai įsipareigojimai dėl veiksmų, kurie tęsiasi ilgiau kaip vienus finansinius metus, pagal Finansinio reglamento 112 straipsnio 2 dalį gali būti suskaidyti į keletą metų mokamas metines dalis.

Finansinio reglamento 114 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa šiems daugiamečiams veiksmams netaikoma. Komisija automatiškai panaikina bet kokią tam tikram veiksmui skirtą biudžetinio įsipareigojimo dalį, kuri iki penktųjų metų, einančių po to biudžetinio įsipareigojimo metų, gruodžio 31 d. nebuvo panaudota išankstiniam finansavimui arba tarpiniams mokėjimams, arba dėl kurios nebuvo pateikta patvirtinta išlaidų suvestinė arba mokėjimo prašymas.

Finansinio reglamento 114 straipsnio 2 dalies trečia pastraipa šiems daugiamečiams veiksmams netaikoma. Komisija automatiškai panaikina bet kokią tam tikram veiksmui skirtą biudžetinio įsipareigojimo dalį, kuri iki penktųjų metų, einančių po to biudžetinio įsipareigojimo metų, gruodžio 31 d. nebuvo panaudota išankstiniam finansavimui arba tarpiniams mokėjimams, arba dėl kurios nebuvo pateikta patvirtinta išlaidų suvestinė arba mokėjimo prašymas.

Šio straipsnio 2 dalis taikoma ir metinėms įmokoms.

Šio straipsnio 2 dalis taikoma ir metinėms įmokoms.

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

76 straipsnio 1 dalies b punktas

76 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | institucijoms plėtoti, gebėjimams stiprinti ir aplinkosaugos aspektams integruoti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

institucijoms plėtoti, gebėjimams stiprinti ir aplinkosaugos aspektams integruoti;

| b) | institucijoms plėtoti, gebėjimams stiprinti ir aplinkosaugos
  , lyčių ir gero valdymo
  aspektams integruoti; |
| --- | --- |

b)

institucijoms plėtoti, gebėjimams stiprinti ir aplinkosaugos
  , lyčių ir gero valdymo
  aspektams integruoti;

, lyčių ir gero valdymo

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

77 straipsnio 2 dalis

77 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Sąjunga remia UŠT pastangas rengti patikimus su tomis sritimis susijusius statistikos duomenis. | 2.   Sąjunga remia UŠT pastangas rengti patikimus su tomis sritimis susijusius ir
  viešai skelbiamus
  statistikos duomenis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Sąjunga remia UŠT pastangas rengti patikimus su tomis sritimis susijusius statistikos duomenis.

2.   Sąjunga remia UŠT pastangas rengti patikimus su tomis sritimis susijusius ir
  viešai skelbiamus
  statistikos duomenis.

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

77 straipsnio 3 dalis

77 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Sąjunga gali remti UŠT pastangas gerinti jų makroekonominių rodiklių palyginamumą. | 3.   Sąjunga gali remti UŠT pastangas gerinti jų makroekonominių rodiklių palyginamumą
  , visų pirma supaprastindama UŠT BVP tyrimus ir užtikrindama vienodą perkamąją galią, jei tokie duomenys prieinami
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Sąjunga gali remti UŠT pastangas gerinti jų makroekonominių rodiklių palyginamumą.

3.   Sąjunga gali remti UŠT pastangas gerinti jų makroekonominių rodiklių palyginamumą
  , visų pirma supaprastindama UŠT BVP tyrimus ir užtikrindama vienodą perkamąją galią, jei tokie duomenys prieinami
  .

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

78 straipsnio 1 dalis

78 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisijos iniciatyva Sąjungos finansavimas gali būti skiriamas šio sprendimo įgyvendinimo ir jo tikslų siekimo rėmimo išlaidoms, įskaitant administracinę paramą, susijusią su tokiam įgyvendinimui reikalinga parengiamąja, tolesne, stebėsenos, audito ir vertinimo veikla
  , taip pat būstinėse patiriamoms išlaidoms ir Sąjungos delegacijų išlaidoms administracinei programos paramai, taip pat pagal šį sprendimą finansuojamiems veiksmams valdyti, įskaitant informavimo ir komunikacijos veiksmus ir institucines informacines ir technologines sistemas. | 1.   Komisijos iniciatyva Sąjungos finansavimas gali būti skiriamas šio sprendimo įgyvendinimo ir jo tikslų siekimo rėmimo išlaidoms, įskaitant administracinę paramą, susijusią su tokiam įgyvendinimui reikalinga parengiamąja, tolesne, stebėsenos, audito ir vertinimo veikla. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Komisijos iniciatyva Sąjungos finansavimas gali būti skiriamas šio sprendimo įgyvendinimo ir jo tikslų siekimo rėmimo išlaidoms, įskaitant administracinę paramą, susijusią su tokiam įgyvendinimui reikalinga parengiamąja, tolesne, stebėsenos, audito ir vertinimo veikla
  , taip pat būstinėse patiriamoms išlaidoms ir Sąjungos delegacijų išlaidoms administracinei programos paramai, taip pat pagal šį sprendimą finansuojamiems veiksmams valdyti, įskaitant informavimo ir komunikacijos veiksmus ir institucines informacines ir technologines sistemas.

1.   Komisijos iniciatyva Sąjungos finansavimas gali būti skiriamas šio sprendimo įgyvendinimo ir jo tikslų siekimo rėmimo išlaidoms, įskaitant administracinę paramą, susijusią su tokiam įgyvendinimui reikalinga parengiamąja, tolesne, stebėsenos, audito ir vertinimo veikla.

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

79 straipsnis

79 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 79 straipsnis | Išbraukta. |
| Bendrasis principas | |
| Jeigu šiame sprendime nenurodyta kitaip, Sąjungos finansinė parama įgyvendinama remiantis šio sprendimo tikslais ir principais, Finansiniu reglamentu ir [KVTBP reglamentu], visų pirma II antraštinės dalies I skyriumi, išskyrus 13 straipsnį, 14 straipsnio 1 dalį, 14 straipsnio 4 dalį ir 15 straipsnį, III skyriumi, išskyrus 21 straipsnio 1 dalį, 21 straipsnio 2 dalies a ir b punktus ir 21 straipsnio 3 dalį, ir V skyriumi, išskyrus 31 straipsnio 1, 4, 6 ir 9 dalis ir 32 straipsnio 3 dalį. Šio sprendimo 80 straipsnyje nustatyta procedūra netaikoma [KVTBP reglamento] 21 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytiems atvejams. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

79 straipsnis

79 straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Bendrasis principas

Bendrasis principas

Jeigu šiame sprendime nenurodyta kitaip, Sąjungos finansinė parama įgyvendinama remiantis šio sprendimo tikslais ir principais, Finansiniu reglamentu ir [KVTBP reglamentu], visų pirma II antraštinės dalies I skyriumi, išskyrus 13 straipsnį, 14 straipsnio 1 dalį, 14 straipsnio 4 dalį ir 15 straipsnį, III skyriumi, išskyrus 21 straipsnio 1 dalį, 21 straipsnio 2 dalies a ir b punktus ir 21 straipsnio 3 dalį, ir V skyriumi, išskyrus 31 straipsnio 1, 4, 6 ir 9 dalis ir 32 straipsnio 3 dalį. Šio sprendimo 80 straipsnyje nustatyta procedūra netaikoma [KVTBP reglamento] 21 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytiems atvejams.

Jeigu šiame sprendime nenurodyta kitaip, Sąjungos finansinė parama įgyvendinama remiantis šio sprendimo tikslais ir principais, Finansiniu reglamentu ir [KVTBP reglamentu], visų pirma II antraštinės dalies I skyriumi, išskyrus 13 straipsnį, 14 straipsnio 1 dalį, 14 straipsnio 4 dalį ir 15 straipsnį, III skyriumi, išskyrus 21 straipsnio 1 dalį, 21 straipsnio 2 dalies a ir b punktus ir 21 straipsnio 3 dalį, ir V skyriumi, išskyrus 31 straipsnio 1, 4, 6 ir 9 dalis ir 32 straipsnio 3 dalį. Šio sprendimo 80 straipsnyje nustatyta procedūra netaikoma [KVTBP reglamento] 21 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytiems atvejams.

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

79 a straipsnis (naujas)

79 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 79a straipsnis |
| | Programavimo dokumentų priėmimas |
| | 1.
     
  Sąjungai bendradarbiaujant su UŠT, UŠT institucijos yra atsakingos už sektorių politikos kūrimą ir priėmimą šio sprendimo II dalyje nurodytose pagrindinėse bendradarbiavimo srityse ir užtikrina tinkamą jų stebėseną. |
| | Tuo remdamasi, kiekviena UŠT parengia ir pristato programavimo dokumentą jos teritorijos tvariam vystymuisi. Šiuo programavimo dokumentu siekiama užtikrinti suderintą Sąjungos ir UŠT bendradarbiavimo pagrindą, atitinkantį taikymo objektą ir sritį, tikslus, principus ir Sąjungos politiką. |
| | Kiekviename programavimo dokumente pateikiami: |
| | — | trumpas UŠT politinių, ekonominių, socialinių, kultūrinių ir aplinkos sąlygų pristatymas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

79a straipsnis

79a straipsnis

Programavimo dokumentų priėmimas

Programavimo dokumentų priėmimas

1.
     
  Sąjungai bendradarbiaujant su UŠT, UŠT institucijos yra atsakingos už sektorių politikos kūrimą ir priėmimą šio sprendimo II dalyje nurodytose pagrindinėse bendradarbiavimo srityse ir užtikrina tinkamą jų stebėseną.

Tuo remdamasi, kiekviena UŠT parengia ir pristato programavimo dokumentą jos teritorijos tvariam vystymuisi. Šiuo programavimo dokumentu siekiama užtikrinti suderintą Sąjungos ir UŠT bendradarbiavimo pagrindą, atitinkantį taikymo objektą ir sritį, tikslus, principus ir Sąjungos politiką.

Tuo remdamasi, kiekviena UŠT parengia ir pristato programavimo dokumentą jos teritorijos tvariam vystymuisi. Šiuo programavimo dokumentu siekiama užtikrinti suderintą Sąjungos ir UŠT bendradarbiavimo pagrindą, atitinkantį taikymo objektą ir sritį, tikslus, principus ir Sąjungos politiką.

Kiekviename programavimo dokumente pateikiami:

Kiekviename programavimo dokumente pateikiami:

—

trumpas UŠT politinių, ekonominių, socialinių, kultūrinių ir aplinkos sąlygų pristatymas;

trumpas UŠT politinių, ekonominių, socialinių, kultūrinių ir aplinkos sąlygų pristatymas;

| — | trumpas UŠT Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. aprašymas, kuriame nustatomi konkrečios UŠT prioritetai ir būdai, kuriais ji ketina prisidėti prie darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

—

trumpas UŠT Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. aprašymas, kuriame nustatomi konkrečios UŠT prioritetai ir būdai, kuriais ji ketina prisidėti prie darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo;

trumpas UŠT Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. aprašymas, kuriame nustatomi konkrečios UŠT prioritetai ir būdai, kuriais ji ketina prisidėti prie darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo;

| — | prioritetinės sritys, kurioms skiriamas Sąjungos finansavimas; |
| --- | --- |

—

prioritetinės sritys, kurioms skiriamas Sąjungos finansavimas;

prioritetinės sritys, kurioms skiriamas Sąjungos finansavimas;

| — | konkretūs tikslai; |
| --- | --- |

—

konkretūs tikslai;

konkretūs tikslai;

| — | numatomi rezultatai; |
| --- | --- |

—

numatomi rezultatai;

numatomi rezultatai;

| — | aiškūs ir konkretūs rezultatyvumo rodikliai; |
| --- | --- |

—

aiškūs ir konkretūs rezultatyvumo rodikliai;

aiškūs ir konkretūs rezultatyvumo rodikliai;

| — | preliminarios finansinių dotacijų sumos, paskirstytos pagal prioritetinę sritį; |
| --- | --- |

—

preliminarios finansinių dotacijų sumos, paskirstytos pagal prioritetinę sritį;

preliminarios finansinių dotacijų sumos, paskirstytos pagal prioritetinę sritį;

| — | preliminarus tvarkaraštis. |
| --- | --- |

—

preliminarus tvarkaraštis.

preliminarus tvarkaraštis.

2.
     
  Programavimo dokumentas yra grindžiamas įgyta patirtimi ir gerąja praktika, konsultacijomis su pilietine visuomene, vietos valdžios institucijomis ir kitais veikėjais bei dialogu su jais, palaikomu siekiant užtikrinti pakankamai aktyvų jų dalyvavimą ir programavimo dokumento perėmimą ateityje.

3.
     
  Visų UŠT valdžios institucijos, atitinkama valstybė ir Komisija pasikeičia nuomonėmis dėl programavimo dokumento projekto. Už galutinį programavimo dokumento parengimą atsakingos UŠT valdžios institucijos. Kad programavimo dokumentai būtų sparčiai patvirtinami, Komisija specialiose gairėse nurodo UŠT programavimo būdus.

4.
     
  Parengus galutinę programavimo dokumento redakciją, Komisija ją įvertina, patikrina, ar jis atitinka šio sprendimo ir atitinkamos Sąjungos politikos tikslus ir ar jame yra visi elementai, būtini metiniam sprendimui dėl finansavimo priimti. UŠT valdžios institucijos pateikia visą būtiną informaciją tam įvertinimui atlikti, įskaitant galimų galimybių studijų rezultatus.

5.
     
  Programavimo dokumentas patvirtinamas pagal šio sprendimo 88 straipsnio 5 dalyje nustatytą nagrinėjimo procedūrą.

Ši procedūra taip pat taikoma esminiam pakartotiniam persvarstymui siekiant iš esmės pakeisti strategiją arba programavimą.

Ši procedūra taip pat taikoma esminiam pakartotiniam persvarstymui siekiant iš esmės pakeisti strategiją arba programavimą.

Nagrinėjimo procedūra netaikoma neesminiams preliminaraus programavimo dokumento pakeitimams, kaip antai techniniams pakeitimams, pagal prioritetines sritis nustatytų orientacinių asignavimų lėšų perskirstymui arba pirminio orientacinio asignavimo sumos padidinimui arba sumažinimui ne daugiau kaip 20 proc., jeigu tie pakeitimai neturi poveikio preliminariame programavimo dokumente nurodytoms prioritetinėms sritims ir tikslams. Komisija apie tokius neesminius pakeitimus praneša Europos Parlamentui ir Tarybai per vieną mėnesį nuo atitinkamo sprendimo priėmimo dienos.

Nagrinėjimo procedūra netaikoma neesminiams preliminaraus programavimo dokumento pakeitimams, kaip antai techniniams pakeitimams, pagal prioritetines sritis nustatytų orientacinių asignavimų lėšų perskirstymui arba pirminio orientacinio asignavimo sumos padidinimui arba sumažinimui ne daugiau kaip 20 proc., jeigu tie pakeitimai neturi poveikio preliminariame programavimo dokumente nurodytoms prioritetinėms sritims ir tikslams. Komisija apie tokius neesminius pakeitimus praneša Europos Parlamentui ir Tarybai per vieną mėnesį nuo atitinkamo sprendimo priėmimo dienos.

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

79 b straipsnis (naujas)

79 b straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 79b straipsnis |
| | Veiksmų planai ir priemonės |
| | 1.
     
  Komisija priima metinius arba daugiamečius veiksmų planus ar priemones. Priemonės gali būti atskiros priemonės, specialiosios priemonės, rėmimo priemonės arba išimtinės paramos priemonės. Veiksmų planuose ir priemonėse nurodomi siektini kiekvieno veiksmo tikslai, tikėtini rezultatai ir pagrindinė veikla, įgyvendinimo metodai, biudžetas ir visos susijusios rėmimo išlaidos. |
| | 2.
     
  Veiksmų planai yra grindžiami programavimo dokumentais. |
| | 3.
     
  Veiksmų planai ir priemonės priimami laikantis šios sprendimo 88 straipsnio 5 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. 1 dalyje nurodytos tvarkos nebūtina taikyti: |
| | a) | veiksmų planams, atskiroms priemonėms ir rėmimo priemonėms, kurioms skiriamas Sąjungos finansavimas neviršija 10 mln. EUR; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

79b straipsnis

79b straipsnis

Veiksmų planai ir priemonės

Veiksmų planai ir priemonės

1.
     
  Komisija priima metinius arba daugiamečius veiksmų planus ar priemones. Priemonės gali būti atskiros priemonės, specialiosios priemonės, rėmimo priemonės arba išimtinės paramos priemonės. Veiksmų planuose ir priemonėse nurodomi siektini kiekvieno veiksmo tikslai, tikėtini rezultatai ir pagrindinė veikla, įgyvendinimo metodai, biudžetas ir visos susijusios rėmimo išlaidos.

2.
     
  Veiksmų planai yra grindžiami programavimo dokumentais.

3.
     
  Veiksmų planai ir priemonės priimami laikantis šios sprendimo 88 straipsnio 5 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. 1 dalyje nurodytos tvarkos nebūtina taikyti:

a)

a)

veiksmų planams, atskiroms priemonėms ir rėmimo priemonėms, kurioms skiriamas Sąjungos finansavimas neviršija 10 mln. EUR;

veiksmų planams, atskiroms priemonėms ir rėmimo priemonėms, kurioms skiriamas Sąjungos finansavimas neviršija 10 mln. EUR;

| b) | toliau nurodytiems techniniams pakeitimams, jei jie iš esmės neturi įtakos atitinkamo veiksmų plano ar priemonės tikslams:










  i) | įgyvendinimo metodo pakeitimui; |
| --- | --- | --- |

b)

b)

toliau nurodytiems techniniams pakeitimams, jei jie iš esmės neturi įtakos atitinkamo veiksmų plano ar priemonės tikslams:

toliau nurodytiems techniniams pakeitimams, jei jie iš esmės neturi įtakos atitinkamo veiksmų plano ar priemonės tikslams:

i)

i)

įgyvendinimo metodo pakeitimui;

įgyvendinimo metodo pakeitimui;

| ii) | lėšų perskirstymui tarp veiksmų plane nurodytų veiksmų; |
| --- | --- |

ii)

ii)

lėšų perskirstymui tarp veiksmų plane nurodytų veiksmų;

lėšų perskirstymui tarp veiksmų plane nurodytų veiksmų;

| iii) | veiksmų planų ir priemonių biudžeto padidinimui arba sumažinimui ne daugiau kaip 20 proc. pradinio biudžeto ir ne daugiau kaip 10 mln. EUR. |
| --- | --- |

iii)

iii)

veiksmų planų ir priemonių biudžeto padidinimui arba sumažinimui ne daugiau kaip 20 proc. pradinio biudžeto ir ne daugiau kaip 10 mln. EUR.

veiksmų planų ir priemonių biudžeto padidinimui arba sumažinimui ne daugiau kaip 20 proc. pradinio biudžeto ir ne daugiau kaip 10 mln. EUR.

Daugiamečiams veiksmų planams ir daugiametėms priemonėms kasmet taikomos 3 dalies a punkte ir b punkto iii papunktyje nustatytos apatinės ribos. Pagal šią dalį priimami veiksmų planai ir priemonės pateikiami Europos Parlamentui ir valstybėms narėms per vieną mėnesį nuo jų priėmimo.

Daugiamečiams veiksmų planams ir daugiametėms priemonėms kasmet taikomos 3 dalies a punkte ir b punkto iii papunktyje nustatytos apatinės ribos. Pagal šią dalį priimami veiksmų planai ir priemonės pateikiami Europos Parlamentui ir valstybėms narėms per vieną mėnesį nuo jų priėmimo.

4.
     
  Prieš patvirtindama arba pratęsdama išimtines paramos priemones, kurios neviršija 20 mln. EUR, Komisija praneša Tarybai apie priemonių pobūdį, tikslus ir planuojamas finansines sumas. Prieš atlikdama reikšmingus esminius jau priimtų išimtinių paramos priemonių pakeitimus Komisija apie tai praneša Tarybai. Siekdama užtikrinti Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumą Komisija atsižvelgia į susijusį Tarybos politikos požiūrį į tokių priemonių planavimą ir tolesnį įgyvendinimą. Komisija tinkamai laiku informuoja Europos Parlamentą apie išimtinių paramos priemonių planavimą ir įgyvendinimą pagal šį straipsnį, įskaitant planuojamas finansines sumas, be to, Europos Parlamentą informuoja apie atliekamus esminius tokios paramos pakeitimus ar pratęsimus.

5.
     
  Deramai pagrįstais ypatingos svarbos atvejais, kaip antai ištikus krizėms dėl stichinių arba žmogaus sukeltų nelaimių arba iškilus grėsmei demokratijai, teisinei valstybei, žmogaus teisėms arba pagrindinėms laisvėms, Komisija gali priimti veiksmų planus ir priemones arba iš dalies pakeisti esamus veiksmų planus ir priemones, laikydamasi 88 straipsnio 5 dalyje nustatytos procedūros.

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

80 straipsnis

80 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 80 straipsnis | Išbraukta. |
| Daugiamečių orientacinių programų, veiksmų planų ir priemonių priėmimas | |
| Pagal šį sprendimą Komisija, laikydamasi šio sprendimo 88 straipsnio 5 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, kaip bendruosius programavimo dokumentus priima [KVTBP reglamento] 12 straipsnyje nurodytas daugiametes orientacines programas ir susijusius veiksmų planus bei priemones, nurodytus [KVTBP reglamento] 19 straipsnyje. Minėta procedūra taip pat taikoma [KVTBP reglamento] 14 straipsnio 3 dalyje nurodytoms peržiūroms, dėl kurių gali smarkiai pasikeisti daugiametės orientacinės programos turinys. | |
| Grenlandijos atveju [KVTBP reglamento] 19 straipsnyje nurodyti veiksmų planai ir priemonės gali būti priimami atskirai nuo daugiamečių orientacinių programų. | |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

80 straipsnis

80 straipsnis

Išbraukta.

Išbraukta.

Daugiamečių orientacinių programų, veiksmų planų ir priemonių priėmimas

Daugiamečių orientacinių programų, veiksmų planų ir priemonių priėmimas

Pagal šį sprendimą Komisija, laikydamasi šio sprendimo 88 straipsnio 5 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, kaip bendruosius programavimo dokumentus priima [KVTBP reglamento] 12 straipsnyje nurodytas daugiametes orientacines programas ir susijusius veiksmų planus bei priemones, nurodytus [KVTBP reglamento] 19 straipsnyje. Minėta procedūra taip pat taikoma [KVTBP reglamento] 14 straipsnio 3 dalyje nurodytoms peržiūroms, dėl kurių gali smarkiai pasikeisti daugiametės orientacinės programos turinys.

Pagal šį sprendimą Komisija, laikydamasi šio sprendimo 88 straipsnio 5 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, kaip bendruosius programavimo dokumentus priima [KVTBP reglamento] 12 straipsnyje nurodytas daugiametes orientacines programas ir susijusius veiksmų planus bei priemones, nurodytus [KVTBP reglamento] 19 straipsnyje. Minėta procedūra taip pat taikoma [KVTBP reglamento] 14 straipsnio 3 dalyje nurodytoms peržiūroms, dėl kurių gali smarkiai pasikeisti daugiametės orientacinės programos turinys.

Grenlandijos atveju [KVTBP reglamento] 19 straipsnyje nurodyti veiksmų planai ir priemonės gali būti priimami atskirai nuo daugiamečių orientacinių programų.

Grenlandijos atveju [KVTBP reglamento] 19 straipsnyje nurodyti veiksmų planai ir priemonės gali būti priimami atskirai nuo daugiamečių orientacinių programų.

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

81 straipsnio 1 dalis

81 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   
  UŠT
  viešojo sektoriaus institucijos yra tinkamos gauti šiame sprendime numatytą finansinę paramą. | 1.   
  Visų UŠT
  viešojo sektoriaus institucijos yra tinkamos gauti šiame sprendime numatytą finansinę paramą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   
  UŠT
  viešojo sektoriaus institucijos yra tinkamos gauti šiame sprendime numatytą finansinę paramą.

1.   
  Visų UŠT
  viešojo sektoriaus institucijos yra tinkamos gauti šiame sprendime numatytą finansinę paramą.

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

81 straipsnio 2 dalies e punktas

81 straipsnio 2 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | decentralizuoto bendradarbiavimo dalyviai ir kiti UŠT ir Sąjungos nevyriausybiniai dalyviai, kad jie galėtų imtis ekonominių, kultūrinių, socialinių ir švietimo projektų bei programų UŠT decentralizuoto bendradarbiavimo sistemoje, kaip nurodyta šio sprendimo 12 straipsnyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

decentralizuoto bendradarbiavimo dalyviai ir kiti UŠT ir Sąjungos nevyriausybiniai dalyviai, kad jie galėtų imtis ekonominių, kultūrinių, socialinių ir švietimo projektų bei programų UŠT decentralizuoto bendradarbiavimo sistemoje, kaip nurodyta šio sprendimo 12 straipsnyje.

| e) | decentralizuoto bendradarbiavimo dalyviai ir kiti UŠT ir Sąjungos nevyriausybiniai dalyviai, kad jie galėtų imtis ekonominių,
  aplinkos,
  kultūrinių, socialinių ir švietimo projektų bei programų UŠT decentralizuoto bendradarbiavimo sistemoje, kaip nurodyta šio sprendimo 12 straipsnyje. |
| --- | --- |

e)

decentralizuoto bendradarbiavimo dalyviai ir kiti UŠT ir Sąjungos nevyriausybiniai dalyviai, kad jie galėtų imtis ekonominių,
  aplinkos,
  kultūrinių, socialinių ir švietimo projektų bei programų UŠT decentralizuoto bendradarbiavimo sistemoje, kaip nurodyta šio sprendimo 12 straipsnyje.

aplinkos,

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

82 straipsnio 1 dalies c punkto iii papunktis

82 straipsnio 1 dalies c punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | viena ar daugiau regioninių organizacijų, kurių narės yra UŠT; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii)

viena ar daugiau regioninių organizacijų, kurių narės yra UŠT;

| iii) | viena ar daugiau regioninių organizacijų
  arba asociacijų
  , kurių narės yra UŠT; |
| --- | --- |

iii)

viena ar daugiau regioninių organizacijų
  arba asociacijų
  , kurių narės yra UŠT;

arba asociacijų

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

83 straipsnio 1 dalis

83 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   UŠT fiziniai asmenys, kaip apibrėžta 50 straipsnyje, ir, kai taikytina, atitinkamos viešosios ir (arba) privačios UŠT įstaigos ir institucijos, yra tinkami dalyvauti Sąjungos programose ir gauti jų finansavimą, atsižvelgiant į programų taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria UŠT yra susijusi. | 1.   UŠT fiziniai asmenys, kaip apibrėžta 50 straipsnyje, ir, kai taikytina, atitinkamos viešosios ir (arba) privačios UŠT įstaigos ir institucijos, yra tinkami dalyvauti
  visose
  Sąjungos programose
  , įskaitant Europos Sąjungos solidarumo fondą,
  ir gauti jų finansavimą, atsižvelgiant į programų taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria UŠT yra susijusi. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   UŠT fiziniai asmenys, kaip apibrėžta 50 straipsnyje, ir, kai taikytina, atitinkamos viešosios ir (arba) privačios UŠT įstaigos ir institucijos, yra tinkami dalyvauti Sąjungos programose ir gauti jų finansavimą, atsižvelgiant į programų taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria UŠT yra susijusi.

1.   UŠT fiziniai asmenys, kaip apibrėžta 50 straipsnyje, ir, kai taikytina, atitinkamos viešosios ir (arba) privačios UŠT įstaigos ir institucijos, yra tinkami dalyvauti
  visose
  Sąjungos programose
  , įskaitant Europos Sąjungos solidarumo fondą,
  ir gauti jų finansavimą, atsižvelgiant į programų taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria UŠT yra susijusi.

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

83 straipsnio 2 a dalis (nauja)

83 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija užtikrina, kad UŠT turėtų tikrą ir veiksmingą prieigą prie visų Sąjungos bendradarbiavimo su kitomis šalimis programų ir instrumentų ir prireikus nustato specialias šios srities priemones. |
| | Be to, Komisija užtikrina informacijos skaidrumą ir kvietimų teikti pasiūlymus pagal įvairias Sąjungos programas UŠT skirtame atnaujintame portale matomumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a.
     
  Komisija užtikrina, kad UŠT turėtų tikrą ir veiksmingą prieigą prie visų Sąjungos bendradarbiavimo su kitomis šalimis programų ir instrumentų ir prireikus nustato specialias šios srities priemones.

Be to, Komisija užtikrina informacijos skaidrumą ir kvietimų teikti pasiūlymus pagal įvairias Sąjungos programas UŠT skirtame atnaujintame portale matomumą.

Be to, Komisija užtikrina informacijos skaidrumą ir kvietimų teikti pasiūlymus pagal įvairias Sąjungos programas UŠT skirtame atnaujintame portale matomumą.

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

83 straipsnio 3 dalis

83 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   
  Nuo 2022 m.
  UŠT
  kasmet praneša Komisijai apie tokį savo
  dalyvavimą Sąjungos programose. | 3.   
  Remdamasi
  UŠT
  pateikta informacija, Komisija parengia metinę ataskaitą apie UŠT
  dalyvavimą Sąjungos programose. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   
  Nuo 2022 m.
  UŠT
  kasmet praneša Komisijai apie tokį savo
  dalyvavimą Sąjungos programose.

3.   
  Remdamasi
  UŠT
  pateikta informacija, Komisija parengia metinę ataskaitą apie UŠT
  dalyvavimą Sąjungos programose.

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

86 straipsnio 2 pastraipa

86 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant veiksmingai įvertinti pažangą, kuri daroma siekiant šio sprendimo tikslų, Komisijai pagal 87 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais
  iš dalies keičiamas
  I priedo 3
  straipsnis, kad
  , jei manoma, kad būtina,
  rodikliai būtų peržiūrėti
  arba
  papildyti
  , ir
  kuriais
  šis sprendimas papildomas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo. | Siekiant veiksmingai įvertinti pažangą, kuri daroma siekiant šio sprendimo tikslų, Komisijai pagal 87 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais
  nustatomi
  I priedo 3
  straipsnyje nustatyti rezultatyvumo kriterijai ir
  , jei manoma, kad būtina,
  jie peržiūrimi
  arba
  papildomi
  , ir šis sprendimas papildomas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekiant veiksmingai įvertinti pažangą, kuri daroma siekiant šio sprendimo tikslų, Komisijai pagal 87 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais
  iš dalies keičiamas
  I priedo 3
  straipsnis, kad
  , jei manoma, kad būtina,
  rodikliai būtų peržiūrėti
  arba
  papildyti
  , ir
  kuriais
  šis sprendimas papildomas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo.

iš dalies keičiamas

straipsnis, kad

rodikliai būtų peržiūrėti

papildyti

kuriais

Siekiant veiksmingai įvertinti pažangą, kuri daroma siekiant šio sprendimo tikslų, Komisijai pagal 87 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais
  nustatomi
  I priedo 3
  straipsnyje nustatyti rezultatyvumo kriterijai ir
  , jei manoma, kad būtina,
  jie peržiūrimi
  arba
  papildomi
  , ir šis sprendimas papildomas nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos sukūrimo.

nustatomi

straipsnyje nustatyti rezultatyvumo kriterijai ir

jie peržiūrimi

papildomi

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

87 straipsnio 2 dalis

87 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   86 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkeriems metams nuo 2021 m. sausio 1 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos. | 2.   86 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkeriems metams nuo 2021 m. sausio 1 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.
  Apie savo sprendimą Taryba informuoja Europos Parlamentą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   86 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkeriems metams nuo 2021 m. sausio 1 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

2.   86 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkeriems metams nuo 2021 m. sausio 1 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.
  Apie savo sprendimą Taryba informuoja Europos Parlamentą.

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

87 straipsnio 4 dalis

87 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama praneša Tarybai. | 4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama praneša Tarybai
  ir Europos Parlamentui
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama praneša Tarybai.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama praneša Tarybai
  ir Europos Parlamentui
  .

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

87 straipsnio 5 dalis

87 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Pagal 86 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Tarybai apie šį aktą dienos Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. | 5.   Pagal 86 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Tarybai apie šį aktą dienos Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
  Jeigu Taryba ketina pateikti prieštaravimą, informuoja apie tai Europos Parlamentą per pagrįstą laikotarpį prieš priimdama galutinį sprendimą, nurodydama, dėl kurio deleguotojo akto ji rengiasi pareikšti prieštaravimą bei galimas šio prieštaravimo priežastis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Pagal 86 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Tarybai apie šį aktą dienos Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

5.   Pagal 86 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Tarybai apie šį aktą dienos Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
  Jeigu Taryba ketina pateikti prieštaravimą, informuoja apie tai Europos Parlamentą per pagrįstą laikotarpį prieš priimdama galutinį sprendimą, nurodydama, dėl kurio deleguotojo akto ji rengiasi pareikšti prieštaravimą bei galimas šio prieštaravimo priežastis.

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

90 straipsnio 1 pastraipa

90 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šis sprendimas taikomas laikantis Tarybos sprendimo 2010/427/ES

   (46). | Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai užtikrina bendrą Sąjungos išorės veiksmų politikos koordinavimą ir Sąjungos išorės veiksmų vienovę, nuoseklumą bei veiksmingumą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šis sprendimas taikomas laikantis Tarybos sprendimo 2010/427/ES

   (46).

Šis sprendimas taikomas laikantis Tarybos sprendimo 2010/427/ES

46

Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai užtikrina bendrą Sąjungos išorės veiksmų politikos koordinavimą ir Sąjungos išorės veiksmų vienovę, nuoseklumą bei veiksmingumą
  .

Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai užtikrina bendrą Sąjungos išorės veiksmų politikos koordinavimą ir Sąjungos išorės veiksmų vienovę, nuoseklumą bei veiksmingumą

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

92 straipsnio 2 pastraipa

92 straipsnio 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jis taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d. | Jis taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.
  iki 2027 m. gruodžio 31 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jis taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.

Jis taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d.
  iki 2027 m. gruodžio 31 d.

iki 2027 m. gruodžio 31 d.

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 1 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

I priedo 1 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Taikant šį sprendimą, per septynerių metų laikotarpį nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. bendra 500 000 000 EUR Sąjungos finansinės paramos suma dabartinėmis kainomis paskirstoma taip: | 1.   Taikant šį sprendimą, per septynerių metų laikotarpį nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. bendra 669 000 000 EUR Sąjungos finansinės paramos suma dabartinėmis kainomis paskirstoma taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Taikant šį sprendimą, per septynerių metų laikotarpį nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. bendra 500 000 000 EUR Sąjungos finansinės paramos suma dabartinėmis kainomis paskirstoma taip:

1.   Taikant šį sprendimą, per septynerių metų laikotarpį nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. bendra 669 000 000 EUR Sąjungos finansinės paramos suma dabartinėmis kainomis paskirstoma taip:

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 1 straipsnio 1 dalies a punktas

I priedo 1 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | 159 000 000 EUR
   – dotacijoms dvišalei programuojamai paramai, skirtai ilgalaikiam
  UŠT, išskyrus Grenlandiją,
  vystymuisi, visų pirma programavimo dokumente nurodytoms iniciatyvoms finansuoti.
  Ši suma paskirstoma pagal UŠT poreikius ir veiklos rezultatus, taikant šiuos kriterijus: kai tinkama, programavimo dokumente ypatingas dėmesys skiriamas veiksmams, kuriais siekiama stiprinti finansavimą gaunančių UŠT valdymą bei institucinius gebėjimus, ir, kai tikslinga, tikėtinam planuojamų veiksmų tvarkaraščiui. Skirstant šią sumą atsižvelgiama į gyventojų skaičių, bendrojo vidaus produkto (BVP) lygį, ankstesnių asignavimų lygį ir suvaržymus dėl UŠT geografinės izoliacijos, kaip nurodyta šio sprendimo 9 straipsnyje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

159 000 000 EUR
   – dotacijoms dvišalei programuojamai paramai, skirtai ilgalaikiam
  UŠT, išskyrus Grenlandiją,
  vystymuisi, visų pirma programavimo dokumente nurodytoms iniciatyvoms finansuoti.
  Ši suma paskirstoma pagal UŠT poreikius ir veiklos rezultatus, taikant šiuos kriterijus: kai tinkama, programavimo dokumente ypatingas dėmesys skiriamas veiksmams, kuriais siekiama stiprinti finansavimą gaunančių UŠT valdymą bei institucinius gebėjimus, ir, kai tikslinga, tikėtinam planuojamų veiksmų tvarkaraščiui. Skirstant šią sumą atsižvelgiama į gyventojų skaičių, bendrojo vidaus produkto (BVP) lygį, ankstesnių asignavimų lygį ir suvaržymus dėl UŠT geografinės izoliacijos, kaip nurodyta šio sprendimo 9 straipsnyje;

159 000 000 EUR

UŠT, išskyrus Grenlandiją,

Ši suma paskirstoma pagal UŠT poreikius ir veiklos rezultatus, taikant šiuos kriterijus: kai tinkama, programavimo dokumente ypatingas dėmesys skiriamas veiksmams, kuriais siekiama stiprinti finansavimą gaunančių UŠT valdymą bei institucinius gebėjimus, ir, kai tikslinga, tikėtinam planuojamų veiksmų tvarkaraščiui. Skirstant šią sumą atsižvelgiama į gyventojų skaičių, bendrojo vidaus produkto (BVP) lygį, ankstesnių asignavimų lygį ir suvaržymus dėl UŠT geografinės izoliacijos, kaip nurodyta šio sprendimo 9 straipsnyje;

| a) | 81 proc.
   – dotacijoms dvišalei programuojamai paramai, skirtai ilgalaikiam
  visų UŠT
  vystymuisi, visų pirma programavimo dokumente nurodytoms iniciatyvoms finansuoti. |
| --- | --- |

a)

81 proc.
   – dotacijoms dvišalei programuojamai paramai, skirtai ilgalaikiam
  visų UŠT
  vystymuisi, visų pirma programavimo dokumente nurodytoms iniciatyvoms finansuoti.

81 proc.

visų UŠT

Ši suma paskirstoma pagal UŠT poreikius ir veiklos rezultatus, taikant šiuos kriterijus:
  gyventojų skaičių, bendrojo vidaus produkto (BVP) lygį, jeigu įmanoma, pagal perkamosios galios paritetą, ankstesnių asignavimų lygį, suvaržymus dėl UŠT geografinės izoliacijos, kaip nurodyta šio sprendimo 9 straipsnyje, žemą šio sprendimo 9a straipsnyje nurodytų UŠT išsivystymo lygį, teritorijų dydį ir uždavinių klimato bei aplinkos srityse mastą.

gyventojų skaičių, bendrojo vidaus produkto (BVP) lygį, jeigu įmanoma, pagal perkamosios galios paritetą, ankstesnių asignavimų lygį, suvaržymus dėl UŠT geografinės izoliacijos, kaip nurodyta šio sprendimo 9 straipsnyje, žemą šio sprendimo 9a straipsnyje nurodytų UŠT išsivystymo lygį, teritorijų dydį ir uždavinių klimato bei aplinkos srityse mastą.

4 proc. Arubai

4 proc. Arubai

1,5  proc. Bonerui

1,5  proc. Bonerui

5 proc. Kiurasao

5 proc. Kiurasao

48 proc. Grenlandijai

48 proc. Grenlandijai

10,75  proc. Naujajai Kaledonijai

10,75  proc. Naujajai Kaledonijai

10,85  proc. Prancūzijos Polinezijai

10,85  proc. Prancūzijos Polinezijai

1,2  proc. Sabai

1,2  proc. Sabai

2 proc. Šv. Bartolomėjui

2 proc. Šv. Bartolomėjui

0,8  proc. Sint Eustatijui

0,8  proc. Sint Eustatijui

7,5  proc. Sen Pjerui ir Mikelonui

7,5  proc. Sen Pjerui ir Mikelonui

2,5  proc. Sint Martenui

2,5  proc. Sint Martenui

0,4  proc. Prancūzijos Pietų ir Antarkties Sritims

0,4  proc. Prancūzijos Pietų ir Antarkties Sritims

5,5  proc. Volisui ir Futūnai

5,5  proc. Volisui ir Futūnai

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 1 straipsnio 1 dalies b punktas

I priedo 1 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | 225 000 000 EUR – dotacijoms dvišalei programuojamai paramai, skirtai ilgalaikei Grenlandijos plėtrai, visų pirma programavimo dokumente nurodytai iniciatyvai finansuoti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

b)

225 000 000 EUR – dotacijoms dvišalei programuojamai paramai, skirtai ilgalaikei Grenlandijos plėtrai, visų pirma programavimo dokumente nurodytai iniciatyvai finansuoti;

225 000 000 EUR – dotacijoms dvišalei programuojamai paramai, skirtai ilgalaikei Grenlandijos plėtrai, visų pirma programavimo dokumente nurodytai iniciatyvai finansuoti;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 1 straipsnio 1 dalies c punktas

I priedo 1 straipsnio 1 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | 81 000 000 EUR
  skiriama UŠT regioninėms programoms remti, iš jų 15 000 000 EUR gali būti skirta tarpregioninei veiklai remti, kai Grenlandija atitinka tik tarpregioninės veiklos rėmimo reikalavimus; šis bendradarbiavimas bus įgyvendinamas laikantis šio sprendimo 7 straipsnio, visų pirma dėl šio sprendimo 5 straipsnyje nurodytų abipusiškai svarbių sričių ir konsultuojantis šio sprendimo 14 straipsnyje nurodytomis ES ir UŠT partnerystės formomis. Šį bendradarbiavimą siekiama derinti su kitomis susijusiomis Sąjungos finansinėmis programomis ir priemonėmis, visų pirma skirtomis SESV 349 straipsnyje nurodytiems atokiausiems regionams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

81 000 000 EUR
  skiriama UŠT regioninėms programoms remti, iš jų 15 000 000 EUR gali būti skirta tarpregioninei veiklai remti, kai Grenlandija atitinka tik tarpregioninės veiklos rėmimo reikalavimus; šis bendradarbiavimas bus įgyvendinamas laikantis šio sprendimo 7 straipsnio, visų pirma dėl šio sprendimo 5 straipsnyje nurodytų abipusiškai svarbių sričių ir konsultuojantis šio sprendimo 14 straipsnyje nurodytomis ES ir UŠT partnerystės formomis. Šį bendradarbiavimą siekiama derinti su kitomis susijusiomis Sąjungos finansinėmis programomis ir priemonėmis, visų pirma skirtomis SESV 349 straipsnyje nurodytiems atokiausiems regionams;

81 000 000 EUR

| c) | 12 proc.
  skiriama UŠT regioninėms programoms remti, iš jų 30 000 000  EUR gali būti skirta tarpregioninei veiklai remti, kai Grenlandija atitinka tik tarpregioninės veiklos rėmimo reikalavimus; šis bendradarbiavimas bus įgyvendinamas laikantis šio sprendimo 7 straipsnio, visų pirma dėl šio sprendimo 5 straipsnyje nurodytų abipusiškai svarbių sričių ir konsultuojantis šio sprendimo 14 straipsnyje nurodytomis ES ir UŠT partnerystės formomis. Šį bendradarbiavimą siekiama derinti su kitomis susijusiomis Sąjungos finansinėmis programomis ir priemonėmis, visų pirma skirtomis SESV 349 straipsnyje nurodytiems atokiausiems regionams; |
| --- | --- |

c)

12 proc.
  skiriama UŠT regioninėms programoms remti, iš jų 30 000 000  EUR gali būti skirta tarpregioninei veiklai remti, kai Grenlandija atitinka tik tarpregioninės veiklos rėmimo reikalavimus; šis bendradarbiavimas bus įgyvendinamas laikantis šio sprendimo 7 straipsnio, visų pirma dėl šio sprendimo 5 straipsnyje nurodytų abipusiškai svarbių sričių ir konsultuojantis šio sprendimo 14 straipsnyje nurodytomis ES ir UŠT partnerystės formomis. Šį bendradarbiavimą siekiama derinti su kitomis susijusiomis Sąjungos finansinėmis programomis ir priemonėmis, visų pirma skirtomis SESV 349 straipsnyje nurodytiems atokiausiems regionams;

12 proc.

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 1 straipsnio 1 dalies d punktas

I priedo 1 straipsnio 1 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | 22 000 000 EUR
   – studijoms arba techninės paramos priemonėms visoms UŠT, įskaitant Grenlandiją, pagal šio sprendimo 78 straipsnį (49); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

22 000 000 EUR
   – studijoms arba techninės paramos priemonėms visoms UŠT, įskaitant Grenlandiją, pagal šio sprendimo 78 straipsnį (49);

22 000 000 EUR

49

| d) | 3,5  %
   – studijoms arba techninės paramos priemonėms visoms UŠT, įskaitant Grenlandiją, pagal šio sprendimo 78 straipsnį; |
| --- | --- |

d)

3,5  %
   – studijoms arba techninės paramos priemonėms visoms UŠT, įskaitant Grenlandiją, pagal šio sprendimo 78 straipsnį;

3,5  %

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 1 straipsnio 1 dalies e punkto įžanginė dalis

I priedo 1 straipsnio 1 dalies e punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | 13 000 000 EUR
  nepaskirstytų lėšų fondui visoms UŠT, įskaitant Grenlandiją, siekiant, be kita ko: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

13 000 000 EUR
  nepaskirstytų lėšų fondui visoms UŠT, įskaitant Grenlandiją, siekiant, be kita ko:

13 000 000 EUR

| e) | 3,5  %
  nepaskirstytų lėšų fondui visoms UŠT, įskaitant Grenlandiją, siekiant, be kita ko: |
| --- | --- |

e)

3,5  %
  nepaskirstytų lėšų fondui visoms UŠT, įskaitant Grenlandiją, siekiant, be kita ko:

3,5  %

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 1 straipsnio 2 dalis

I priedo 1 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   
  Atlikusi
  peržiūrą, Komisija gali priimti sprendimą dėl šiame straipsnyje minėtų nepaskirstytų lėšų paskirstymo. | 2.   
  Iki 2025 m. atlikusi laikotarpio vidurio
  peržiūrą, Komisija gali
  , pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis ir Europos Parlamentu,
  priimti sprendimą dėl šiame straipsnyje minėtų nepaskirstytų lėšų paskirstymo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   
  Atlikusi
  peržiūrą, Komisija gali priimti sprendimą dėl šiame straipsnyje minėtų nepaskirstytų lėšų paskirstymo.

2.   
  Iki 2025 m. atlikusi laikotarpio vidurio
  peržiūrą, Komisija gali
  , pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis ir Europos Parlamentu,
  priimti sprendimą dėl šiame straipsnyje minėtų nepaskirstytų lėšų paskirstymo.

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 3 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

I priedo 3 straipsnio 1 pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Sprendimo 3 straipsnio 5 dalyje nurodytų tikslų
  įgyvendinimas vertinamas pagal: | Atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus, vadovaujantis 86 straipsnyje nustatyta procedūra, parengiamas rezultatyvumo rodiklių sąrašas, kuriuo naudojamasi siekiant padėti įvertinti, kiek Sąjunga prisidėjo prie šio
  Sprendimo 3 straipsnio 5 dalyje nurodytų tikslų
  įgyvendinimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Sprendimo 3 straipsnio 5 dalyje nurodytų tikslų
  įgyvendinimas vertinamas pagal:

įgyvendinimas vertinamas pagal:

Atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus, vadovaujantis 86 straipsnyje nustatyta procedūra, parengiamas rezultatyvumo rodiklių sąrašas, kuriuo naudojamasi siekiant padėti įvertinti, kiek Sąjunga prisidėjo prie šio
  Sprendimo 3 straipsnio 5 dalyje nurodytų tikslų
  įgyvendinimo.

Atsižvelgiant į darnaus vystymosi tikslus, vadovaujantis 86 straipsnyje nustatyta procedūra, parengiamas rezultatyvumo rodiklių sąrašas, kuriuo naudojamasi siekiant padėti įvertinti, kiek Sąjunga prisidėjo prie šio

įgyvendinimo.

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 3 dalies 1 skirsnio 1 punktas

I priedo 3 dalies 1 skirsnio 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | UŠT, išskyrus Grenlandiją, atveju – prekių ir paslaugų eksportą kaip BVP procentinę dalį ir bendrąsias valdžios sektoriaus pajamas kaip BVP procentinę dalį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.

1.

UŠT, išskyrus Grenlandiją, atveju – prekių ir paslaugų eksportą kaip BVP procentinę dalį ir bendrąsias valdžios sektoriaus pajamas kaip BVP procentinę dalį;

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl sprendimo

Pasiūlymas dėl sprendimo

I priedo 3 punkto 1 pastraipos 2 punktas

I priedo 3 punkto 1 pastraipos 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Grenlandijos atveju – prekių ir paslaugų eksportą kaip BVP procentinę dalį ir žuvininkystės sektoriaus užimamą viso eksporto procentinę dalį. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.

2.

Grenlandijos atveju – prekių ir paslaugų eksportą kaip BVP procentinę dalį ir žuvininkystės sektoriaus užimamą viso eksporto procentinę dalį.

Išbraukta.

Išbraukta.

---

(1a)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

1a

2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

(46)  
  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (OL L 201, 2010 8 3, p. 30).

46

2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (OL L 201, 2010 8 3, p. 30).

(49)  
  Iš šios sumos 9 725 000 EUR rezervuojama Komisijai finansuoti techninę ir (arba) administracinę paramą bei išlaidas ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti, netiesioginius mokslinius tyrimus, tiesioginius mokslinius tyrimus.

49

Iš šios sumos 9 725 000 EUR rezervuojama Komisijai finansuoti techninę ir (arba) administracinę paramą bei išlaidas ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti, netiesioginius mokslinius tyrimus, tiesioginius mokslinius tyrimus.

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/737 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/737

---

P8_TA(2019)0055

Veiklos, susijusios su aukščiausio lygio domeno vardu „.eu“, įgyvendinimas ir šio domeno veikimas ***I

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl veiklos, susijusios su aukščiausio lygio domeno vardu „.eu“, įgyvendinimo ir šio domeno veikimo, kuriuo panaikinami Reglamentas (EB) Nr. 733/2002 ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 874/2004 (COM(2018)0231 – C8-0170/2018 – 2018/0110(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 411/60)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0231), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0231),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 172 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0170/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 172 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0170/2018),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. liepos 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavę su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. gruodžio 19 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. gruodžio 19 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A8-0394/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A8-0394/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 367, 2018 10 10, p. 112.

---

P8_TC1-COD(2018)0110

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 31 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl veiklos, susijusios su aukščiausio lygio domeno vardu „.eu“, įgyvendinimo ir šio domeno veikimo, kuriuo iš dalies keičiamas ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 733/2002 bei panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 874/2004

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/517.)

---

| 2020 11 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 411/738 |
| --- | --- | --- | --- |

2020 11 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 411/738

---

P8_TA(2019)0056

Bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis (BNP) derinimas ***I

2019 m. sausio 31 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis derinimo (BNP reglamentas), kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/130/EEB, Euratomas, ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 (COM(2017)0329 – C8-0192/2017 – 2017/0134(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2020/C 411/61)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0329), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2017)0329),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 338 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0192/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 338 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0192/2017),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. gruodžio 5 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 69f straipsnio 4 dalį, ir į 2018 m. gruodžio 5 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0009/2018), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0009/2018),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0134

Europos Parlamento pozicija, priimta 2019 m. sausio 31 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/... dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis derinimo, kuriuo panaikinama Tarybos direktyva 89/130/EEB, Euratomas ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 (BNP reglamentas)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2019/516.)

---